prot · G009114 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag håller med om au del här är ett allvarligt 92 problem, eftersom vi ju måste se lill alt alla baingaranteras en bra kvalitet i den allmänna skolan ocheftersom yllerst få föräldrar har möjlighel all sälta sina barn i privatskolor.Vi måste således se lill all kommunerna och skolstyrelserna gör en planering pådel här området Detär möjligl atl jag bör ta upp denna fråga i en motion för all vi skallåstadkomma en sådan ändring, och vi borde tillsammans kunna finna en lösningför atl garantera alla våra barn en likvärdig skola. Det är i del sammanhangetintressant alt slalsrådel avser alt utreda den här frågan, och jag hoppas dåall della sker i form av en parlamenlarisk ulredning så all inle minsl kommunernakan få insyn i della arbele. Del vare mig nalurliglvis fjärran all säga nej lill desam-arbelsinviier som kommer med. Jag vill bara belöna all jag medSlörsla förriusning samarbelar inom den lagslifining som gäller. Om vi har enannan uppfallning om vad som bör gälla, så får vi ändra lagsliftningen. Sedanvill jag säga atl jag icke har talat om någon utredning. Jag har däremol saglall frågorna måsle närmare studeras, och då menar jag inle sludera med avsiklall åsladkomma del ena eller det andra resultalel, ulan hell enkell allklariägga fakla i frågan. FruGRADIN (s): gäller del ju all följa lagen också i del här sammanhanget dvs. I della fall är jag yllersl iveksam belräffande denlillslyrkan som slalsrådel har gjort, efiersom denna skolas undervisning vadgäller arten, innehållet och organisationen i prakliken inle kommer all få denomfallning som skollagen säger. Här handlar del om en exklusiv skola, och sådanaskolor skapar ett segregeral syslem som jag inte heller lycker är acceplabellutifrån lagstiftningens utformning. Två gånger har givii belägg för all hon fakliskl inle harstuderat regeringens beslut I beslutet står del: "Föratl , som skall omfalla två klasser i års kurs 7, skall uppfylla nämnda villkor" - nämligen all väsentligen mot svara undervisning - "i fråga om undervisning i tillvals- ämnen krävs atl skolan har resurser minsl i den omfallning som följer av 5 kap. 21 :; andra styckel iskolförordningen ." Dellainnebär ell förbehåll från regeringens sida. och jag kan inle länka mig all härta upp en debatt om huruvida följer de beslut som regeringenhar fållat Jag måsle säga all jag lycker alt del är ganska olämpligl all idella sammanhang la upp en sådan debatt Ommedgivande till högstadieundeivis-ning vid privat skola Överläggningen var härmedslutad. Omökad investeringsram för skolbyggnader § 4 Om ökadinvesteringsram för skolbyggnader Fru slalsrådel MOGÅRD erhöll ordet för atl besvaraherr i (s) anmälda fråga, 1976/77:363, ocn anförde: i Ariöv har frågat mig vilka ålgärder jag avser atl vidlaför all öka invesleringsramen för skolbyggnader i enlighei med riksdagensbeslut Regeringenavser att återkomma lill i fråga om investeringsramen förskolbyggnader i kompletteringsproposition som väntas föreläggas . i Ariöv (s): Jag lackar statsrådet för svarel på min fråga, även om jagtycker all svarel inte var lillfredsslällande. SlalsrådelMogård hänvisar lill den kommande kompletteringspropo-silionen, men eftersomriksdagen så sent som enhälligt ullalade all regeringen böröka invesleringsramen för näsla budgetår kan man ställa frågan: Vad harkomplelteringsproposilionen med delta all göra? har ju redan giviiregeringen ell bemyndigande. Är del inle meningen att beslut skalleffektueras? Isvaret fanns tyvärr inte heller någon dementi på massmediernas uppgifter omall även skolbyggandel i slor ulslräckning skall uppskjulas i samband med vidlar ekonomiska ålstramningsålgärder. Och orsaken lill min fråga är juslen skrivelse som via länsskolnämnderna har tillsiältikommunerna. Med ulgångspunkl i beslui belräffande invesleringsramenför skolbyggandel del kommande budgelårel upptas där den plan som kommunernakan räkna med all bygga efler under återstående delen av nu löpande