prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Sådantvar alltså utgångsläget när behandlingen av propositionen -som byggde på detankegångar som den socialdemokraliska arbetsmarknadsministern tidigareredovisat - och motionerna påbörjades. Vadhar då resultatet blivit av utskottets arbete? I vissa fall rör det sig omlagändringar i förhällande till propositionen. I andra fall av tillkännagivandelill regeringen med begäran om utredning, och i ell tredje fall har vi klaratdet genom skrivningar i utskotlsbelänkandet Jag tycker att man kan konstateraatt det här rör sig om en väl avvägd kompromiss, som i vissa avseenden gerbättre semestervillkor för de anslällda än vad propositionen innehåller. Utskottettillstyrker regeringens förslag att semestern förlängs från fyra . Arbetslagaren får rätt lill semesterledighet redan under det förstaanställningsåret Semeslerlönen skall för alla arbetstagare utgöra 12 96 avarbetstagarens inkomst från arbetsgivaren. Genomatl alla arbetstagare får räll lill ledighet ulan krav på intjänade och genomatt semesterlön beräknas på all inkomst förbättras semesterrältighelerna ibetydande grad för deltidsanställda. Rätlenall tjäna in semesterlön vid sjukdom och annan s. k. semes-terlönegrundandefrånvaro har också ökat avsevärt. Arbetstagaren får möjlighet atl spara enbetald semeslervecka . Han kan då få ta ut 10 semesterveckori följd; inget hindrar naturligtvis att han tar ut de sparade semesterdagarnatidigare. Utskollelhar bifallit den socialdemokratiska motionen om vissa förbättringar avledighelsrälien för koritidsanslällda. Enligl utskottets förslag skall rätlentill semesterledighet även gälla arbetstagare som arbetar än tremånader hos en arbetsgivare. Förslaget har tillkommit för all byggnadsarbetareoch andra som regelmässigt endast har kortvariga anställningar skall blijämställda i semeslerhänseende med övriga arbetslagare. Samtidigl har detslätt klart för utskottet atl det finns behov att begränsa ledighelsrälien vidvikariat o. d. Avtal skall därför fä träffas om begränsning av ledighetsrätten. Medanledning av den socialdemokratiska motionen föreslär utskottet att dearbetstagare som regelbundet arbetar får en lagfäst räll lillledighet både under veckoslutet före och under veckoslutetomedelbart efter en fyraveckorssemesler, om ej särskilda skäl lägger hinder ivägen, såsom t. ex. svårigheler all klara sjukvård eller annansamhällsnödvändig verksamhet. Genomden reform som utskottet nu tillstyrker förstärks arbetstagarnas inflytande påsemesterförläggningen. Förslaget bygger i denna del på de principer som harlagts fasl i lagen om medbestämmande i arbetslivet Utskottet föreslär att enuttrycklig regel tas in i semesterlagen om att kollektivavtal bör träffas ommedbestämmande i frågor om semesterförläggning när arbelslagarparten begärdet. Utskottet understryker atten särskild semesterlönefond bör inrättas. Semesterlag,m. Semesterlag,m. En sådan fond är den bästaförutsättningen för alt vidga rätten till semesterlön vid sjukdom,föräldraledighet, arbetslöshet, militärtjänstgöring, arbetsmarknadsutbildningm. Frågan skall las upp i del fortsatta utredningsarbete som utskottet äröverens om skall ske. Fonden har hög angelägenhetsgrad, säger utskottet. Fondenär sannolikt en förutsättning för atl man skall kunna klara dessa förbättringar.Utredningsarbetet skall även syfta till all lösa frågan om förstärktsemesterlön för de lågavlönade. Iproposilionen föreslås alt den särskilda semesterlagen skall vara kvar i vissayrkesgrupper med radiologiskt arbete. Delta har annars varken strålskyddsinsliluteteller arbetarskyddsstyrelsen anselt. De har uttalat all en förlängd semesteregentligen inle medför några minskade risker. Dennafråga bör emellertid utredas vidare i samband med utredningar om semesterrätteni övrigt. Menskall lagen vara kvar - då skall också andra grupper än dem för vilka lagen nugäller kunna åberopa samma skäl för att också de skall las med i den. a. underjordsarbelare som utsätts för joniserande