prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — , och de västeuropeiska stormakternafår ekonomiska intressen alt försvara som är direkl knutna till Vorslerre-gimenoch dess raspolitik. Detöppnar skrämmande perspektiv all konflikten i södra håller pä attinternationaliseras i takt med de utländska investeringarna. Risken för ellraskrig med stormakter inblandade rycker allt närmare. Mot den bakgrunden bordedel vara en självklar plikt för att stoppa kapitalströmmarnalill och . Viutgår ifrån atl den borgerliga regeringen med kraft kommer all fullfölja deFN-iniiialiv i den här saken som förbereddes av den socialdemokratiskaregeringen, och så tolkar jag också uttalanden här . Därmedär emellertid inle frågan om de svenska investeringarna och de svenskaföretagens verksamhet i uttömmande besvarad. Det är sant all vad ettlitet land som gör på egen hand inle kan fä någon stor betydelse sompåtryckning pä regering. Men frågan om en begränsning eller avvecklingav de svenska intressena i raspolitikens länder ar inte bara en politisk frågaom vad som kan tänkas utgöra effektiva påtryckningsmedel. Det är också enmoralisk fråga, om svenska förelag skall tillåtas att delta i utsugningen avden svarta arbetskraften. Detär visserligen en allmän princip i svensk internationell ekonomisk polilik atltillåta fria kapitalrörelser över gränserna, och f n. finns inte några lagligamöjligheter att stoppa kapitalexport av poliliska skäl. Men delta hindrade intepå sin lid den socialdemokratiska regeringen atl avråda svenska företag från attinvestera i och . Och den borgerliga regeringen har juoffentligt sagt ifrån att denna rekommendation slår fast. Så långt är allt gottoch väl. Dåvi socialdemokrater i en motion lill årets riksdag har återkommit i ämnet ochställt krav på ytteriigare åtgärder för att förmå svenska företag med fabrikeroch kontor i att successivt dra sig ur landet, är det främsta skälethärtill inle att företagen skulle ha satt sig på tvären och trotsatrekommendationerna. Visserligen har det förekommit en viss kapitalexport ävenpå senare tid, men det rör sig om mycket begränsade belopp. Nej, del väsentligaskälet ligger i utvecklingen av själva raskonflikten. här tidigarei denna debatt skildrat läget i södra sådant det ter sig . Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Somhan framhöll blev en vändpunkt. Del gickinle som i Sharpville , då den svarta befolkningen kundeskrämmas lill tystnad och underkastelse. Mordet pä de demonstrerande skolbarnenblev i stället upptakten till strejker och oroligheter över hela landet.Molståndsviljan bland de svarta har stärkts, breddats och fördjupats, samtidigtsom förtrycket har blivit ännu brutalare. Och i raskonfiiktens förstafrontlinje befinner sig arbetsplatserna. Där konfronteras den svarta arbetskraftendagligen med sina vita herrar och förmän. Vittnesbördenär helt samstämmiga. Ingen i förnekar att konfiikten nu har gått in ielt allvarligare skede. I den situationen har vi socialdemokrater frågat oss;Riskerar inte svenska företag som har verksamhet i att hamna i enhell orimlig situation? Enligt sydafrikansk lag måsle de tillämpaapartheidregler pä sina arbetsplatser, och därmed tvingas de också all ställasig på förtryckarnas sida i en kamp mellan svarta och vita som blir alltvåldsammare och blodigare. Kan vi verkligen tillåta detta? Svarethar vi för vår del givit i vår motion. Vi kräver där både lagstiftning ochandra åtgärder för att stoppa och successivt avveckla svenska engagemang iSydafrika. Vi hoppas alt den borgerliga regeringen inle av prestigeskäl skallmotsätta sig våra förslag. Och jag uppfattade uttalanden underförmiddagen så, att dörren till fortsatta samtal i utrikesutskoltet står öppen.Dä vill jag bara påpeka att saken inte är sä komplicerad som det kan låta. Dettalas om utredningar och om folk-rättsliga hänsyn och mycket annat, men dettaär väsentligen en politisk fråga. I har man t. ex. lyckals fatta ettbeslut ulan några långrotande utredningar. Såtill och interamerikanska