prot · G00924 · 1976-12-31 00:00:00 — En akademisk studie i straffrätt omkoppleribrotten med särskild hänsyn tagen till förhållandena i hargjorts av en kriminalinspektör i , Dennautredning innehåller mycket som del finns anledning för en statlig utredningalt ta fasta på. Den hänger sig inte åt tron atl prostitutionen går attutrota, men hävdar all den kan försvåras. läggande värderingar ochden syn på människan som i andra sammanhang sätts högt måste åtgärder kunnavidtagas som innebär käppar i hjulet för den välsmorda företagsamhet som nugrasserar. Unga flickor, son-i kanske genom narkotikamissbruk gjorts djuptberoende, kan skickas hit och dit i landet som vilken handelsvara som helst. Jagvill bara ge ett smakprov på vad kriminalinspektör studie säger: "Enligtde senaste upplysningarna inom området är en större maf-fialiknandeorganisation under uppbyggnad för att överta all prostitution ochnarkotikahandel i . Något om dess arbetsmetoder: De prostituerade lasom hand av gänget och sättes ena dagen till galuprostiiulion i för altnästa dag placeras på någon porrklubb. i körs de t, ex;till för au där gå på gatan någon dag och påporrklubb innan en turné på landsorten tar vid. 1 utbyte kommer t. ex,stockholmsflickor till och på så sätt kan inte polisen få någon fasthållpunkt på verksamheten, anses del. För all ytterligare villa bort eventuellaspår lill hallickarna sker del utbyte dem sinsemellan med flickor. Om någonflicka tröttnar på prostitutionen och vill dra sig tillbaka tvingas hon attfortsätta arbeta åt dem genom olika påtryckningsmedel. Utpressning förekommer idessa kretsar." Ellenigt utskott riktar uppmärksamheten, nied något annorlunda formuleringar, påsamma sak, och hela skrivningen är ett uttryck för den djupa oro som mångakänner. Ulskollel skriver: "Den internationella organiseradebrottsligheten har fått allt starkare intressen i den organiseradebordellverksamheien. Sambandet mellan prostitution och narkotika har ocksåblivit alltmer påtagligt. Unga flickor börjar missbruka narkotika och måstesedan prostituera sig för att kunna betala för sina inköp av narkotika. Mångaprostituerade missbrukar också narkotika för alt orka med sin verksamhet.Gränsen mellan yrkesprosiiiulion och angränsande verksamhet, t, ex, poseringoch framträdande på sexklubbar, har blivit mer flytande . Deltaförhållande innebär att unga flickor som kommer i kontakt med sexbranschenlättare dras in i organiserad bordellverksamhei. Rekryteringen av flickor skerockså i allt yngre åldrar." Menulskollel stannar inte vid att bara uttrycka sin oro ulan man uttrycker ocksåden logiska konsekvensen av en sådan oro när man skriver: "Utskottetanser atl det är oundgängligen nödvändigt atl en grundläggande kartläggning avproblemen kring prostitutionen nu kommer till stånd för all samhället skallkunna ingripa med erforderliga åtgärder. En sådan utredning bör enligtulskoUets mening omfatta såväl utbredningen av prostitutionen som debakomliggande orsakerna till denna. Frågan om en utredning om prostitutionenhar, som ovan redovisats, också aktualiserats i samband med remissbehandlingenav sexualbrotts-utredningens betänkande. Betänkandet övervägs f n, inomregeringens Vissa socialvårdsfrågor m. m. 14 protokoll 1976/77:21-24 Vissa socialvårdsfrågor m. m. kansli, Ulskollelförutsätter att i samband med regeringens prövning av förslagen i nämndabetänkande ställning las till frågan om en sådan kartläggning av prostitutionensom utskottet förordat." Jag är tacksam för den angelägna tonen i utskottets skrivning. Jagansluter mig till detta och har därför inget särskilt yrkande. HerrKARLSSON i (s): Det här betänkandet om "vissa socialvårdsfrågor" rör ettbelydande fäll av socialpolitiken. Jag tänker, herr talman, inte gå djupare ini de olika avsnitten ulan nöjer mig med att helt kort redovisa vilka slutsatserett enigt utskott kommit fram lill. Somulskollel framhåller har en hel del yrkanden i