prot · G00923 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:23 Kl. 10,00 Val av fullmäktige § 1 Val av fullmäktigeoch suppleanter i Fyllnadsvaltill Företogs val av sex fullmäktige jämte sex suppleanter för fullmäktige utskott i , Hert (): Valberedningenhar enhälligt godkänt gemensamma listor för valen av fullmäktige ochsuppleanter i . Iegenskap av ordförande i valberedningen ber jag att lill herr talmannen fåöverlämna de gemensamma listorna. De av avlämnade gemensamma listornaupplästes av herr talmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns attföljande personer, vilkas namn i här angiven ordning upplagils på resp.listor, utsetts för innevarande valperiod till fullmäktigei bankdirektören () () " .Sträng (s) () i (s) suppleanterför fullmäktige i i Glömminge (c) Petersoni (s) statssekreteraren () () i (s) §2 Fyllnadsval till utskott Enligtlill kammaren inkommet prolokollsutdrag har valberedningen föreslagit att antalet suppleanter i arbetsmarknadsulskollel, som för när varande är 16, skall utökas till 17. Valav ledamot och suppleant i . styrelsen för Stiftelsen Jaghemställer atl antalet suppleanter i arbetsmarknadsutskottet bestämmes lill 17. Därefteranställdes val av två suppleanter i arbetsmarknadsutskottet. : I anslutning till förslaget omutökning av antalet suppleanter i arbetsmarknadsutskottet har valberedningen,enligt ett till kammaren inkommet prolokollsutdrag, till suppleant i nämndautskott föreslagit , Valet sker med acklamation, om ledamot ejbegär att valet skall förrättas med slutna sedlar, vilket i så fall kommer atläga rum vid ett följande sammanträde. : Del andra suppleanlvalel ärföranlett av all ersättare skall beredas plats i utskott.Moderata samlingspartiets partigrupp har anmält som suppleant iarbetsmarknadsutskottet. Herrtalmannen förklarade därefter vald lill suppleant I arbetsmarknadsutskottetherr () §3 Val av ledamot och suppleant i styrelsen för Stiftelsen Företogs val av en ledamot jämte suppleant istyrelsen för Stiftelsen . : Sedan herr statsrådet entledigande som ledamot i styrelsen för Stiftelsen har partigrupp som ny ledamot anmält herrRichardson och som personlig suppleant för denne docenten . Herr talmannen förklarade därefter valda föråterstående tid av lill § 4 Föredrogs och biföllsinterpellalionsframställningen 1976/77:36, § 5 Vilande förslagtill grundlagsändringar Föredrogs konstilulionsulskotlets betänkande 1976/77:lande förslag till grundlagsändringar. fattade vilande beslutom vissa grundlagsändringar. De vilande grundlagsförslagen avsåg Medborgerliga fri- och rättigheter (förslag lilllag om ändring i regeringsformen, bil, I). Kungörande av lagar och andra författningar(förslag till lag om ändring i regeringsformen, bil. Allmänna handlingars offentlighet (förslag till lagom ändring i tryckfrihetsförordningen, bil, 3), Grundlagsändringar angående tryckfriheten (förslagtill lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, bil. Beträffandeförslagens bakgrund och närmare innebörd hänvisade utskottet till betr. 1propositionen 1975/76:209 och KU 1975/76:56, betr. 2 propositionen 1975/76:112och KU 1975/76:51, betr. 3 propositionen 1975/76:160 och KU 1975/76:48 samtbetr, 4 propositionen 1975/76:204 och KU 1975/76:54, Ifråga om förslaget 4 hänvisas också lill protokoll (1975/76:142 s, 141 ff). Utskottet hade, medanmälan av de vilande grundlagsförslagen, förordat att slutligtantog de vilande förslagen till 1, lag om ändring i regeringsformen (bilaga 1), 2, lag om ändring i regeringsformen (bilaga 2), 3, lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (bilaga3), 4, lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (bilaga4). HerrBOO (c): I konstitutionsutskotlets förevarande betänkande 1976/77:1 anmäls fyravilande grundlagsförslag för slutliga beslut. Förslagen innebär itvå fall ändringar av regeringsformen och i två fall ändringar avtryckfrihetsförordningen. Det bör i detta sammanhang erinras om atl riksdagenvid prövning av vilande grundlagsförslag har att ta ställning till varjesärskilt grundlagsförslag som en enhet. Beslutet kan således endast innebäraantagande eller förkastande av förslagen. har det rått enighet om all vart och ett av de vilande grundlagsförslagenär att föredra framför gällande grundlag. Utskottet förordar därför allriksdagen slutligt antar de vilande grundlagsförslagen. Detråder, herr talman, således en bred enighet om alt de reformer som beslutasgenom antagandet av de vilande grundlagsförslagen innebär betydandeförstärkningar av den enskildes rättigheter och friheter. 