budgetåroch /78. Del är i sanning ingen uppmuntrande läsning! Man förslården reaklion som kommunerna så påtagligt ger uttryck åt. Gymnasieskolandrabbas särskill hårt - så hårt att inle en enda kvadratmeter har kunnattilldelas landels näst största län. Detta innebär all kommunernaslångtidsplaner sätts ur spel och angelägna behov för utbildningen på denhögprioriterade vårdsidan måste skjutas . Delta kommer alt gällaför såväl som . Menäven för ler sig framtiden dyster - och då är ändå enobligatorisk skolform på vilken medborgarna har rätt att ställa krav om ettrimligt mått av service. - för att här nämna det län som jag bästkänner lill - kan räkna med alt få tillgodosett ett byggnadsbehov påuppskattningsvis 9 000 m mot ell klarl uttalat behov på nära 32 000 m nellogolvyta. Enligtuppgifier i tidningspressen skall investeringsvolymen för skolbyggen för nästaår minska i slället för alt öka. Vill statsrådet dementera dessauppgifier och ge ett löfte om alt beslut skall effektueras? Finnsdel underiag för uppgifterna i pressen, ellei" kan statsrådet lova attinvesteringsvolymen kommer att öka i förhållande till budgetpropositionensförslag och i enlighet med beslut? Jag kan förstå att i Ariöv inte tyckte alt svaret varomfattande och utförligt, men del var heller inle meningen. Vi har ju en sådanpraxis att om det väntas en proposilion , så avvaktar vi med attdebattera frågorna till dess proposilionen har presenterats. Jagtänker inte frångå det svar som jag här har givit. Däremol kan jag säga all detär naturligtvis mitt ansvar- och även mitt slora iniresse, det kan jag försäkraherr - att vi skaffar oss de skolbyggnader som behövs för bådegrundskolan och gymnasieskolan, men jag vill hävda alt vi där behöver inhämtaganska mycket faktiska uppgifter yllerligare. Man kan inte, som , slälla lilldelade medel mol de behov som redovisas någonslans. vet säkert myckel väl att det alltid finns ett fyra gånger större behovän vad det kan bli tal om alt ge medel till. Det påslås gång på gång i debattenom utbyggnaden av skolbyggnaderna att här riskerar barnen alt stå utan tak överhuvudet i sin skolgång, men jag kan försäkra i atl så inlekommer atl ske. Det kan jag lova. Omökad investeringsram för skolbyggnader i Ariöv (s): Jag lackarför della komplellerande svar. Vihar emellertid inte här fått några dementier av uppgifterna i tidningspressenom nedskärning av skolbyggnadsvolymen, och det är den nedskärningen iskolöverstyrelsens cirkulär som har förorsakat de många oroliga frågorna frånskolstyrelserna, 1denna situation har vi också anledning alt dela oron. Eller vilkel besked, fruMogård, skall man ge t ex, , där skolstyrelsen skall svara för 36klasser på högstadiet i en skola byggd för 21 klasser, där motsvarandetal är 28 och 15, eller där siffrorna är 39 och 30 och antalet klasserfram lill 1979/80 växer till 46? Såvill jag förstår krävs det i dessa fallverkliga kraftlag. Vi kan vara överens om all SIA-skolan är värd ett bättre ödeän all framfödas under sådana våndor. Detär därför i hög grad angelägel all regeringen utnyujar det bemyndigandesom har gett den. Det beslutet var en viljeyttring frånriksdagens sida. Jag hoppas alt statsrådet försöker få sina motsträvigaregeringskolleger med sig, så att hon lyckas infria förväntningarna. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om ökat statsbidragtill inbyggd yrkesutbildning m. m. Omökat statsbidrag till inbyggd yrkesutbildning m. m. Fru slalsrådel MOGÅRD erhöll ordel för att besvaraherr i (c) anmälda fråga, 1976/77:364, till herrutbildningsministern, och anförde: i har frågat utbildningsministern när förslag kommeralt läggas fram för om ökat statsbidrag lill inbyggd yrkesutbildningoch vilken inriklning förslaget kommer atl få, Enligl fastställdärendefördelning är del jag som har alt besvara frågan, Ipropositionen 1976/77:100 (bil, 12 s, 320, 337) anges att jag avser all senareåterkomma lill regeringen med förslag om förbättrat statligt bidrag tillinbyggd utbildning utom vård, samt