prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Tro nuinle, ärade kammarledamöier, all jag inslämmer i de åsikter som denreservalionen föreiräder - nej, min glädje bollnar i all socialdemokraternagenom au avge denna reservalion klarl har pekal på skiljelinjen mellan densocialistiska inställningen och regeringens inställning lill fria akademiskasludier. Och en sådan profilering måsle vi vara lacksamma för. Ulbildningsminislernhar givelvis inle haft del läll när han mol bakgrund av ell näsian lioårigtsocialdemokraliski majorilelsinflylande i ell gigantiskt förarbete med detärende som föreligger lill behandling har lagl fram en proposilion pågrundval av della förarbete. Han har därtill redogjort för det arbete somhar legal lill grund för den enighei som nåtts mellan regeringspariierna. Förmoderala samlingspartiet har en viklig målsättning under della förarbete varitatt behålla en fri och obunden högskoleundervisning med Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. fritt tillträde,Socialdemokralernas inställning har under hela och än längre - sedaninförandet av PUKAS - varil den som framstår som en sista suck ireservalionen 5: byråkrati och ensidighet reglering och statligtförmyndarinflytande inom ulbildningen. Ändåkan vi naturligtvis slälla oss frågan: Är vi moderaler nöjda med den produktsom nu blir lag? Jag vill gärna tillägga att hade de borgerliga parlierna haftmajorilelsinflylande också under förarbetet med den nya högskolelagen, hadedenna enligt min mening kunnal se annorlunda ul. Det finns emellertid skäl tillall från många synpunkler betrakta slul-resullaiei med tillfredsställelse. Tillviss del gör jag detta mot bakgrunden av att myckel såväl i propositionen s:omi ulskotlsbelänkandet ännu är oklart, ibland dunkelt eller ofärdigt. Normallskulle kanske detta betraktas som en nackdel, men när vi rör oss på ett sådanigigantiskt område som hela det svenska högskolevä.sendet och med många hundratusen inblandade människor öppnar denna oklarhet möjligheter lill etablerandeav praxis, ökat med-infiyiande för de sluderande, decentralisering och - lål migockså säga det - regional profilering, som särskill berördes här av herrElmsledl, Jaghar en myckel stor tilltro till vad studerande och lärare kan åstadkomma. Närmoderata samlingspartiet fick igenom en uppluckring av PUKAS-syslemel så altämnena på de allmänna ulbildningslinjerna fick läsas i valfri ordning svaradestudenterna med all i överväldigande utsträckning frångå de fastställdautbildningslinjerna, göra sina egna och läsa som de ville, studerarmindre än hälften på fastställda utbildningslinjer, och PUKAS har dött t, o,m, lill namnet. Nuvill man ändå från studerandehåll få den nya propositionen atl framslå som enhård begränsning av det fria tillträdet lill universitets-sludier. Bl, a,beklagar man all del är friti lilliräde endasl lill ire allmännaulbildningslinjer. Jag kan insiämma i beklagandet så till vida som siffrankanske kunde vara högre, men min tilltro lill studenternas egel omdöme gör alljag inle kan se särskilt allvarligt på frågan om spärrarna, som den nufrarnslår. Vad som skiljer den borgerliga utskoltsmajorilelens förslag frånsocialdemokralernas reservalion är jusl förekomslen av del friaulbildningsområdel - och del är inle lilel. Jag har räknal i proposilionen ochuiskoitsbeiänkandel och kommii fram till att del finns 40 olika ämnesområden iden fria seklorn, och vem som helst som studerar måsle bland dessa, om haneller hon så önskar, kunna plocka ul en uibildning som ger de sluiliga 120poängen. Nugörs del i proposilionen den begränsningen all en enskild ulbildningslinje föratl vara utbildningslinje måste innehålla ett spärrat ämne. Nåväl, plocka ulämnena ändå! De sluderande har hillills varil i högsia grad ovilliga all kallasin utbildning linje - men varför skall de vara det i fortsättningen? 