prot · G00925 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag kannämna statistiska siffror som bevisar detta. försåldes 23 748 dylikakort, och såldes del 21 728. räknar man med alt sälja 27 000. Detvittnar om att dessa kort är oerhört populära bland ungdomen. Frånkostnadssynpunkt ter del sig fördelaktigt att kunna resa på detta sätt. Ellsådanl här kort kostar f n. och berättigar till fri resa i andra klassunder en månad i huvuddelen av länder. Pensionärerhar nu uttalat ett önskemål om att även de skulle kunna få utnyttja dennaförmån, ett önskemål som jag tycker är berättigat i allra högsta grad. Därförvill jag uttala en önskan om att systemet med interrailkort kan utbyggas så,alt vi kan få fram kort som gäller även för pensionärer. Också de bör kunna fåutnyttja den förmån som dessa kort innebär. Jaguttalar en förhoppning om att den undersökning som självfallet måste avvaktasskall ge belägg för att det verkligen föreligger ett berättigat intresse avsådan storlek att man finner skäl alt införa interrailkort även förpensionärer. Överläggningen var härmedslutad. Om förlängning av ostkustbanan, m. m. § 10 Om förlängning avostkustbanan, m. m. Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara \ (s) anmälda fråga,1976/77:50, och anförde: i har frågat mig när jag avser atl presenteraförslag till industrispår mellan och , när förlängning avosikustbanan mellan och kan ske och vilken sträckning den nyabanan i så fall får. Frågornastuderas f n. inom kommunikations- och arbetsmarknadsdepartementen. I avvaktanpå resultatet av dessa studier vill jag inte nu uttala mig i frågan. i (s): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Anledningentill att jag har tagit upp denna fråga om ett industrispår till är atlden andra finpappersmaskinen i MoDos pappersbruk körs i gång just i dagarna.Årsproduktionen på den nya maskinen är hela , vilket tillsammans medden första pappersmaskinens produktion gör en total produktion av finpapper iHusum på . Det kan tilläggas alt konverteringsdelen utökasväsentligt, vilket ytterligare förstärker behovet av järnväg. Dentid då det endast tillverkades pappersmassa i var inle behovet av järnvägså stort som är fallet sedan förädlingsgraden så radikalt förändrats.Pappersmassa är en bulkvara, som med fördel kan nyttja båt såsomtransportmedel. Annat är det med papper, som ofta levereras i mindrekvantiteter och därför behöver järnväg. Ocksåför kommunen är det från planeringssynpunkt viktigt att få besked om närjärnvägsbygget kan starta. Del gäller utbyggnaden av osikustbanan och vilkensträckning spåret i så fall kommer att få. Kommunen behandlar just nu områdes-och trafikplaner, varför del är nödvändigt att få med de områden som måstereserveras för en eventuell järnväg. Kommunen måste också få med eventuellutbyggnad i sin ekonomiska planering. Motbakgrund av del jag här anfört och med konstaterandet alt det nu är deborgerliga partierna som har regeringsmakten - och de har ju i ell tidigareskede, alltså då de befann sig i oppositionsställning, prioriterat de härjärnvägsutbyggnaderna - utgick jag ifrån att kommunikationsministern skullekunna lämna ett mera preciserat svar på frågan när arbetet kan påbörjas. hörjag av svaret alt någon bestämd tidpunkt inte kan anges, men jag kan väl i allafall våga mig på att tyda svaret så alt ärendet, som ju ligger hos regeringen,kommer att avgöras . Kommunen måste nämligen få besked. Det är riktigt all ärendet ligger hos regeringen, och det har legat därlänge. Jag förslår myckel väl att parterna är angelägna om att få ett besked omde här utbyggnadsprojekten. Men de är stora, och just pä grund av sin storiekkräver de ett noggrant studium innan något beslut fattas. Jag utgår ifrån atldet är just del förhållandel som har gjort att även den förra regeringen låtitfrågorna ligga så pass . Redanhösten 1971 begärde nämligen att frågan om ostkustbanans förlängningskulle utredas. Regeringen gav då ell uppdrag åt , och någotsenare redovisades del i regeringen en översiktlig teknisk