banken. I fallet interamerikanska bankenföreligger elt regeringsförslag om svenskt medlemskap. Förslaget har författatsi , och det presenteras under rubriken . Det ställer en intressant principfråga på sin spets; Skallhandelspolitiken avskärmas från utrikespolitiken, eller finns del fall dåstatsmakterna av utrikespolitiska skäl bör avstå från ett internationelltekonomiskt samarbete som i och för sig skulle kunna gynna våra exportintressen? Jagmenar att delta i hög grad är en utrikespolitisk fråga, och det vore bra omutrikesministern - om hon har för avsikt all återvända till kammaren - villeklargöra regeringens inställning. har den offentliga debatten i dennafråga från regeringens sida skötts av handelsministern. Han har inte visat sigvara någon nyansernas mästare. Utrikespolitik förefaller att vara honom ettfrämmande ämne. Denfilosofi som handelsministern har fört lill torgs är klar och enkel: Kan vihandla med , kan vi handla med vilka diktaturstater som helst. Kanvi vara med i , kan vi vara med i vilken internationell bank somhelst. Och har vi ett i princip generellt syslem för exporlkredilgaranlier, kanvi satsa skattemedel pä vilka exporlfräm- jande åtgärder som helst.Någon förståelse för att det rör sig om ett svårt avvägningsproblem eller altdet kan finnas betänkligheter av del ena eller andra slaget har inte märkts. Förmin del utgår jag ifrån att etl medlemskap i skulle medföra vissa fördelarför svensk exportindustri, även om jag tror att handelsministernsförhoppningar om massor av feta exporiorder till svenska industriföretag ärbetydligt överdrivna. Menför mig är det omöjligt att stanna vid detla. Det går inle alt bortse från vaddet är för slags bank det är fråga om och vilken typ av länder den arbetar i.Det gäller dock att ansluta till en internationell organisation, ochetl medlemskap bör rimligen förutsätta att vi inte har alltför allvarligainvändningar mot organisationens verksamhet. Att ansöka om medlemskap i eninternationell organisation är knappast jämförbart med all skydda svenskaföretag mol kreditföriusler genom ett exportkreditgarantisystem. IDB;sverksamhet är helt koncentrerad till . Och det lär inle kunnaundgås all bankens pengar även huvudsakligen kommer all satsas påländer med regimer som är främmande för social rättvisa och mänskligarättigheter. Det helt övervägande antalet länder i styrs av ökändamilitäriuntor eller andra diklaturregimer. Del lär inte heller kunna bestridasatl del är och etl anlal multinationella storförelag som bestämmer ibanken. Bankens lånepoliiik gentemot resp. är bara ell exempel- om också det mest flagranta - på att banken ibland bedriver en politik somenligt svenska värderingar är djupt osympatisk. Det är möjligl atl det blirbättre nu när har blivit president i . Men del är sanneriigenalldeles för tidigt att ha någon bestämd mening om det. KarinSöder drog ganska stora växlar pä presidentskiftet jusl i detta sammanhang, menman måsle ha klart för sig att fär en gigantisk uppgifi och enormasvårigheter, om han skall förvandla den latinamerikanska kontinenten och geden ett nytt ansikte. Vad den interamerikanska banken beträffar vill jag sägaalt om den skall koncentrera sig på länder som har något sinne för mänskligarättigheter och social rättvisa, så blir det i slorl sett bara och Venezueladen kan låna ul pengar lill, och behöver f ö. inga pengar. Jagmedger alt frågan om medlemskap i den interamerikanska banken ställer oss införbesvärliga bedömnings- och avvägningsfrågor. Men i den socialdemokratiskariksdagsgruppen har vi, när vi prövat fakta i målel, kommil till slutsatsenatt övervägande skäl talar för att inte bör gå in som medlem. Jagväntar mig inle att utrikesministern skall ta avstånd frän en proposition somregeringen lagt på bord. Men jag hoppas att ändå,i tillbörligt diplomatiska ordalag, skall ta avstånd från fyrkantiga filosofi om total boskillnad mellan utrikes-ochhandelspolitik. Det är en förhoppning som jag lycker mig kunna grunda på detfaktum all