prot · G009130 · 1976-12-31 00:00:00 — Del gäller således elt viktigt område, ochskolan kan spela en positiv förebyggande roll mot de nedbrytande krafter somalkohol, narkotika och tobak ulgöt Ulbitdningsutskollelhar vad beträffar undervisning, forskning och utvecklingsarbete valt att isärskild ordning komma till kammaren med sitt belänkande. Redanalkoholpolitiska utredningen samt flera remissinslanser, uppföljda av densärskilda beredningsgrupp som i gjorde förarbetena för denalkoholpolitiska propositionen, föreslog all undervisning om alkohol och andraberoendeframkallande medel bör vara obligalorisk även i gymnasieskolan. Så ärredan fallet inom . Föredraganden- slalsrådel Mogård - har slälll sig posiliv till det här relaterade förslaget.Men tyvärr följer statsrådet inle upp sin positiva syn med förslag i annalavseende än atl SÖ skall få i uppdrag all utarbeta och pröva skilda former avinformalion i gymnasieskolan. Sedan SÖ fullgjort detla utredningsuppdrag,skulle statsrådet ålerkomma i frågan till regeringen. Socialdemokralernaspartimolion lar upp det framlagda förslaget. Riksdagensprotokoll 1976/77:129-130 yrkas all SÖ skalltilldelas 6 milj. kr. Redan nästkommande år skulle 1 milj. kr. utgå lill informalionsålgärder. Iutskottet följer majoriteten upp föredragandens förslag och yrkar sålundaavslag på den socialdemokraliska parlimolionen i denna del. Delsocialdemokraliska förslagei framförs därför som minorilelsförslag re-servalionsvägen. Vireservanler föreslär all SÖ bör fä i uppdrag alt utarbeta ett särskilt programför skolans informationsverksamhet beträffande alkohol- och narkoiikafrågor medledning av de riktlinjer som förordats. För ändamålet bör redan under näslabudgetår anvisas särskilda medel. Ett nytt anslag, benämnt särskildainformationsinsatser på alkoholområdel, bör las upp på riksslaten underulbildningshuvudliteln och för budgelårel 1977/78 ulgå med 1 milj, kr, SÖ börfå disponera medlen. Jag hemställer om bifall lill della reservalionsyrkande och hoppas detskall vinna kammarens majoritel. Låtmig även lill ett annal avsnitt av detta utskottsbetänkande anföra någrasynpunkler. Redan under den allmänna molionsliden följde några socialdemokraliskamolionärer med i som förslå namn upp ell förslag frånbudgelproposilionen, I bilaga 9 lill proposilionen 100 har föredragandenanvisal , för särskilda narkolikainsatser. Förstärkningen skulle gålill länsskolnämnderna. Förslaget är positivt och biträddes också av ulskollel.Del den åberopade motionen ville rikta uppmärksamheten på och fä beaklal varall medlen borde bli slörre till länsskolnämnden i ,Narkoiikaproblemel är svårare i denna södra landsända genom närheien lillkontinenten. Utskottethar inte funnit anledning alt gå närmare in på den fördelning av medlen somstatsrådet föreslåt Inte heller jag har sådana avsikter. Det är mera påståendetau problemet kanske är större på vissa håll, som jag vill rikta uppmärksamhetenpå. Jag hoppas att SÖ härvidlag följer problemel och i händelse av ökade behovpå särskilda orter kräver alt regeringen gör ökade insalser. Jag yrkar bifall lill ulskotlels hemslällan ulom i den del där vårreservalion lar över och där jag ju yrkar bifall till densamma. Fröken (): Som redan antytts har lagil ställning till den del avregeringens proposition om alkoholpolitiken som faller under socialminislernshandläggning, behandlar vi den del av samma proposition som berörutbildning och undervisning. Delråder ingel tvivel om atl kraftfulla ålgärder måsle lill för all vi skall kommalill rätta med de för vårt samhälle så allvarliga problem som alkoholmissbruketmedför. Vi måste ulnyuja alla vägar för alt minska den totala konsumtionen avalkohol, Proposilionen gav också förslag i den rikiningen som gäller såvälupplysningsverksamhet som lagstifining och beskallning. När det gällerinformalionen om alkoholfrågorna är det viktigt all den blir sä vederhäftig sommöjligl. En förutsättning för delta är att