prot · G00949 · 1976-12-31 00:00:00 — Man motiverar avslaget med att den antagnalagen om medbestämmande i arbetslivet innebär en stärkt förhandlingsrätt för facket,och det är naturligtvis i viss mån rikligt. Man hänvisar lill attdepartementschefen i propositionen uttalat att frågan om användandet av optiskapparatur pä arbetsplatser överlämnats lill parterna på arbetsmarknaden alllösas förhandlingsvägen. "1 det enskilda fallet bör, somdepartementschefen vidare anför, frågan om anordnande av TV-övervakning alltidbli föremål för överläggningar mellan arbetsgivaren och anställda inomföretagsnämnder och skyddskommittéer eller andra organ för samrådsförfarande." Delär således utskoilets motivering. Jag lycker all del är en myckel ihålig ochmotsägelsefull plädering för ett avstyrkande. Omvi först tar den utökade förhandlingsrätten enligt medbestämmandelagen kan vikonstatera alt rätten att förhandla om dessa frågor alllid har funnits. Jag harsjälv varil med och förhandlat just om ett sådant ärende långt innanmedbestämmandelagen fanns. Frågan är bara om medbestämmandelagens II jeller 12 ;? Del är av avgörande betydelse. Är det 11 ; somskall gälla kan naturligtvis facket effektivare sioppa eller åtminstone förtillfället hindra införandet av TV-övervakning, eftersom arbetsköparen då måsteåberopa synnerliga skäl för att genomdriva sina avsikter. Är däremot 12 i;tillämplig behöver han som bekant bara åberopa särskilda skäl, vilket ärväsentligt vagare och mycket svagare. Men i båda fallen är det ändåarbetsköparen som i slutändan har bestämmandet - han kan avgöra frågan ulan allfacket kan göra någonting ål det. MenTV-lagen är såvitt jag kan förstå en speciallag. Därför måste jag frågautskottets talesmän: medbestämmandelagen före speciallagen? Enligt 3 ;medbestämmandelagen gör den del inte. Frågan är då om uttalandena iproposilionen skall ligga lill grund för etl upphävande av den lotterivinst somde borgerliga fick i fråga om 3 S medbestämmandelagen. Iutskoitsskrivningen säger man att förhandlingar skall föregå ett införande avTV-övervakning, och samiidigi hänvisar utskottet lill överläggningar iföretagsnämnder eller andra samarbetsorgan. Och det är detta som ärmotsägelsefullt. Vad är det dä för skillnad på dessa båda former'' Enförhandling där man kommer överens och återger överenskommelsen i ell protokollinnebär all man har träffat ett kollektivavtal. Kommer man inte överens måsledel, enligt milt sätt att se, bli en rättstvist där facket har möjlighet attdriva frågan lill central förhandling. Kan man inte centralt lösa fråganåterstår ell rättsligt förfarande. Här är lagen oklar. Hur man skall förfaravid en tvist i detta avseende pä en arbetsplats är inie utskrivet i lagensbestämmelser. 112föreskrivs att det är justitiekanslern som för lalan för all lillvaralaallmänna intressen. Om däremot frågan las upp i en företagsnämnd eller i ettannat partssammansaii samarbetsorgan har arbetsköparen det slutgiltigaavgörandet i sin hand, eftersom dessa organs uttalanden bara är rådgivande ochinte på något sätt bindande. Man kan heller inte vidla rättsliga åtgärder påbasis av ell föreiagsnämndsbeslut. Vilket skall del nu vara? Skall det varaförhandlingar eller skall del bara vara ett samrådsförfarande'' Del är enmycket viklig fråga som jag vill ha svar på frän ulskollel. Delhade helt naturligt varit både enklare och rikligare om utskottet hadetillstyrkt båda motionerna i detta ärende. I molionen 1976/77:6 las bl. a. uppkravet på att berörda organisationer skall kunna föra talan, vilket måsle vararikligt. Jag skall avsluta med att yrka bifall till det yrkande som delats tillkammarens ledamöter och som lyder: all medanledning av molionen 1975/76:2516 av Nr 49 berg i m. fi. beslutar hos regeringen begära förslag omändring Fredaeenden ' '"S" °" TV-övervakning av innebördatt TV-övervakning av arbets- platsendast får ske om de lokala fackliga organisationerna