prot · G00986 · 1976-12-31 00:00:00 — Inte för alt statsrådet behöver någon hjälp att diskutera medfru , men jag anser mig i alla fall föranlåten alt säga all detinte enbart är i fråga om ungdomsutbildningen som socialdemokraterna anser sigha varit störst och bäst - det är ju så i varje fråga man lar upp i varjesammanhang. Del finns mycket bra idéer att ta vara pä, och det tror jag attstatsrådet gör i sitt fortsatta arbete. Jagskulle viOa lacka statsrådet för den senaste repliken, och jag hoppasatt man i arbetet i utbildningsdepartemenlet på allvar kan la upp de härsynpunkterna. Jag vore också tacksam - som jag sagt - om man kundeförlägga denna försöksverksamhet till . Jag trodde all skulle erinra sig vad som slår iinterpellationssvaret som svar på hennes fråga. Skolöverstyrelsenhar i samtliga fall där kommun begärt inrättande av kortareyrkesinriktad kurs medgivit det. I budgetpropositionen sägs att om del skullevisa sig att del anlal utbildningsplatser som förfogar över inteär tillräckligt kan regeringen av arbetsmarknadsskäl öka antaletutbildningsplatser. vet naturiigtvis att budgetpropositionen inie skrivs i början påjanuari. kom och begärde en utökning.Regeringen beslöt om en sådan utökning men byggde dessutompä med att få fram utbildningsbidrag, vilket inte hade lyckatsmed. Ombättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete för ungdom Det går ju bra att spekulera över vad jag inte skulle ha lyckats med,om jag hade suttit kvar i regeringen. Anledningentill min fråga är att del fanns etl utarbetat paket för koriare yrkesinriktadekurser, en annorlunda intagning osv. Detta fanns färdigt, men det saderegeringen abrupt nej till i budgetpropositionen. Sedan kommer man några dagarefter och säger att de här förslagen är bra. Ja, det enda faktiska som har hänt är att vifrån socialdemokratiskt håll har lagl en motion i som innehåller justdet här paketet. Sedanhar jag också kritiserat den borgerliga regeringen för att den, när den läggerett arbetsmarknadspaket och tar med yrkesinrikade specialkurser i del, gördessa åtgärder tidsbegränsade i stället för att - vilket hade varit enklastfrän saklig synpunkt - stödja den socialdemokratiska motionen. Dä hade vi fåttin det här kursutbudet bland gymnasieskolans vanliga kursutbud. Har visamstämmiga uppfattningarom att dessa kurser är bra, skulle jag för att fånågon ordning i beslutsfattandet viOa rekommendera att tala med sinapartivänner och de övriga borgerliga vännerna om att stödja densocialdemokratiska motionen. Då får vi den här frågan ur väriden och får ettvettigt utbildningsalternativ för. de ungdomar som har svårt att gå tillden vanliga gymnasieskolan. Det är det som är det viktigaste. Överiäggningenvar härmed slutad. Omundervisning i skolan om behovet av att tillvarata naturresurserna § 11 Om undervisning iskolan om behovet av att tillvarata naturresurserna Fru statsrådet erhöll ordet för all besvaraherr i (c) anmälda interpellation,1976/77:86, och anförde; , i har frågat mig om jag vill medverka till aueleverna i skolan meddelas kunskaper i behovet och värdet av att våranaturresurser tas till vara pä ett bättre sätt än vad som sker. 1regeringsförklaringen framhålles: "Siräng hushållning måste ske mednaturtillgångarna. Tekniken måste anpassas till kraven på en god miOö och ettsamhälle i ekologisk balans." Del kan alltså inte råda några tvivel omregeringens inställning till hushållning med naturresurserna. Skolan är ettviktigt medel att nå ut med information om ekologi- och hushållningsfrågor.Jag delar således uppfattning i det här avseendet. Färjag därför något redogöra för skolans insatser pä det här området. Iläroplansarbetet har frågor som rör utnyttjandet av naturresursernauppmärksammats i ökad utsträckning sedan slutet av 1960-lalel. I läroplanen förgrundskolan framhålls alt miOövården bör bilda ledmotiv för en stor del av denorienterande undervisningen om natur och samhällsliv. Igymnasieskolan finns miOövårdsmoment integrerade i flera