forskningen om alkohol hälls på enhög nivå, Proposilionen erinrar om att såväl alkoholpoliliska utredningen somsamtliga remissinslanser framhållil atl forskningen kring alkoholproblemen ärotillräcklig, särskilt i vad gäller de samhällsvetenskapliga områdena. En rejälsatsning på forskning blir därför nödvändig. Utskottetär också ense med departementschefen om att alkoholforskningen behöver enordentlig förslärkning, enigt utskott föreslår därför att följaproposilionens förslag om all inrälla tre nya forskarriänster som ett led i envidare uibyggnad, som bör ske sä snart delta organisatoriskt låter sig göra. Utskottethar i enighei lillslyrkt även övriga förslag i proposilionen, och jag finnerdärför ingen anledning all närmare gå in på dem. Utskottethar också haft atl behandla några molioner som väckts i anslutning lillpropositionen, däribland den som jusl berörts av i , HerrHagberg log upp den socialdemokratiska parlimolionen, som också lett till enreservation, fogad till utskottets betänkande. Man vill från socialdemokratiskthäll införa ell nytt anslag, benämnt Särskilda informationsinsatser påalkoholområdel, som för budgelårel 1977/78 skulle föras upp med 1 milj, kr.Pengarna skulle slå lill disposition och användas till attutarbeta ett särskilt program för skolans informationsinsatser påalkoholområdel. Regeringenhar i sin proposilion så långt jag förstår föreslagil väsentliga åtgärder föralt tillgodose behovet av informalion på skolans område. Skall undervisningenom alkoholens skadliga verkningar bli effektiv, måste den ske i första handgenom den ordinarie undervisningen. Den informalionen skall ske inle bara vidsJDoradiska tillfällen eller i ell enslaka ämne. Alkoholproblemaliken knyter antill många sidor av människans förhållanden, som speglas i skilda ämnen påskolans schema. Därför är del nödvändigl, som jag ser del, all all personal iskolan som har med eleverna atl göra får, som proposilionen säger, "en godgrundutbildning på området och att nya rön och erfarenheter beaktas genomfortbildning". Skallvi få en beslående förbättring av silualionen i fråga om ungdomensalkoholvanor, måsle vi få en ansvarsmedveten hållning bland samlligapersonalgrupper i skolan när del gäller norm- och allilydbildning pä dellaområde. Goda insalser kan naturligtvis också göras från de ungdomsorganisationersom i SIA-skolan kommer att få ökade möjligheter all engagera sig i skolan.Ökade resurser har ju också ställts till deras förfogande för all de skall fåbällre möjlighel lill konlakl med skolans elever och hjälpa dem lillmeningsfulla akiiviieler pä fritiden, Eltideellt engagemang är säkerligen i och för sig bra skydd mot alkoholmissbruk.Har man elt intresse som leder lill sociala kontakter utsätts man inte församma frestelse all söka sin tröst i alkohol och andra bedövningsmedel. Menskall alkoholproposilionens målsättningar för skolans del förverkligas, måstedel lill kraftigare insatser. om alkohol, narkotika ochtobak är redan nu obligalorisk på samlliga stadier i , Rikllinjernaför undervisningen är atl eleverna rekommenderas atl hell avstå från bruket avbl, a, alkohol under uppväxtåren, Proposilionen föreslår all undervisningenäven i fortsältningen skall ha samma inriktning och vill dessulom utvidga denobligatoriska undervisningen lill att omfalla även gymnasieskolan, Slalsrådelullovar också all skall få i uppdrag alt utarbeta och prövaolika former av informalion i alkoholfrågan i gymnasieskolan. En sådan undervisningfår då också ses som ell led i strävandena alt nå det övergripande mål föralkoholpolitiken som för ell par veckor sedan beslöt om, nämligen attsöka minska den totala konsumlionen av alkohol. Densocialdemokraliska motionen har, om jag förstått den rätt, inle prioriterat ensådan målsättning, 1 fråga om allmänna rikllinjer för information ialkoholfrågan lalar den om alt sälla in alkohol- och narkotikaproblemen ideras sociala sammanhang, om atl vidga medvetenheten om