ger sitt tillstånd Hen (): har stiftat fiera lagar till skydd för denpersonliga integriteten. De fiesta av dem har berört ADB- och Oudteknikensområden. Någon direkt lagstiftning som gällt bruket av TV-apparalur på sätt somkan kränka enskilds integritet har vi saknat. Imars månad lade den dåvarande regeringen i en proposition fram ett förslagtill en sådan lag. Den nya lagen skulle begränsa rätten att användafjärrmanövrerad TV-kamera för personövervakning. Del var ett förslag somvälkomnades från fiera håll. Attdet dröjt ända till höstens näst sista arbetsdag innan får ta slutligställning lill förslaget kan man beklaga. Till viss del beror förseningen påalt lagrådet kopplades in i behandlingen, till viss del på all utskottet pågrund av arbetsbördan hänsköt behandlingen av frågan . Förseningenav behandlingen innebär att utskotiet nu enhälligt föreslår att tillämpningenav lagen skall träda i kraft i stället för , somregeringen hade föreslagit. Tillgrund för del förslag som frågan fick låg integri-tetskommillénsförslag i betänkandet Fotografering och integritet. Regeringen föOde upputredningens två huvudförslag att dold TV-övervakning inte skulle få förekommaoch att tillstånd skall fordras för TV-övervakning av allmän plats. Bakom dehuvuddragen i regeringens proposition står etl enigt justitieulskotl. Dejusteringar som utskottet gjort i lagtexten har haft sin grund iändringsförslag från lagrådet. Men ändringarna har huvudsakligen varil avredaktionell art. I en paragraf har t. ex. ordel "och" blivit"samt" och i en annan paragraf har ordet "samt" blivii"och". Jusleringarna är lill slor del av del slagei. 1ett avsnitt har utskottet dels kraftigt understrukit vad departementschefensagt i propositionen, dels vidareutvecklat resonemanget. Del gäller avsnittetom TV-övervakning av arbetsplatser. Där vill utskottet erinra om allpropositionen innebär all all hemlig TV-övervakning på arbetsplatsen genom dennya lagen blir förbjuden. Utskottet har också velal påminna om att vissaarbetsplatser, bl. a. restauranger och affärslokaler, i den mån allmänheten hartillträde, omfattas av den nya lagens krav på tillstånd. I övrigl delarutskottet departementschefens mening att det bör vara möjligt all överlämnatill parterna på arbeismarknaden, i avvaktan på del förslag vi hoppas skallföOa på arbelsmiOöutredningens betänkande ArbetsmiOölag, att pröva de härfrågorna. Departementschefen harunderstrukit all det skall förhandlas mellan arbetsgivare och anställdaom varie enskilt fall av TV-övervakning på Genom den förstärkta förhandlings- och medbeslämman- derätt som de anställdafår genom den nya lagen om medbestämmande i arbetslivet bör entrygghet skapas för att arbetsgivare inte utan medgivande från arbetstagarnainstallerar TV-övervakning. Utskottethar också erinrat om innehållet i arbelsmiOöutredningens förslag att ensärskild lagbestämmelse i en ny arbetsmiOölag skall ge möjlighet tillingripande mot missbruk av teknisk apparatur, som riktar sig mot den anställdesberättigade krav på integritetsskydd. Bakom den uppfattningen står LO, TCO ochSACO/SR i sina remissyttranden. Medanledning av detta och i avvaktan på förslag, som vi hoppas kommer iarbelsmiOöutredningens betänkande, har ulskollel inte ansett att skälföreligger att, som föreslås i den av föredragna motionen 2516,införa sladganden om alt TV-övervakning av arbetsplats får ske endast om delokala fackliga organisationerna ger sitt tillstånd. enigt utskott haransett att de fackliga organisationerna har den styrkan att deförhandlingsvägen kan lösa problemet med TV-övervakning av arbetsplatserna. Samtidigtvill jag understryka glädjen över att vi nu får en lag, som begränsar rättenatt använda fjärrmanövrerade TV-kameror för personövervakning. Det ärnaturligt, som också departementschefen påpekar, att en känsla av otrygghetlätt kan uppslå hos den som är medveten om att han är TV-övervakad. Men det ärockså