prot · G00952 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:70av () till herr industriministern om åtgärder med anledning avplanerad avveckling av verksamheten vid : När med hjälp av statliga pengaretablerade sig i angavs som en första målsättning att förelaget iNorsjö, och skulle anställa ca 1 000 personer. Dennamålsättning har inle kunnat infrias. Som mest har företaget haft ca 700anställda. Under inverkan av lextilkrisen har Algotskoncernen fått problem medlönsamheten. beräknas ett betydande underskott på företagets verksamhet. Undertrycket av det kärva ekonomiska lägel har företagsledningmeddelat att den ej kan uppfylla den första målsättningen på 1 000 anställda iVästerbottens län. Inte ens de nu anställda kan känna trygghet i anställningen.I har 210 anställda varslats om friställning. De fiesta av dessa ärkvinnor. Och skall man ha i åtanke att detta drabbar en region där manberäknar underskottet på arbetstillfällen för kvinnor till ca 3 000. VidUmeå universitets nationalekonomiska institution haren projektgrupp sedan etthalvår arbetat med uppgiften att utreda de samhällsekonomiska verkningarna avAlgots etablering i . Utredningen görs på uppdrag avarbetsmarknadsdepartementet som ställt medel till förfogande för projektelsgenomförande. Iett uttalande som publicerats har projektledaren att det redan nu kan fastslås att etablering i Västerbottensamhällsekonomiskt går ihop och att resultatet troligtvis stannar på ettplusvärde, delta även med beaktande av det dåliga företagsekonomiskaresultatet. Vad projektgruppen trycker särskilt hårt på är det svärasysselsättningsläge som råder i regionen för kvinnlig arbetskraft samt dekostnader som drabbar samhället vid en tvångsförfiyttning av friställdarbetskraft - alltså samma resonemang som tillämpats som motiv för satsningarnavid NJA i , dock i förhållande till detta jät-leprojekt av myckelblygsam omfattning. Som avslutning på sitt uttalande uttrycker projektgruppensledare som sin personliga uppfattning att arbetsgruppens resultat ger beläggför att ingen bör avskedas inom fram till den tidpunkt då man harandra arbetstillfällen inom regionen att erbjuda den friställda arbetskraften. Medstöd av de uppgifter som projektgruppen vid universitets nationalekonomiskainstitution arbetat fram beträffande de samhällsekonomiska verkningarna avAlgots etablering i vill jag ställa följande fråga till herrindustriministern : Ärindustriministern beredd att ställa erforderliga medel till förfogande så attverksamheten vid i kan bedrivas med nuvarande antalanställda fram till den tidpunkt, då ersättningsarbeten inom regionen kanerbjudas dem som tvingas lämna företaget? 1976/77:71 av () till herr kommunministern om den kommunala informationen: har en påtaglig aktivitetutvecklats i våra kommuner i vad gäller att informera kommuninnevånarna om denkommunala verksamheten. Det är en glädjande företeelse som bidrar till ettöppnare samhälle och gör del möjligt för medborgarna att följa arbetet inomden representativa demokratin. Den kommunindelningsreform som genomfördesunder slutet av och innebar en betydandereducering av antalet primärkommuner i landet. Fr. o. m. innevarande år kommerantalet kommuner att vara 277. Delta förhållande har bl. a. medfört enväsentlig minskning av antalet direkt engagerade kommunala förtroendemän.Därmed har också kommuninnevånarnas möjlighet till direkt kontakt med deförtroendevalda minskat. har kommunernas arbetsuppgifter ökat ibetydande grad. Sammantaget skapar detta förhällande bl. a. växande behov avkommunal information i olika former. Denkommunala informationens inriktning berördes ingående i proposition1975/76:187 om demokrati, ny kommunallag m. m. Propositionen har ännuinte behandlats av . Med anledning av detta förhållande och av vissdebatt, som förekommit i kommun under senare lid rörande formerna föroch innehållet i den kommunala informationen, har jag funnit del angeläget atttill herr kommunministern få rikta denna interpellation. Jagvill som bakgrund till mina frågor redovisa några synpunkter, som framfördes avföredragande statsrådet i proposition 1975/76:187 om demokrati, nykommunallag m. m. Dåvarande kommunministern anför under rubriken - demokrati bl. "Denkommunala demokratin i vårt land präglas av ett långt utvecklatförlroendemannastyre. De förtroendevalda handlar öppet och under offentlighet.Det ger möjlighet till en fortlöpande granskning från medborgarnas sida.Samtidigt utgör detta en