strålning. Genom det förslag som utskottet nu framlägger ger vi arbetareoch tjänstemän ökade möjligheter lill semesteriedighet och till förbättringar isemesterlagstiftningen. Detligger ell stort utredningsarbete bakom som vägledande för förslaget Det ärklart alt det i delta stora komplex av lagfrågor kan uppstå något gnissel. Menjag är övertygad om atl vi härmed har löst oss hyggligt från den uppgift somutskottet haft att ulföra. Färdigblir naturligtvis semesterlagsliltningen inte med detta förslag. Fler utredningarmåsle lill. Men detta att vi nu ger möjlighel till en femte semeslervecka,möjligheter att inbespara en semestervecka och förbättringar i övriglgör att förslaget framstår som något som man har anledning all varatillfredsställd med. Jag har försökt alt koncentrera min framställning till de här frågorna,och jag nöjer mig med alt i övrigl yrka bifall till utskottets hemställan. Hen i Boriänge(vpk): Förslaget om den femte semesierveckan måsle hälsas medtillfredsställelse. Krav därom har ställts i olika omgångar under ell tiotal årpå arbetsplatserna. Lokala fackföreningar och kongresser har ställt krav ochhär i har vpk slällt kravet . Den föreslagna reformen omden femte semesierveckan är alltså efterlängtad och berättigad från flerautgångspunkter. Utvecklingeninom arbetslivet - ackordsjäki, preslalionssyslem, löpande band och ökadeeffektivitetskrav - innebär en allt hårdare press på och snabbare förslitningav människorna. Alll delta medför hårda och skoningslösa arbetsvillkor. Enlängre semester kan motverka förslitningarna. Vinsten av de tekniskaframstegen och utvecklingen i pro-duklionslivel skall tillfalla arbetarna iform-av förbättringar av arbets- villkoren, och däri ingårbl. a. semestern. Redani dag har flera grupper en längre semester än de lagstadgade . Denfemte semesterveckan är alltså också en rättvisefråga. Semeslerlagenmåsle ses som en skyddslagstiftning mol arbetsköparnas rovdrift när del gällerarbetskraften. Den skall vara ett hinder mot överansträngning och förlidaförslitning och ge möjlighel lill lämplig vila och rekreation. Arbetsköparnahar under lidigare år ständigt försökt tumma på lagens andemening. Sålunda harman i flera branscher tvingats ta semester på helt olämpliga lider och ocksåvarit tvungen att baka in semestern i samband med krångliga skiflscheman. , har i avtalsförhandlingarnaföreslagit en konjunkturanpassad arbetstid och semester. Det är ett nyttförsök all urholka semestern. Arbetsköparna sätter lönsamheten före arbetarnasmöjligheter till en meningsfylld vila och rekreation. bör därför,menar jag, göra ett bestämt uttalande att semestern liksom arbetstiden i övriglinle skall kunna konjunktur-anpassas såsom harföreslagit i avtalsförhandlingarna. Utskotteterinrar, med anledning av förslaget, om att det inle behövs någol uttalande,eftersom lagens stadgande om semesterns längd och rätten all spara semesler ärivingande lill arbetarnas förmån. Ja, så långt är alll gott och väl. kanyrkandet också tolkas litet mer långsiktigt och avse vad som skall gälla iframtiden. Här gäller del då också principer. Hur skall beslut här i riksdagenföljas upp? Skall framställningar från arbetsmarknadens parter kunna vinnagehör hos riksdag och- regering? Trotsatt avtalsuppgörelsen nu är klar återstår ett kommittéarbete mellanarbetsmarknadens parter. Frågan inställer sig om i en framlid kanförsämra en lag därför all arbelarparten tvingas gå med på försämringar och påså sätt köpa sig till löneförbättringar. Frågan är viktig. Om ansersig kunna gå med på sådana försämringar i framliden, kommer det all bli ellIrumfess för arbetsköparna. vill inle jag tro all vill spela med iden rollen och hjälpa arbetsköparna till utpressning. Jag tolkar därförutskottets skrivning när del gäller de här två grundläggande delarna av lagensä, atl man inte kommer atl konjunkluranpassa semestern. Jaguppfattar del också så, atl utskottet instämmer i andemeningen i värt yrkande. Däremotfinns det inom ramen för semeslerlagens 18 § möjlighel all spara semesler. Denenskilde arbetaren avgör om han skall spara semestern över en femårsperiod.Det vore intressant atl få veta om lokala avtal genom denna paragraf kan fogasin i konjunkluranpassningen. Finns det alltså här möjlighel all i avtalsformkonjunkluranpassa semestern genom all man sparar semestern till lider sompassar arbetsköparna och industrin? 