prot · G00926 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:26 Förhandlingarnaleddes av herr andre vice talmannen. §1 Herr andre vice talmannen meddelade att denna dag återtagit sinplats i , varigenom uppdrag som ersättare förhenne upphört. § 2 Om kostnaderna för massa- och pappersfabriken i Om kostnaderna för massa- och pappersfabriken i erhöll ordet för atl besvara () den 27oktober anmälda fråga, 1976/77:37, och anförde: har frågat mig om jag inför vill redovisaanledningarna till alt kostnaderna för massa- och pappersfabriken i kraftigt överstigit vad som ursprungligen anmäldes för . NärBai anmäldes för hette del i budgetpropositionen:"Kalkylerna över investeringskostnaderna är fortfarande osäkra mensannolikt kommer de att överstiga 500 milj. Uttalandet byggde på depreliminära uppgifter regeringen hade till sill förfogande . om skogsinduslriinsalsen slöts angavs totalkostnaden lill 770milj. Däri ingick en grundkostnad om 620 milj. kr. priser, enreserv för indexmässiga prisstegringar på 120 milj. kr. och en reserv föroförutsedda utgifter på 30 milj. kr. Den22 oktober lämnade SIDA en utförlig redogörelse för utvecklingen av BaiBang-projekiel. Därvid redovisades atl totalkostnaden nu beräknas till 1 055milj. Kostnadsökningarna beror främst på följande faktorer. Dethar visat sig atl reserven för prisstegringarom 120 milj. kr. i avtalet från1974 baserats på en underskattning av de internationella prisstegringarna.Dessa har i realiteten kommit att ligga på omkring 12 !% i stället för de 5 %som man från början hade räknat med. Detta förklarar huvuddelen avkostnadsökningen. Kostnadsökningen beror emellertid också på att arbetet harförsenats och all det visat sig nödvändigt atl utvidga insatsen för atlgenomföra projektet. Jagkan konstatera att de av SIDA nu redovisade ökade kostnaderna för projektetinle behöver medföra någon ökning av de anslag och planeringsramar somstatsmakterna har fastställt för utvecklingssamarbete med . Regeringenkommer givelvis all mycket noga följa den vidare kostnadsutvecklingen för skogsindustriinsatsen. Om kostnaderna för massa- och pappersfabriken i HertKOMSTEDT (m): Jag ber alt få tacka herrstatsrådet för svaret på min fråga. Vi är i den svenska ganska överens om all viskall ge hjälp till människorna i den del av världen, där man lever undersvårare betingelser än vad vi gör. Vi är också ganska överens om att denhjälpen skall ökas i den omfattning som tillväxten i vårt land ökar. Däremot har vi inte varit lika överens när det gälltländerval och projektval. Det fanns de som var kritiska närpappersbruksprojektet i anmäldes för första gången. Denkritiken grundade sig på de många osäkerhetsfaktorer som finns med vid projektav delta slag. Efter det besök som en svensk delegation gjorde idåvarande omnämns projektet mycket knapphändigt istals-verkspropositionerna 1971, 1972 och 1973. Den första indikeringen beträffandekostnaderna för massa- och pappersfabriken gavs 1974 i stats-verkspropostionen,alltså . Där beskrivs investeringskostnaderna, vilket ocksåframgår av statsrådets svar, såsom mycket osäkra men sannolikt uppgående till500 milj. kr. 1 slatsverksproposilion omtalas att man hartecknat det här avtalet, men man säger också alt kostnaderna sannolikt kommeralt uppgå till 770 milj. kr., dvs. Avpropositionen framgår också alt man nu har valt Bai som lokaliseringsort. budgetproposition lämnas inga nya uppgifterfrån regeringen om kostnadsökningarna, men redovisar SIDA nyaberäkningar rörande skogsindustriprojeklet. Kostnaderna beräknas nu lill 920milj. senare - i okotober 1976, dvs. - redovisarSIDA på nytt kostnadsökningar, och är miljarden passerad. 