atl människors socialasvårigheler måste mötas med öppenhet och vilja lill solidariska insalser och omatt medverka lill en sådan förändring i synen pä alkohol- och narkotikaskadadeatl deras delaktighet i den samhälleliga gemenskapen tryggas. Dessa rikllinjerär bra i och för sig och de har ju också backals upp av på etttidigare stadium. Men elt särskilt program för skolans informalionsverksamhelbeträffande alkohol- och narkotikafrågor, med ledning endasl av de riktlinjersom förordas i den socialdemokraliska moiionen, anser jag inlelillfredsslällande, Ulskotlelsmajorilel har inle heller kunnat bifalla moiionen och jag bér härmed, herrlalman, att få yrka bifall lill utskottets betänkande pä samtliga punkter. Anledningen lill atl jag har begärl ordel är ulbildningsutskollelsbehandling av moiionen 1516, 1 denna molion har föreslagits all statsbidragskall ulgå till verksamhelen vid i , i Östergötlandslän. Denna skola lar emol unga narkotika- och alkoholmissbrukare.Undervisningen bygger på informalion och självverksamhet. Elevvård och ickelektionstid ägnas stort utrymme. Delär inle möjligt för Lyckeboskolan atl gå in under de allmänna villkor somgäller för t, ex, folkhögskolor och på den vägen fä anslag, Enliglfolkhögskolestadgan äger en skola inte rätt all beslämma över mer än en vanligskoldag för sina elever, medan eleven själv äger räll att förfoga över sinfrilid. Fören rehabilileringsverksamhel ärdel oundgängligen nödvändigl au inle baraövervaka ulan också med fast hand gripa in i programmeringen av fritiden, ändatills den unga människan fåll en någorlunda fast förankring med egnauppbyggande relalioner i sitt liv, F, n. kan en sådan rehabiliteringsverksamhetpå frivillig grund inle förenas med gällande principer för officiellbidragsgivning. Ulskollelsäger ait socialslyrelsen beviljai Den öppna dörren sialsbidragmed . under budgelårel 1975/76 och med . under budgelårel1976/77 för försök med nya värd- och be-handlingsmelodet bidrag kan dockinte utgå mer än högsl ytteriigare. Bidragel måste ändå belecknas somförsvinnande lilel i förhällande till de koslnader föreningen har. RiksföreningenDen öppna dörren driver en rådgivningsbyrå i Slockholm, den driverLyckeboskolans vårdhem och föreningsverksamhel på olika häll i landel.Kontaklpersoner finns pä elt 30-lal platser i landel. Inkomsterna ulgörs avinsamlade medel, gåvor och kollekler från enskilda bidragsgivare och frånideella föreningar och arbetskrafter av olika slag. 1dagarna har man beslutat all bygga ell nytt elevhem. Kostnaden för detla kommerall överstiga . svåra situation vi har i vårt land på narkotikafronien måslesamhället pä allt sätt stödja de olika verksamheler som bedrivs i förebyggandesyfte. Ulskollelhemställer om avslag på motionen, och jag förslår all ingenling tyvärr är allgöra ål del. Men jag hyser ändå en liien förhoppning om all kunna ålerkomma.Ulskollel har nämligen skrivii i belänkandel all frågan om eventuelltstatsbidrag till Lyckeboskolan i enlighet med molionärernas förslag får prövasi annat sammanhang. Nuskulle jag vilja ställa en fråga lill utskottels talesman: I vilketsammanhang har då ulskollel tänkt sig all denna fråga kan behandlas? FrökenHÖRLÉN (fp): Vad Lyckeboskolan beiräffar har vi i utskottet försökl all informeraoss om hur den skolan arbelar. I slorl sell har vi inlagil en positiv slällninglill den typ av verksamhet som skolan bedriver. Mensom sade har utskottet ända inte ansett det vara rikligl alltillstyrka anslagen. Del beror på alt den verksamhel som skolan bedriver intepå ell naturligt sätl faller under ulbildningsmyndigheternas omsorg. Skolankallar sig själv för vårdhem. Del är fråga om en kombinalion av undervisningoch vård men med tonviklen pä vård. Delta gör all vi anser all anslagel börkomma från annal håll. Skolan har lidigare beviljals anslag genomsocialstyrelsens försorg. Del pekar pä att den väg för anslagsbeviljande som vikan tänka oss ligger ål det hållet. Del är