för förelagsskola och lärlingsutbildning.Riksdagen har uttalat (UbU 1975/76:21) atl nya beslämmelser för statsbidragtill inbyggd utbildning bör träda i kraft fr. o. m. /79. Ärendetkommer därför alt behandlas i höstens budgetarbete och förslag föreläggas1977/. Jag kan således inle nu redogöra för den närmareinriklningen av förslaget i (c): Jag ber atl få lacka slalsrådel Mogård för svarel på min fråga. Jagkan inle säga all jag är nöjd med svarel, eftersom del varken ullovas nyarikllinjer eller, som jag hade vissa förhoppningar om, atl höjningen avbidraget skall komma tidigare än beslutat Man hade kunnat vänta sigatt den nya regeringen varmt intresserat sig för den här frågan och därförforcerat arbetet för atl få fram ell förslag , så all de höjdabidragen skulle kunna gälla nästkommande budgelår, dvs. fr. o. m. den . Anledningentill att denna fråga ställdes är all näringslivei är myckel intresserat av atlden här utbildningen byggs ul. Den speciella lärlingsutbildningen förekommersärskill inom vissa hanlverksyrken och på orter där del inle finnsgymnasieskola eller där del finns sådan men med ell begränsat anlalyrkesgrenar. Den inbyggda utbildningen är uppskattad, efiersom den, liksom bådade här utbildningsformerna, även för dem som tidigare fått gymnasialyrkesutbildning är en myckel bra inskolning. Ungdomarna som deltar i inbyggdutbildning eller lärlingsutbildning får här en direkt kontakt med näringslivet,som både ungdomarna och företagen anser vara myckel värdefull. Slalsbidragelhar varil oförändral . och motionsvägen har del flera gångergjorts framställningar från sida. har även riksdagenuttalat alt frågan bör lösas. har också uttalatall de förslag som legal sedan omkring 1970 och som yrkesulbildningsulredningentagil upp och bearbetat bör genomföras. Det har alltså varil en utprägladlångrotningi det här ärendet. Deersättningar som utgår är symboliska. De är så låga alt deegenlligen inte kan uppmuntra elt förelag att ulnytria denna bi- De avslår ocksåmånga gånger, även om de har elever i inbyggd utbildning ellerläriingsutbildning, från bidrag med hänsyn till det krångel som ändå följer medsådana. Dessulomtillkommer att man satsar mycket slora medel på ar-betslöshelsåtgärder avolika slag, såsom beredskapsarbete för ungdom, 25-kronan osv. Det är enormaresurser som i del sammanhanget ställs till förfogande försysselsättningsbefrämjande åtgärder. Skulleman inte ha kunnal ta upp denna fråga ur den synvinkeln att man tillsammans mednäringslivets organisationer kunde pröva möjligheten att inrätta en tillfälligbidragsform i avvaktan på en kommande, mera utarbetad lösning? Jag delar givetvis i slor utsträckning i Järvsöuppfallning om värdet av inbyggd yrkesutbildning, och del svar som jag haravgivit skall inte tolkas så att jag har en negaliv inställning till dennautbildning, tvärtom. Men det finns vissa problem i sammanhanget. Elt ärnaluriiglvis det som talar om, nämligen i vilken utsträckning mankan använda bidragen till den inbyggda utbildningen i arbelslöshetshämmandesyfte. Ett annat problem är att eleverna ju faktiskt bör stå under skolanstillsyn också under den lid som denna utbildning pågår. Det har faktisktförekommit vissa missförhållanden som man inte kunnal acceplera. Alltdetta gör alt denna fråga noga begrundas inom departementet, och där pågår ettförberedelsearbete. Som jag har sagt i mitt svar kommer också frågorna omutbildningens omfattning, bestämmelser för statsbidrag, utbildningensinriktning m. m. all tas upp i kommande budgetproposition, där förslag skallframläggas på området. HerrOLSSON i (c): Vissl kan det förekomma att förhållandena i sådana härutbildningsformer inte är perfekta i alla avseenden, men dessa frågor harändock varit föremål för ulredning under elt tiotal år, och man borde vid dethär laget ha kommit fram till en lösning, med tanke på all det förekommit ettstarkt tryck från näringslivet till förmån för denna ul-bildningsform jämsidesmed den vanliga yrkesutbildningen. Jaglycker atl man särskilt , när så många ungdomar är utan arbele och utanutbildning, borde ta till vara den resurs som består i att förelag erbjuder sigatl la emot elever, och man borde slimulera företagen alt göra detta. Därförhemställer jag till statsrådet att hon tar upp kontakter mednäringslivets organisationer för atl överlägga om denna fråga. Sådana kontakterkan dessutom bli värdefulla när det gäller att finna en slutgiltig lösning somkan tillfredsställa samtliga parler i det här sammanhanget. Omökat statsbidrag till inbyggd yrkesutbildning m. m. Överläggningen'var härmed slutad. 