mycket viktigt att man är medveten om att TV-kameror bevakar den plalsman besöker eller ens arbetsplats. I det fallet har utskottet skärpt kravet påinformationsplikt lill allmänhet och anställda. Jagvill, herr talman, med dessa kommentarer yrka bifall till justitieutskottetsenhälliga betänkande och därmed avslag pä det under överläggningen av herrHallgren framställda yrkandet. (vpk) kortgenmäle: Del var inte myckel jag fick svar på av utskottets tb-reträdare. En sakär dock tämligen klar, nämligen all del inte är 11 i:; med primärförhandlingsskyldighet för arbetsköparen som gäller. Här talade utskottetstalesman just om all det var den förstärkta förhandlingsrätten, som hänför sigtill 12 >; i medbestämmandelagen. Följaktligen är det då bara förarbetsköparen, därest han vill genomföra ett sådant beslut mot fackföreningensinvändningar, alt hänvisa lill "särskilda skäl". Vad är det? Jo, detär en gummiparagraf som man kan dra ul hur långt som helst och åberopa i näranog vilka fall som helst. FöOaktligen ger inte medbestämmandelagen i detta fallnågot större stöd. Hadedet däremot varit fråga om att förhandla enligt 10 s; eller 32 ! ; och träffaett kollektivavtal, skulle del ha varit någonting annat. Men den fråga jagställde till utskottets talesman huruvida denna lag går föremedbestämmandelagen enligt 3 >; i medbestämmandelagen är också den mycketviktig. I så fall har man inte ens möjlighet all träffa ell kollektivavtalenligt medbestämmandelagen, vilket är anmärkningsvärt. Hen () kortgenmäle: Jag blev en aning förvånad över mycket pessimistiska tropå de möjligheter medbestämmandelagen kommer all ge när den träder i kraft. Jagv'll också säga all glömmer en sak, nämligen att utskottethänvisar lill arbetsmiljöutredningens kommande förslag. Vi har menat alt delär i en sådan lagstiftning som en eventuellt skärpt mening från sidaskall komma till uttryck. Utskotiet anser att vi här har en möjlighet, framlill dess ett sådant lagförslag presenteras, alt se i vad mån de anställda kanfinna lösningar på frågorna genom medbestämmandelagen och genom förhandlingar.Lyckas inte det så kan vi ta upp frågan på nytt, och del finns ju även i övrigtmöjlighet alt göra behövliga justeringar. Ulskollellycker alltså all arbetsmarknadens parter bör få tillfälle att klara upp denhär frågan. Vi har i det fallet slörre tilltro lill löntagarorganisationernasmakt än vad har. HenHALLGREN (vpk) kort genmäle: Jag fick inget svar pä frågan om den här lagen skall betraktas som enspeciallag och om den sätter medbestämmandelagen ur funktion. Det är nämligensä enligt medbestämmandelagens 3 i att annan lagstiftning tar över. HerrNygren tror inte alt jag har uppmärksammat vad som kommer alt ske när vi fården arbetsmiOölag som vi väntar pä. Del har jag visst gjort men jag harfaktiskt skjutit den lagen ganska långt . Regeringen har ju redanaviserat att den inte tänker lägga fram något förslag . Hur länge anserherr alt man skall vänta på all få den lagen all slödja sig pä? Jag iror au håller med mig om all delinte går all träffa något medbestämmandeavtal om TV-övervakning, eftersom denlag vi nu diskuterar går före medbestämmandelagen. Vi måsle vänta på en lösningtill dess arbelsmiOölagen kommer, och den kan komma , kanske 1979.Så länge kan alltså arbetsköparna ensamma bestämma hur del skall vara. Hen (): För en lid sedan, när rulltrappan i entré fungerade,blev jag vittne lill hur två pojkar stiftade bekantskap medmodern övervakningsteknik. De lekte i rulltrappan, och plötsligt hördes enröst: Sluta upp att leka! De stannade upp och tittade sig omkring ochfann ingenting. Så såg de litet konfunderade ul, och så fnittrade de nervöstoch försvann. Del våren fjärrmanövrerad TV-kamera som hade sett dem, och enfjärrhöglalare hade släppt fram en fjärröst. Borta är alltså den mänskligakontakten. I stället kommer Ijärrmänskligheten krypande över oss i allasammanhang. Därförär det bra alt