1 055 milj. kr. är det senaste budet när del gäller projektet. Från den första anmälan för slatsverksproposilion fram lill har vi alltså en ökning på över lOO %. Detta är, skulle man kunna säga, ett Stålverk 80 utlokaliserat till . Så får det enligt min och andras uppfattning inte gå till i den svenska biståndspolitiken. - Dethär är självfallet ingen kritik mot den nuvarande regeringen - ärendet har skötts av den gamla - men del finns anledning för den nya regeringen att verkligen se allvarligt på de här problemen. Jag har i min hand artiklar av journalister som har varitpå ort och ställe och intervjuer med svenskar som har varit eller är verksammai projektet. De är i många fall kritiska mot det sätt på vilket man harhandlagt projektet från svensk sida. Därför vill jag fråga statsrådet: åtgärder kommer alt vidtas för all man skall kunna hejda kostnadsökningari projekt av den här arten? Vidare: Kommer statsrådet alt göra fördjupadeutredningar för atl man skall få kontakt med de svenskar som är verksamma iprojektet och därmed kanske skapa ett bättre underlag för framlida objekt? undrar vilka nya åtgärder som skall vidtas för att manskall kunna dämpa eventuella framlida kostnadsslegringar och vilka kontaktersom skall tas med svenskar på platsen för att vi skall få klarhet i hurprojektet fortskrider. Kontakterpå platsen finns givelvis. Projektet engagerar ju åtskilliga svenska experter.Några mer preciserade åtgärder för att förhindra framlida kostnadsslegringarkan jag inte annonsera. Däremot kan jag upprepa del jag sade i svaret, nämligenall vi självfallet följer kostnadsutvecklingen med stor uppmärksamhet. Jagvill gärna tillägga att det, med tanke på alt det rör sig om ett mycket stortprojekt, är för tidigt att säga om vi har sett sluträkningen för BaiBång. Det bör också tilläggas igen - med hänsyn till atl det här handlar om ettstort projekt - alt kostnadsfördyringar av del slag som har inträffatvisseriigen är mycket beklagliga, men vad gäller det som redovisatsändå är ganska förklariiga. Man gjorde uppenbariigen en felbedömning av deninternationella kostnadsutvecklingen när man räknade med att den skulle bli 596 och den i själva verket kom att bli mer än dubbelt så hög. Deövriga orsaker som finns till fördyringarna har alt göra med projektelsgenomförande, och inte heller där kan man säga att del i och för sig rör sig omnågra speciellt anmärkningsvärda fördyringar. ömkostnaderna för massa- och pappersfabriken i Det finns många människor i - vanliga skattebetalare - vilkassyn på vår u-landsinsals inte är densamma som jag sade all vi i stort sett harhär i riksdag. Sådana felsalsningar som redovisats beträffandeskogsprojektel i gör inte dessa människor positivare till vår insats itredje världen, utan tvärtom riktar man mer negativ kritik mot våra satsningar.För den fortsatta utvecklingen av våra hjälpinsatser är det, menar jag, intebra när sådana här uppgifter kommer fram och när den kritik som framställtstydligen inte föranlett några mer omfattande åtgärder från regeringens sidalidigare. Därför väntar jag mig självfallet större insatser avbiståndsministern för att vi skall komma ål de här problemen. Kostnadsökningarnaär förklarliga, säger statsrådet. Jag tycker inte alt man kan försvarakostnadsökningar som ligger på över 10096. Det har i massmedia framkommit uppgifter - vilkas riktighet jag inte villbekräfta - om all det är mycket svårl för biståndsarbetarna, atl den inhemskabefolkningen stjäl av det material som finns att tillgå o. d. Därför är detnaturligtvis av vikt atl få vela om statsrådet verkligen kommer alt intresserasig för de här frågorna, så atl vi i fortsättningen inle får projekt av den härarten och så atl man kan lösa problemen med Bai Bang-projektei i på ettanständigt sätt. Jag tror att det för de gemensamma hjälpinsatserna i framtidenär myckel viktigt alt vi kommer ifrån detta projekt på ell riktigt sätt. Omkostnaderna för massa- och pappersfabriken i Harslalsrådel någon uppfattning om vilken kostnadsram vi kommer att fåinnan projektet är fullföljt? Hur allmänheten reagerar på den här sorlens uppgifter beror i någon månpå hur de kommenteras av dem som har inblick i vad del handlar om. Jag harunderstrukit att del är allvarligt all projektet fördyras. Det kommer att gå utöver andra insatser som hade kunnat