de motioner som föreligger redanbehandlats av eller också utretts men ännu inte föranlett någraställningstaganden från regeringens sida. Andra frågor är under utredning ochkommer senare att prövas. Jagfäste mig vid atl talade om all vi måste ha en offensivsocialpolitik. Därmed menade hon väl att den socialpolitik som vi hittillsbedrivit i vårt land inte har varil offensiv. Jag tycker det är att ställaallting på huvudet Vad är ATP? Vad är sänkt pensionsålder? Vad är semester? Vad är arbetsmiljöförbättringar? Vad är kortare arbetstid?Vad är barnomsorg? Vad är förskolor? - Jag skulle kunna räkna upp ännu mera,. Vad är allt detta, om inte offensiv socialpolitik! Det är heltmissvisande när vill påslå att vi inte haft någon offensivsocialpolitik i . FruMarklund ville atl socialutredningen skulle få tilläggsdirektiv, men fruMarklund vet myckel väl att den är i det absoluta slutskedet av sin arbete ochall det då skulle vara heli orimligt alt ge den tilläggsdirektiv. Omsocialministrarna gemensamt har haft anledning all komma med muntliga önskemålom tilläggsdirektiv får slå för deras räkning, men att skulleytterligare fördröja utredningen genom alt begära tilläggsdirektiv tycker viinte är lämpligt. Utredningen har arbetat . Det är väl skäl i attvi nu äntligen får ett slut på utredandet och i stället kan forma densocialpolitik som vi måste få, där bl. a. socialhjälpslagen och en hel delannat skall ses över. Beträffandeförslaget all skulle begära en plan för utbyggnad av de eftersläpandedelarna av vår sociallagsliftning nämner motionärerna barnomsorgen ocharbetsmiljön. 1fråga om barnomsorgen träffade den lidigare regeringen en uppgörelse medkommunerna om en utbyggnad av denna med 100 000 nya dag-hemsplalser och 50 000nya fritidsplatser fram . Del ankommer på kommunerna alt leva upplill denna överenskommelse och au bygga ut denna sektor. Alt få barnlillsynenordnad är hell enkelt ett livsvillkor för många förvärvsarbetande kvinnor - delvill jag gärna understryka - och del är ett livsvillkor även för utvecklingenav våra samhällen, så i del fallet finns del ingenting som skiljer mig i betraktandet av deltaviktiga problem. Jag vill gärna säga att skulle Nr 24 det visa sig attkommunerna inte använder statsbidragen på rätt sätt, Onsdaeenden är jag beredd att medverkalill all vi åstadkommer andra.regler i del Iarbetsmiljön finns det naturligtvis fortfarande många brister, men Vissasocialvårds-vi bör hålla i minnet att det har skett mycket på detta on-iråde.Redan frågor m. m. kommer dessutom en ny arbelsmiljölag, sominnehåller betydande förbättringar och skärpningar av lagstiftningen på delområdet. Jämslälldhetsdelegalionensarbete kommer att överläs av kommittén för jämställdhet mellan män och kvinnor.Tilläggsdirektiv har skrivits. Delta ger kommittén möjlighet att åstadkomma ettutredningsarbete som syftar till långtgående åtgärder för all motverkakvinnornas diskriminering. Detta var något om fruMarklunds anförande. FruTilländers anförande - som var mycket engagerat och sakkunnigt - finns detegentligen ingen anledning för mig all la upp. Jag vill bara säga att utskotteti stort sett har tillmötesgått allt vad motionärerna begärt, och då kan de juvara mycket belåtna. Därför nöjer jag mig med att yrka bifall till vadutskottet har skrivit. (vpk): I början av herrKarlssons i anförande lät del som om han mest hade hakat upp sig påuttrycket "offensiv socialpolitik", och i och för sig förstår jagdel. Detta är nämligen grundtanken i den motion som vi har väckt och som jagockså har talat för i mitt anförande. Visstär åtskilligt av del som räknade upp viktiga och på sitt sättoffensiva delar av socialpolitiken. Det är resultat som har uppnåtts iarbetarklassens kamp för ATP osv. pågår en aktiv och engagerad kampför barnomsorgen. Mendet som vi vill med vår motion - och som vi också myckel klart, tycker jag, harformulerat i den - är just den övergripande målsättningen, helhetssynen. Vikan mycket väl säga att vi stimulerats av bl. a. socialuiredningens belänkande,där helhetssyn och övergripande målsättning är något av honnörsord. Vi harförsökt att ge innehåll åt dessa uttryck, så all del verkligen underutredningsarbetet skall las ell helhetsgrepp över alla delar av socialpolitikenoch alla de delar av samhällets olika områden som nödvändiggörsocialpolitiken. Det är exakt vad vi har hävdat. F.