5Riksdagens protokoll 1976/77:21-24 måste också konstaterasatl det ligger ett stort värde i atl reformeringen av grundlagarna kan ske medbreda majoriteter. Grundlagarna reglerar förhållandena mellan statsmakten ochden enskilde. Det måste därför vara en stor trygghet för den enskilde omreformarbetet är brett förankrat. Vidriksdagens tidigare behandling av nu vilande grundlagsförslag var meningarnadelade, bl, a, beträffande reformeringen av regeringsformen och hur långt man igrundlagsform kunde förstärka de medborgerliga fri- och rättigheterna samt ökamedborgardebalten vid grundlagsreformer och vid lagstiftning som begränsargrundlag. Detnu föreliggande förslaget om ändringar i regeringsformen är en fortsättning på1973/förfaltningsreform. Genom den reformen togs vissa betydelsefullasteg. kom fiera rättigheter till positivt uttryck i densvenska rättsordningen. Delta gällde yttrandefriheten, rätten lillinformation, föreningsfriheten och rörelsefriheten. Vidare gavs vissa rättigheterdirekt grundlagsskydd, t. ex, förbud mot dödsstraff förbud mot landsförvisningoch förbud mot retroaktivt straff och tillfälliga domstolar. Vidutskotts- och riksdagsbehandlingen vid det tillfället framfördes icke minstfrån att en utredning om ytterligare förstärkningar av de medborgerligafri- och rättigheterna var angelägen. beställde också en utredning.Det var således efter vidare utredningsarbete i fri- och rällighelsutredningensom proposition senare lades om ytterligare reformering av regeringsformen.Vid behandling framkom delade meningar i åtskilliga delfrågor.Riksdagens beslut - som innefattas i nu vilande grundlagsförslag - innebärytterligare betydande förbättringar och således förstärkningar av fri- ochrättigheterna för medborgarna. Allmäntinnebär förslaget dels att det grundlagsskyddade området utvidgas iförhållande till gällande rätt, dels atl vissa gränser dras för normgivandeorgans möjligheter all besluta rätlighetsbegränsande föreskrifter. Utvidgningeninnebär främst all vissa nya rättigheter blir införda i 2 kap. och alltsådirekt grundlagsskyddade. Bland dessa rättigheter kan nämnas skydd mot tvångatt delta i demonstration eller meningsyttring, förbud mot anteckning ommedborgare i allmänt register ulan hans samtycke - grundad enbart på hanspolitiska åskådning - och förbud mot tortyr och kroppsstraff Vidareär införda sladganden om skydd mot lag eller annan föreskrift, som innebärräliighetsbegränsning enbart i fråga om politisk, religiös, kulturell ellerannan åskådning. Det stadgas också om allmänt skydd mot lag eller annanföreskrift, som innebär att någon missgynnas på grund av sitt kön eller därföratt han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör enminoritet. Vidare förstärks redan i regeringsformerna intagna rättigheterytterligare. Det är alltså betydande förstärkningar av medborgarnas fri- ochrättigheter som innefattas i vilande grundlagsförslag. Vidriksdagsbehandlingen föreslogs från ett särskilt förfarande vidrätlighetsbegränsande lagstiftning. Detta skulle i korthet innebära obligatorisklagrådsgranskning samt två beslut med viss lid emellan. Om man har denuppfattningen att det starkaste skyddet för fri- och rättigheterna ligger idel demokratiska systemet som sådant, skulle ett dylikt förfarande ytterligareförbättra det demokratiska systemels funktionssätt så att del ger de enskildamänniskorna ökade möjligheter lill insyn, påverkan och kontroll. Vårtförslag tillsammans med och om folkomröstning