göras i . Därmed har jag också sagtalt fördyringar som sker kommer alt finansieras inom anslag och planeringsramarsom redan är beslutade. Fördyringarna innebär alltså inga ökade kostnader fördel svenska biståndet. HerrKOMSTEDT (m): Vad jag efterlyste var statsrådels svar på frågan vilka kostnadsökningarsom man kan räkna med framöver. säger statsrådet alt de redan ligger inomplaneringsramen. Men den ökningstakt som kännetecknat projektet, med en ökningfrån 500 till 1 005 milj. kr., måste vara ell observandumför alt man inte kan fortsätta i denna takt. Vadjag önskar är ell besked om huruvida statsrådet har någon uppfattning om hurlångt man kan gå och hur myckel kostnadsramarna kommer atl ha ökat närprojektet är slutfört. Vi vet att det ingalunda är slut utan alt vi tvärtom befinneross i början av delta stora projekt. Därför tycker jag all det är angeläget attvi inför redovisar varifrån man skall ta de eventuella extra medelsom inle läcks av de kostnadsramar statsrådet här beskriver. atl förringa del beklagliga i alt projektet blir dyrare än vad viräknat med skall vi ändå hålla oss till de faktiska uppgifterna. Det handlarinle om en fördyring från 500 miljoner till utan möjligen omen fördyring från 770 milj. kr. den summa som anmäldes när de merdefinitiva projektplanerna lades fram - lill den kostnad på ungefär en miljardsom man räknar med. Vad som kommer att hända vel vi inle.De beräkningar som man nu har lagt fram hoppas vi givelvis skall hålla, men debygger på vissa förutsältningar: t. ex. atl insatserna av personal både påsvenskt och på vietnamesiskt håll kan bli de planerade och all vi inle drabbasav ytterligare kraftiga prisstegringar eller av andra mellankommande problem.Vi gör givetvis både från SIDA och från regeringen vad som är möjligl för allhålla kostnadsstegringarna i schack. Det var inte riktigt rätt, herr statsråd. 500 miljoner var faktiskt denkostnad som anmäldes för när projektet första gången omnämndes i 1974års statsverksproposition. Det var som de 770 miljonerna första gången komin i stalsverkspropositionen. Trots allt är del således under de två och etthalvt år som jag beskrivit en ökning motsvarande en fördubbling av det beloppsom ursprungligen nämndes. Mendet vore intressant alt veta om statsrådet är beredd alt gå hur långt som helstinnan projektet slutförs. Någonslans måste det finnas en gräns. kan inlebara hänvisa lill kostnadsslegringar av internationell karaktär. För Sverigesom biståndsnalion tror jag atl det är myckel viktigt alt veta var regeringenstår och atl man inte tänker ha projekt som får rinna i väg hur som helst. Omhjälpinsatser till förmån för vissa flyktingar från Vi utgår givelvis från all projektet kan genomföras inom ramen för delavtal som ingåtls mellan och de vietnamesiska myndigheterna och sominnebär atl står för denna typ av kostnadsslegringar. Det är vårutgångspunkt, och det finns, som jag redan sagt , f n. ingenanledning att tro all ens ytterligare kostnadsökningar - som jag hoppas inteskall inträffa - skulle betyda att vi går utöver de anslag som redan finns förutvecklingssamarbetet med . Det kan väl ändå vara ganska lugnande förherr Komstedl att höra. Beträffandede siffror som nämnts redovisades det statsverksproposition - dåplanerna ännu var preliminära - att uppgifterna var osäkra men att kostnadernaväntades överstiga de 500 miljonerna. Fårjag sedan, herr talman, orn iden medger det, bara på tal om de stölder som diskuteratsså livligt säga alt enligt de uppgifter jag fått har man levereratmaterial för 96 milj. kr. SIDA har fått bekräftelse på attmaterial i en omfattning som kosinadsmässigt motsvarar 91 milj. kr. Uppgiften om att materiel för 50 miljoner skulle ha försvunnit genomsvinn och stölder verkar alltså rätt orimlig. Det skulle ju betyda alt halvaBai Bang-projeklet skulle ha blivit stulet. Så illa är det inle. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om hjälpinsatser till förmån för vissa flyktingar från erhöll ordet för att besvara fröken () den 28oktober anmälda fråga, 1976/77:45, och anförde: Fröken har ben mig lämna en redogörelse för vilka insatser somhittills gjorts från svensk sida och vilka ytterligare insatser som planerasti// förmån för flyktingar från . fickSvenska röda korset statligt stöd på drygt 5 Omhjälpinsatser till förmån för vissa flyktingar från att användas förall hjälpa de flyktingar från som finns i . Röda korsetsbidrag med tält, läkemedel och andra förnödenheter, vete och 600 tonkataslrofkost gick genom Internationella röda korset och Algeriska rödahalvmånen. Dessutom utnyttjades I milj. kr, av årliga bidrag lillFN:s flyktingkommissariat (UNHCR) för Röda korsets program. Vid sidan avAlgeriet är den största bidragsgivaren lill verksamhet för flyktingarfrån . FN:sflyktingkommissarie har vädjat om fortsatt stöd till hjälp-programmetför flyktingarna. Regeringen kommer all positivt pröva denna framställninginom de närniaste dagarna. Fröken (): Jag ber alt få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Bakgrunden till den är följande: I19 läger i och omkring i västra finns 45 000-50 000 flyktingarfrån . Lägel för dessa flyktingar är prekärt. Någon politisklösning har inte kunnat åstadkommas. Människorna i lägren börjaralltmer inrikta sig på att deras vistelse kan bli långvarig. Menproblemen är många. Lägren ligger ule i öknen. Vattentillgången är dålig. läger ligger vid vattenhål, andra måste förses med vatten via tankbilar.Det flnns inga regelrätta sanitära anordningar. Trots detta förekommer det,enligt Röda korsets senaste rapport, f n. inga epidemier, men den mässling somgrasserade skördade ungefär hälften av alla barn . Ca25 % av de nyfödda dör fortfarande innan de uppnått tre månaders ålder. Ellstort problem är ved, som måste hämtas med lastbil åtskilliga mil bort. Manundersöker olika andra möjligheter all lösa matlagnings-problemet.Matdistributionen fungerar annars bra, och man har upprättat speciellabarnbespisningar, där förskolebarn och speciellt behövande barn får specialkosttvå gånger per dag. Tillgångenpå livsmedel har emellertid varit dålig. Basbehovel av livsmedeldistribueras till varje familj i taget. Tilldelningen ärbaserad på en beräkning av ett kaloriinlag av /dag. Men beroende påbristande resurser fick man gå ner ranson av /dag. Miltintryck efter ell besök , det bestyrks också av Röda korsets senasterapport, är atl lägerorganisalionen och livsmedelsdislributionen fungerar bra -inte minst beroende på att kvinnorna gör en fantastisk insats. Men man lever ien situation ulan trygghet, utan säkerhetsmarginal. Hjälp i form avlivsmedelssändningar t. ex. från har utlovats lill årets slut. Men äveni nuläget behöver man göra inköp för ungefär 1 milj. kr. för allmänniskorna skall få ett rimligt kaloriintag. Internationella röda korset harsvårt att få fram tillräckligt med resurser för detta. 1 ell läge där hjälpenuteblir är del fråga om katastrof på nolltid. de här människorna harrätt lill en säkerhetsmarginal, en trygghet i form av all livsmedelslillgångengaranteras för , mitt i den otrygghet som nyklingtillvaroninnebär. Införnästa år har FN:s flyktingkommissarie gått ut med en vädjan till regeringarnaom ca livsmedel samt 5-6 milj. dollar lill medicin, tält, filtar,bilar m. m. Statsrådetutlovade en positiv prövning av flyktingkommissariens vädjan, och det är i ochför sig bra. Men jag skulle gärna vilja ha ett litet mera konkret besked omvilka nya svenska insatser som kan komma i fråga. Jag vill därför frågastatsrådet om det inte är möjligl all i någon mån precisera vad den härpositiva prövningen skulle kunna innebära och vilka ytteriigare svenskainsatser som kan bli aktuella. Omhjälpinsatser till förmån för vissa flyktingar från Jag kan vitsorda den beskrivning av situationen i del här området somChristina Rogestam gav. Jag har haft tillfälle all lala med människor som harvaril på platsen och sett hur del är, och även haft tillfälle atl tala med FN:sflyktingkommissarie vid ett besök