ämnen på deyrkesinriktade linjerna och på de treåriga linjerna. MiOövårdsun-dervisningsaknas f n. på vissa tvååriga linjer samt pä fyraårig teknisk linje. Jagförutsätter all den tillsatta utredningen om den gymnasialautbildningen kommer alt uppmärksamma detta förhållande. Dethittills nämnda behandlar dock miOövården i elt ganska begränsat perspektiv.Under senare är har medvetenheten om hushållningsproblemen ökat i samhället.Allt fier inser betydelsen av att beakta dessa frågor i samhällsplaneringen. Enviktig uppgift för skolan är att ge eleverna grundläggande kunskap ommänniskans plats i etl stort biologiskt och socialt sammanhang, i detekologiska systemet. Deområden som behandlas i interpellationen - energiförsörjning ochmaterialomsättning i samhället - är i hög grad aktuella i skolundervisningen.De har fåll allt utföriigare behandling i mänga läromedel , ochdet finns också ell förhållandevis rikligt utbud av kompletterande materialsom behandlar dessa frågor. Inte minst har de ideella organisationernaframställt sådant material avsett för skolan. Det är angeläget att skolornasinformation om aktuella miOövärdsfrågor stöds även av berörda myndigheter.Bland det som f n. görs i delta avseende vill jag särskilt nämna föOande. Konsumentverketsenergisparkommiité har i samarbete med utarbetat eltstudiematerial om energiproblemen, som har sänts ul till grundskolor ochgymnasieskolor /76. Ensamarbeisgrupp mellan staiens naturvårdsverk och planerar fn. särskilda informationsinsatser för skolan om olika aktuellamiOövärdsfrågor. Inomramen för harmonisering av de nordiska skolordningarna utarbetas f n. ettstudiematerial om miOövärdsfrågor för lärare och elever på grundskolanshögstadium. Projektet är en samnordisk produkiion, som administreras avsekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete i . Malerialel byggerpå en dialogpedagogisk grundsyn och två av dess fem komponenter har rubrikernaEnergi samt Återanvändning av material. Somframgår av min redovisning har en rad åigärder redan vidtagit,s i syfte att ökainformationen och undervisningen om behovei att tillvarata våra naturresurser.1 arbetet med läroplansuppföOningen för liksom i utredningen om dengymnasiala utbildningen måste dessa frågor uppmärksammas. Med hänsyn till denmycket snabba utvecklingen inom miOövårdsområdet måste dock undervisningensinnehåll och läromedlen löpande ses över och förnyas. Jag kommer självklart attmedverka för all möjliggöra detta. Omundervisning i skolan om behovet av att tillvarata naturresurserna Hen i (c); Jag ber alt få framföra mitt tack till statsrådet för svaret pämin inlerpellalion. Jag är - det vill jag uppriktigt framhålla - särskiltlacksam för all svaret andas en positiv känsla från statsrådets sida för defrågor som jag tagit upp i interpellationen, nämligen alt skolan skall medverkatill all ungdomar får kunskaper om behovet och värdet av alt våra naturresursertas till vara på ett bättre sätt än vad som sker. Statsrådetredovisar de åtgärder som skolan vidtagit på området för att göra elevernamedvetna om dessa problem. Det frarngår av svaret att i gymnasieskolan finnsmiOövårdsmoment integrerade i flera ämnen på de yrkesinriktade linjerna och påde treåriga linjerna - däremot saknas miOövärdsundervisning nu pä vissatvååriga linjer och pä fyraårig teknisk linje. Detta finner jag utomordentligtbeklagligt, inte minsl därför att man bl. a. vet att efterfrågan på teknisktutbildade kommer att öka och knappast kommer all kunna tillgodoses när vikommer in . Pä samtliga de linjer där miOöundervisning fortfarandesaknas bör snabba och effektiva åtgärder vidtas. Statsrådetsäger att den pågående utredningen om den gymnasiala utbildningen kommerattuppmärksamma dessa frågor. Jag vill, herr talman, understryka vikten av all säsker, inte minsl därför att miOövården enligt min mening måste få en alltvidare omfattning även i undervisningen. För elever på teknisk linje är delta,som jag ser det, särskilt angeläget. Statsrådetframhåller