1974års semesterkommitté föreslog alt fem veckors semester skulle införas . Densocialdemokratiska regeringen kompromissade föregående år med de borgerligaoch arbetsköparna och sköt upp den femte Semestertag,m. Del skedde under starka protester från dem som befann Fredaeenden ' ' framför allt tunga och hälsofarliga arbeten,bl. a. skifiarbetarna. 27 mai 1977 Trotsalt utskollel har tagit initiativ till en del avgörande förbättringar vill jag påslåall kompromissen har försämrat semeslerlagen. Semesterlag, gifternaär alltså atl den blivit etl år försenad. m. m. se tillbaka på 1977 som etl guldår dä de fick den femte semesierveckan uppskjuten och lyckatstrumfa igenom ett reallönesänkningsavtal. Del fanns flera brisler i dellagförslag som arbelsmarknadsminisier lade fram. Del varhäpnadsväckande försämringar han föreslog. Han ville all skiftarbetarnassemesler skulle försämras i jämförelse med semesterkommitléns förslag så, allendasl elt av de veckoslut som infaller före eller eftersemesterledigheten skulle vara ledigt. Därmed skulle alltså skiftarbetarna hafält en kortare sammanhängande ledighet Denna orättvisa skulle alltså drabba dengrupp som har de hårdaste villkoren på arbetsmarknaden. Utskottethar nu ändrat detta och föreslår atl båda veckosluten skall vara lediga, ochdel är bra. Tyvärr blev inle vpk-kravel tillgodosett. Utskottet har tillstyrktdet socialdemokraliska förslaget atl ledigheien skall omfalla för attskifiarbetarna skall fä båda veckosluten lediga. Det är grovt orättvist mot demsom jobbar skift. Om semestern skall förläggas till en period av ochen period av på grund av olika omständigheter, får den som intejobbar veckosluten lediga. Men den som jobbar skift får då enförsämring i båda perioderna. Därför yrkar jag bifall lill vpk-molionensförslag avseende 9 S. Arbetsköparnahar också ulnyttjal semeslerlagens luckor till atl tvinga fram semesler påsämre tider. Semesterlagens 12 >; bör därför förstärkas, så atl endaslsärskilda skäl kan föranleda avtal om annan lid än . Vi anser attden lokala fackföreningen skall ha vetorätt närdet gäller semesterns förläggningi de fall där förhandlingar om semeslerförlägg-ningen inle lett lill enöverenskommelse. Utskottet har inte biträtt förslaget, men litar tydligen hellpå de medbestämmandeavtal som skall träffas. Erfarenheterna frånavtalsuppgörelsen är all del blir mycket dåliga kompromisser och allarbetsköparna på ell eller annat sätt tvingar fram undanlag som gör atlsemesterns föriäggning ändå kan bli olämplig. Det gäller framför alll närparterna inte är överens om semesterns förläggning. Därför yrkar jag bifalllill vpk-förslaget när del gäller 12 S. Vpkhar vid motionerat om att räntan pä semester-pengarna skalltillfalla arbetarna. Arbetsköparna gör vinster pä semeslerlönen, som uppgårlill ca 15-20 miljarder. Dessa räntevinsier skulle kunna användas på annat sättför all förbättra semestervillkoren, förbättra för låglönegrupperna, devärnpliktiga, de som är i arbetsmarknadsutbildning, arbetslösa m. fl. Detta kan ske genom ensemeslerlönefond. snabbutreda frågan om ensemeslerlönefond i syfte att förbättra semes- 40 lervillkoren och atl räntevinsterna skall utgöra grunden för fonden.Den- na fråga är gammal och såklar, atl det inte behövs långa utredningar, ulan del är möjligt förregeringen, om den goda viljan finns, all lägga fram ett förslag till höstensriksdag. Jag yrkar bifall till yrkandet 3 i molionen 1547. Jaginstämmer i övrigt i utskotlets förslag i vad gäller de koritidsanslällda,eftersom delta väl överensslämmer med vpk:s motionsyrkande. Närdel gäller gruvarbetarna har vi yrkat all de SKall inräknas under den