mol den bakgrunden som vi har saglalt eventuellt statsbidrag till Lyckeboskolan får prövas i annal sammanhang. Lyckeboskolan kan inle inordnas under sådana bidragsformer som gällerför enskilda vårdhem här i landet med de regler som är uppställda. Detbidrag som har beviljat Lyckeboskolan har gälltförsöksverksamhet, och bidragel kommer enligt inle atl 12Riksdagens protokoll 1976/77:129-130 Nr 130 utgå längre än yllerligare . Sedan är del slul. Torsdaeenden då hittar någon annan form för bidrag än denhiiiillsva- --------------- Alla velatt det råder en väldig byråkrati i vårt land. Anslag till fortbild- månad inlämnade jag en motion under den allmänna motionsriden i ning m. m. samma syfte som med den nu aktuella. Den gick tillriksdagens so- cialutskott, där man inlekunde hitta någon form för all behandla den. Den gick sedan lill riksdagensulbildningsulskott Därifrån meddelades jag alt man inle kunde hitta något sättatl behandla motionen. Jag ombads därför att dra in motionen och återkomma näralkoholproposilionen skulle behandlas. Det är alltså med anledning därav somjag nu gjort della. Överläggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemsiällt Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen av herrAlemyr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärl volering uppläsies och godkändesföljande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsulskollels hemslällan i belänkandel nr 24 mom. 6rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä herrHagberg i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resultat §8 Anslag till fortbildning m. m. Föredrogs ulbildningsutskollels belänkande1976/77:25 med anledning av proposilionerna 1976/77:100 och 1976/77:108 såvill gäller anslag lill 166 fortbildning m. m. jämle molioner. Hen (): Nr 130 i .Ariöv och jag har i anslutning till be- TorSdaeenden tänkandet om fortbildningsverksamheien avgeil ell särskill yiirande, där it jy,p.i 1977 vi berör vissa principer som föredragande slalsrådel anföri i proposilionen, _ Videlar slaisrådels uttalade uppfattning alt ell närmande av Anslag lillfortbild-länsskolnämndernas och forlbildningsavdelningarnas resurser lillvarand- ning m. m. ra är nödvändigl, Däremol släller vi oss tveksamma till denuppdelning som är tänkt i proposilionen i en formell och en saklig del underskolöverstyrelsens ansvar. Det hade varit naturiigare att ge skolöverstyrelsendel övergripande ansvarel för den totala planeringen och länsskolnämndernaansvaret på regional nivå, Länsskolnämndernahar nämligen inom andra områden kunnat nå goda resultat genom en sådan uppbyggdverksamhel, Närheien till de grupper som skall genomgå ulbildningen är särskillviktig. De flesta kommuner är också av den storleken alt de kan klarafortbildningen ensamma eller i samarbele med näraliggande kommun. Delunderslröks också när fjolårets riksdag behandlade lärarutbildningensdimensionering. Då belönades viklen av ell samarbete med lärarhögskolorna förall uppnå ell effektivt utnyujande av kunniga handledare för exempelvisfortbildningen. Ettytterligare exempel på nödvandigheien av ell regionalt ansvartagande är altbehovel av en utökad fortbildningsverksamhel inte enbart avser lärare ochskolledare. Jag har i moiionen 500 pekal pä all behovet i framtidens skolakommer att bli starkare också när del gäller övriga personalgrupper inomskolan. Om man tar med SlA-arbetet i bedömningen tror jag att man också måsteräkna in elever och föräldrar i en framtida målgrupp, även om frågan i daggäller enbart lärarnas fortbildning. Skolöverstyrelsenhar den erfarenhelen atl länsskolnämnderna i samarbele medforlbildningsavdelningarna skall kunna förverkliga arbelel på regional nivå,skulle vara lill gagn för fortbildningen och möjliggöra ell effeklivlarbele. När del gäller della hyser vi som avgivii del särskilda yilrandel ingenannan mening än statsrådets. Även om vi, med hänvisning lill atl vi villavvakia lärarutbildningsulredningens