all medvetenheten om hushållningsproblemen ökat i samhället och attallt fler inser betydelsen av att beakta dessa frågor i samhällsplaneringen.Jag noterar detta med stor tillfredsställelse. Det är av synneriig vikt altstatsrådet inser undervisningens betydelse 0/77undeivisnlng i skolan om behovet av att tillvarata naturresurserna för det ekologiskasystemet. Denna fråga var en av de viktigaste i min interpellation, varför jagvill tacka statsrådet särskilt för hennes upplysning på detta område, enupplysning som jag i egenskap av riksdags-' man gärna vill vidarebefordra tillett auditorium i någon skola som jag besöker. Och alldeles särskiltgäller detta statsrådets meddelande om att ett studiematerial ommiOövärdsfrågor utarbetas inom ramen för harmonisering av de nordiskaskolordningarna, för lärare och elever pä högstadium. Materialet,som statsrådet i korthet presenterar i sitt svar, bådar en positiv nordisksamverkan på skolans område när det gäller dessa viktiga frågor. Denna nordiskasamverkan vill jag notera som särskilt betydelsefull. Vi har som bekant enintim samverkan på en rad områden mellan de nordiska länderna. Inomskolundervisningen bör detta samarbete i allra högsta grad återspeglas. Statsrådetpekar slutligen på nödvändigheten av att dessa frågor föOs upp iläroplansarbetet för liksom för gymnasieskolan - detta särskilt medhänsyn lill den snabba utvecklingen inom miOövårdsområdet. Jag noterar ävendetta med mycket stor tillfredsställelse. Läroplanens innehåll liksomundervisningen i stort måste självfallet föOa utvecklingen. Personligen harjag slor tilltro till de sakkunniga på området som f n. vakar över dessafrågor, vilka dess värre blivit mer eller mindre åsidosatta, enligt minuppfattning. Jag vill ännu en gäng tacka statsrådet för det mycket positiva svar jagfått pä min inlerpellalion och framföra som min förhoppning all skolan gesalll stöd i sill arbete för att meddela elever kunskaper om våra naturresurseroch om nödvändigheten av att ta dem till vara på ett bättre sätt än vad som nusker och har skett. Statsrådet svar på min interpellation i deltahänseende vittnar om statsrådets positiva inställning. Jag hoppas alt hon fårberörda myndigheter på sin sida i del praktiska arbetet. Jag vill framhållaönskemålet att man redan på grundskolenivån lär eleverna att beakta värdet avalt våra naturresurser tas lill vara. I nuvarande läge har eleverna i storastycken vant sig vid att slit och släng är något som man kan ägna sig ät - delfinns pengar lill det och ingen lär dem vad delta i grunden innebär avförstörelse och vanvärd av vår natur. Jaghar den erfarenheten att grundskoleelever är angelägna att veta vad vi använderskattepengarna till - om vi utnyttjar dem till vettiga ändamål för att skyddavår natur och de resurser den erbjuder. I undervisningen måste vi beakta dessatankegånger hos eleverna. Det är där vi grundar ungdomarnas ssyn på dessafrågor och deras fortsatta intresse för de ekologiska frågorna. Jagär, herr talman, tacksam för att statsrådet ser så positivt pä dessa frågor,men jag efleriyser ändå statsrådets tankar när det gäller grundskolelevernasifrågasättande inställning till vår tids slit och släng-men-talitet. Den finnsdär, och det anser jag vara oroande. vill många ungdomar engagera sigi miOövärdsfrågor. Det är frågor som många unga gärna vill ha svar på fränauktoritativt håll här i . Meddet sagda ber jag att än en gäng fä tacka för svaret på min interpellation. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om försöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i (c) den II februari anmälda interpellation,1976/77:97, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd medverka försöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i . Den27 besvarade dåvarande statsrådet .Hjelm-Wallén en likalydandeinterpellation av . De bedömningar av frågan som där uttrycktesdelar jag. Självfallet är friskvärden ytterst angelägen. Förutsättningarna attbedriva försöksverksamhet med ämnet friskvård som schemabundet i grundskolanhar emellertid inte ändrats , Föregen del vill jag komplettera det interpellationssvar som gavs medatt framhålla att, enligt vad jag har erfarit, i det pågåendeläroplansarbetel för undersöker hur frisk-värdsundervisningen börsamordnas med berörda ämnen och medelev-värdsarbetet. Det s. k.friskvårdsprojekt som jag vet äger rum vid en skola i innevarandeläsår kan komma att ge konkreta uppslag för detta arbete. Omförsöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i i (c); Jag ber att få lacka statsrådet för svaret på min interpellation. Detsvar jag har fåll är exakt delsamma som lämnades pä en interpellation 1976.Statsrådet säger i sill svar: "De bedömningar av frågan som däruttrycktes delar jag." Personligenhade jag den uppfattningen att man säg mer positivt pä den här frågan nu äntidigare, men så är tydligen inte fallet. Det är beklagligt. Detfinns dock ett stort intresse för friskvård. Många människor är med om attutforma friskvärdsprogram. Och varför arbetar nu så många med friskvård? Jagskall ge etl kort svar: Därför att det står alldeles klart att något måstegöras för alt intressera så mänga som möjligt för vad motion, ändrade kostvanorosv. betyder för hälsan och välbefinnandet. Förvåra barn och ungdomar är det självfallet av utomordentligt stort värde att deblir informerade om friskvårdens betydelse. Vi har etl ansvar - elt stortsådant. Vi vet vilka faror som finns såväl för den enskilde 14 protokoll 1976/77:84-86 Nr 86 som för samhället när del gäller alkohol, sniffning, knark och läkeme- Tisdaeen den delsmissbi;uk.Vi har i vårt land ett omfattande narkotikamissbruk, som '"' ungdomar ner i dessa svåra problem. -------------- skolantillsammans med bl. a. föräldrar och organisationer en verkligt Om försöksverksam- sloruppgift, både på kort och på läng sikt. het med friskvård Jag ochmånga med mig anser att det skulle vara av stor betydelse som schemabundet att fäen lektionstimme till förebyggande hälsovård i skolan. ämne i '" investeringen, fru statsråd, skulle snabbt visa sig värdefull, även om vi enbart ser det frånsamhällsekonomisk synpunkt. a. sjukvärdens platserär nu upptagna av patienter, som absolut måste få vård för sill missbrukav alkohol och narkotika. Detta måste vi med olika insatser frånsamhällets sida försöka komma till rätta med, och än en gång har skolan härsin givna plats i del förebyggande arbetet. Det är riktigt, sominterpellationssvaret nämner, att det pågår ett frisk- värdsprojekt vid enGöteborgsskola under ledning av doktor Såvill jag vetkommer det fram mycket positiva resultat ur Modellen ären lektionstimme till förebyggande Lärarkraflerfrän ideella organisationer deltar i undervisningen och har fortsatt kontaktmed barnen efter skoltid. Föräldrarnaär välkomna till undervisningstimmen och även till aktiviteterna på kvällstid.Detta visar hur det går att lägga upp ett sådant program inom skolans arbele. "Färvi komma in i bilden redan på lågstadiet, alltså i barnens sju-årsålder, kan visäkeriigen uträtta myckel i förebyggande syfte", säger barnläkaren . Vad menas med etl friskvårdsprogram? Vilka vill man nå med detta? - Genomupplysning och information påverka elevernas levnadsvanor i gynnsam riktning. -Genomupplysning och informalion påverka inställningen till alkohol, tobak ochnarkotika. - Genom all erbjuda aktiviteterinom och utom skolan stimulera eleverna till meningsfyllda fritidsaktiviteter. - Försöka engagera föräldrar ochbarn i fritidsaktiviteter och pä så vis försöka stimulera till sundarekontaktmönster mellan barn och föräldrar. - Ge eleverna en bättreinformalion genom specialister. - Försöka skapa en spärr molalkohol, narkotika och tobak redan i skolan och upplysa om betydelsenav en sund kost och motion samt peka på olika möjligheter till meningsfylldfritid. Frånolika håll görs framställningarom ett intensifierat friskvårdsarbete i skolan. Det kan utformas på olika sätt. Viktigt är emellertid att ge rejält utrymme