ö. har jag till de andra motionerna sagt att jag inte har några yrkanden,bl. a. med hänvisning lill att jämslälldhetskommittén nu skall fåtilläggsdirektiv. Självfallet kommer jag också där atl aktualisera de frågorsom jag här har tagit upp. Vissa socialvårdsfrågor m. m. Hert i (s): Jag konstaterar bara all när man kommer in på konkreta ting så är densocialpolitik vi har bedrivit och bedriver i det här landet offensiv. Jag ärtacksam för alt bara har verifierat vad jag sade. (vpk): Jag harverifierat att många av de framsteg som har uppnåtts, exempelvis i ATP-frågan,är resultat av arbetarklassens kamp. Men vad vi kritiserar - och det vill jagupprepa - är atl man inte har den här helhetssynen som jag har talat om. Jagvill också hävda atl många av dessa reformer har kommit till som en anpassningtill rådande situation i samhället. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill motionen nr 1246 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 7röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 1246. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fruMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:8 med anledning av motioner om vissa frågorrörande psykiskt utvecklingsstörda 1976/77:1 med anledningav motion om säkrare motorvägslrafik 1976/77:2 med anledning av motioner om uppsättandeav irafiksignaler på allmän väg 1976/77:3 med anledning av motioner berörande vissaföreskrifter i vägtrafikkungörelsen (1972:603), m. m. 1976/77:1med anledning av motioner om finansieringen av djursjuk- Onsdaeen den 1976/77:2 med anledning av motion om prissättningenvid uthyrning m. m. av personbilar Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 9Anställningsskydd, m. m. belänkande ledning av motioner om anställningsskydd,m. 1976/77:5 med an- Idetta belänkande behandlades motionerna 1975/76:654 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga yrkats 1. all riksdagenuttalade b.att samarbelssvårigheter med arbetsgivaren eller med arbetskamrater, olovligbortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdande etc. endast i utomordentligtsällsynta fall kunde läggas som grund för uppsägning, 2. all beslutade hemställa hos regeringenall framlägga förslag, om ändring i stalstjänstemannalagen enligt deti motionen framförda ändringsförslaget, 3. att med bifall till motionen beslutade omändringar i lagen om anställningsskydd (1974:12) i fråga om 1, 3, 5, 10, 11,13, 20, 21, 32, 38 och 39§§, 1975/76:1854av i (s) och 1975/76:1857av m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade anta ändringi lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen ifråga om 1 §, innebärande alt lagen skulle omfatta förutom kollektivavialsbundenorganisation även annan facklig organisation som företrädde minst en femtedelav arbetstagarna på arbetsplatsen. 1. beträffande ändringar i lagen om anställningsskyddall skulle avslå motionen 1975/76:654, yrkandena 1 b och 3 i dennadel, 2. beträffande minoritetsorganisationer all riksdagenskulle avslå motionerna 1975/76:654, yrkandena 2 och 3 i denna del, och1975/76:1857, 3. beträffande tidsbegränsad anställning på grund avmilitärtjänstgöring att motionen 1975/76:1854 inte föranledde någon riksdagensåtgärd. 