120 poängär 120 poäng, även om de lästs in på enstaka kurser. Jag har inle urproposilionen eller utskottsbetänkandel kunnal få fram all så lästa 120 poänginle skulle berättiga lill utbildningsbevis och ivissa fall examen, och jag hoppas alt UHÄ inte har en annan uppfattning. Jagvill emellertid gärna tillägga all min övertygelse är all del är lyckligareoch bällre för de sluderande om de följer de ulbildningslinjer som finnsorganiserade vid högskolan. Med vad jag nu anförde avsåg jag bara all visa påde möjligheter som trots allt finns för dem som önskar sludera udda ämnen avnågon sorl. Vifår inle heller borlse från vad som i övrigt sker vid våra universitet ochhögskolor. Jag tycker kanske att proposilionen i det avseendet harundervärderat resultatet av de vidgade behörighetsregler som hillills hargällt. Betydligt mindre än hälften av dem som studerar vid högskola avserall avlägga examen över huvud taget, Åierkommande utbildning ochpåbyggnadsulbildning, den starkt förändrade ålderssammansättningen av destuderande vid de fria fakulteterna saml de nya behörighels-reglerna har gjortatt efterfrågan på enslaka kurser - tillsammans med de studerandes vilja allsjälva bestämma sin utbildning - starkt ökar. Jag tror, som jag sade, attpropositionen kanske har undervärderat efterfrågan på denna lyp av utbildning.Från anslagssynpunkt kan detla vara beklagligt Utbildningsministernhar, som också påpekade, lämnat en venlil öppen. I den mån jagbeklagar den veniilen är del inle av de orsaker som anfördeutan därför att den kan medföra vissa svårigheter för universiteten, som vid enstark tillslrömmning kan vara tvungna alt använda medel som man sedan fårkomplettera genom anslag på tilläggsstat skapar givelvis för de anställdanågon osäkerhet. Jag finner det emellertid posilivi all man vill salsa påutvärdering, eftersom jag ser det som elt tecken på en vilja hos berördamyndigheler all förbättra på de områden där misstag och svårigheter uppstår. Ochsvårigheler kommer all uppstå. Mycket är, som jag nämnde, ännu oklart Vi vet t.ex. mycket litet om vad som menas med lokala ulbildningslinjer och vad del ärför kriteria som gäller för all en ulbildningslinje skall vara lokal'. Vadhänder med alla dem, ofla äldre, som vill läsa bara jusl 40 poäng i ell ämnesom är spärrat? Hur skall de enslaka kurserna i spärrade ämnen organiseras? Detkan vara en laborationssjuksköterska som vill studera 40 poäng i kemi ellermikrobiologi och ingenting annat. Del kan också vara en sluderande som i formav enslaka kurser läst sina 80 poäng och vill avsluta sin utbildning med ellspärrat ämne. Skall han då i sisla minuien begära en enskild utbildningslinjedär huvuddelen redan är inläst? Ja,herr lalman, jag skulle kunna fortsätta med sådana här kanske elaka menrealistiska frågor, väl vetande alt ingen kan ge mig svar på dem, eftersom manav olika orsaker inte kunnal la slällning lill dem vare sig på deparlemenleteller i organisationskommittéerna. Det är med andra ord vissa saker somfortfarande återstår atl genomföra. Dit hör också - del vill jag till sisl pekapå - resultatet av de nya antagnings- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. De ärvisserligen i princip fastställda av i samband med den förrapropositionen om den nya högskolan, men det finns ändå skäl alt någotkommenlera dem. Ledamöterfrån mill parti har i denna fråga väckt en molion som särskill kräver allantagningsbeslämmelseinas inverkan på könsfördelningen när del gäller tillträdetill spärrade ulbildningar skall redovisas för . Sådan redovisningkommer givelvis genom SCB, men vi har begärt en annan form av redovisningdirekt lill . Vi tror nämligen ätt resultalel av de nyaanlagningsbeslämmelserna kommer atl bli all det för högt eftertraktade ulbildningar,typ veterinär- och läkarutbildning, kommer all krävas fiera års förvärvsarbele.Ulbildningarna i sig är långa, och medelåldern på de färdigutbildade kommer allstiga kraftigt Det är i och för sig inle fel, men del kommer enligt våruppfallning att innebära atl det blir färre flickor som söker lill dessaulbildningar. Med gymnasieutbildning och förvärvsarbele har man iallmänhet uppnått en ålder , dvs. ålder för familjebildning, och