under lektionstid för information om skadeverkningar av alkohol, tobak och narkotika och om betydelsen av bra kosthåll, motion och hygien. Del är viktigt att man lägger upp sådan information så att 190 eleverna aktivt arbetar med problemställningarnaoch själva drar slut- Friskvårdsom etl ämne på skolschemat skulle vara av stort värde. Därigenom kan man medträning och aktivitet skapa ett sunt intresse hos ungdomen istället för att som satsa på eftervård. Altvi redan tidigt i livet fär klart för oss sambandet kost-hälsa-motion och hur användandetav tobak, alkohol och narkotika påverkar och förstör kroppens funktioner och pålång sikt predestinerar för mänga sjukdomar kan förhoppningsvis göra oss mindrebenägna att utsätta vår kropp för alla dessa faror. En vinst för individengenom etl bättre hälsotillstånd och därigenom minskade utgifter för samhälletgenom lägre sjukvårdskostnader måsle vara en målinriktning. 0/77försöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i FruHÅKANSSON (fp): Jag skulle viOa gå in i denna debatt, eftersom i Alingsåsoch jag under den allmänna motionstiden väckt motionen 277, där också viframfört önskemålet att undervisning i hälso- och friskvård skall få plats påskolschemat. Jagär helt medveten om alt det framförs många propåer om det eller det ämnet sombehöver komma in. Men detta är ju ett så oerhört viktigt ämne för hela vårnation, att förebygga sjukdom och att bevara sin hälsa, och det har inteprioriterats i tillräckligt hög grad. Det har varit ett huvudintresse att botasjukdomar och inte all genom förebyggande åtgärder se till alt de inteuppkommer. Inomskolans ram kan man helt säkert i olika ämnen få möjlighet alt på ett bättresätt utnyttja de kunskaper och resurser som redan finns samlade inom skolan,först och främst genom lärarna och med utnyttjande av de specialkunskaper somt. ex. biologilärare, skolsköterskor, skolläkare, gymnastiklärare ochhushållslärare har. Skolan har hälsofostran inom många områden, och det är bör låta frisk- och hälsovård fä större ulrymme. Sambandet mellan rikligkost och lämplig motion och dess inverkan på välbefinnandet ochhälsotillståndet kan man inte nog beakta. Arbetsgrupper kan säkert startas inomskolan bland personal som är intresserad av att informera, vägleda och aktiveraeleverna och som även under håltimmar och långraster kan utforma hälso-ochfriskvårdsprogram för den egna skolenheten, om centrala myndigheter medverkar ochlar initiativ. Jag tror att man pä alla stadier med god viOaskulle kunna lägga in en veckotimme hälso- och friskvård på skolschemat. Kanman då förhoppningsvis få in i det allmänna medvetandet att det är bällre ochbilligare alt förebygga än att bota, så är mycket vunnet. i interpellation gällde friskvård somschemabundet ämne i , och där är mitt svar negativt - det har herrBengtsson rätt i. Men milt svar innebär naturligtvis inte etl avståndstagandefrån eller ett ointresse för friskvård i skolan eller Omförsöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i i andra sammanhang,tvärtom. Friskvårdenkan prioriteras bättre - det ger jag rätt i - och det är vad jaghoppas sker i den läroplansöversyn för som jag nämnde iinterpellationssvaret. HerrBENGTSSON i (c): Den somarbetar en hel del bland barn och ungdomar - inte minst gäller dettanär man ser på situationen i Siockholm, och andra stora städer, där vi, som även vel, har oerhört stora problem med narkotika, alkohol m. m. - blir mer och mer övertygad om betydelsen av all friskvärdsintressena, som redan sagts här, kan grundläggas på ell tidigt stadium. Man bör ge ungdomarna möjlighet alt ägna sig ät annat än sådant som förorsakar de fruktansvärda problem vi har all brottas med, som vi ständigt har för ögonen och som kräver allt fier offer. Vihar i värt samhälle etl ganska stort antal människor sjukskrivna ,inte utan orsak. av patienterna som söker öppen värd harpsykosomatiska, depressiva eller nervösa problem. Tusentals ungdomar mellan 15och 25 är har redan blivit intravenösa narkomaner. Vi har åtskilliga problemmed värnpliktiga som redan har blivit kroniska alkoholister. 