igrundlagsärende är ett annat betydelsefullt förslag i detta avseende. Efterantagandel av de nu för anmälda vilande grundlags förslagen är del synnerligen angeläget atl reformarbetet fortsätter för all öka medborgarnas rättsskydd. Detta är också klart fastslaget i den nya regeringens regeringsförklaring, där det heter: "Ytterligare förstärkt grundlagsskydd förde medborgerliga fri- och rättigheterna prövas skynd samt. Proposition härom föreläggs . Förslag läggs fram om obligatorisk lagrådsgranskning av vissa lagar, beslutande folkomröstning i grundlagsfrågor ." Omdet vilande grundlagsförslaget till ändringar i tryckfrihetsförordningen harenbetydande diskussion förevarit. Detta är i och för sig viktigt och värdefullt.Jag skall i detta sammanhang endast redovisa några av de reformer som föreslås. Förslagetsyftar till en förstärkning av tryckfriheten. De viktigaste nyheterna ärföljande. Tryckfrihetsförordningen gäller bara skriftersom har framställts i tryckpress. Enligt förslaget utvidgastillämpningsområdet i princip till stencilerade, fotokopierade och på liknandesätt mångfaldigade skrifter. Härigenom blir del mycket lättare för medborgarnaatt dra fördel av skyddet i dessa grundlagsregler. Friheten atl ulan att riskera straff lämnameddelanden till bl. a. pressen utvidgas och preciseras. a. gäller attskyddet för framliden skall avse också anskaffande av uppgifter, förutsatt attinte själva metoden är slrafföar, såsom t. ex. vid inbrott. Meddelarfriheten är inte undantagslös, varken nueller enligt de förevarande förslagen. F. n. gäller att meddelaren, när han kanstraffas, åtalas av vanlig åklagare och döms enligt vanlig domstol. Förslagetinnebär att också meddelaren får fördel av den särskilda tryckfrihetsprocessen.Det är JK som skall besluta om åtal, och åtalet skall prövas av jury. Sammaprocessförmåner har i allmänhet den som har anskaffat uppgift för publicering,när han inte är straffri. Jag vill understryka alt den förändring somöverfiyllandet till tryckfrihetsförordningen på denna punkt innebär i storutsträckning har förbisetts i den diskussion som förevarit. Meddelare har enligt tryckfrihetsförordningen rättatt vara anonym. Detsamma gäller författare till tryckt skrift.Anonymitetsskyddet blir enligt det nu vilande förslaget förstärkt. a.införs i TF ett straffsank-tioneral förbud för myndighet att forska efteranonym författare eller meddelare,när TF inte tillåter ingripande mot denne, 5.Tillsynen av TF:s efterlevnad ligger på justitieministern. Denne har tillsin hjälp särskilda Iryckfrihetsombud. Denna ordning avskaffas , och dettasker, enligt vad som uttalats, av praktiska skäl. Tillsynen skall i ställetankomma på JK. JK är som ensam åklagare i tryckfrihetsmål. Jag villytteriigare tillägga att vi i avseende på reglering av det politiska ansvaretkan förvänta ett förslag lill lag. Med det anförda hemställer jag att de av anmäldavilande grundlagsförslagen måtte av slutligt antagas. iTrollhällan (s): då vi har behandlat grundlagsfrågor harjag framhållit att det är angeläget att det bakom beslut i grundlagsfrågor slårstora majoriteter här i . befinner vi oss i en sådan situation.Konstitutionsutskottets belänkande är enhälligt. Av allt alt döma blir detstora majoriteter här i kammaren bakom besluten. För min del finner jag delglädjande all vi i så stor enighet kan anta de nu vilande grundlagsförslagen.Redan i våras nådde vi fram lill en betydande enighet. När del gäller deförslag som ligger som vilande var denna enighet mycket stor. Striden gälldevad man ville foga till dessa förslag. Beträffandefri- och rättigheterna i regeringsformen har jag länge hävdat att vi måstetillämpa någon form av trestegsstralegi. Länge hade vi ju inga fri- ochrättigheter inskrivna i regeringsformen. Den berömda 16 § får nog uppfattas somen proklamalionsparagraf och ingenting annat. Vi hade tryckfrihetsförordningen,som funnits sedan myckel . Ändå kunde vi här i i stort settuppehålla friheterna efter det demokratiska genombrottet, 1973/74förde