förutsättning för att medborgarna även mellan valenskall kunna ge uttryck för sina uppfattningar och påverka kommunalpolitikensinnehåll. Yttrandefriheten är därvid en väsentlig förutsättning." Vidareanför statsrådet under rubriken demokrati och i framtidenföljande: "Även om den representativa demokratins grundvalar måste ståfast, motiverar de förändrade förutsättningarna, enligt utredningen, att dedemokratiska arbetsformerna övervägs främst i syfte alt åstadkomma förbättradevillkor för en aktiv kommunikation mellan medborgare och förtroendevalda ävenmellan valen." Kommunministern säger vidare under samma rubrik: "Enligtmin mening bör den representativa demokratin utvecklas. Detta bör ske genomförbättrade förutsättningar för ett aktivt informations-och åsiktsutbyte mellanmedborgare och förtroendevalda även mellan valen. Syftet bör vara att gemedborgarna ökade möjligheter till direkt medverkan och möjligheter tillinfiytande över de kommunala frågorna." Rörandekommunal informationsverksamhet uttalar statsrådet bl. a. följande mening:"Enligt min mening bör informationsverksamheten underlätta de ömsesidigakontakterna mellan medborgarna och de kommunala organen och öka medborgarnasmöjligheter att påverka utformningen av den kommunala verksamheten." Medhänvisning till det anförda ber jag att till herr kommunministern få riktaföljande frågor: Delar statsrådet de uppfattningar som redovisats icitaten ur proposition 1975/76:187? Anser statsrådet att information isakfrågor om möjligt bör lämnas kommuninnevånarna innan slutligt beslut fattas? Anser statsrådet alt en allsidig och objektivkommunal information bör innehålla redovisning av såväl majoritetens somminoritetens uppfattning och konkreta förslag? § 11 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:170av i (fp) till fru utrikesministern om åtgärder för attbereda familjen möjligheter att återförenas: Sovjetmyndigheterna vägrar familjen attförenas. utsätts i för svår förföljelse av det endaskälet alt hon, hennes dotter och svärmor vill återförenas med nu befinner sig i . Anserutrikesministern att de sovjetiska rhyndigheternas agerande i fallet Agapovstår i överensstämmelse med Helsingforsöverenskommel-sen? Vilkaåtgärder avser regeringen all vidta för all familjen skall kunnaåterförenas? 1976/77:171av i (fp) till herr justitieministern om polisensförhör av politiska fiyktingar: Politiska flyktingar som söker sig till Sverigeutsätts för ingående förhör - innan de får träffa väntande vänner. Också i falldär passpolisen aviserats om att en inresande är politisk flykting haromedelbara pressande förhör hållits. Delarjustitieministern uppfattningen alt polisen bör avvakta med ingående förhör avpolitiska fiyktingar tills dessa fäll träffa vänner och juridiskt ombud? 1976/77:172 av fruTilländer [c) till herr budgeiministern om straffsanktionerna inomskattelagstiftningen: Skattelagslifiningen är en ständig källa tilldebatt, ibland indignerad, som stundom kan vara berättigad. Då och då kommervia pressen till allmänhetens kännedom exempel på hur denna lagstiftning kanslå, exempel som vältaligt demonstrerar hur orimliga konsekvenserna blir närreglerna tillämpas in absurdum. Frågangäller en folkpensionär som har råkat illa ut. Han anlitade endeklarationsexperl som gjorde ett verkligt grovt fel. Det är av andra omständigheteruppenbart att felat är helt oavsiktligt i del här fallet. Felet var lätt allupptäcka vid den rutinmässiga skattekontrollen. Alla är ense om alt avsiktligaförsök alt fuska med skatten bör straffas hårt. I del här fallet drabbas enperson med blygsamma inkomster av ett myckel kännbart straff för det förmentabrottet. Del vittnar om en upprörande stelbenthet när man gör så liten skillnadmellan oavsiktliga fel och försök alt med berått modundanhålla skatt. Man kan verkligen tala om alt den bokstavliga tillämpningenomintetgör den känsla för rätt som reglerna ville vara ett uttryck för och somsäkert varil avsikten hos lagstiftaren. Är statsrådet beredd medverka till ensådan ordning att hänsyn i ökad utsträckning tas till vederbörandes uppsåt isamband med straffsanktioner knutna till skattelagstiftningen? 