7Riksdagens protokoll 1976/77:113-116 Omökad rekrytering av musiklärare, m. m. § 6 Om ökad rekryteringav musiklärare, m. m. Fru statsrådet erhöll ordet för atl besvaraherr () anmälda interpellation, 1976/77:123, ochanförde: har frågai mig om jag avser att vidtaga några åtgärderför all förbällra arbetsförhållandena för musiklärarna inom grundskolanshögstadium och gymnasieskolan och om jag avser all vidtaga några ytterligareåtgärder föratt förbättra rekryteringen av musiklärare till den obligatoriskaskolan. Inledningsvisvill jag erinra om all regeringen i propositionen om utbildning och forskninginom högskolan m. m. har föreslagil flera åtgärder som är avsedda att förbättrarekryteringen av musiklärare lill skolan. En särskild utbildning för lärare somundervisar i musik i skolan men som saknar behörighet i ämnet har tidigareunder 1970-lalet anordnats under fyra budgelår. Enligl regeringens förslagskall en sådan utbildning återupptas fr. o, m. nästa budgetår. Vidare föreslåsi propositionen en ökning av den särskilda ämnesulbildningen i musik med 24platser som är avsedda att användas för speciella grupper av studerande somsnabbt kan komma ut i lärarriänstgöring. Ytterligare ålgärder i samma syfte kangöras men får prövas i del årliga budgetarbetet Deav redovisade svårigheterna för musiklärare hänger till viss delsamman med den konstruktion med lärare i endast ett ämne som är vanlig igrundskolan. och organisa-lionskommillén för denhögre musikulbildningen lade därför fram förslag om all ulbilda lärare i mer änett ämne inom områden där flerlalel lärare f n. undervisar huvudsakligen i ellämne. Därför har del främst salsats på att bygga utivåämnesulbildning av lärare som förutom musik har elt annat ämne i sinutbildning och i sin riänst Jagvill också erinra om att det i propositionen om skolans inre arbete anges attöverläggningar skulle upptas med om möjligheterna att förenaundervisning i musik i grundskola och musikskola. Del borde på delsättet vara möjligl all bredda musiklärarnas möjligheter au riänslgöra inomolika skolformer med delvis olika verksamhetsformer. Intresset från bådegrundskolans och den kommunala lärare torde vara slorl för ensådan anordning. Denna innebär att man genom riänstgöring inom sammaämnesområde kan skapa en mer attraktiv och varierad riänstgöring för olikamusiklärare. Dessa överläggningar pågår f. n. Inomutbildningsdepartementet förbereds f. n. en proposilion om förändringar bl. a.i den nuvarande musikläraruibildningen. En reformerad musiklärarulbildning börkunna öka musiklärarnas möjligheter all bättre svara mot de krav som skolanställer i fråga om undervisning i musik. Förändringari utbildningen bör också kunna bidra lill alt förbällra musiklärarnasarbelsförhållanden och öka rekryleringen lill skolan liksom möjlighelerna altmusiklärarna i större ulslräckning än nu slannar kvar i skolan. Jag lackar statsrådet för det svar som hon har gett på mininterpellation. Jaghade i interpellationen tagil upp de svåra arbelsförhållanden som musiklärarnahar, främsi då det gäller högstadium och gymnasieskolan men ävenpå andra utbildningsnivåer. Vidare har jag påpekat all detta har haft endämpande inverkan på rekryteringen och alt det av den anledningen också har uppståttbrist på kompetenta musiklärare inom denna del av det obligatoriskaskolväsendet Isitt svar har slalsrådel Mogård främsi uppehållit sig vid derekry-leringsfrämjande ålgärderna, hur