både partistyrelsen och det högsta be- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt 5 protokoll 1976/77:99-100 Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt slutande organet iutrikesministerns eget parti i ell tidigare skede avvisat tanken på svensktmedlemskap i . Och har ju i annat sammanhang visat all hon kankonsten att med fasthet och auktoritet tillrättavisa en regeringskollega somtrampat fel i utrikespolitiken. Utrikesministern brukar begagna varje tillfälle som erbjuder sig alltala om att den borgerliga regeringen fullföljer den socialdemokratiskautrikespolitiken. Det är en utmärkt ambition. Men vi lever inte i enstillastående värid. Del inträffar ständigt nya ting som kräver nyaställningstaganden. För att kunna fullfölja vår utrikespolitik måste man delavåra värderingar. Det gör kanske i långa stycken. Om gördet är mera osäkert. gör det absolut inte. Vi minns alla hur herrBohman och hans företrädare förfasat sig över den socialdemokratiska"väridssamvetespoliiiken". Moral och utrikespolitik hör inte ihop,anser . Entystare, diskretare och mer kommersiellt betonad utrikespolitik är vadmoderaterna önskar sig. Den internationella solidariteten skall tonas ned.Dagens debatt har inte skingrat farhågorna för att vi är pä väg att få enutrikespolitik som passar bättre än den gamla socialdemokratiska. har hållit etl anförande som i hög grad utgick frän dennära sammankoppling som kan göras mellan moral och utrikeshandel. Det kannaturiigtvis vara betydelsefullt att fä synpunkter framförda på detta område.Men varför gjorde inte någon enda kommentar över huvud taget tilldetta frän hans synpunkt så intressanta problem när han sedanredogjorde för den dåvarande regeringens syn på handels- och valutapolitiken?Om man läser anförande i samband med den redogörelsen finner maninte en rad om det som dominerar hans framställning. Vadbeträffar frågan om investeringar i har ju denna redan diskuterats.Utrikesministern har framfört regeringens synpunkter på detla. nu mot utrikesministern och säger att det inte finns någrakomplikationer här, utan det är bara att klippa till med sanktioner; det behövsinle den minsta eftertanke. Men om den borgerliga regeringen skall kritiserasför all den anser att man - om åtgärder skall sältas in - måsle fundera överhur detla skall ske, då måste ju, herr talman, samma kritik drabbasocialdemokraterna själva oerhört hårt. Det är ju en kritik som går rakt emotvad etl enigt utrikesulskott sade sä sent som . Då skrevulrikesulskotlet helt enhälligt i sitt betänkande nr 10: "Utskottethar därvid hänvisat till uppfattningen att påtryckningarna pä altändra sin raspolitik kan bli verkligt effektiva först om tarställning för väridsomspännande sanklionsålgärder i någon form och attisolerade svenska ålgärder skulle bli verkningslösa Delär en tankegäng som också finns redovisad i etl tidigare sammanhang, nämligeni utrikesulskottets betänkande nr 1975. Jag finner inle gestikulerande lika övertygande som kanske själv tror alldet är. Man skall ju inte vidta åtgärder som man själv anser varaverkningslösa. Det är etl sätt atl försvaga, icke att förslärka sintrovärdighet, och det har utrikesutskottet alldeles enhälligt framhållittidigare. Utskottet har t. o. m. skrivit på följande sätt; "Försök atlinsätta sanktioner som saknar stöd av en eller flera av Sydafrikashuvudsakliga handelspartners skulle bli ineffektiva. De skulle kunna inledaSydafrika i tron att landei ulan påföljd kan fortsätta sin raspolitik. FN;sprestige skulle i så fall kunna ta allvarlig skada." Nustod här och viftade i talarstolen och menade all vi inte ensbehöver tänka oss för i . Det är bara alt klippa till med åtgärdervars genomförande, enligt vad han själv har sagt, skulle skada FN:s prestige.Behöver man inte längre länka ell ögonblick på sådani, ? Vidareställer frågor om IDB. är kokett och vill gärna altutrikesministern pä nytt skall upprepa sill ståndpunkts-tagande. Jag vel inteom lyssnade, men utrikesministern redogjorde för