atldå salsa på en fem- eller sexårig utbildning, när kortare utbildning står lillbuds direkt efter gymnasiet, kommer all i mindre grad tilltala kvinnor. Överhuvud taget är det myckel atl säga om de nya anlagningsbeslämmelserna ochulformningen av kvoleringsreglerna - eller rättare sagt hur de i verklighetenkommer atl fungera. Med säkerhei kommer de att innebära ökad byråkrati, där denenskilde i många fall kommer alt bli salt på mellanhand. Vi får bara hoppas alldet hela kommer att fungera och all misslyckanden kompenseras av villighet tillrättelse och en allmän smidighet som passar i dagens öppna samhälle. Härhar, herr lalman, från oppositionen gjorts angrepp på moderater och folkpartiför uppgivenhel och svek mol lidigare framförda åsikler. Lål mig likna den nyahögskolan vid en byggnadsritning. Vi håller nu på att utforma taket, men dettasutformning är och måsle vara beroende av byggnadens konstruktion.Utbildningsministern har förbättrat också denna, men någon större variation påtakutformningen har inle konstruktionen medgivit. Jag har velat koncentreramilt anförande lill de möjligheter som forlfarande står öppna förlokalslyrelser, regionstyrelser och inle minsl de studerande själva, när delgäller all bygga vidare och skapa en levande högskola av den organisaloriskaritningen. Närman lyssnade till flck man den uppfattningen att många av degrundläggande och bärande idéer på vilka högskolereformen är byggd skulle varareserverade för socialdemokraterna och i viss mån . Jag villerinra om att när del gäller frågan om ell vidgat tillträde till högskolan, omdecentraliseringen av utbildningen osv. har del rått stor enighei mellan allapartier i . Enlevande högskola, som i efteriysie i samband medbehandlingen av detta utskottsbetänkande, hoppas vi skall komma lill - en skolaför många, med kvalitativt högslående utbildning, där kritik och kreativitetutvecklas fritt, där fri och obunden forskning drar lill sig många unga förvidare erfarenheler i forskningsvärlden. Tilldet vill jag lägga förhoppningen atl företrädare för de samhällsintressen omvilka i talade - enligt min uppfattning kanske litet förnegativt - skall besitta den klarsyn och den goda vilja som jag vet au såvälprofessorer som de flesta av kammarens ledamöter har när det gällerverkställandet av den nya högskolan. FruLANTZ (vpk): Det är att diskussionen om kvaliteten i barnomsorgen harkommii i gång. Men del räcker inle all bara debattera barnomsorgenskvalilelsbrister, man måste också vidta åtgärder som gör daghemmen ochförskolan så bra som möjligt. För all få en bällre kvalilel måste vissa heltnödvändiga ålgärder vidtas. a. måsle sex timmars arbetsdag för allagenomföras, själva brislen på daghemsplatser byggas bort, barngruppernasstoriek minskas och sist men kanske mest personaltätheten ökas. Vänsterpartietkommunisterna har krävt en ulökad förskollärarulbildning. och imotionen 1410 föreslår vi all antalet platser vid förskollärarulbildningen ökastill 5 500 platser /78. Men för att täcka behovet av förskollärare behöverinle mindre än 7 000 utbildas . År1975 väckte vpk en motion om barnomsorgens uibyggnad som jag vill citera ur: "Dessutom finns det en betydande brisl på utbildad personal inom barnomsorgen. Från kommunernas sida har ofta hävdals atl bristen på utbildad personal hämmar utbyggnadstakten av barnom sorgen. -- Den jämförelse barnslugeutredningen gjorl mellan perso nalbehov och personaltillgång visar att del finns risk för alt brislen på utbildad personal vid en fortsatt utbyggnad av förskolan och fritidshems verksamheten kommer atl bli ännu större." Barnstugeutredningenberäknade att det måsle utbildas mellan 29 800 och 58000 personer utöver vad som planerats för all barnstugornas behov av adekvatutbildad personal skall kunna tillfredsställas. Denna beräkning visar alltsåatt i genomsnitt 9 000 förskollärare skulle behöva utbildas varie år. Dessaberäkningar gjordes, herr talman, innan regering och riksdag fattade beslutetom de 100 000 nya daghemsplatserna, som skulle