särskildasemeslerlagen. Anledningen är radongasen och den joniserande strålning somfinns underjord. Kravet har ställts från gruvarbetarna själva och därför harvi föreslagit alt bör uttala all underjordsarbetarna skall fallaunder denna lag. Utskottet har behandlat motionsyrkandel välvilligt och haruttalat att om lagen skall vara kvar bör dessa få möjlighet lill sex veckorssemester. Det är egentligen inte någonting som skall utredas - faran är ju allen utredning förskjuter en angelägen reform för underjordsarbetarna. Utskottetdiskuterar om lagen skall vara kvar eller ej, och det borde stå klart all densärskilda risk som föreligger med joniserande strålning finns kvar. Därför börlagen vara kvar och därför förstårjag inle utskottets reservationer. Jag tolkarändå ulskottels skrivning som ell bifall och en klar beställning lill utredningenalt komma fram med etl förslag där underjordsarbelarna räknas in under densärskilda lagen. När man har varit med om all driva kravet om en femte semeslervecka,såväl i som pä del fackliga planet, är det tillfredsställande attförslaget äntligen genomförs. Vpk godtar förslaget i propositionen i väsentligadelar. Men vi godkänner inte motiveringarna till många av förslagen, framförallt inte den i rosenröll skildrade medbestämmandelagens betydelse. Jag villbara göra utskollel uppmärksamt på den passus de har skrivit som innebär allsemesieriagens upphängning på medbestämmandelagen gör den ihålig. Utskottetskriver: "Avgörandet i vilken takt möjligheterna till medbestämmande skallutnyttjas ankommer ytterst på arbetsmarknadens parter." Jagvill bara påpeka den sammankoppling mellan löneförhandlingar och förhandlingarom medbestämmandeavtal som förekommer- au arbetsköparna kan hell vägra allskriva in verkliga förbättringar. Erfarenheterna av den nu avslutade centralaavtalsrörelsen öppnar skrämmande perspektiv. Eftersom avtalsförhandlingarnanumer också gäller lagstiftningen, måsle en fara noteras som äranmärkningsvärd. LOoch PTK har varit återhållsamma och från början godtagit en reallöneförsämring.Utrymmet medger inget mer, säger de. LO har varit positiv lill produktivitetsökning.Man har medverkat till atl betala varje reform genom all lill viss delgarantera en produktivitetsökning. Nubörjar produktivitetsökningen närma sig ell tak. Det är svårt all få ut mer iform av ökade arbetsprestationer. Vad händer dä? Enligl den lidigare filosofinskulle löneökningar och reformer betalas av det s. k. utrymmet som till stordel skapats genom ökade arbetsprestationer Semesteriag,m. Semesterlag,in. och andraprodukliviielsbefrämjande åtgärder, t ex. minskad sysselsättning. Kommer nuframtiden all innebära antingen löneökningar och försämrade sociala villkoreller likartade sociala villkor och ingen löneökning? Så ställer LO och PTKfrågan, och om man inte går in och tummar på kapitalets lönsamhet och profilen,dä slår vi vid en skiljeväg. Då kommer man från sida att kunna tummapå de sociala förmånerna. Detär alltså en stor fara för semesterförmånerna om denna filosofi får fortsättaoch kapitalet skall sitta i orubbat bo. För att slå vakt om semestern och andrareformer måsle del verkligen lill en offensiv mol arbetsköparnas utmanandepolitik, som gör det politiskt omöjligt för arbetsmarknadsminister allförsämra sociala framsteg, som han gjorde med semesterförslaget Utskoitsarbeiethar varit en härd dom över arbetsmarknadsminister . Fortsätt med det! Jag yrkar bifall till molionen 1547, yrkandena 1 A, 1 B och 3. Hen (): slutade med att säga, att utskoitsarbeiet hade variten hård dom över proposilionen. Förutsättningen för det yttrandet ärnaturiiglvis att inte längre deltar i utskottsarbetet. Annarshade han inte kunnal säga något sådant. Delhar framgått av vad utskottels ordförande och Per har sagt, allutskottet i alll väsentligt har godtagit regeringsförslaget. Det står ocksåmycket tydligt att läsa i betänkandet. ansåg all vi i utskottet även hade i allt väsentligt godtagit densocialdemokratiska parlimotionen. Delta står däremot inte