man skall öka utbildningen, hur utbildningenskall omläggas från ellämnesutbildning lill Ivåämnesulbildning osv. Jagtror alt detta är vikliga och värdefulla reformer, men del allra viktigaste idenna fråga är just musiklärarnas arbetsförhållanden. Därför vill jag påpekaatt i högstadium och gymnasieskolan, för alt ta del exemplel, harmusiklärarna en undervisningsskyldighet på 30 veckolimmar. Om man gör enjämförelse med övriga lärarkategorier på motsvarande skolnivåer, visar det sigatt i högstadium har en ämneslärare , och pågymnasienivå har en lektor och en adjunkt 21 timmars undervisningsskyldighetDet är alltså att jämföra med musiklärarnas undervisningsskyldighet på 30veckolimmar. Omman titlar på den undervisning som bedrivs vid , visar det sigall en lektor i ämnesteori och -metodik har per läsår, medan enmusiklärare motsvarande en adjunkt i samma skola har per läsår, dvs.mer än dubbel riänstgöringsplikt geniemot de övriga lärarkategorierna. Dessaarbetsförhållanden med den omfaltande riänstgöringsplikten upplevs avmusiklärarna som i det närmaste omöjliga, och det är väl den främsta orsakentill all musiklärarna flyr den obligatoriska skolan och lar riänsler somkyrkomusiker eller i den kommunala , där de får bättrearbelsförhållanden. Omjag skall ge ytteriigare belägg för musiklärarnas arbetssituation vill jag taexemplet att av musiklärarnas undervisningsskyldighet på 30 undervisningslimmari veckan kan 23 klasslimmar innebära att musikläraren möter 450 elever i 15olika klasser. Del är då naturligtvis svårt atl uppfylla vederbörande läraresambitioner alt meddela sina elever en meningsfylld undervisning. Lärarna har ibäsla fall också ambitionen atl ge en individuell undervisning till särskillintresserade elever. Dettabör ses mot bakgrunden av atl gymnasieutredningen har visat att musiken ärelevernas största fritidsintresse. Det är klarl all musiklärarna känner myckelhårt personligt tryck om de inle kan fånga upp detta slora hos eleverna. Det är omvittnat all musiklärarna ären lärarkategori med hängivet intresse för sitt yrke, och det är klart att dedå finner del särskilt otillfredsställande om de inle kan lösa sina uppgifterpå det sätt de skulle önska. Omökad rekrytering av musiklärare, m. m. Nr 114 Statsrådet har talat om rekryieringsåtgärder, som bl. las i proposilionen omhögskolan, med ökad ulbildningskapacilet och ändrad inriklning avundervisningen, men jag vill avslutningsvis bara korlfattat säga alt den bäslarekryteringsåtgärden för musiklärarna är all skapa bättre arbetsförhållandenför dem. Jag vill därför efterhöra om ring av musiklärare, statsrådet arbeta i den riktningen. m. m. Jag har svarat på frågor, där jag så atl säga harbefogenhet alt svara. De här frågorna har närmast gällt rekryterings- ochutbildningsåtgärder. HerrÅngström relaterar arbetsförhållandena för musiklärarna och hävdar all de kanmöta 450 olika elever. I milt interpellationssvar har jag just framhållit attett av problemen för musiklärarna är att de bara undervisar i elt ämne. Detproblemet kan alltså åtminstone delvis lösas genom att vi får entvåämnesutbildad lärarkår även i musik. Undervisningsskyldighetenär däremot en fråga som vi definitivt inte kan diskutera här, utan det är ensak mellan de förhandlande parterna. Vad beträffar gruppstorleken kan man gott länka sigatl det är någonling som skall beslutas lokalt vid diskussionerna om hurresurserna skall fördelas. Del gäller alltså SIA-beslulets konsekvenser. Mankan naturligtvis på sina håll bedöma det så, alt musiklärarnas arbelsförhållandenär så besvärliga alt man just där kanske vill dela upp grupperna, men vi har jugenom SIA-beslutel varit överens om alt inte ha dirigerande centrala beslut somskall gälla lika över hela landet. Vid debatten om de ålgärder som kan vidtas för all förbättraarbetsförhållandena för musiklärarna är del ju många instrument som man kanspela på - för att nu använda musikspråk. Jag anser emellertid atl statsrådetMogård har elt övergripande ansvar då det gäller att klara rekryteringen tillmusikläraryrkel i det obligatoriska skolväsendet, och därför bör statsrådet tade inilialiv som är möjliga. Till de möjliga initiativen hör alt inledadiskussioner med andra organ som kan ha inflytande jusl på detta område. Jaghoppas all statsrådet vill ta de initiativen. Musiklärarna skulle hälsa dettamed största tillfredsställelse, och jag tror också all elt resultat ganskasnabbt skulle visa sig i re-kryieringssiffrorna lill musikläraryrket för denobligatoriska skolan. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om rätten tillersättning för utebliven rörelsevinst vid expropriation av byggnadsföretagtillhörig mark Fru bosladsministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda interpellation, 1976/77:127, ochanförde: har frågat mig om jag anser att ersättning för uteblivenrörelsevinst vid expropriaiion av mark från byggnadsföretag är förenlig medstatsmakternas principiella markpolitiska intentioner. Gällandeexpropriationslag tillkom så sent som . Den centrala ersättningsregeln ilagen är 4 kap. 1 §. Där föreskrivs atl ersättningen skall ulgå i form avlöseskilling vid expropriation av hel fastighet och som intrångsersättning videxpropriaiion av del av fastighet Även annan skada kan ersällas. Löseskillingskall motsvara fastighetens marknadsvärde och intrångs-ersättning den minskningav fastighetens marknadsvärde som uppkommer genom expropriationen av en del avfastigheten. Av andra bestämmelser följer atl löseskilling ochinirångsersättning kan avvika från marknadsvärdet resp. minskningen imarknadsvärdet Bl. a. innebär den s. k, presumlionsregeln atl ersättning inteskall lämnas för sådan värdestegring som beror på förvänlningar om ändring imarkens tillåtna användningssätt, exempelvis värdestegring på råmark som berorpå att marken kommer att planläggas och bebyggas. Genomlöseskilling och inirångsersättning kompenseras fastighetsägaren förförmögenhetsföriust genom avstående av den fasta egendom som frånhänds honomoch genom värdeminskning på fastighetsdel som blir kvar i hans ägo,Expropriationen kan emellertid medföra även annan skada. Som exempel brukarnämnas kostnader för flyttning och skada som uppkommer genom att en rörelsemåste läggas ned. Sådana skador skall också ersättas. Man brukar då tala omannan ersättning. Ersättning utgår bara för ekonomisk skada. Den kan beslå ianlingen att vederbörande åsamkas en utgift som han under andra förhållandeninte hade behövt göra eller all han går miste om en inkomst som han hade kunnatpåräkna, om inte expropriaiion hade skett. Bestämmelsen om annan ersättningstämmer överens med vad som gällde enligt den gamla expropriationslagen. Denfråga som tar upp i sin interpellation har uppkommit irättstillämpningen. Del gäller konkret om ett byggnadsföretag kan få ersättningför förioral byggnadsarvode i samband med atl kommun exproprierar mark. Medbyggnadsarvode menas i detta sammanhang den inkomst som förelagel hade kunnatpåräkna genom ett planerat byggprojekt på den mark som exproprieras, Sveahovrätt har i en dom dömt ut en expropria-tionsersältning förskada av denna lyp med 1,8 milj, kr. Talan mot domen har fullföljts till högsiadomstolen. Vidare har hovrätten över och i en dom den 22december 1976 dömt ut ersättning för föriorad handelsvinst med . Ävenmol den domen har talan fullföljts Omrätten till ersättning för utebliven rörelsevinst vid expropriation avbyggnadsföretag tillhörig mark Omrätten till ersättning för utebliven rörelse-vinst vid expropriation avbyggnadsföretag tillhörig mark till högsia domstolen. Medhänsyn till alt högsia domstolen ännu inle har avgjort de överklagade målen ärjag f. n, inte beredd alt göra några vidare ullalanden. HerrBERGMAN (s): Jag ber allfå lacka slalsrådel för svaret. Aldrighar jag så noga följt uppläsningen av elt svar som den här gången. Som brukligtär har jag fått det i förväg, och jag trodde atl det saknades text i det;svaret slutar ju med all statsrådet inle är "beredd att göra några vidareuttalanden".