15 protokoll 1976/77:21-24 A nställningsskydd, m. m. (vpk): Under den relativt korta tid som lagen om anställningsskydd varit ikraft har man kunnat konstatera att de farhågor som framfördes avvänsterpartiet kommunisterna till stora delar har besannats. Del gäller iförsta hand arbetsköparnas bedömning av s. k. saklig grund för uppsägning ochavsked enligt 7 resp. 18 §. Det gäller också lagens dispositiva delar ocharbetsdomstolens bedömning beträffande fastställande av skadestånd för brottmot lagen. Arbetsdomstolenhar i de avgörande fallen i stort sett gått arbelsköparna till mötes vidbedömandet av vad som skall anses som saklig grund för uppsägning och avsked.Det påpekades starkt från vårt parti att det skulle bli på del sättet i denpraktiska tillämpningen. Så måste det bli med den digra lista, som presenteratsi förarbetena till lagen, över de orsaker som enligt dåvarande inrikesministernskulle kunna ligga till grund för uppsägning och avsked. Förutomdeltagande i arbetskonflikl -en fråga som inte skall behandlas - räknadesföljande upp. Det återges f ö. i betänkandet på s. 6: "Uppsägningkan också bli aktuell på grund av förhållande som hänför sig till den anställdepersonligen. Härvid kan först nämnas fall då arbetstagaren på ett eller annatsätt har misskött sig eller visat bristande lämplighet. Han kan exempelvis hagjort sig skyldig till olovlig utevaro, ordervägran eller olämpligt uppträdandeeller visat sig oförmögen alt samarbeta med arbetsgivaren eller med sinaarbetskamrater. I sådana fall anser jag, i likhet med utredningen, attbedömningen inte så mycket bör inriktas på vad som har förekommit i delsärskilda fallet ulan i stället, på de slutsatser om arbetstagarens lämplighetsom kan dras av det inträffade. Först vid klart dokumenterad olämplighet börkravet på saklig grund anses uppfyllt. Detta innebär bl. a. all uppsägning intebör kunna ske enbart på grund av något enstaka fall av misskötsamhet ellerolämpligt uppträdande, såvida inte förseelsen är så allvarlig atl arbetstagarengenom förseelsen måste anses ha visat sig klart olämplig för sitt arbete." Hurhar nu rättspraxis blivit i det här fallet? Hur har arbetsdomstolen sett pådessa anvisningar? Jag skall här i korthet återge två fall som måste betraktassom anmärkningsvärda. Idet ena fallet ärdet fråga om en invandrare som arbetar på kabelfabrik. På vägin till sitt arbete passerar han ett område där det råder rökförbud. Arbetarenhar en cigareltfimp i munnen. En förman upptäcker detta och tror all mannen ifråga röker. Förmannen uppmanar mannen i bryska ordalag all släcka cigaretten.När arbetaren visar att den inte är tänd och meddelar att han hadeför avsikt att tända cigaretten när han kom till omklädningsrummet, där rökningvar tillåten, uppstod en hetsig ordväxling dem emellan. Den slutar med auförmannen höjer pekfingret upp i ansiktet på arbetaren. Då tar arbetaren tag ifingret som härigenom stukades. Dettamedförde att arbetaren fick en rapport och sedan avskedades för olämpligtuppträdande. Metallarbetareförbundetförde frågan inför arbetsdomstolen, som fastslog att arbetarens olämpligauppträdande var saklig grund för uppsägning. Domen kritiserades starkt avMelallarbetareförbundet i tidningen i en artikel med rubriken:AD - vart går du? Artikelförfattaren menade atl del här var fråga om enenstaka händelse som arbetaren ensam inte kunde lastas för.Melallarbetareförbundet betecknade domen som anmärkningsvärd och ansåg attutslaget kommer att få långtgående konsekvenser eftersom domar avarbetsdomstolen är pre-judicerande för kommande fall. Arbetsdomstolenhar också fastslagit att det beträffande samarbetssvårigheter är fråga om ettmera långtgående och vidare begrepp än vad uttalat, I en dom mot enpressgjutare anställd vid ett företag i fastslås att svårigheter allsamarbeta med tidsstudiemän också är saklig grund för avsked. Del hade gåtttill så att gjutaren hade kommit i delo med tidsstudiemannen omackordsättningen sedan tidsstudiemannen sänkt gjutarens lön från 27 till 17kr. Gjutaren hade begärt att lidssludiemannen skulle göra en nymätning för att få fram en rimligare timlön, men denne meddelade bara all haninte hade lid. När förflutit och