i-betänkandet Man fårväl tolka uttalandet sä, att det är en beskrivning från avmotionens innebörd, dvs. all motionen också i alll väsentligt ansluter sig lillpropositionen. Det framgår om man läser den socialdemokraliska molionen, atldel ligger till på det sättet Påde två punkter som motionärerna ansett viktigast, har vi träffat kompromissersom enligl min uppfattning tillgodoser önskemålen både i proposilionen och imolionen. Vi har fört arbetet elt sieg vidare och hiliai lösningar som vihoppas skall kunna fungera. Molionensyrkanden i övrigl rör ju delaljer, som inte är oviktiga för dem som är berörda,men som naturligtvis inle rubbar del väsentliga. Man kan väl sammanfattabehandlingen så här: när det gäller sex av de 15 förslag som motionen lar upp,föreslår vi lagändringar - inle de lagändringar som motionärerna velat ha, meni alla fall lagändringar. I tvä fall föreslår utskottet atl skall getill känna hur det fortsalla utredningsarbetet skall bedrivas - del är inle någrakontroversiella saker - och i övriga fall avstyrks molionen med motiveringarsom ger ytteriigare klarhet i hur lagen skall tillämpas. Jag har därför intebehov av någon ytterligare polemik med socialdemokralerna i det här stycket Del är klart att vänsterpartietkommunislerna inte gillar atl det har träffats en kompromiss,men del är ändå atl gå litet väl långt om man säger atl delta är en försämringav semeslerlagen. Var och en, som jämför del förslag som föreligger ochproposilionen å ena sidan med den nuvarande semesterlagen å andra sidan, måsieju finna all del är oerhörda förbättringar, även sett från vpk:s synpunkt Detframgick av andra delar av anförande, så det där var väl meraför retorikens skull. Kommunisternasförslag här präglas ju liksom i övrigl när del gäller arbetstidsfrägor av enallmän överbudsanda. De anser sig inle behöva la hänsyn till alt del kostar altkorta ner arbetstiden, och all della måste vägas mol andra önskemål. Därför kanvpk på olika områden lägga fram en rad förslag som del naturligtvis inle finnsnågra ekonomiska möjligheter att genomföra. Delsom har förvånat mig i den kommunistiska molionen är all man vill begränsaavtalsfriheten när det gäller lidpunkten för förläggningen av semestern. Delkan ju finnas skäl för både arbetstagare och arbetsgivare att inte la ut fyraveckor ulan i stället avtala om att la ul en längre delunder Det behöver väl i så fall inte underställasarbetsdomstolen, utan på den punkten skall man kunna träffa avtal, om man äröverens. Del kan ju vara elt klart lön-lagarintresse all göra det. Närdet gäller förslaget om de underjordsarbetande var jag inte riktigt säker på omkommunislerna accepterar vad utskollel har sagt Jag vill betona att här är delfråga om atl saken skall utredas vidare, men utskottet har inte ställt sigbakom det som slår i vpk-motionen om att alll underjordsarbete skulleberättiga lill sex veckors semester. Det har för övrigt inteLandsorganisationen gjort heller. För de anställda kan del ju vara meraangelägel all ta ut del här utrymmet på ett annat säll än jusl som en sjättesemeslervecka, och dä bör de ha möjlighel lill det. Allt un-derjordsarbeleinnebär inle heller speciella sirålningsrisker. Slutligenställde en fråga om reglerna för den sparade semestern.Frågans innebörd är: Kan man genom avtal tvinga arbetstagare all spara denfemte semesterveckan och pä del sättet tvinga fram en konjunkturanpassning? Jagtycker att lagen i del fallet är fullständigt klar. Varken 4 ij eller 18 S ärdispositiva. Utskottet påpekar i betänkandet pä s. 10 att della är enskyddslagstiftning. Det behövs inget särskilt uttalande. Semestern kan intekonjunkturanpassas. Alt spara den femte semesierveckan är en personligrättighet som den enskilde själv förfogar över. Med della berjag att fä yrka bifall lill utskoltels förslag. Semesterlag,m. i (vpk) kort genmäle: Del sista i anförande är intressant, för enligl lagenskall det vara arbetaren som har avgörandet Men frågan är: Om man träffaravtal, kommer det all förhindras? Jag tycker