33 96 av våraungdomar i åldrarna omkring använder - t. v. i alla fall -mellanöl . Man räknar med att av dessa ca 10 96 sä småningom skall bli utslagna i samhället. Detta är ju enskrämmande bild av verkligheten. Det är den bild vi har . Det finns allanledning för och för regeringen alt fundera över om inte tidensnart är inne att ägna sig åt frågan om man skall ha friskvård pä skolschemat.Än en gäng; Ju tidigare man lägger in undervisning och information, destomindre risker måste det bli all barn och ungdomar kommer ut i allt dettaelände. Det är en samhällsfråga av enormt slor betydelse, och därför krävs delganska snabba åigärder. Taen funderare på det här! Jag kommer i varje fall inte att lämna frågan. Jaglovar att jag kommer igen efter en lid, och jag kommer inte alt gemig förrän jag vet att denna fråga får etl positivt gensvar frän regering ochriksdag. Mänga människoliv slår på spel, och samhället måste därför göra mycketstora ekonomiska uppoffringar, men nog skall vi väl försöka alt gemensamt lösadetta pä bästa sätt. Jag kan inte finna all i och jag har skiOaktigameningar beträffande problemels vikt och betydelse eller allvaret i densituation som föreligger på sina håll. Vi har heller inte, såvill jag begriper,någon motstridig uppfattning när det gäller att friskvård är oerhörtväsentligt. Vad vi skiOer oss i är i frågan om att friskvård skulle vara ettschemabundet ämne i . Jag undrar ändå om inteherr missuppfattar mig och mitt Av det framgår juatt friskvård skulle ingå i undervisningen i . Det skulle ingå somett moment i olika ämnen - jag hoppas att läroplansöversynen kommer fram tilldet, del finns alla förutsättningar för delta - men däremot inte som etlsärskilt ämne. Uppriktigt sagt, , tror jag att friskvården ochungdomarna som skall undervisas i den gagnas av en sådan metod. Detär alltså där våra uppfattningar skiOer sig och fär gärna kommaigen och diskutera frågan, men jag tycker att vi då skall diskutera det lillasom skiOer oss ål. Omförsöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i i (c): Jag är överens med om detta, men jag vidhåller i alla fallmin uppfallning all man bör schemalägga just den här delen, och det är dettajag kommer all kämpa vidare för. Att man tar in friskvärden pä schemattillsammans med andra ämnen är en sak, men jag vill fä in den som ettschemabundet ämne. Jag försöker alt få med mig här, men del ärtydligen litet svårt . Det kanske går bätire . DrAlle säger ungefär så här, och jag tycker det kan vara värt att kommaihåg; Självfallet kan man inte vare sig i pengar eller på annat sätt mätapsykiskt och fysiskt välbefinnande. Det ter sig också självklart att varjeinsats som hindrar en enda ung människa att hamna i t. ex. narkotikamissbruk ärvinstgivande från både humanitär och samhällsekonomisk synpunkt. Enheroinmissbrukares månadskonsumtion kostar ca . Det motsvarar detårliga belopp satsar pä . T. v. satsar ävenGöteborgs stad 50 000 . Därtill kommer del frivilliga arbetesom läggs ner för att projektet skall kunna genomföras. Dessa gratisarbetaresitter inte still och väntar på resultal i form av kurvor och tabeller. De är redannu övertygade om att modellen fungerar, att insatserna de offrar är godainvesteringar i barnens och deras egen framlid. Detär väl det som är väsentligt, och det blir naturligtvis intressant att seresultatet av detta försöksprojekt som redan visat sig vara mycket positivt.Jag har den förhoppningen all vi kan arbeta vidare åtminstone på försöksprojektoch se hur de utvecklas och att vi inte bara stannar vid . Jagkanske i alla fall kan få det löftet. Överläggningenvar härmed slutad. 0/77villkoren för försäljning av staten tillhörig fast egendom § 13 Om villkoren förförsäljning av staten tillhörig fast egendom Herr budgetministern erhöll ordet för altbesvara i (c) anmälda interpellation,1976/77:98, till herr jordbruksministern, och anförde: