prot · G00927 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:27 §1 Fyllnadsval till utskott : Detta val är föranlett av alt herrKarién skall beredas plats i utskott under lid som i Uppsalabeviljats ledighet från riksdagsarbetet. Moderatasamlingspartiets partigrupp har anmält som suppleant ikulturutskottet. Meddelande om arbetetunder hösten Herrtalmannen förklarade därefter vald till suppleanti kuburutskotlet (). §2 Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. § 3 Meddelande omarbetet Såsomframgår av uppsatta anslag blir kammarens sammanträde torsdagen den 18november ett bordläggningsplenum som tar sin början . Fredagensbordläggningsplenum börjar med hänsyn till att flerainterpellationssvar då kommer att lämnas. Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär ärendeplan för behandling ikammaren av utskottsbetänkanden - den 18 december1976. Av denna plan, som bygger på från utskotten inhämtade uppgifter ombordläggning av betänkanden, framgår att den totala arbetsbelastningen ikammaren denna höst blir väsentligt mindre än lidigare men att det inte är möjligtalt undvika att ell stort antal tidskrävande ärenden kommer upp tili behandlingförst . Det blir därför ofrånkomligt attanordna ar-betsplenum även , som i den ursprungligatidsplanen betecknats som en eventuell arbetsplenidag. Medledning av ärendeplanen har upprättats en likaledes utdelad revideradpreliminär tidsplan för kammarens sammanträden. Denna ulvisar bl. a. all sex avde sammanträden som tidigare förutsatts behöva utnyttjas för arbelsplena istället blir bordläggningsplena och alltså helt slår till förfogande förbesvarande av interpellationer. Nr 27 § 4 Om invandrarnas rätt till undervisning isvenska, m. m. " arbetsmarknadsministern erhöll ordet för att besvara fröken (vpk) anmälda interpellation. Om invandrarnas 1976/77:9,till herr statsministern, och anförde: rätt till undervisning Herr talman! FruHjelmström har frågat statsminister dels / svenska, m. m. vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att tillförsäkra invandrarna rätten tillsvenskundervisning i vad gäller såväl anställda, arbetslösa som hemarbetande,dels om regeringen anser att det är möjligl för ell enskilt statsråd altjämsides med så stora områden som arbetsmarknadsfrågor och jämställdhelsfrågorägna invandrarfrågorna den tyngd de förtjänar, eller om det faktum att man inteutsett någon minister atl särskilt handha dessa frågor är ett uttryck förregeringens syn på invandrarfrågorna som mindre väsentliga. Frågorna haröverlämnats lill mig för besvarande. Lagen om rätt lill ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning gäller alla anställda invandrare som behöversådan undervisning. Enligt denna lag är arbetsgivaren skyldig all inom viss lidge utländsk arbetstagare ledighet för att della i undervisning i svenskaspråket med sam-hällsorientering samt atl betala honom lön under studietiden.Arbetstagaren kan alternativt della i sådan undervisning . Även idetta fall skall arbetsgivaren betala arbetstagaren lön under studietiden.Lagen innehåller vissa garantier för alt arbetstagaren skall få sin rätt lillundervisning. Arbetsgivaren är för det första skyldig att informeraarbetstagaren om hans rättigheter. Allmänt gäller att om arbetsgivarenåsidosätter sina förpliktelser blir han skadeståndsskyldig mot arbetstagarenoch i vissa fall mot dennes fackliga organisation. Om arbetstagaren blir uppsagdenbart därför att han eller hon begär eller utnyttjar sin rätt, är uppsägningenogiltig. För att arbetstagaren inte skall gå miste om sin rätt på grund av atlhan vid anställningstillfället eller senare avgett en förklaring all han inteavser att göra anspråk på ledighet och lön för deltagande i svenskundervisning,har uppsägningsskyddet kompletterats med en föreskrift om alt en sådanförklaring är ogiltig. Föratt skapa ytteriigare garantier för de invandrare som tagit anställ ning här i landet före har lagen ändrats. Lagen förutsätter alt utbildningen av dessa invandrare skall genomföras suc cessivt fram till . Genom lagändringen föriängs arbetsgivarens skyldigheter , om han har försummat att ge ledighet och lön inom den föreskrivna liden. Berörd arbetstagarorganisation får då besluta om när ledigheten skall börja. Ledigheten skall dock börja . Uppkommer tvist mellan arbetsgivaren och organisationen skall organisationens beslut gälla intill dess tvisten har prövats av dom stol. Organisationen har sålunda s. k. tolkningsföreträde. I samband med atl lagändringen trädde i kraft fick de fackliga organisationerna statliga bidrag med sammanlagt 1 milj. kr. för alt genom uppsökande verksamhet informera de anställda invandrarna om lagens innehåll och betydelse. 90 Även invandrare som inte har anställning har rättatt få undervisning Undervisningen,som genom studieförbunden anordnas av i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen och statens invandrarverk, är avgiftsfri och ståröppen för alla invandrare. Omfattningen av studieförbundensinvandrarundervisning har ökat kraftigt, och dennaundervisning utgör numera en myckel stor del av förbundens totala verksamhet.För att stimulera hemarbetande invandrare att delta i undervisningen fårstudieförbunden särskilda statsbidrag för uppsökande verksamhet och förbarntillsyn. För innevarande budgetår har . beräknats för dessaändamål. Slutligenkan nämnas att chefen för - enligt vad jag erfarit -har för avsikt att senare ta initiativ lill en övergripande utvärdering av denhittills bedrivna verksamheten med svenskundervisning för invandrare. Frågorsom rör invandring och medborgarskap utgör en betydande del av det totalaantalet ärenden i . Det ligger i sakens natur attärenden av det här slaget är tidsödande. Varje ärende rörmänniskor som ofta befinner sig i en svår situation och därför kan ställaanspråk på att få sitt ärende utförligt granskat. Tvåvikliga förändringar som berör departementet har emellertid genomförts.Jämslälldhelsarbetet har överförts från statsrådsberedningen och lagts till mittansvarsområde. Under den förra regeringen leddes del löpande arbetet ijämställdheisdelegationen av statsrådet i arbetsmarknadsdepartementet.Nu har emellertid delegationens direktiv och sekretariat överförts till denparlamentariska jämställdhetskommittén. Arbetet ges härigenom enpariamentarisk förankring. Den stora delegationen har ombildals till enreferensgrupp. Vidarehar industriministern fått ansvaret för ärenden som rör regionalpolitiken,vilket har inneburit en väsentligt minskad arbetsbörda förarbetsmarknadsministern. Dessaförändringar har gjort del möjligt för departementschefen alt handha ärendensom rör invandring och medborgarskap. Jag vill understryka att ambitionsnivåni vad gäller omsorgen vid handläggningen av invandrarärenden är oförändrat hög. öminvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. FrökenHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag ställde ursprungligenfrågan till statsminister av det enkla skälet att jag trodde alt detnormalt ankom på statsministern att handha arbetsfördelningen inom regeringen.Så är uppenbarligen inte fallet inom den nya regeringen. I den nya regeringentillkommer detta arbetsmarknadsministern. Vid sidan av arbetsmarknadsfrågor,jämställdhelsfrågor och invandrarfrågor skall alltså Per ägna sig åldenna uppgift, en uppgift som - att döma av den nya regeringens hittillsvarandeagerande, där statsråden huvudsakligen verkar ägna sig åt att dementeravarandras uttalanden - förefaller mig vara en heltidssysselsättning. Denheltidssysselsättningen har Per inte tagit upp i den senare delen av Ominvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. interpellationssvaret, därhan redogör för skälen till att ambitionsnivån i vad gäller omsorgen vidhandläggningen av invandrarärenden också fortsättningsvis skall vara hög. Vadhar egentligen hänt konkret sedan den nya regeringen tog över ocksåinvandrarfrågorna? Jo, tre