utredning. Dennautredning anmäldes för statsverksproposition, och dendåvarande kommunikationsministern förklarade där alt han inle var beredd allta ställning lill projektet, detta i avvaktan på resultatet av den pågåenderegionala trafikplaneringen. Något ställningslagande har, som iHusum väl vel, inte redovisats sedan. Avsiktenmed denna lilla historieskrivning är inle att från min sida kritisera den förraregeringen, utan vad jag har velat säga är all det är lika naturiigt för migsom för den förra regeringen atl inte göra något preciserat uttalande i de härstora frågorna förrän de är noggrant penetrerade. Omfördelningenav visst anslag till statens vägverk HerrJONSSON i (s): Jag har förståelse för detta att man skall undersöka en sak riktigt.Men skillnaden är ju den att de borgeriiga partierna i ett tidigare skedeprioriterat ostkuslbanans förlängning på ett speciellt sätt, och det är väl enregerings uppgift atl aktualisera de frågor man har prioriterat. Deståndpunkter man hade i oppositionsställning måste väl också gälla när man harfått makten att realisera sina förslag. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Omfördelningen av visst anslag till statens vägverk Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara iHeden (c) anmälda fråga, 1976/77:51, och anförde: i Heden har frågat mig om jag vill redovisa fördelningenav det extra anslag på 200 milj. kr. till statens vägverk som efterlottning beslöt . Vidriksdagsbehandlingen av väganslagen höjdes ordinariebyggnads- och driftanslag med vardera 100 milj. kr. i enlighet med motioner frånde tre borgerliga partierna. Regeringen har vid dagens regeringssammanträdebeslutat om fördelningen på län av det höjda bygg-nadsanslagel. Omfördelningenav visst anslag till statens vägverk Vidfördelningen av de ökade anslagen har det förslag som ladefram vid sin föredragning inför trafikutskottet följts. Förslaget redovisades ibilaga lill trafikutskottets betänkande nr 11. Fördelningenav byggnadsanslaget följer därmed den prioritering som ochlänsstyrelserna har kommit överens om i samverkan med kommunerna i resp. län.Flerårs-och långiidsplanerna har sålunda utgjort grunden för fördelningen. Detre vägobjekt som har påbörjats med medel från anslaget Särskildabyggnads- och förbättringsåtgärdei- avseende statliga vägar har efter samrådmed berörda länsstyrelser in-jämkals i flerårsplanerna. Därmed harförutsättningar skapats för att färdigställa dessa objekt. Ökningenav driftanslaget har fördelats relativt jämnt över landet. En sådan fördelningmedverkar till att hela landet får del i en förbättrad vägstandard. HerrPERSSON i Heden (c): Jag ber att få tacka statsrådet för det svar han har lämnat på min fråga. Anledningenlill att jag ställde denna fråga till kommunikationsministern var detuttalande under den allmänpolitiska debatten som gjordes av förutvarandekommunikationsministern . Man kunde tolka hans inlägg så att detomnämnda extra anslaget på 200 milj. kr. inte skulle ha kommit det avseddaändamålet till del. Det svar som herr statsrådet nu har lämnat ger en heltannan uppfattning härvidlag och skapar klarhet. Jag är mycket glad överbeskedet om hur anslaget från har följts upp. Man har sålundatill punkt och pricka följt det beslut som då fattade. Jag villsärskilt lacka för detta positiva och klara besked. Menjag vill säga ett par saker till, herr statsråd. Inte minst i skogslänen finnsytteriigare vägprojekt som i högsta grad är beroende av upprustning ochförbättring. Jag vill därför fråga statsrådet om han medelst finansfullmaktenskulle vilja utanordna medel för dessa vägars förbättring och ombyggnad, vilketjag anser högst angelägel. Med anledning av den sista frågan som i Heden ställde villjag säga atl regeringen kommer att med utnyttjande av den av givnafinansfullmakten tilldela medel till de av i Heden nämnda vägprojekteni skogslänen, vilka inte innefattas i dagens regeringsbeslut. HertPERSSON i Heden (c): Jag vill tacka för detta besked också, och jag föreställer mig alt dethälsas med tillfredsställelse i de län där man nu är bekymrad över sina vägar.Del kommer alltså atl finnas möjligheter att med de omnämnda medlen göra deförbättringar och byggnader som erfordras. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om åtgärder medanledning av det låga vattenståndet i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:53, till herr jordbruksministern, och anförde: i har frågat jordbruksministern vilka åtgärderhan är beredd att vidta med anledning av den bekymmersamma situation somuppstått på grund av det låga vattenståndet i . Frågan har överlämnatstill mig för att jag skall besvara den. Dethar regnat och snöat ovanligt litet , och genom att samtidigtavdunstningen på grund av de varma somrarna har varil hög är vattenståndet iVänern under den nivå som anges i sjökortet. Vattennivånunderskrider dock inte den i gällande vatiendom angivna lägsta nivån. Dellåga vattenståndet har medfört vissa problem för sjöfarten på , så tillvida att en del fartyg inte har kunnat gå med full last. Olikaåtgärder har vidtagits för alt hindra en fortsatt sänkning av vattennivån.Således har avtappningen från begränsats till vadsom är absolut nödvändigt för att hålla del lägsta vattenstånd vid Lilla Edetoch den minsta vattenföring i nedre delen av som anges i valtendomen. Berördamyndigheter följer noggrant utvecklingen för att vid behov vidta ytterligareåtgärder. Regeringen har beslutat om avlysning till avden allmänna farieden vid damm. Därmed har regeringen för sin delfattat det beslut som gör det möjligt att stänga småbåtsslussen i älven ochminska behovet av avtappning från . Omåtgärder med anledning av det låga vattenståndet i i (s): Jag ber alt få tacka herr kommunikationsministern för svaret. Anledningentill alt jag ställde frågan var och är den bekymmersamma situation som uppståtti på grund av de senaste årens brist på nederbörd. Intressenter i och tillhörande sjösystem är myckel oroade och betecknar situationen somnärmast katastrofal. Enbidragande orsak är de gamla och föriegade vatlendomar som regleraravtappningen ur och som kan skada såväl sjöfarten som vissafritidsaktiviteter inom . De vatlendomar på närmare 10 000 sidorsom reglerar tappning tillkom , och självfallet har mycketförändrats under de 40 åren. Ävenandra faktorer påverkar . Inom vissa regioner har jordägare ohämmatbevattnat åkrar och ängar och på så sätt ytterligare förvärrat situationen.Grundvattennivåns sänkning är ofta allvariigare än många tror, inkl.jordbrukarna. Dessa tre orsaker harfrämst bidragit till att vi som bor och verkar Omåtgärder med anledning av det låga vattenståndet i runt är mycketoroade och bekymrade för den framtida sjöfarten. Inte minst vintersjöfartenkommande säsong är i uppenbar fara, och den specialbyggda isbrytaren kan fåsvårigheter all gå upp i , om en ytterligare minskning av vattennivånsker. Delsvar som här lämnats är på en enda punkt konkret och bra, nämligen att del kommer ett regeringsbeslut på atl man skall avlysa den s. k. allmännafarleden i . Den är viktig och bra, eftersom den spar 17-30 m' vatteni sekunden. Ävenbeträffande andra sjösystem, t. ex. , har liknande frågeställningaraktualiserats, och frågan om en utredning och översyn av gällande reglering harpåbörjats, därför att de nuvarande vatlendomarna och bestämmelserna är starktföråldrade. De frågor som är aktuella när det gäller , förutom dem somtas upp i regeringsbeslutet , är en begränsning av älvtappningen genomperiodiskt utnyttjande av Delsjömagasinet, vidare utförande av fördämning vidgamla för att minska uppströmning av saltvatten samt begränsning avälvtappningen genom att anordna luftbubbelridåer i Göteborgsgrenen nedströmsMarieholmsbron. Departementschefensäger att man har uppmärksamheten riktad på dessa frågor, och jag förutsätteratl resurser kommer att ställas lill de berörda myndigheternas förfogande. Jagskulle vilja fråga om statsrådet är beredd alt i samråd med jordbruksministerntillsätta en utredning, i likhet med Hjälmarenulredning-en, och på så sätt seöver de gamla