byggas . Ochjag begriper för min del inle hur regeringsdeklarationen, som säger alt normerför personaltäthet skall fastställas, skall kunna uppfyllas om regering ochriksdag håller fast vid den i och för sig helt otillräckligautbyggnaden om 100 000 nya daghemsplatser. Men någon från den borgerliga sidankan kanske tala om det för mig. Det förefaller mig atl man anlingen får svikaföräldrar, personal och barn i fråga om en utbyggnad eller också får gå ifrånregeringsdeklarationen - för med den låga utbildningskapacitet som regeringenoch utskottet föreslår kan man inle klara båda delarna. Utskottet tror all detkommer att bli ett överskott på förskollärare. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. 7 protokoll 1976/77:121-122 Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Det är uppenbart atlutskotlel inte har förstått betydelsen av en bra barnomsorg, med en slorpersonaltäthet Ulskollel iror också att en väsenilig minskning av inlaget kanförutses i börian av 1980-lalel. Jag iror atl dessa farhågor är hell ogrundadeoch direkl felaktiga. Inte ens med vpk:s krav på utbildning med 7000 platserper år kommer det att bli något överskoll, än mindre med den myckel blygsammautbildningskapacitet som ulskoltei föreslår. Förskollärarnasegen utbildningsmodell, den s. k. puckelutbildningen, måste vara ett bättrealternativ än vad ulskollel föreslår. Personalsituationen inom barnomsorgen ärkatastrofalt dålig, och därför behöver stora insatser göras just nu och med allsannolikhet också en långtid framöver, därför all alll fler barn kommer atlefterfråga daghemsplals. Detär märkligt att regering och riksdag inte har samma ambition när det gäller atlge alla barn, i vilken kommun de än bor, likvärdiga pedagogiskaförulsällningar för ulvecklingsslimulans. 1 skolan bestämmer fasta delningstalantalet lärare, men så är det inle i förskolan. Där bestämmer varie kommunöver sin egen personaltäthet, och eftersom kommunerna bara får täckning förupp lill av personalkostnaderna anser ofta de kommuner som har störstbehov av slor personaltäthet att de inle har råd med mer personal, I flertaletkommuner når man inle ens upp lill rekommendationer om vissaminimital - detta även i kommuner med ett slorl inslag av barn som behöversärskild omsorg, som kommunerna har skyldighet all ansvara för. Allpersonaltätheten är så låg beror alltså myckel på all kommunerna inle har rådall salsa på mer personal. Men den låga personallälheten beror också på alt detpå många håll inte finns utbildad personal att tillgå. Det är därför somvänsterpartiet kommunislerna yrkal både på alt kommunerna skall få allakostnader för barnomsorger läckta med statsmedel, där i första hand personalkostnadernamåste täckas, och på en kraftigt ökad förskollärarulbildning, Ivpk-molionen yrkas atl ultalar att man bör eftersträva enlokalisering av förskollärar- och frilidspedagogulbildning lill orter därbehovet av arbetskraft med dessa utbildningar är störst och atl utbildning förförskollärare som en konsekvens därav föriäggs till Fiuja, Reservationen 6 iutbildningsutskottets betänkande nr 20 stämmer överens med vpk:s krav imotionen 1410 yrkande 5. Jag kan därför nöja mig med alt här yrka bifall lillreservationen 6, Imånga av söderkommuner är personalsituationen värre än p.' andrahåll i regionen, 1 köar 6 000 barn för alt få plals. Del .Inns 1 800daghemsplalser. Till dessa platser finns del 172 förskol-lärarriänsier. Menbara på 84 riänsler sitter utbildade förskollärare. Del innebär enförskollärare på i runl tal lio riänsler. Dessutom finns del nya daghem sominle kan öppna därför atl del fallas personal. Och daghemskön är på 6 000 barni denna kommun. 