saker. Fördet första har antalet ministrar som handlägger frågorna minskat från två . Fördet andra har denne minister åtagit sig uppgiften som vicestatsminister - del slår visserligen inle inskrivet någonting om det iregeringsformen, men rent praktiskt skall det tydligen fungera på det sättet. Fördet tredje har jämslälldhelsfrågorna överförts från statsrådsberedningen tilldenne ministers ansvarsområde. Debåda förstnämnda faktorerna förbigår med tystnad i sitt svar.Skälet lill den åtgärd som jag nämner som tredje punkt anges vara en minskningav arbetsbördan. Såvitt jag kan bedöma är del tvärtom. Per har ju gångpå gång, inle minst i valrörelsen, förklarat att dessa frågor är enhuvuduppgift för den nya regeringen. Eller är det så, Per , attjämställdhetsfrågorna som rör övergripande samhällsproblem för över hälften avSveriges befolkning inskränker sig till en lag mot könsdiskriminering? Frågorsom gäller så skilda områden som sysselsättningspolitiken, daghemsbristen,utbildningspolitiken, kvinnodiskrimineringen inom massmedia och arbetssidan,för atl bara ta några exempel. Förutomjämslälldhelsfrågorna åberopar som skäl för en minskning avarbetsbördan inom departementet att regionalpolitiken överförts tillindustriministern. Jag medger all delta kan vara en minskning, även om jagbetvivlar det efter att ha sett regeringens hittillsvarande agerande ellersnarare brisjt,j)å agerande. Jagbetraktar invandrarfrågorna som oerhört väsentliga, alldeles för väsentliga föratt drunkna i arbetsmarknadsministerns mångsyssleri eller för atl hänskjulastill tjänstemannanivå. Invandrarna har till stordel hänvisats till lunga, smutsiga och dåligt betalda arbeten. De harexploaterats hårt av arbelsköparna och utsatts för kulturell och språkligisolering. De har ännu långt kvar för all ens komma i närheten av sammarättigheter och ställning som svenska medborgare. Invandrarfrågorna gällerockså alla de politiska fiyktingar som söker en i undan terrornoch förtrycket i exempelvis eller . Dessafrågor anses inte behöva någon särskild minister. Dessa frågor jämförregeringens samordningsman med professorsutnämningar. Jag vill frågaPer : Instämmer arbetsmarknadsministern i detta uttalande eller tar hanavstånd från det sätt på vilket för enskilda människor livsviktiga frågorbehandlas av ? Såtill den andra frågan i min interpellation, frågan om invandrarnas rätt tillsvenskundervisning. Därsäger atl lagen om rätt lill ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning skärpts. Men det är väl ändå en skönmålning avverkligheten. Vad som skedde var att man mjukade upp bestämmelsernaför arbelsköparna. I lagen föreskrevs att arbelsköparna var skyldigaalt före möjliggöra för vissa invandrare att få ledighet ochlön för svenskundervisning. När det så stod klart att man på arbetsköparhållinle skulle fullgöra dessa bestämmelser utsträcktes tiden fram lill 1979, enförvisso mild behandling av lagbrytare. Viföreslog från vpk tvärtom reella skärpningar av lagstiftningen så alt företageninle också fortsättningsvis skulle kunna sabotera invandrarnas berättigadekrav på svenskundervisning. Vi föreslog atl undervisningen skulle börja senast30 dagar efter anställningen och inle som lagen föreskrev 60, av del enklaskälet alt man i annat fall gav företagen en möjlighet atl smila ifrån sittansvar genom atl korltidsanställa invandrare. Vi föreslog att arbelsköparnaskulle åläggas skyldighet att informera invandrarna om derasrättigheter och inte, som står föreskrivet, så snart så kan ske. Vi föreslogatt skulle som tillsynsmyndighet kontrolleraefterievnaden av lagen, eftersom det inle är rimligt att kräva att invandrare utankunskaper i svenska språket själva skall kunna bevaka sin rätt. Del är ju justför att de skall kunna bevaka sina medborgeriiga rättigheter som de måste fådenna undervisning. Vi hade också andraförslag, bl. a. böter för försumliga arbetsköpare. Attde krav vi ställde på en skärpning av lagstiftningen var