sillbelraklelsesäll i frågan om IDB. Hur skall man då betrakta IDB, och hur ser denenligt sä ryslige handelsministern på IDB? Jagkunde inte riktigt finna att gjorde en ordentlig analys av fråganom i är lika ruskig som jag. Och hur är det med herrKreisky i och med regeringscheferna i , i och iDanmark, för alt ta några exempel på socialdemokratiska regeringschefer somhar låtit sina länder gå med i IDB? Är dessa representanter för vad högtidligt har talat om , nämligen eurosocialismen som den drivandekraften i väriden, lika ruskiga som handelsminister , herrLidbom? I sä fall skulle jag föreslå all inte lika energiskt umgåsi del ruskiga sällskapet. Jagtror vidare att det var som förkunnade atl och hennesparti hade gjort en så tvär omsvängning i synen pä IDB. Men hur är det dä medherr själv och socialdemokratin i den frågan? Man lyssnade noga när herrLidbom sade att det inle kan vara alldeles problemfritt all gå med i IDB. Delkan också jag fullständigt hålla med om. Del fordrar förvisso eftertanke. Mennär man har tänkt färdigt, vilken slutsats kommer man då fram till? Ja, vilkenslutsats jag har kommit fram lill vet vi ju. Men vilken slutsats kom herrLidbom fram till när han var handelsminister? Det skulle vara oerhörtintressant att från denna talarstol få höra det. Villherr förneka att han som handelsminister i den dåvarande regeringen drevidén alt skulle gå med i IDB? Den frågan är ju myckel enkelt all svarapå. När man talar så oerhört mycket om moral som har gjort i sittinlägg, är del onekligen också en fråga Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt som fordrar etl moralisktuppbyggligt svar, . Låt oss titta på detta medmoralen. Det är den slora frågan. Jagfann inte riktigt i analys varför man utan all fundera skulle nåslutsatsen att man skulle ge exportgarantistöd lill ell antal länder som harsynnerligen olikartade regimer i förhållande till den svenska och som inteligger i . Finns det inget problem alls här? Dessutom är del så närdel gäller s. k. u-garanlier, dvs. exporlkredilgaranlier till , att omdel hela fallerar så belastar det biståndsanslaget. Skulle del bli så alt t.ex. inle hell betalar igen sina skulder lill , sä vet herrLidbom att med de regler som ni själv har varit med om alt genomföra, sä skulledet kunna komma atl belasta biståndsanslaget. Viskall här inte gå in på någon värdering av olika regimer - del hör ju lillutrikesministerns fögderi - men känner oerhört starkt för en rad avregimer som lill äventyrs kan få .stöd frän , stöd som belastarbiståndsanslaget? Del är det ju faktiskt inle fråga om i den proposition somjag har lagt fram. Där är det i stället fråga om att av exportbefrämjande medelställa pengar lill förfogande och alt det skulle bli fråga om kontantbetalninglill svenska leverantörer. Tillslut, : Del är anmärkningsvärt att socialdemokraternas ledandetalesman här efter den handelspolitiska deklarationen inte har etl ord att sägaom så vikliga frågor som samarbete i EFTA, EG, - de slorahandelspolitiska frågorna. Vi svenskar lever ju ändå inte i ell grannland till,säg, . Man får ibland det intrycket. () kortgenmäle: Jag har del litet otacksamt, för del är inle mycket som fattar av vad jag säger. Vadförsl beträffar och investeringar där så noterade jag med tacksamhetatt höll dörren öppen för fortsatta samtal i utrikesutskottet. Jaglade till; Tro inte atl den här frågan behöver länghalas, att del behövertillsättas stora utredningar, att det är förenat med enorma problem atl genomatt täppa till en lucka i lagstiftningen göra det möjligt att förbjudakapitalexport lill . Problemen och svårigheterna ligger i själva denpoliliska bedömningen, och den kan man inle klara ut genom statligautredningar. HerrBurenstam tror atl det är en poäng att hänvisa lill vad utrikesutskottethar sagt om ensidiga åtgärder såsom verkningslösa. Men mitt resonemang gälldeinle det. Jag säger att jag medger atl det har inte stor effekt vad Sverigeensamt gör. Men del är ju inle del som är skälet till vår motion, ulan