1976/77:173av i Stenkyrka (c) till herr justitieministern om åtgärder föratt främja sysselsättningen på norra : Regeringen har beslutat att Lärbrokriminalvärdsanslalt skall läggas ner sä snart som möjligt, dock senast den 30juni 1979. Om detta beslut verkställes uppstår stora svårigheter för deanställda vid anstalten som är bofasta på orten. Alternativa sysselsättningartorde det vara svårt att uppbringa inom den från arbetsmarknadssynpunkt svagaGotlandsregionen. Dåen minskning av platsanlalet vid Lärbroanstalten av den tidigare regeringenförordades anförde justitieutskottet i sitt betänkande 1975:11bl. a. följande: "Även om arbetsmarknadsmässiga och regionalpolitiskasynpunkter inte kan tillmätas någon egentlig betydelse när det gällerkriminalvårdens organisation, kan enligt utskottets mening inte bortses frånatt det aktuella beslutet står i strid med de regionalpolitiska strävandena altgenom sysselsätlningsfrämjande åtgärder stödja arbetsmarknaden på norraGotland." Och vidare: "Utskottet förutsätter alt möjligheterna nogaövervägs att kompensera aktuella regioner för den förlust av arbetstillfällensom beslutet innebär. Det sagda gäller naturligtvis i särskilt hög gradbeträffande och Ulriksfors." Justitieutskoitetsuttalande gavs av regeringen till känna. Ibelysning av del anförda riksdagsuttalandet vill jag till herr justitieministernställa följande fråga: Vilka åtgärder har övervägts inom regeringen isyfte att skapa sysselsättning på norra i del fall kriminalvärdsanslaltnedlägges? 1976/77:174 av herr tredjevice talmannen () till fru statsrådet om beslutad nedläggningav Landaskolan i : Beslutet att lägga ner Landaskolan i mottagits under stark kritik och med besvikelse och förvåning. a. harlandshövdingen i karakteriserat beslutet som "inte baraegendomligt utan närmast upprörande". Motden bakgrunden vill jag fråga fru statsrådet om statsrådet är beredd tainitiativ till all beslutet omprövas och, om så inte är fallet, be statsrådetredovisa de skäl som ligger till grund för Landaskolans nedläggning och vilkasociala och lokaliseringspolitiska hänsyn som tagits vid beslutets fattande. 1976/77:175av () till herr justitieministern om skydd för den enskildesintegritet vid avlyssnar\de av polisens kommunikationsradio: öppna handeln finns att köpa s. k. polismonilorer, med vilka man kanavlyssna bl. a. polisens kommunikationsradio. I broschyrerna till dessamonitorer utlämnas bl. a. polisens förkortningar, dvs. koder vid radioförbindelseravseende inträffade händelser. Som exempel kan nämnas att kod 29 står försjälvmordsförsök. Jagvill med anledning härav ställa följande frågor till herr justitieministern: Anser statsrådet att den enskildes integritet vidavlyssnandet av polisens kommunikationsradio kan komma i fara? Är statsrådet beredd all vidta åtgärder för attskydda den enskildes integritet pä detta område? 1976/77:176av i (s) till herr utbildningsministern om nyadirektiv för utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK): På s. 214 i bilaga 12 till budgetpropositionen ärangivet att SSK-ut-redningen fått tilläggsdirektiv av ochdärefter beskrivs utredningens huvuduppgift. Förmig som ledamot i utredningen är denna uppgift en nyhet. Inom utredningen harvi ännu inte, , fått någon uppgift om tilläggsdirektiv. Med anledning härav villjag fråga herr utbildningsministern: KommerSSK-ulredningen all fä nya direktiv? 1976/77:177 av herrTorwald {c) till herr budgetministern om tidpunkten för ingivande avarbetsgivaruppgifi vid taxering: Fr. o. m. taxering träder en hel delganska betydelsefulla ändringar av beskattningsreglerna för egen företagareoch s. k. fåmansbolag i krafi. Som jag påtalade i en motion till 1975/76 årsriksmöte ställer det sig mänga gånger svårt för egenföretagare med någon ellernågra få anställda att i rätt lid, dvs. , inkomma med föreskrivenarbetsgivaruppgift. Han klarar nämligen ofia inte av att själv fylla i densammaulan behöver hjälp med detta av sin deklarationsmedhjälpare. Men kommeruppgiften in efter påföres han förseningsavgift. Lämnar han inden rättidigt men felaktigt ifylld på grund av bristande kännedom om gällandebestämmelser riskerar han straffavgift. Denna grupp småföretagare befinner sigalltså ofta i ett val mellan Skylla och Karybdis. Detta skulle kunna undvikas,om vederbörande finge rätt att avlämnaarbelsgivaruppgiften med sin självde- Nr 52 Årets i vissaavseenden radikalt förändrade beskattningsregler den för dessa företagareskärper behovet av en dylik ändring. Är budgeiministern - iavvaktan på ändrade lagregler - beredd re---------- kommendera aktuellainstanser (fögderier etc.) att Meddelandeom generellt låta dessasmåföretagare fä bifoga eventuell arbetsgivaruppgift frågor till sin inkomsldeklaration för ? §12 Kammaren åtskildes .