synpunkler på fortbildningen och få ettklargörande av kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna, inte harreserveral oss för ett annal förslag än statsrådets i propositionen, sä har vimed det särskilda yttrandet markerat vår tveksamhet inför risken för dendualism som ligger inbyggd i den föreslagna modellen lill en uppdelning avfortbildningen. Vårförhoppning är alt som central myndighel samt länsskolnämndoch fortbildningsavdelningar som regionala myndigheler löser frågorna praklisklockså i fortsällningen. De allmänna sirävanden som råder pä arbetsrättensområde måsle ju också beaktas i en framlida verksamhel. Del är mycket viktigtall la hänsyn lill detla. Med de anförda synpunkterna avslular jag mill anförande med att yrka bifall till ulskotlels hemslällan. Anslag till fortbildning m. m. Fröken (): Fortbildning är en viklig och nödvändig uppföljning av lärarnasgrundutbildning. Förändringar som sker inom skolväsendet liksom dengenomsnittligt unga lärarkåren är faktorer som påverkar fortbildningensuppläggning och omfallning. Grundulbildning och fortbildning måste också helaliden samspela. Idirekliven till lärarulbildningsuiredningen sägs bl. a. alt frågan om en förändringav grundulbildningen inle kan ses isolerad från frågan om fortbildningensorganisalion och innehåll. Utredningen skall därför bl. a. pröva möjlighelernaatl använda lärarhögskolornas befintliga resurser för fortbildning. Enliglulredningens egen lidsplan kommer ell förslag i dessa frågor inom ungefär elloch ell halvt är. Förmig har del varil svårl all förstå vilka skäl som lalar för enorganisatorisk förändring av forlbildningsavdelningarnas slällning. Del endaskäl som anges i budgetpropositionen är en önskan att närma forlbildningsavdelningarnasoch länsskolnämndernas resurser lill varandra. Men ur den synpunkten ärförslaget en halvmesyr. Fortbildningsavdelningarna får en formell anknytningtill länsskolnämnderna, men SÖ får del sakliga ansvarel. Enligt min uppfattningborde man i väntan på lärarutbildningsulredningens förslag ha låtitfortbildningsavdelningarna ha kvar sin anknylning lill lärarhögskolorna, medanSÖ som borde ha haft del sakliga ansvarel för resurser och innehåll. Delborde ha varil möjligt alt finna en leknisk lösning som markeradeforlbildningsavdelningarnas fria slällning inom högskolan och derasspeciella relation lill SÖ. Det är enligl min uppfattning angelägel all även ifortsällningen ha en nära koppling mellan fortbildningen och högskolan. Jaghar närmare utvecklat dessa synpunkler i ett särskill yttrande tillbelänkandel. Dennya högskoleorganisationen innebär bl. a. alt del finns belydligl störremöjligheter jämfört med nuläget lill en organisatorisk samordning avgrundulbildning och fortbildning. Genom syslemet med poänggivande kurser kanfortbildning läll sammanbyggas med grundulbildning. På del säliel får man ellvälkommet inslag av återkommande utbildning för de pä skolans område verksamma. Omviss fortbildning organiseras som en lill grundutbildningen inom högskolanknuten verksamhel, underlällas också enligl min uppfallning möjlighelerna atlflexibell ulnyuja den grundläggande högskoleutbildningens resurser. Ävenrelativt små grupper i lärarkollektivet kan dä få sina fortbildningsbehovtillgodosedda. Man kan också få en spridning av fortbildningen lill olika orlerinom en högskoleregion. Jag har i nulägel mig kunna acceplera regeringens förslag lillorganisatorisk anknytning lill forlbildningsavdelningarna i vänlan pä ellförslag från lärarulbildningsuiredningen. Utskottet har också markerat atl delbetraktar delta som en interimistisk lösning, och jag har därför nu inget annatyrkande än utskottets. Med delta anförande, ivilkel () inslämde, var över- Nr 130 Ulskotlels hemställan bifölls. Om en ny handels-stålsutredning 1976/77:26 med anledningav propositionen 1976/77:100 såvill gälleran-slag lill framtidsstudier1976/77:27 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 