vi in vissa fri- och rättigheter i regeringsformen. Vi var emellertidinte helt nöjda utan ansåg att frågan borde ytterligare utredas. På grundval avdenna utredning antog förstärkningar avfri- och rättigheterna i regeringsformen, och kommer attanta ytteriigare förstärkningar. Dels förs det in flera rättigheter, dels gesrättigheterna ett starkare grundlagsskydd. Men jag vill gärna här strykaunder all den starkaste garantin för våra fri- och rättigheter är medborgarnasuppskattning och värdering av dessa fri- och rättigheter. Inteheller är vi helt nöjda. ansåg vi att det behöver tasytterligare ett steg. Frågan bör bli föremål för ytterligare en utredning. Idenna utredning hoppas jag all man skall få tillfälle att ingående prövamöjligheten att när det gäller opinionsfriheterna i regeringsformen till-lämpasamma regler för inskränkningar som gäller för tryckfrihetsförordningen. Delär svårl att finna en sådan lösning, men vi bör göra ett försök all ytterligareundersöka möjligheten, fördes fråncenterpartiets sida fram tanken på att inskränk- ningsbeslut skulle fattasvid två olika tillfällen. Jag ställde mig inte avvisande till denna tanke. Menjag menar atl den laglekniska utformningen är sådan all vi inte kunde antaförslaget. Jag utgår självklart ifrån att även denna tanke blir föremål förfortsatt prövning i utredning. Dåbör också frågan om lagrådsgranskningen tas upp. Jag har läst iregeringsdeklarationen alt regeringen avser att lägga fram förslag när detgäller lagrådets ställning. Jag går ut ifrån all detta kommer att föregås avutredning. Helst borde man ha en parlamentarisk utredning om lagrådelsställning, och jag hoppas att jusiiiieministern tillgodoser detta önskemål. Beträffandeförslagen om en särskild beslutsordning, som man förde fram från folkpartietsoch sida , slår jag lika främmande och avvisandetill en sådan ordning som jag gjorde . Majoriteten i kammaren sade nejlill en sådan ordning. I denna majoritet ingick socialdemokraterna,centerpartisterna och vpk:arna i . Vadsedan gäller tryckfrihetsförordningen kommer synpunkter från socialdemokratinssida att utvecklas av i den mån detta behövs. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till konstilutionsutskotlels hemställan. i (m): fattade beslut om vissa grundlagsändringar.Dessa vilande ändringsförslag skall nu slutgiltigt behandlas av . Vidbesluten framförde resp. partier sin syn på de föreslagna ändringarna.Delta skedde såväl i utförliga reservationer som i kammardebatterna. Mot dennabakgrund förefaller det nu mindre meningsfullt all upprepa de synpunkter som dåfördes fram. Avsikten med två beslut med mellanliggande val i grundlagsfrågorär emellertid att väljarna skall kunna ta ställning till de förslag som liggervilande på bord. Dennagång har allmänheten informerats om de vilande grundlagsförslagen genomannonser i dagspressen, och de särskilt intresserade har erbjudits att la delav del fullständiga materialet i form av särtryck. Dettaär ett utmärkt tillvägagångssätt, och denna ordning bör tillämpas också iframtiden. På så sätt kan kanske den förvirrade debatt som utspelades förnågra år sedan i samband med den stora grundlagsreformen undvikas. Då upplevdesäkerligen många medborgare en stor osäkerhet inför de beslut som riksdagenfattade. Så fullgod information som möjligt bör alltid ges allmänheten i såviktiga frågor som ändring av gällande grundlagar utgör. Konstitutionsutskottethar ånyo prövat förslagen och funnit atl de nu slutgiltigt bör antagas.Moderata samlingspartiet delar denna uppfattning. De ändringar som föreslåsinnebär förbättringar jämfört med nuläget. Vidden första läsningen framfördes emellertid från moderat håll en radalternativa yrkanden. Som jag sade avser jag inte all ta upp en ny debatt viddetta tillfälle utan skall nöja mig med att i korthet peka på de områden som demoderata ändringsförslagen avsåg. Vi underströk starkt vikten av all denpersonliga integriteten gavs ett starkare skydd. Särskilt pekade vi påbetydelsen av att föräldrarätten