skäletär atl när konfiikten i häller på att övergå lill etl öppet raskrig,när apartheidregimen blir allt brutalare, får man ställa sig frågan;Blir del inte för ruskigt alt svenska företag skall vara verksamma där? De ärju tvungna att tillämpa sydafrikansk lag. Enligt sydafrikansk lag är de tvungnaatt tillämpa apartheidregler. Skall vi inte helt enkelt försöka avstyra altsvenska företag ger sig in i något sådant,att de automatiskt blir bundsförvanter till regimen där nere? Även om det intehar den minsta effekt pä så är det en alldeles fristående moraliskbedömning som det är fråga om. Närdel gäller IDB är det viktigaste i det här sammanhanget själva filosofin.Såvitt jag begriper håller fast vid sin filosofi. Delfinns tydligen inga bekymmer: så fort det rör sig om handel och exportfrämjandeåtgärder är det fritt fram. Man skall inle försl behöva se efter vad det är förregimer, och vad det är för bank spelar över huvud tagel ingen roll! Jagvill säga all della är ödesdigert, efiersom vi då har tagit elt slorl kliv bortfrån den polilik som del har rätt stark uppslutning omkring iriksdagen. Sedanmedger dock atl om man tillämpar en annan filosofi än "vår"filosofi, så all säga, får man väga de utrikespolitiska hänsynen mol dehandelspolitiska fördelarna varie gång för sig och att del här är ett problemsom inle är okomplicerat. Del är inte alldeles givet vilket resultat man skallkomma till. För mig är del inte någonsin konstigt att i Tysklandeller i har intagit en annan ståndpunkt - detgrovskäller jag inte på dem för. F, ö. har en viss tradition atl ställahögre anspråk på sig självt än de fiesta andra länder när del gällerinternationell solidaritet. Vi har också varit värst i all bråka om ,osv., men det skäms vi inle för. Del tycker jag är en riktig linje och enriklig tradition, som vi skall fullfölja. Mintid tillåter inle alt jag den här gången går in på det eviga temat att dengamla regeringen och atl jag själv skulle ha varit för anslutning lill IDB engäng i världen, ulan det får jag återkomma till. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Att jag återvänder lill vad utrikesutskottel har sagt om deinvesteringar som vi talar om nu beror hell enkelt på att man inomsocialdemokratin själv för myckel sedan tyckte någonting helt annal änvad man nu säger sig tycka. Det är intressant alt man är så oerhörtmoraliserande atl man skäller och gestikulerar och kallar andra förreaktionärer och i det närmaste förlappade, när man själv hade en hell annanföreställning om hur saker och ting skulle skötas . Lyssnapå mig här etl ögonblick, ! Hur är det egentligen - har delsocialdemokratiska partiet när del var i regeringsställning någonsin gjortnågra avsteg frän det handelspolitiska regelsystem som finns avutrikespolitiska skäl annat än när det partiet tillsammans med andra partier iriksdagen drev igenom sanktioner mol ? Kan ge något annatexempel vore del myckel bra. Har man gjort avsteg från de handelspolitiskaregler som gäller av dessa utrikespolitiska skäl? Utrikes-,handels-och valulapolilisk debalt Sedanhade i sin replik "inte tid" all gå in på den fråga somdet bara behövdes ett ja eller etl nej på, nämligen när somhandelsminister drev idén att borde ansluta sig till IDB, utan herrLidbom återkom till att det är en problemfylld fråga som fordrar eftertanke ochatt man borde kunna förstå del. Men vad blev slutsatsen? - har emellertidherr sagt atl vi skall fä höra del i nästa replik. Del skall bliutomordentligt intressant. Jagupprepar lill sist att jag finner det anmärkningsvärt atl den främsteopposiiionstalesmannen - för det var väl det som var tänkt attutgöra - efter regeringens handels- och valuiapoliliska deklaration inte har ensynpunkt på de egentliga valutafrågorna och handelspolitik i storaavseenden. är när allt kommer omkring frågor som i hög grad intresserarsvenska folkel, som vill veta var oppositionen befinner sig någonstans. Om herrLidboms tystnad är betingad av att han tycker precis som regeringen, är delutmärkt om