1 norra är del inte ovandligl med en eller ivåuibildade förskollärare på daghem med 50-60 barn. är en hell ohållbarsiiualion, som borde slamma rill eftertanke och somborde leda till att fattar beslut om en kraftigt ulbyggdförskollärareulbildning, som vpk föreslår. De politiker som inte är bereddaatt göra något ål denna katastrofala situation borde besväras av mycket dåliglsamvete. Ulbildningenav förskollärare måste spridas regionalt Och en lokalisering till Fitria bordedels kunna underlätta rekryleringen för söderkommunerna, dels höja kvalitetenpå daghemmen, vilket automatiskt får till effekt all mer utbildad personalsöker sig dit. Till kommuner av eller karaklär måste man gespecielll slöd, eftersom behoven är så stora och resurserna så små. Jagskulle mot bakgrund av de siffror som jag nu redovisal vilja frågaUlbildningsminislern, som finns i kammaren nu och som avstyrkt H 75:s förslagom lokalisering lill Fiuja: Hur ser man egentligen på personalsituationen isöderkommunerna? Vilka planer finns del för ulbildningens dimensionering iStockholmsregionen sikl med hänsyn till det behov som man kanförutse? Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Under allmänna motionstiden väckte och jag en molionangående ersättning till lärarkandidater vid praktikriänsl-göring. I motionenyrkades atl hos regeringen skulle begära au gällande bestämmelserändras, så atl ersättning för lärarkandidater kan utgå under viss del avpraktikriänslgöring. Dellaär inte någon ny fråga. Den var uppe lill behandling så senl som medanledning av proposilion 1973:78 om uiformning av praktiken för studerande vidlärarhögskolas lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje m. m. Idenna proposilion framlades ett förslag från SÖ atl lärarkandidaten skallarbela självständigt då handledaren genomgår fortbildning ochdå förordnas på handledarens lärarriänst Departementschefen ansåg då all delvar värdefullt att lärarkandidaten fick arbeta självständigt ,under förutsättning all statsverkets kostnader inte ökades jämfört med ommotsvarande fortbildning förlagts lill ferier. Manansåg också vid det tillfället att lärarkandidaten inte skulle förordnas påhandledarens lärarriänst Vimotionärer anser del också vara värdefullt all lärarkandidaten får arbetasjälvständigt och känna ansvar för klassen i dess helhet Men vi kaninte se atl det finns godtagbara skäl till att ingen lön skall utgå efiersomlärarkandidaten självständigt och under eget ansvar utförsamma arbete som en examinerad lärare. Närdet gäller lärarkandidater som utbildar sig lill ämneslärare uppstår andraproblem. Många lärarkandidater tvingas nämligen bedriva undervisning i andraämnen än sina egna, eftersom handledaren kan ha en annan ämneskombination änlärarkandidaten. Jag anser det inkonsekvenl att en lärarkandidat kan förordnaspå handledarens riänsl och därmed Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. erhålla lön då handledarenär sjuk men inle dä samme handledare dellar i fortbildningskurs. 1dessa våra krav, som jag här har framfört, har ulbildningsulskollel fållskrivelser från och elt flertal lärarhögskolor i vilkaman ställer krav som helt överensstämmer med vår molion om all ersälining börutgå lill lärarkandidaterna under viss del av praktik-riänstgöringen. Utbildningsutskolteianser all del bör undersökas hur del prakliksys-lem fungerat som beslöts år1973 för vissa lärarutbildningar. Man bör då genom kartläggning kunna utrönahur lärarkandidaternas vikarial-riänsigöring och tjänstgöring underhandledarens fortbildning har utfallit Regeringen bör redovisa resultatet avundersökningen för . Vi molionärer hoppas på ensnar utvärdering av praktiksyslemet Jag har inte nu någol annal yrkande än utbildningsutskottet i vadavser ersättning till lärarkandidater, men jag har gärna velal framföra dessasynpunkler. Hen (): Den förändring av villkoren för den högre ulbildningen som diskuterar kommer all få vittgående konsekvenser. Studerandes och läraresarbetsvillkor inom den högre utbildningen kommer att förändras - lill del bättrehävdar en del, till del sämre hävdar åtskilliga. Jag vill redan nu säga all jagpersonligen har svårl atl ansluta mig till den förstnämnda bedömningen. Inlebara för de närmasl berörda vid de högre läroanstalterna kommeromorganisationen av den högre ulbildningen all vara av belydelse. Den högreulbildningens villkor och samspelet