vattendomarna. Jag är medveten om att juridiska, ekonomiska ochandra faktorer inverkar i detta sammanhang. Men jag tror att även om nu VårHerre har hörsammat vår begäran - alltsedan jag framställde den här frågan hardet regnat i - rör det sig ändå bara om kortsiktiga konkretaresultat. Jag skulle vilja ha ett förtydligande på den punkten. Jag förstår i farhågor när det gällermöjligheterna att få upp isbrytaren , om vattenståndet i är myckellågt. har emellertid meddelat atl man räknar med att det inteskall vara några svårigheter att få isbrytaren in i i mitten avdecember, enligt de planer som föreligger sedan det här beslutet om stängningav har fattals. Aleligger f n. för renovering på varv efter fartygets användning vidsjömätningen under den gångna säsongen och kommer därefter atl tas upp tillVänern så fort som möjligt. Detta beräknas som sagt ske i mitten av december.Enligt bedömning föreligger inga problem med att få upp Aletill . Vadbeträffar direkta fråga om jag är beredd all tillsammans medjordbruksministern överväga tillsättandet av en utredning för att se över degamla valtendomarna må ha överseende med mig, om jag för dageninte kan svara konkret på den frågan. i (s): Det sist lämnade beskedet, att isbrytarna skall gå upp i ,noterar jag med stor tillfredsställelse. Om samhället har investerat i runttal en kvarts miljard kronor för fördjupning av med därtillhörande följdinvesteringar bör vi nyttja kanalen och så långt sommöjligt. Man hade lovat ell djupgående på 5,30 m. är man nere på ca 4,48,alltså avsevärt mindre. Det gör att lasterna kan bli betydligt mindre än mantidigare hade trott. Det finns initierade bedömare som anser att lägelytterligare kan förvärras om det blir en snöfattig vinter och att den i domenavsedda lägsta gränsen kan vara i uppenbar fara. Jaghar all respekt för om inte kommunikationsministern kan ge svar på den sistställda frågan. Men jag tyckeratt man i regeringen bör samråda och se överdessa problem. Det här är en allvarlig frågeställning. Den berör inte barasjöfarten utan också ur rekreationssynpunkl. I den fysiska riksplanenhar ju angetts att är av riksintresse för rekreation och fiske.Befolkningen berörs därför i mycket hög grad. har f ö. aviserat att stöd skall utgå till sjöfarten på . Dethar jag och många med mig noterat med stor tillfredsställelse. Jag kräver ingetbesked , men den här frågan har valsal runt i tidningarna, och del voresjälvfallet bra för mig och för många som bor i om departementschefenklart deklarerar sin principiella uppfattning. Vi skall med stort intresseemotse den kommande budgeten, och vi uttalar förhoppningen att sjöfartsstödetför redan finns med i beräkningarna. Sjöfarten bör ju prioriteras,eftersom den miljömässigt är klart överlägsen alla andra transportmedel i vårtuniversum. Omåtgärder mot trafikolyckor på 4 vid Överläggningen varhärmed slutad. § 13 Om åtgärder mottrafikolyckor på riksväg £ 4 vid Herr kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1976/77:55,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder som jag avser vidta på vägE4 vid i anledning av de allvarliga olyckor som har ägt rum där undersenare år i samband med regnväder. Förall förbättra vägbanan på den aktuella sträckan lade på en nybeläggning. Ytteriigare åtgärder kommer atl vidtas. Beläggningen kommer attfräsas ned för all öka sidoluiningen och därmed förbättra vattenavrinningen ochdessutom kommer milträcke att sättas upp på den mest utsatta sträckan för allförhindra kollisioner med mötande trafik. Ominnebörden i visst fall av avtalet med Det är inle vilken vägstump som helst som jag har frågatkommunikationsministern om, utan det här rör sig om ungefär tre kilometermotorväg vid , där man på knappa har haft inte mindre än 98olyckor. Åtta personer har dött och 18 har skadats svårt. Uppenbariigen har deti flera av de här fallen varil fråga om vatienplaning vid regnväder eller någotliknande. Normaltanser vi att motorvägar innebär en hög grad av säkerhet i trafiken. Så har detinle varit här. passerar närmare 