han säger del. Del är ju en information, och det är därför vi fördenna debatt. () kortgenmäle: Jag måste säga att det inte verkar som om den borgerliga regeringen varsärskilt stolt över sitt förslag när det gäller den interamerikanska banken. länga regeringsdeklarationen pä området nämns inte detta - som dock börvara en av handelsministerns viktigaste åtgärder under del här året - annat änunder den diskreta beteckningen "exporlfrämjande åtgärder". Och närni i kammaren skall argumentara för er uppfattning flyr ni allt vad ni orkarifrån atl ta en sakdebatt. I stället börjar ni argumentera om vad enskildasocialdemokratiska regeringsledamöter kan ha ansett . Jaglycker alt detla är bollen av ömklighet. Men för all del - för hundrade gångenskall jag svara här. Fördet första: Den socialdemokratiska regeringen hade inte fattat något beslulöver huvud tagel i denna fråga. Det utfördes ett arbete på en promemoria ihandelsdepartementet. Den promemorian var inte justerad av någon politisktansvarig person och den var inte föredragen i regeringen. F. ö. skulle ju delvikliga beslutet i sakfrågan icke fattas förrän efter remissbehandlingen. I ochför sig är del rätt ointressant om vi hade tänkt skicka en promemoria päremiss; man tar ju ställning försl när man har hela materialet. Redan av delskälet borde diskussionen vara totalt oul. Fördet andra: Beträffande min egen uppfattning vill jag säga, att jag vägrar attkrypa in i kategorier. Han har bara "för" och"emot". Allting skall uttryckas i förgrovade termer. Jag har helaliden sett saken så, alt det kan vara vissa exporlfördelar med en anslutning;hur stora är del svårt att värdera, så det fick man väl se. Jag har hela tidenkänt betänkligheter mot en anslutning från utrikespolitiska utgångspunkter,inte minst med tanke pä alt denna bank är allt annat än sympatisk. Jagskall medge, om del kan trösta , att mina betänkligheterhar vuxit och lett i riktning mol att skälen för atl ta avstånd från medlemskapi banken har förstärkts. Jag har lagil elt visst intryck av remisskritiken -och vad är det för fel på det? Är del en uppoffring att stå utanför banken, såkommer det att drabba - förutom som nalion när del gällervalulainkomster osv. - framför allt våra löntagare, som mistersysselsättningstillfällen som de annars kunde ha fått, om nu de stora fördelarsom målar ul är möjliga. Men dessa löntagare säger ju attde inte vill att vi skall gå in i banken. LO säger det alldeles klarl. TCO haren argumentation som är utomordentligt kritisk mol hela banken men slutar iett svårförståeligt jaså. Jag avslår frän att försöka uttolka della närmare.Men det här är naturiigtvis också element i bedömningen. Skalldet nu vara så oerhört intressant alt veta hur mina tankeprocesser harutvecklats till dess remissyttrandena kom fram? Vi har inteplägat er med några frågor om vad den ena eller andra tyckte, vi har intefrågat er vad ni tyckte ens när remissyttrandena kom. Vi har inle frågat er:Vad sade vid den lunchberedning ni hade? Vi lycker all detta är etl utomordentligtlågvatlenbetonat sätt att föra en politisk debalt. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Den sakdebatt som vi skall ha i den här frågan fär vi gott omlillfällen att föra. Den proposition som är förelagd kommer attbehandlas i utskott, och preliminärt är det sagt all den skall debatteras ikammaren och beslut fattas . Dä har vi ju mycket god lid på oss föralt gå igenom de olika sakfrågorna. Omdenna proposition omnämns pä ell par rader i regeringsdeklarationen i dagberor del dels pä all saken verkligen är väl känd, dels på att det - även omherr förefaller skäligen ointresserad av handels-och valutapolitik -finns en lång rad frågor av utomordentligt stor betydelse som behöver få sinbelysning i deklarationen. Märkvärdigare än så är det inle. Varförfinns det faktiskt stor anledning all fundera på vad t. ex. hardrivit för idéer om anslutning av till IDB och på vad regeringen föregen del har gjort för ställningstagande vid en lunchberedning?