10 Om en nyhandelsslålsutredning Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara () den26 april anmälda fråga, 1976/77:401, och anförde: har frågat mig om jag är villig alt medverka till atl enny handelsstålsutredning snarasl tillsätts. Bakgrundenlill frågan är all båda de alternativ som ulredningsmannen, professor ,skisserar i sin ulredning skulle drabba mycket hårt. Handelsslålsutredningenhar varil en enmansutredning, och de förslag som presenieras ärutredningsmannens. I utredningsarbetet har dock deltagil en särskildexpertgrupp, där också de mindre handelssiålsverken haft en gemensamrepresenlanl. Utredningen har såväl vid besök i som i andraformer haft diskussioner med förelagsledningen, de fackliga organisationernaoch kommunen. Denulredning som genomförts har i enlighet med sina direktiv varil enförelagsorienterad analys och bedömning av tänkbara utvecklingslinjer islrukluromvandlingen av den svenska handelsslålsindustrin. Delta har bl. a.inneburit alt sysselsättningsaspekterna endasl behandlals i så mållo atlkonsekvenserna av olika utvecklingsalternativ beräknats. För övergripandenärings- och regionalpoliliska överväganden är ulredningen genom dennabegränsning självfallel inle lillräcklig. Somjag för redovisade här i kammaren har redan initiativtagits för all göra erforderliga komplelieringar av beslulsunder-laget Densärskilda arbelsgrupp som lillkallals har lill uppgifl all medverka i arbetetmed atl ulforma erforderliga ålgärder från samhällels sida för att åstadkommaönskvärda förändringar i vad avser bl. a. produktionsinriktning. Gruppen skallvidare överväga vilka särskilda ålgärder som krävs för all säkrasysselsättningen på berörda orler. I arbelsgruppen, som kommer au hålla löpandekonlakt med berörda kommuner och länsstyrelser, ingår bl. a. representanter förde fackliga organisalionerna. Jag har lidigare fleragånger framhållil all stålindustrins ulveckling måsle formas i nära samrådmed alla berörda parler. Det arbete som inleds bör enligt min mening ge godaförutsättningar för della. Jag ser därför ingen anledning atl nu starta en nybranschutredning. HenJADESTIG (s): Jag tackarstatsrådet för svarel. Jagformulerade min fråga dagen före offentliggörandet av enmansutredaren betänkande. Jag var nämligen kommunens representant, när Nabselhsammankallat representanterna förde kommuner som hårdast skulle drabbas av hansalster, och vi fick ta del av utredningen dagen före. Där samlades alltså pådepartementet representanterna för de fyra kommuner som efter utredarens domhade atl invänta sitl öde. Säkerlhade utredaren lidigare informerat företagen, och via sinabranschorganisationer var de i lid väl informerade, del hade jag förståttKommunerna kom så att säga i sista hand. Jag kände därför atl jag måste reageraoch ställa en fråga till industriministern. ProfessorNabselh har lagt fram sina synpunkler på hur han anser att svensk järnhanteringborde se ul 1985. Men vad händer därefter? Det är ingen långsikiig plan som detgäller. I sin ulredning konstaterar han själv all del som händer om några årrimligen bör las upp lill vidare utredning. Enliglvad jag har kunnat finna när jag läst materialet i denna fråga finns del i daginle förankring i några inslanser för ulredningens lan-kegångar. Jag hariräffal företagsledare som sagt att denna utredning inte är gjord med någonbranschkunnighet Ja, det finns förelagsledare som kallar den rent nonsens.Berörda fackliga organisationer har inle välvilligt godtagit synpunkterna, ochkommunerna har inle ens haft en chans till rådslag. ProfessorNabselh hade t ex. inte varil i konlakt med förelrädare för min hemort. Däremothar delar av expertgruppen, nämligen de fackliga företrädarna, haft vissa informellasådana kontakter. Statsrådethar säkerligen stått i talarstolar med devisen "Vi kan inle tänka ossdenna bygd utan jordbruk". Låt mig säga alt vi i Bergslagsområdet intekan tänka oss vår bygd utan en järnhantering.