man tydligen inom utskottet ändå är klart medveten om de riskersom finns bakom TV-tekniken. Jag noterar all ut- skottet i en kommentartill min motion säger sig viOa "ställa sig bakom motionärens huvudtanke,att lagstiftningen bör ges sådant innehåll att den leder lill en restriktivanvändning av TV-övervakning i samhället". Del är kanske den viktigastemeningen i utskottets betänkande att vi här klart får en uttalad målsättningsom innebär att TV-övervakningens roll i samhället skall begränsas. Mansäger också i utskottets betänkande att erfarenhet av den föreslagna lagenstillämpning bör avvaktas innan man tar ställning till behovet av en sådanöversyn av lagen som jag förordar i min motion. Det kan ligga en del i det. Jagvill ändå här notera att utskottet på en del punkter antyder att man redan nuär medveten om alt lagen inte går tillräckligt långt. Som utskottets talesmansjälv påpekat har man skärpt kraven i fråga om informationen. När det gällerlillståndsplikl för TV-övervakning säger utskottet att en omprövning avgränserna för det lillståndspliktiga området kan komma att aktualiseras isamband med att ställning tas till övriga förslag avintegritetsskyddskommittén. Manär visseriigen inte alldeles kristallklar när det gäller det kommunala vetot.Vi bör ändå här kunna få ett klarare besked än i propositionen. Det kommunalaveto, som enligt den allmänna ordningsstadgan gäller i andra sammanhang, skalltydligen gälla även för TV-övervakning i mån denna sker på sådana allmänna platserdär den allmänna ordningssladgan kan vara tillämplig. Detjag inte är helt nöjd med i utskottets betänkande är det sätt på vilket manbehandlar den utvidgade besvärsrätten. har i en mängd olikasammanhang framfört tanken att människor som är föremål för olika lagar ochbestämmelser - byalag, miOögrupper osv. - på ett annat sätt än självaskall ha möjlighet att överklaga eller komma med besvär över beslut som angårdem i deras egenskap av samhällsmedborgare. Enligt gällande rätt, vilket ocksåpåpekas i utskottsbeiänkandel, har de inte denna överklagningsmöjlighei. II i belänkandet slår all frågan om en utsträckning avbesvärsrätten när det gäller tillstånd lill TV-övervakning inte bör bedömasisolerad utan får ses i sill sammanhang med övrig förvaltningsrättslig lagstiftning.Jag förutsätter alt det uttalandet verkligen innebär att man frånjustitieulskottets sida kommer att noga bevaka alt vi nu får den översyn avförvaltningsrätten som beslöt om i samband medbehandlingen av en del motioner om den enskildes rällssäkerhel införbyråkratin och i samhällel i övrigt. Jagbetraktar det som en av de viktigaste sakerna när det gäller TV-övervakning ochen rad andra områden, att de enskilda medborgarna, eller i varje fall av demorganiserade miOögrupper, fackklubbar eller byalag, skall ha en möjlighet attsjälva komma med besvär och att själva överklaga. Jag utgår ifrån attjustitieutskottet speciellt ser till att den här typen av förändringar kommertill stånd. Mot denna bakgrund, herrtalman, har jag inget särskilt yrkande. 6 protokoll 1976/77:49-50 Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes föOande voteringsproposilion; Densom vill all kammaren bifaller justitieulskottets hemställan i betänkandet nr14 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav föOande resultat: Föredrogs justitieutskoltets betänkande 1976/77:15med anledning av proposilionen 1975/76:162 med förslag till lag omalkoholutandningsprov jämte motioner. I propositionen 1975/76:162 hade regeringen() föreslagit att anta ett i propositionenframlagt förslag lill lag om alkoholutandningsprov. Behandlingen av ärendet hade uppskjutils tillinnevarande (JuU 1975/76:40). Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föOande: "I proposilionen föreslås en lagsom reglerar polisens befogenhet att företa alkoholutandningsprov. Lagenföreslås innehålla bestämmelser om rätt för polisman all företa alkoholutandningsprovdels på den som är skäligen misstänkt för brott, främsi irafiknykterhelsbrott,dels rutinmässigt pä motorfordonsförare i vissa situationer utan alt misstankeom irafiknykterhelsbrott föreligger. Förslaget innebär i fråga om personer sommisstänks för alkoholpåverkan all den verksamhet med alkoholutandningsprov somhittills bedrivits av polisen i huvudsaklig överensstämmelse med reglerna omkropps-besiktning i 28 kap. regleras särskilt. Vidare kommerde bestämmelser som f n. finns intagna i lagen (1974:829) om försöksverksamhetmed rutinmässiga alkoholutandningsprov att permanentas. Enligt förslaget skallrutinprov sålunda få las på motorfordonsförare vid i förväg beordradtrafikkontroll, vid trafikolyckor och vid vissa angivna trafiköverträdelser." Idetta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionen1975/76:2100 av m. fi. (fp), vari hemställts att gavregeringen till känna att förslag till åtgärder för ökad trafiksäkerhetsnarast förelades innefattande bl. a. permanentning av den nutidsbegränsade lagen om försöksverksamhet med alkoholutandningsprov, delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2389 av herrarJonsson i (fp) och (), vari hemställts att vid sinbehandling av proposilionen 1975/76:162 skulle besluta att lagens antagandeicke föranledde något medgivande om ändrade riktlinjer fördomstolarnas straffpraxis vid rattfylleri, och 1975/76:2390av m. fi. (m), vari hemställts alt vid behandlingen avpropositionen 1975/76:162 beaktade vad i motionen anförts i vad avsågdepartementschefens meningsyttring om päföOden för rattfylleri. 1. alt med bifall till molionen 1975/76:2100och propositionen 1975/76:162 skulle anla del genom propositionen framlagdaförslaget till lag om alkoholutandningsprov med den ändringen att ikraftträdandetbestämdes till , 2. att med anledning avmotionerna 1975/76:2389 och 1975/76:2390 godkände vad utskottet anfört om vissauttalanden i propositionen om päföOdsvalel vid rattfylleri. Reservationhade avgivils vid 1 i utskottets hemställan av () och herrWinberg (m) som ansett all utskottet under 1 bort hemställa dels avslå det genompropositionen 1975/76:162 framlagda förslaget Nr 49 tilllag om alkoholutandningsprov och motionen 1975/76:2100, Fredaeenden "' "' reservanterna framlagt förslag till lag om fortsattgiltighet lagen(1974:829) om försöksverksamhet med rutinmässiga alkohol- Alkoholutandnings prov Till belänkandet hade fogals ett särskilt yttrandevid 2 i utskottets hemställan av (). Också del här ärendet gäller en avvägning mellan å ena sidan intressetatt motverka brottslighet och å andra sidan hänsynen lill den enskildesintegritet. Eftersomdet föreligger en reservation till utskottsbeiänkandel kanske jag skallklargöra att hela utskottet är angeläget om all man skall bekämpa trafikbrott.Utskottets ledamöter är också eniga om att al koholen i trafiken vållar storaproblem. Vi har bibringats uppfattningen att ett ganska utbrett rattfylleriförekommer och alt det är nödvändigt alt man gör någonting åt det. Vi tyckerdärför att det är positivt all polisen inlett kampanjer mot onyktra förare. Vadfrågan nu gäller är om man skall fortsätta den försöksverksamhet medalkoholutandningsprov som pågått eller besluta om endefinitiv lagstiftning. Det är på den punkten som meningarna i utskottet gårisär. Jagvill först erinra om att utskottet när vi beslöt biträda förslaget tillförsöksverksamhet var mycket noga med att framhålla alt man måste få ordentligarättssäkerheisgarantier och att integritetsskyddet inte i för stor utsträckningfick trädas för när. Vi fick dä information om den felprocent som man kundebedöma att den apparatur som skulle begagnas kunde medföra. Vi sade ibetänkandet att felprocenten, som bedömdes till 8 när blodalkoholhalten lågmellan 0,30 och 0,49 "/oo, fick accepteras. Enligtden statistik över försöksverksamheten som föreligger är andelen felaktigtpositiva prov mycket stor. Om man