ingenting hade hänt krävdegjutaren ånyo att en ny mätning skulle företas. Tidsstudiemannen meddelade dåatl han inte hade för avsikt att göra någon ny mätning och påstod allgjutaren hade försökt lura honom. Det slutade med att gjutaren togtidsstudie-mannen i kragen och sätten fot i baken på denne - i Göteborguttrycker vi det på ett annat sätt - och vilken normal jobbare skulle inte hagjort det om han fått lönen sänkt med 37 96? Det är närmast en sund ochnaturlig reaktion. Deldär att man skall ha visat sig "oförmögen all samarbeta med arbetsgivareneller sina arbetskamrater" har genom domen i detta fall utsträckts tillatt gälla även andra som företagen anlitar för vissa uppgifter på enarbetsplats; de behöver således inte vara anställda av företagen, Tidssludiemannenvar ju inte arbetsgivare i det här fallet - och han var då rakt inte gjutarensarbetskamrat. Till säger gjutaren alt han misstänker atlavskedandet till stor del beror på hans fackliga aktiviiei - han var viceordförande i fackklubben och ell myckel aktivt skyddsombud och hadenaturligtvis ställt till besvär för företagel. Arbetsdomstolenhar ånyo slagit fast och lagt att det är en klassdomslol, en domstolsom är till för arbelsköparna, inte för arbetarna. Förbundsjuristen på LO:srättsskydd, Chrtstian , kommenterar domen så här: "Jag är väldigtupprörd över utgången. Domen är så knapphändigt utformad all den inte gernågon ledning för framtiden." Biträdande avtalssekreteraren ,Metall, ger följande kommentar: "Arbetsdomstolen har tagit en ståndpunktsöm leder bakåt i tiden. Det är som den gamla husagan, fastomvänt." Dessa intervjuer är återgivna i . Det varhär fråga om ett enstaka fall av svårigheter alt samarbeta med en person sominte tillhör företagsledningen och inte är anställd i företagel och somdessutom måste A nställningsskydd, m. m. Anställningsskydd, m. m. anses ha provocerat framsituationen. Närdel gäller tillämpningen av trygghetslagen har del av . givits ut en bok som skall tjänstgöra som facil för arbelsköparna vid denpraktiska tillämpningen av lagen. Trygghetslagarna i praktiken. I denna bok gesexempel på hur del går till alt provocera fram en egen uppsägning från denanställde. På s. 79 sägs följande beträffande olika sätt atl provocera framuppsägningar: "Den andra situationen är då arbetsgivaren själv försökerprovocera fram en uppsägning. Metoderna som användes är bl. a. förflyttningtill sämre betalt arbete." I följande stycke beklagar sig författaren överalt denna möjlighet snart är en saga blott, därför att LO allt starkare reser kravpå att del inte får ske några lönesänkningar i samband med omflyttningar. Manavslutar stycket med följande: "I och med atl detta inskrives i avtalet såuteblir effekten." På s. 80 fortsätterrekommendationerna. Där sägs följande: "Förflyttningtill en stressigare, smutsigare och bullrigare arbetsplats är en annan metodsom praktiseras. Den som använder denna metod ska vara medveten om att i falldär man kan bevisa att omflyttningar som görs inte är en naturlig företeelse,som drabbar flertalet av de anställda, så finns det risk för att åtgärdenbedöms som en provokation mot enskild arbetstagare från arbetsgivarens sidavilket, vid fällande dom, leder till återtagande av uppsägningen och/ellerskadestånd." Därefterföljer en anmaning om vad förelaget skall tänka på. Jag visar den påTV-skärmen. Manbör kunna lagen för atl rätt analysera riskerna med en eventuell åtgärd. Del ärdock Du själv som får stå för eventuella efterverkningar av vidtagenåtgärd." Underförståttär denna anmaning till eftertanke, innan företaget provocerar någon atl sägaupp sig själv, en varning så att företaget tänker ut ett vattentätt sätt sominte kan angripas med utgångspunkt från gällande lag. Ocksånär det gäller samarbetssvårigheter har boken berört några fall och ger ävenexempel på hur arbetsköparen bör agera för alt löpa så liten risk som möjliglvid eventuella uppsägningar. Så