i . På vill jag nämna alt regeringen sedan del svar utarbetats som jag nyssläste upp har haft tillfälle atl pröva framställningen från FN:sflyktingkommissarie. Efter samråd med SIDA och Röda korset avser regeringen attnästa vecka besluta om ett bidrag på 3 milj. kr. och vete lill dethjälpprogram som flyktingkommissarien har vädjat om pengar för. Del totalavärdet av den svenska insatsen blir 5 milj. kr. FrökenROGESTAM (c): Jag ber att få lacka statsrådet för denna precisering av svaret, sominnebär ett klart positvi besked om nya svenska insatser och därmed enförbättring av flyktingarnas situation. Jag förutsätter också atl om del visarsig atl situationen i dessa läger förvärras kommer del attfinnas möjligheter för ytteriigare svenska insatser, men jag ber all få lackaför det positiva besked som statsrådet nu har lämnat mig. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:25 till utskottenligt följande: Bilaga 1 .......................... till justitieutskottel Bilaga 2 .......................... till utrikesutskottet Bilaga 3 .......................... till försvarsutskottet Bilaga 4........................... till socialutskottet Bilaga 5 .......................... till trafikutskottet Bilaga 6, punkterna 1 och4 .... till skatleulskotlel 6 protokoll 1976/77:25-27 punkterna 2 och 6 .. .punkterna 3 och 5 ... Bilaga7, punkterna 1-5 samt 15 ill kulturutskottet illutbildningsutskottet ill socialförsäkringsut-ikollet ill jordbruksutskottet illarbetsmarknadsutskqttel ill näringsutskottel ill civilutskottet §5 Föredrogs och hänvisades Proposition och skrivelse 1976/77:33 tilljustitieutskollet /77:34 till arbetsmarknadsutskottet §6 Föredrogs och hänvisades 1976/77:4 tillkonstitutionsutskottet §7 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1976/77:39-43. §8 Anmäldes och bordlades 1976/77:23 med förslagtill lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepariementets verksamhetsområde 1976/77:40 om ändring i lagen(1976:206) om felparkeringsavgift 1976/77:42 om sänkning av den statligainkomstskatten, m. m. 1976/77:44 om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, m. m. §9 Anmäldes och bordlades 1976/77:4 med anledning av motion om riksdagensrevision av statsförvaltningen 1976/77:5 med anledning avmotionerom det statliga utredningsväsendet 1976/77:6 angående motioner rörande en utvärderingav kommunindel-ningsreformens konsekvenser m. m. 1976/77:7med anledning av motion om begränsning av det kommunala serviceansvaret inomområden för fritidsbebyggelse 1976/77:3 med anledning av propositionen 1976/77:2med förslag till godkännande av avtal mellan och för undvikandeav dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt ett lill avtaletfogat protokoll, jämte motion Nr 26 1976/77:4 med anledning av motioner angåendebostadsbeskattningens Fredaeen den "t'"°"'"g 1976/77:6 med anledning av motion om utredningrörande parts pro-cesshabilitet 1976/77:7 med anledning av motion angående denstraffrättsliga regleringen av bombhot m. m. 1976/77:1 med anledning av motioner om lagstiftningrörande ideella föreningar 1976/77:3 med anledning av motionerom vissaskadeslåndsräilsliga frågor 1976/77:5 med anledning av motion om ersättning vidkollisioner mellan motorfordon och vilt m. m. 1976/77:8 med anledning avmotion om utvidgad trafikförsäkring 1976/77:1 med anledning av motionerom kostnadernaför undersökning m. m. av fast fornlämning 1976/77:2 med anledning av motion om begränsning avkyrkliga markförvärv 1976/77:3 med anledning av motion om granskningenav sliftsnämnds förvaltning av kyrklig jord 1976/77:4 med anledning av motion om översyn avalmanackans namnlängd 1976/77:5 med anledning av motion om underhållet avbyggnadsminnesmärken inom försvaret 1976/77:6 med anledning av motion om alkoholfrittvin som alternativ vid nattvardsgång 1976/77:7 med anledning avmotioner i vissa lokalradiofrågor 1976/77:8 med anledning avmotion om inlösen av vissa fornfynd 1976/77:9 med anledning avmotion om