all skrivningarna inle har på eltrikligt säll täckt upp den delen av möj- Semesterlag,m. Delsvar lämnade ger ingen säkerhet för vad ett sådant avtal skullekunna innebära. Skall arbetsköparna kunna tvinga fram elt avtal eller hararbelarparten lagen som stöd i ryggen, sä atl man inle kollektivt kan träffaell sådant här avtal? Jag tycker atl det är väldigt viktigt att principen klartfastslås, så all arbelarparten bestämt kan avvisa varje sådan form avskrivning, lokalt lika väl som i centrala avtal. Detär, som jag har påpekat, försämringar i förhållande lill semesterkommitlénsförslag som arbetsmarknadsministern har lagt fram. Och jag tycker del ärutmanande försämringar! Den mesl utmanande försämringen är just den som jaghar framhållit lidigare, nämligen hänsynstagandet lill indusirins ocharbetsköparnas krav rörande semestern, där man bara har tagit med elt veckoslutför skifiarbetarna. Motivet härför har varit arbetsköparnas tal omproduklionssvårigheler. Jag tycker fortfarande att lagförslagel i den delen ärotillräckligt, därför all just skifiarbetarna är den grupp som drabbas hårdasti nästan alla fall. Om de skulle ha kortare semesler än , så tyckerjag del inle vore mer än rätt all de får båda veckosluten lediga. är hell utmanande och visar på en vilja all gå arbetsköparnas ärenden.Det är också etl avsteg frän semesterkommitléns förslag, som låg i linje medutvecklingen pä arbetsplatserna, bl. a. i processindustrin där jag har myckelstor erfarenhet av dessa problem. Vadsedan angår semesterlagens 12 S om rätt att ha sammanhängande semeslersommartid har den paragrafen byggts upp på medbestämmandeavtalets grund. Därvill vi ha en vetorätt för arbelarparten att förlägga sin semester så, omförhandlingar inte ger önskat resultat. Närunderjordsarbetarnas reservationer förs fram av men inle iulskottels betänkande, blir man litet fundersam huruvida inle vpk-kravet ändåär det riktiga, alltså all del inle behövs någon utredning. Jag vill därföryrka bifall till vpk-motionen även när del gäller punkterna 2 och 4. Hen () kortgenmäle: Vad jag säger här är naturligtvis ingenting som kan åberopas viddomstol, men jag tycker all lagen är hell klar. Och vad utskottet har skrivitär också klart i vad gäller möjligheter alt spara semesler. 1 4 S står: "Arbetslagarehar rätt lill varje semesterår utom i fall som avses i 5och 27 §i." Denna paragraf är icke disposiliv. Den kan inte tas bortavtalsvägen. Del är bara den enskilde själv som kan förfoga över sparandel avsemester. Lars-OveHagberg frågade sedan: tvinga fram ett avtal sombegränsar semeslerförmänerna? Jag vill svara, atl jag kanske har något slörretilltro lill fackföreningsrörelsens styrka än vad tydligen har,och jag tror inle all arbetsgivarna över huvud taget kan tvinga fram sådanamedgivanden i avtal, även om del skulle vara lagligttillåtet - men del är del alltså inte. Sedanlog åter upp frågan om veckosluten och sade all det var eneftergift för arbetsköparnas krav när man i proposilionen föreslog, all de somarbetar skall få ledigt under del ena veckoslutet ianslutning lill semestern. Men om man läser propositionen finner man att därhänvisas till yttranden från offentliga arbetsgivare som t. ex. statensjärnvägar och påpekas att del kan bli svårt all bedrivasjukvård om ell semeslerlag skall gä av före en helg och det andralaget börjar sin tjänstgöring först . Då får man etl veckoslut därbåda semesleriagen har ledigt, och då kan del bli svårt atl klara sjukvärden. Dettakallar nu för arbelsköparkrav. Jag vet inle om hanspartivänner ute i landslingen anser sig företräda arbetsköparna, när de vill selill atl sjukvården fungerar. Och det är motiveringen i della fall. Det framgårav propositionen. Men det kanske är sä, att del fina poliliska språket omarbetsköpare, som kommunislerna tycker om all köra med, halkar ur munnen litetför hastigt ulan all talaren riktigt tänker på ordens innebörd. Närdel sedan gäller underjordsarbelarna har jag inte sagt någonting utöver vad somslår i utskoltsbeiänkandel.