30 000 fordon denna plats . Detär alltså många som är utsatta för riskerna. Åtgärder har länge begärts. a.har polisen i krävt all få ett skyddsräcke för att i varje fallkollisionsolyckor skall förhindras. Men bara för sedan - den 30oktober - skedde en fruktansvärd kollisionsolycka, där en ung människa ficksätta livet lill. Sedanjag ställde den här frågan har man börjat sätta upp skyddsräcket, och detär.verkligen inte för . Jag vet inte vilken roll den tidigareregeringen och den tidigare kommunikationsministern har spelat när det gällerden här dödsfällan i , men i varje fall har åtgärderna uppenbariigeninte varit tillräckligt kraftfulla. Jagber att få tacka kommunikationsministern för beskedet, och jag har själv kunnatkonstalera att man har börjat bygga räcket redan. Det är också bra att mankommer att ge vägen en större lutning. 1 den mån kommunikationsministern harhaft del i atl detta gått så snabbt är han naturiigtvis värd ett särskilterkännande för det. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om innebördeni visst fall av avtalet med Herrutbildningsministern erhöll ordet för atl besvara ()der\ anmälda fråga, 1976/77:21, och anförde: har frågat mig om avtalet mellan staten och SverigesRadio är så fiexibelt alt TV-program av typen Sånt är livet kan sändas utan därigenom överskrider vedertagna etiska regler. Riktlinjerför företagets programverksamhet har fastställts i radiolagen och genom avtalmellan staten och företaget. Det är radionämndens sak alt bedöma om enskildaprogram i något avseende brutit mot dessa riktlinjer. Enligt min mening är delen viktig princip att företrädare för regeringen avstår från au kommenteraenskilda program. Sådana uttalanden skulle komma all uppfattas som uttryck fören vilja från regeringens sida atl påverka enskilda radio- och TV-program.Något sådant är oacceptabelt och strider mot de principer som ligger till grundför verksamhet. Enligtvad jag har erfarit kommer radionämnden att ta upp det aktuella programmet. Jag vill framföra ett tack till utbildningsministern för att jag harfått min fråga besvarad. Jag ställde den efter att ha sett två program , som enligt programrubriceringen skall vara ett programmed oförskämt sakliga inslag - ett program man kan skratta åt fast på allvar. Jaghåller gärna med om att det oförskämda höll måttet. Jag har inte alls någontingemot att man i TV sänder seriösa program om saker som gått snett i samhället,t. ex. genom byråkratisering o. d., men i denna programserie gycklar man medoch förlöjligar människor genom minspel och tonfall på ett myckel cyniskt sätt. Dagenefter det atl jag hade ställt min fråga här i blev jag uppringd avprogramledaren, som framhöll att programserien i en mera avancerad form harkörts i flera västdemokratiska länder, bl. a. i och i England.Han framhöll alt programmet var en test på den svenska TV-publiken. På minfråga om programmet godkänts av radionämnden blev svaret, att bedömningen därskulle göras efter två program. Reaktionenpå en serie som denna kan naturiigtvis vara olika hos olika människor, men jaghar faktiskt fått många bevis för att åtskilliga har reagerat som jag gjordeunder de två första programmen. Om nu radionämnden liksom jag reagerar motserien vel jag inte, men det tredje program som sänds i serien anser jag harvarit upplagt på ett sådant sätt att del följer vedertagna etiska regler. Radiooch TV har genom sin stora genomslagskrafi ett ansvar som verkligenförpliktigar. ömden demografiska databasen i Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Om den demografiska databasen i Herr utbildningsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:56, ochanförde: har frågat mig om jag vill medverka till en permanentningav den demografiska databasens verksamhet i . Vidden demografiska databasen insamlas data ur kyrkobokförings-material. Deinsamlade uppgifterna skall kunna användas bl. a. inom samhällsvetenskapligforskning. På en ort med svåra sysselsättningsproblem har databasen alltsedanden inrättades gett upphov till ett