mellan denna och forskningen påverkarindirekt hela samhället. och forskningens relationerliH poliliska organ påverkar förulsältningarna för atl erhålla den kunskap kvalilativt enskilt och offentligl beslutsfallande kräver. Del är ellobeslridligl faklum alt samhällen som har slagit vakt om frihelen inom denhögre ulbildningen och forskningen bäsl har kunnal värna öppenheien i desshelhet och bättre än andra har kunnal främja framsleg till gagn förmedborgarna. Desenasie lio årens reformverksamhel inom den högre ulbildningen har enligl minmening präglals snarare av politisk klåfingrighet än av en realistisk syn påutbildningens och forskningens fakliska arbetsvillkor. Den näsianberyktade PUKAS-reformen har i de delar den faktiskt kommit atl fullföljas ochinte indirekt kullkastats genom de studerandes personliga val avsludieinriklning visserligen inneburii atl nya grupper successivt har berellsmöjlighel att ägna sig ål högre utbildning. Men den innebar också att de förstabyggstenarna lades i en högskolekon-siruktion där adminislraliva bedömningaralltmer har kommii all över-fiygla den högre ulbildningens innehåll ochkvalitet Parallellthärmed har benägenheten ökat all inrikla forskningen vid universiteten lika välsom vid andra vetenskapliga institutioner mot om- råden där politikerna meninle nödvändiglvis forskarna tror all lösningarna på framlidens problem slåralt finna. När ulbildningens innehåll och forskningens oberoende sätts påundantag undergrävs förutsättningarna för del fria och öppna sökandel efler denya möjligheter ulan vilka en fortsatt förbättring av människors levnadsvillkoravsevärt försvåras. Då har reformpolitiken kommii på avvägar. Jagmenar, herr lalman, att vi inle har råd med vare sig en stereotyp och stelbentgrundutbildning eller en ökad inriklning på polilisk besiäll-ningsforskning.Den högre ulbildningen skall skapa förutsättningar för de studerande att frittpröva och kritisera också etablerade värderingar. Genom forskningspolitikenskall en bred och alternalivinrikiad forskning stimuleras. Om politiker ochadministratörer träder i forskares, lärares och sluderandes ställe, är riskenuppenbar all mycket som skulle kunna visa sig värdefulll aldrig någonsin blirlänkl, än mindre systematiskt utvecklat På lång sikl är det billigare all låtabli all styra, även om styrning i ett kort perspekliv kan förefalla vara höjdenav ekonomisk visdom. Vittnesbördunder senare år om reformers och reformplaners effekler i dessa hänseenden harsannerligen inte saknats från universitetens egna företrädare. Vartsocialdemokratisk högskolepolilik leder vel vi . De ursprungligaUKAS-planerna skulle, om dessa hade förverkligats, lett oss in i ell syslem förden högre ulbildningen där den enskildes räll och möjlighel all själv väljauibildningsinriklning hade slarkl beskuriis. Den studerandes egna krav ochönskemål skulle ha ersatts av vad ui-bildningsmyndigheierna vara densluderandes bäsla. UKASgenomfördes aldrig i dess ursprungliga form. Protesterna från studerande,lärare och forskare blev för starka t. o. m. för socialdemokratin. Inte minslpå moderala samlingspartiels inilialiv vidgades möjligheterna för desluderande all som alternativ till de fasta utbildningslinjerna vid defilosofiska fakulteterna bygga upp utbildningslinjer med personlig profil. Somligatrodde måhända att denna möjlighet att välja särskild siu-diclinje skulle kommaatt utnytrias endast av ell ringa antal studerande, medan den överväldigandemajoriteten skulle föredra att följa statsmakternas goda råd i det fastalinjesystemet vel vi vad som hände. Uppskallningsvis hälften av allasluderande vid de filosofiska fakulle-lerna har vall atl bestämma framlidsjälva. Hårdare kan domen över administrativ överambilion knappast bli.Reformen blev bällre genom tung krilik, men den blev likväl inle bra. U68 och H 75 är egenlligen ingenling annal än UKAS- och PUKAS-idéernas logiskaforlsätlning. Nya administrativa byggstenar läggs lill de lidigare. Densamhälleliga planeringen blir än mer framirädande.