här sägs del: Tain den fackliga representationen i lösandel av problemet. De är då helt informeradeom, vad som hänt. Eftersom de deltager i problemlösningen är bevisbördan deladmellan 'facket' och företagsledningen." Dethär är alltså en direkt anvisning om atl facket skall lockas in och görasdelansvarigi när det gäller att säga upp anställda som företagel har påståddasvårigheter att samarbeta med. Arbetsmarknadsutskottetföreslår nu att ånyo skall avslå vpk:s molionskrav på en skärpning avde bestämmelser om uppsägningar och avsked som hänför sig till den anställdepersonligen. Utskottet gör det med hänvisning lill lidigare fattade beslut ochavslular med alt säga att det "inteframkommit material som ger anledning till ändring i lagen". Vänsterpartietkommunisterna anser att de anvisningar som getts beträffande saklig grund föruppsägning och avsked bör skärpas väsentligt för att de inte skall kunnamissbrukas av arbelsköparna. Ett bifall lill motionen 654 skulle ge deanställda ett väsentligt säkrare anställningsskydd. Arbetsmarknadsutskottethävdar alt inget material har framkommit som ger anledning till en ändring ilagen. Jag tror att de socialdemokratiska ledamöterna läser arbetarpressen ochfackföreningspressen. Men jag vill uppmana också de borgerliga ledamöterna avutskottet att la del av del som skrivs där. Kanske kommer utskottet då tillslutsatsen alt del ändå har hänt någonting. Jag yrkarbifall lill motionen i denna del. Vpkhar i samma motion tagit upp frågan om uppsägningstiderna. Vi krävde redan vidantagandel av lagen att man inte skulle diskriminera ungdomen när det gälldeuppsägningstiderna. Vpk menar att sex n-iå-naders uppsägning skall gälla föralla från det man fyllt och varil anställd det senaste åreteller sammanlagt och att avtal endast skall fåträffas om längre uppsägningstid än vad lagen föreskriver. Ulskollel harliksom tidigare ansett atl den graderade uppsägningstiden på en lill sexmånader är väl anpassad till olika intressen, som man uttrycker det, ochavstyrker motionen också på denna punkt. Vivill dock med bestämdhet påslå att del inte finns några olika intressen blandarbetarna beträffande uppsägningstiden. Det är inte så atl en äldre arbetarehar intresse av att en yngre arbetare har kortare uppsägningstid. Det kanendast ligga i arbetsköparnas intresse atl ha en uppsplittrad uppsägningstid.Därför vidhåller vi och yrkar bifall till det kravel. Vpkhar krävt en skärpning av skadeständsbestämmelserna i 38 och 39 Si:;. Först ochfrämst har det som vi påtalade när lagen antogs besannats, nämligen attskadestånden för brott mot lagen skulle komma alt sättas så lågt att de påintet sätt skulle utgöra en effektiv spärr mot lagbrott. Skadeståndet för brottmot skyldigheten att varsla facklig organisation har i en dom fastställts till4 , och skadeståndet för brott mot skyldigheten all lämna lagenligaanvisningar om ogillighetslalan har värderats till , dettatillsammans med brott mot skyldigheten all varsla den enskilde. Det är beloppsom måste betraktas som symboliska och inte som ett skadestånd. Vpkkräver att det i lagtexten i 38 § införs ett stadgande om minimibelopp iskadestånd för brott mot lagbestämmelserna. Inget brott skall kunna begås medmindre än alt . utgår i skadestånd till den enskilde och tillfackföreningen. Spärregeln i 39 § innebär att del inte får utgå skadestånd medhögre belopp än som motsvarar antalet påbörjade anställningsmånader. Det härdrabbar i första hand yngre arbetare med kort anställningslid. De får alltså enförsämrad anställningstrygghet också A nställningsskydd, m. m. Anställningsskydd, m. m. i detta hänseende jämförtmed andra. Denna regel måste utmönstras. Vi har vidare krävt att arbelsköparnainte skall kunna bli befriade från skadestånd, som lagen nu stadgar. Vihar också upprepat kravet att varsel om uppsägning enligt 10 S och om avsked enligt20 § skall ges även till facklig'organisation som avses i 32 §.