trettiotal arbetstillfällen för kvinnor.Verksamheten har finansierats med medel från arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel. Beslut om fortsatt drift har fattats år . Detforskningspolitiska värdet av den demografiska databasens verksamhet harvitsordats av flera berörda myndigheter. Frågan om en per- Omden demografiska databasen i manenining av dendemografiska databasens verksamhet behandlas f n. i samband med budgetarbetetinför /78. FruWINTHER (fp): Jag skall beatt få tacka utbildningsministern för svaret. Dendemografiska databasen i har verksamhet bakom sig.Den inrättades och bedriver en systematisk datainsamling av vårtkyrkoboksmaterial - som utbildningsministern också påpekade. Tillkomstenmotiverades i huvudsak av tre skäl: ar-belsmarknadsskäl, behov av bättrearkivvård samt forskning och utbildning. Arbetsmarknadslägetvar och är lyvärr fortfarande, som vi alla vet, besvärande iTornedalen. Brislen på arbetstillfällen bidrar till en fortsatt utflyttning ochutglesning av befolkningen med alla de negativa effekter del har. Genomdalabasen sysselsätts nu ett 40-tal personer, företrädesvis kvinnor, iHaparandatrakten. Detansågs också viktigt alt förhindra en nedslitning av det unikakyrkoboksmaterial som vi har i vårt land. har ju på senare årflitigt utnyttjats av släktforskare. En uppläggning av den information somfinns i kyrkböckerna på databand ger möjlighet till en mer mångskiftandeanvändning av materialet. Ochhär kommer forskningen in. Sedan gammalt används kyrkoboks-materialet avforskare inom många olika områden. Eftersom vi i kan följabefolkningsutvecklingen i hela församlingar från 1700-och 1800-talen finns härett material som är attraktivt för både svenska och utländska forskare.Materialets överförande till data underiättar arbetet för forskarna. Manslipper den tidsödande insamlingen av basinformation som behövs förforskningsuppgiften. Verksamhetenhar bedrivits i AMS-regi och som en försöksverksamhet - som . Det innebär all medel beviljats i taget och att ärendetprövats . Det är just mot den bakgrunden som jag har ställt min fråga.Jag tycker att nu är det att ge den här verksamheten en stadigareförankring, och det sker bäst genom en fast anknytning till universitetoch genom alt tar över huvudmannaskapet. Deviktigaste skälen till alt verksamheten skall permanentas är enligt min mening: Tryggheten för de anställda. Del skapar en väldigosäkerhelskänsla att inte veta från det ena året till det andra om man fårfortsätta sitt jobb. En anställning genom AMS berättigar inle heller till sammasociala förmåner som en statsanställd har. Man får inle kallortstillägg, manfår inte räkna tjänsteår. Tryggheten i jobbet är alltså ett viktigt skäl för enpermanentning. Det är också svårt för en forskare att lägga upp ettforskningsprojekt om man inte vet att arbetet vid databasen fårfortsätta. Här flnns en chans att fortsätta och vidareutvecklaen trygg, bra och meningsfullsysselsättning lill en verkligt låg kostnad. Detfinns alltså många skäl som talar för en permanentning av verksamheten viddatabasen i . Jag hoppas att delar min uppfattning ochkommer att arbeta för det. Jag skulle gärna vilja ha ett besked om det av herrWikström. Överläggningenvar härmed slutad. öm åtgärder för att trygga sysselsättningen i § 16 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen iKramfors Herr industriministern erhöll ordet för altbesvara i (vpk) anmälda fråga,1976/77:33, och anförde: i har frågat mig om jag överväger åtgärder föratt få ersättningsindustri till med anledning av att () kommer att lägga ner en fabrik som sysselsätternärmare 350 personer. i har tillbaka varit informerade om atl SCA:ssulfitfabrik i kommer att läggas ner. Flera olika åtgärder harvidtagits för att möta den uppkomna situationen. Som redan framgått av ettpressmeddelande från industridepartementet kommer två nya industrier altetableras i . Tillsammans beräknar dessa industrier kunna sysselsättaomkring 175 personer. Även ett annat industriprojekl kommer skyndsamt attutredas.