ser på del totala antalet blodprov ärfelaktigheten inte slörre än . Men om man utgår enbart från dem somtagits in för blodprov vid de rutinmässiga kontrollerna - som alltså gjortsutan att det hänt någon olycka eller varit fråga om något trafikbrott - ärprocenttalet fakliskt så högt som 18,9. Om man till detta lägger de 5 96 därvederbörande tas in för blodprovskontroll men förnyat utandningsprov visarnegativt resultat, kommer man fram till all ungefär en fjärdedel av samtligaförare som las vid de rutinmässiga kontrollerna och får underkasta sig besväretatt åka in till polisstation eller vad det är fråga om för att undergå blodprovhar en alkoholhall som understiger den straffbara gränsen på 0,5 "/oo. Vimoderater tycker att det är för mycket att inte mindre än en fjärdedel av demsom blir utsatta för detta visar sig inte ha gjon något straffbart. Vi villdärför all man skall fortsätta försöksverksamheten. Jag vill understryka attförsöksverksamheten nu pågår över hela landet, så det blir inte någon större skillnadi praktiken. Vi lycker att man skall använda den ytterligare tid som man nu kanfå på sig till att försöka mera tydligt få fram effekterna av verksamheten medalkoholutandningsprov. Detfinns ett uppenbart samband mellan alkoholpåverkan och trafikolyckor. Men detunderiag som man har, främst grundat på forskningar av kriminologenLeif , visar att det är de personer som har problem med alkoholen somsvarar för det övervägande antalet av dessa olycksfall. Vi vet inte om det är justde som påverkas av risken för alkoholutandningsprov. Vi tror snarare all det ärde redan tidigare skötsamma som inför risken att få undergå sådant provfortsätter all vara skötsamma. Anledningentill att vi velal föreslå en fortsatt försöksverksamhet är alltså att dennuvarande statistiken visar för stort integritetsintrång och alt vi vill skall använda den fortsatta försöksverksamheten för att få fram ell bättreunderlag lill framlida åtgärder och, som vi hoppas, för att till allmänanvändning få fram den nya apparat som heter al-cometer. Vid användning avdenna apparat är felprocenten av allt att döma väsentligt lägre än vidanvändning av de apparater vi nu har. Jagber med den motiveringen att få yrka bifall till den reservation som fogats lillutskottets betänkande. Tillslut vill jag kommentera ett avsnitt av utskotisbetänkandet, om vilketutskottsledamöterna varit eniga. Del gäller del uttalande som gjordes avstatsrådet i den proposition som behandlas om rättstillämpningen närdet gäller rattfylleri. Ett enhälligt utskott har uttalat att vi "utgårfrån att departementschefen med de ifrågavarande uttalandena ej avsett attstyra rättstillämpningen när det gäller val av påföOd i mål om ansvar förrattfylleri utan endast i detta sammanhang velat notera,all rättspraxis harutvecklats på visst sätt". Om delta aren välvillig tolkning är en frågasom jag helt lämnar öppen. Men jag vill understryka all detta utskottetsuttalande självfallet inte får uppfattas som en negativ hållning till eventuellaförslag om vissa ändringar i rattfyllerilagstiflning-en. Det undandrar sig mittbedömande hur avancerade planer kan ha i det avseendet,men det finns väl anledning att anta att departementet överväger dessa frågor. Den fråga vi har att ta ställning till är, som jag ser det, avstor betydelse för vår trafiksäkerhet. Vihar, som framgår av utskotisbetänkandet och även av reservationen av fruKristensson och , haft en försöksverksamhet med alkoholtesl vid iförväg beordrade kontroller. Försöksverksamheten har, som vi ser det, både avpolis och av allmänhet upplevts positivi. Vi vet också att den apparatur som nubörial användas ytterligare förstärker rättssäkerheten för de trafikanter somblir föremål för denna provtagning. Utskottets majoritet har därför tillskillnad från reservanterna kommit fram lill att det nu är dags att permanentalagen, och vi tillstyrker alltså propositionen i desshelhet.