inskrevs i grundlagen. Vi krävde ett särskiltdiskrimineringsförbud, utformat i enlighet med det som finns iEuropakonventionen. Vidare önskade vi ett grundlagsförbud motkollektivanslutning till politiskt parti. Skyddet för äganderätten borde enligtvår mening ges en sådan utformning att den blev klar och otvetydig.Relroaktivitet i lagstiftningen borde tillåtas endast under utomordentligtsällsynta omständigheter, då viktiga nationella intressen stod på spel. Närdet gällde formerna för inskränkning av fri- och rättigheterna i grundlagenhävdade vi att i första hand grundlagsändringens normala form borde komma lillanvändning. I annat fall borde en bestämmelse införas som stadgade kvalificeradmajoritet, om inskränkningen skedde vid ett enda tillfälle. Deltavar i korthet de viktigaste invändningarna som vi hade när det gälldeändringarna i regeringsformen. Vår principiella inställning lill dessaändringsförslag kvarstår. I det läge vari vi nu befinner oss har riksdagenemellertid blott att anta eller förkasta del vilande grundlagsförslaget. Jämförtmed vad som gäller erbjuder de föreslagna ändringarna sådana förtjänster attvi kommer att stödja det vilande förslaget om ändring av regeringsformen. Jag vill erinra om all regeringsdeklarationen beträffande de frågor vinu diskuterar bl. a. innehöll följande uttalanden: "Ytterligare förstärktgrundlagsskydd för de medborgerliga fri- och rättigheterna prövas skyndsamt.Proposition härom föreläggs . Förslag läggs fram omobligatorisk lagrådsgranskning av vissa lagar, beslutande folkomröstning igrundlagsfrågor och utvidgad rösträtt för utlandssvenskar." Detsistnämnda har inte en formell anknytning till dagens frågor, men bör ändånämnas i sammanhanget. Vadbeträffar de föreslagna ändringarna av tryckfrihetsförordningen förtjänar detatt erinras om alt del inte förelåg någon reservation lillkonstitutionsutskottets betänkande 1975/76:54, när ärendet behandlades avriksdagen . Den debatt som sedan blossat upp har haft det goda med sigatt utskottets ledamöter fått särskild anledning att extra noga pröva förslagetom ändringar i tryckfrihetsförordningen. De farhågor som har framkommit idebatten synes vara överdrivna och i vissa fall bottna i missförstånd bl, a.beträffande vad nu gällande tryckfrihetsförordning föreskriver. Gentemot dennabetyder enligt min och moderata samlingspartiets uppfattning de föreslagnaändringarna klara förbättringar. Däremot innebär de inte några inskränkningari tryckfriheten. För något sådant tror jag inte all del går atl få något gehöri riksdag. Jagvill, herr talman, avslutningsvis citera vad skrev om dessa tingi sin huvudledare i går; jag tycker att det på ett utmärkt skrev: "Det finns ingen logik i all avsådana skäl" - alltså de skäl som har framförts i debatten - "stoppaett förslag som ger en rad viktiga förbättringar. Utöver vad som redan nämntsges inte bara tryckta utan även stencilerade och fo-lokopierade skrifter TF:sskydd, kretsen av de gärningar som innebär brott mot tryckfriheten görs snävareoch anonymitetsskyddet för upp-giftslämnare stärks." DNskrev vidare: "TF kan förvisso bli bättre än den version som riksdagenskall ta ställning lill . Men skulle säga nej, blirresultatet bara ett: att vi får leva lill över nästa val med en tappning som ärsämre." Jag vill instämma i denna bedömning. Med hänvisning till deståndpunktstaganden som gjordes av moderata samlingspartiet, när de vilandegrundlagsförslagen behandlades vid den första läsningen, och lill alt detdärefter inte har framkommit något som föranleder en ändring i dennainställning, ber jag att få yrka bifall lill vad harförordat i sitt betänkande 1976/77:1. Kammaren har all la ställning lill fyra olika vilande förslagtill grundlagsändringar. Om alla de fyra förslagen gäller all de innebärförbättringar gentemot nu gällande lag. Närriksdagen första gången behandlade dessa förslag framförde vissaförslag lill ändringar, som enligt vår mening skulle innebära ytterligareförbättringar. Dessa förslag avvisades då av . Eftersomproceduren för stiftande av grundlag omöjliggör att man vid det andratillfället framför ändringsförslag är det logiska, om man vill fullföljaarbetet på all ytterligare förbättra grundlagarna, att nu yrka bifall till devilande förslagen. riksdagsgrupp kommer därför att rösta ja tillde vilande grundlagsförslagen. Närfolkpartiet redovisade ett genomarbetat alternativ tillrät-lighetsavsniitet i regeringsformen, så var det ett led i en lång liberalförfallningspolitisk tradition. Syftet var att ge ett ytterligare stöd i grundlagenåt de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Vår huvudtanke var attdet inte skulle vara möjligt atl snabbt inskränka eller upphäva fundamentalafri- och rättigheter. Vi menade alt både ändringar i själva grundlagen ochinskränkningar av de i grundlagen angivna fri-och rättigheterna skulle beslutasenligt en särskild procedur och inte kunna genomföras med ett enda beslut. Viföreslog därför att lagar som innebär inskränkningar i yttrandefrihet,mötesfrihet, demonstrationsrätt och andra andliga rättigheter skulle avgörasgenom två beslut med ordinarie riksdagsval mellan besluten. Denna vårståndpunkt kompletterades med krav på fakultativa, decisiva folkomröstningar igrundlagsfrågor. Dessayrkanden från avvisades av . Jag noterar nu medtillfredsställelse - på samma sätt som utskottets ord- förande gjorde tidigarehär - att det i den nya regeringens regeringsförklaring sägs att man skyndsamtskall pröva frågan om ett ytterligare förstärkt grundlagsskydd förmedborgerliga fri- och rättigheter. Jag tror alltså all detta innebär allarbetet på ett effektivare grundlagsskydd för de mänskliga fri- ochrättigheterna fortsätter - och fortsätter med liberalt förtecken. HerrTarschys kommer senare i debatten alt mera utföriigt redovisafolkpartiets inställning när det gäller de föreslagna ändringarna itryckfrihetsförordningen. Låt mig här bara göra två korta kommentarer. Denena punkten gäller den väsentliga förbättring i fråga om med-delarskyddet somföljer av att man nu grundlagsfäster rätten lill anonymitet föruppgiflslämnare. Del är ju en punkt där det har rått oklarhet, och delhar i praktiken funnits ett behov av skydd för uppgiftslämnarna. blir delett brott mot tryckfrihetsförordningen alt efterforska meddelare av uppgifterför publicering i tryckt skrift, och det tycker jag är en betydelsefullförbättring. Denandra punkten i förslaget till ändring av tryckfrihetsförordningen som jagnågot ville beröra är förhållandet mellan justiliekanslern ochjustitieministern. Det nya förslaget innebär ju att den särskilda granskningav tryckt skrift som skedde i juslitiedepartementet eller genom ombud skall flyttasfrån justitieministern till justiliekanslern. Det blir alltså justiliekanslernsom har all självständigt la ställning bl. a. lill om tryck-frihetsålal skallväckas. Motivet för detta har varit att man har velat koppla bort de politiskainstanserna från den typen av avgöranden. Jagframhöll vid behandlingen i konstitutionsutskoltel och i debatten här ikammaren all jag fann del något oroväckande att man med denna ändring inte ficknågon möjlighet alls till överprövning av juslitiekanslerns beslut itryckfrihetsmål och att den problemställningen borde beaktas i det fortsattautredningsarbetet. Jag tycker alltjämt att detta är en diskutabel punkt i delvilande förslaget, men jag har goda förhoppningar om att den frågan skall sesöver i det fortsatta arbetet på att förstärka vår tryckfrihet. Jag yrkar bifall lill konstilutionsutskottels hemställan i betänkandetnr 1. (vpk): I dediskussioner som förts rörande grundlagsfrågor har kommunisternaföreträtt uppfattningen alt den arbetande befolkningens rättigheter måstevidgas och att kapitalets makt måste beskäras. Utformningen avgrundlagar och av fri- och rättigheter, liksom skyddet av dessa, kan inte sesisolerat från samhällsförhållandena. Fåtalsvälde och maktkoncentration är intebara ett hinder för vidgade fri- och rättigheter utan också ett hot moträttigheter som erövrats i hård kamp.