förvaringen av kyrkoarkivalier 1976/77:10 med anledning av motion om fraktstöd viddistribution av viss biograffilm 1976/77:11 med anledningav motion om en statlig lånefond för biografer 1976/77:12med anledning av motion om cirkuskonstens villkor 1976/77:1 med anledning av motion omtillgodoräknande i av akademiskt prov i , , ellerNorge 1976/77:2 med anledning av motion om möjlighet förutländsk studerande att avlägga masters-examen i 1976/77:3 med anledning avmotion om ämnet geografi i lärartjänst i 1976/77:4 med anledning av motioner omlokaliseringen av det norra skogsinstitutet 1976/77:5 med anledning avmotion om lärares fortbildning 1976/77:6 med anledning av motion om statsbidragtill lokaler för skolornas simundervisning 1976/77:7 med anledning av motion om nordisksamordning av samernas vuxenutbildning 1976/77:9 med anledning av propositionen 1976/77:7om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. 1976/77:1 med anledning avpropositionen 1975/76:149 med förslag till lagom allmänna Ijärrvärmeanläggningar, m. m., jämte motion 1976/77:2 med anledningav motioner rörande naturvårdslagen 1976/77:3 om ändring i lagen (1976:666) ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. §10 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:44 av herrHallgren (vpk) till herr kommunikationsministern om hanteringen av miljöfariigtgods: Hantering och lagring av giftiga och vådliga ämneni de svenska hamnarna har inte fått en acceptabel lösning. För all skydda hamnarnasarbetare och andra, som direkt eller indirekt är berörda av transporter ochövrig hantering, måste snabba åtgärder vidtagas i syfte atl åstadkomma enbättre samordning inom transportledet och en effektivare kontroll vidupplagring av giftiga och vådliga ämnen. Kontrollenvid upplagring av farligt gods i svenska hamnar är bristfällig. allra fiesta hamnar saknas särskilda skjulutrymmen för sådan lagring. Delfallas ofta sakkunnig personal för sådan hantering. Delförekommer också all farligt gods skeppas i s. k. trailertanker, som lossasdirekt utan kontroll och kopplas lill dragfordon för transporter över helalandet. Dethar förekommit att dessa trailertanker skadats under sjötransporten men ändåtransporterats från fartyget ulan översyn. I några fall har skador upptäckts,och åtgärder har då vidtagits för alt förhindra olyckor genom Enligtmin mening borde transporter och hantering av farligt gods uppmärksammas meraför att förhindra olyckor. Närdel gäller lagring av farligt gods är förhållandena ytterst otillfredsställande.Det finns inga speciella giftskjul i de flesta av de svenska hamnarna. Visstgods placeras i skjul bland övriga godsslag där hamnarbetare och andraarbetargrupper är sysselsatta. I andra fall är del fråga om fariigt gods sominte får placeras i skjul. Det kan då lagras utomhus i hamnarna där del äråtkomligt för utomstående. När det gäller transporter av nämnda godsslagförekommer det att olämpliga transportmedel används för landsvägstransporteroch utsätter allmänheten för stora risker. Jagvill med hänvisning lill det anförda ställa följande frågor till herrkommunikationsministern: Avser statsrådet att vidta åtgärder som syftar säkrare och tryggare hantering av farligt gods i de svenska hamnarna? Avser statsrådet att vidta åtgärder som leder lillsäkrare transporter av fariigt gods på våra landsvägar? 1976/77:45 av (vpk) till fru bosladsministern om åtgärder mot spekulation påbostadsmarknaden: Den privata fastighetsmarknaden i storstadsområdenapräglas till stora delar av en ohöljd spekulation. Hyresfastigheter köps ochsäljs som handelsvara med kraftiga prisstegringar som följd. , ochsom en följd av sådana transaktioner, har problemen för hyresgästerna ökat. Detfinns gamla fastigheter som bytt ägare fem sex gånger på en fyraårsperiod ulanatt någon ordentlig upprustning kommit lill stånd. Problemenför hyresgästerna gäller bl. a. värmetillförsel, lägenhets- ochfaslighetsreparationer samt beräkning och debitering av bränsle ochVA-avgifter.