och är nödvändigavisar den första grundliga uppföljning av lagen som skett. Den undersökningenavslöjar alt mer än vart tredje företag i , eller över 37 96, inle gjortnågonting för all få i gång svenskundervisningen. Det sämsta betyget fårföretagen inom fastighetsbranschen, där mer än 80 96 aldrig brytt sig ominvandrarnas lagstadgade rättigheter till språkundervisning. Andra förelagvägrade all över huvud laget ställa upp i undersökningen, som gjorts av detkommunala invandrarrådet i tillsammans med ABF och FCO. Lagenskall nu praktiseras så att arbelsköparna gör en första bedömning avinvandrarnas språkkunskaper. Sedan lämnar de ett förslag till arbetstagarenoch facket. Här konstaterar utredningen att det finns ell klart samband mellanvem som gjort denna första undersökning och antalet invandrare som börjatspråkundervisning. I de fall facket vartt med vid bedömningen har flerinvandrare startat svenskundervisning. FrånLO i säger man all många företag medvetet saboterar lagen. Det ärockså invandrarorganisationernas erfarenhet. De säger dessutom att mångaarbetsköpare inte anställer invandrare som inte kan svenska, just för att undgålagen. Och detta är ett av de främsta skälen till ansvällningen avstudieförbundens invandrarundervisning. Man övervältrar alltså ansvaret påstaten. Jag vill avsluta med attställa ytteriigare en fråga till Per : Ominvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. Ominvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. Anser Per motbakgrund av dessa förhållanden fortfarande alt någon skärpning avlagstiftningen inte är aktuell? Interpellationen gäller ju framför allt svenskundervisningen förinvandrare, och den rymmer en hel rad påståenden om invandrarpolitiken. Därförhar statsministern överlämnat interpellationen till mig för besvarande. NärEva säger alt antalet ministrar har minskat från två lill en,förstår jag henne inte. Invandrarfrågorna kan ju inte sägas vara ett problemsom ligger under ett enda departement. Ansvaret för de människor som kommittill och som gör en oerhört viktig insats i svenskt samhällsliv liggerpå många departement. Del ligger på bl. a. ochsocialdepartementet liksom på en rad olika myndigheter. Svenskundervisningenskall nu utredas av , och detta sker naturligtvis ocksåi samråd med . Lika litet som när det gällerjämställdhetsfrågorna får det verka som om denna fråga ligger på en enda plats.Värderingarna måste genomsyra lagstiftningsarbete och beslut i en riktning somgör att människor kan anpassa sig lill svenskt samhällsliv. Denartikel som talar om innehöll en rad missuppfattningar ochofullständiga citat. Del finns ingen som helst anledning alt gå in på dem. Invandrarfrågornahar som jag varit i tjänst i tagitmer lid än någon annan ärendegrupp. Jag kan bara peka på handläggningen av detmyckel omfattande assyrierärendet som ledde fram till ett regeringsbeslut ifredags. Vi förbereder just nu ett viktigt ärende som gäller en eventuellökning av flyklingkvoten utöver de 750 som den gamla regeringen beslutade om. Jagvill än en gång betona alt den minskning av arbetsbördan för arbetsmarknadsdepartementetsom har genomförts i och med den nya regeringens tillträde har gjort detmöjligt för departementschefen att med samma omsorg som tidigare handläggainvandrarärendena. Detfinns i interpellationen påståenden om grunderna för atl invandrare skall fåfortsatt uppehållstillstånd som jag är angelägen om att rälla. Annars skulledet kunna sprida sig missuppfattningar om vad lagen innebär. Enutlänning som har fått uppehålls- och arbetstillstånd här i landet kanförutsätta all han eller hon får sina tillstånd förlängda. Ansökan omförlängning av tillstånd sker alls inle på samma grunder som vidförstagångsansökan. Arbetslöshet eller bristande försörjningsförmåga utgöringa hinder mot atl få tillstånden föriängda. Sverigetillämpar alltså icke någon "gästarbetarpolilik". En utlänning somkommit hit i enlighet med vad som gäller för den reglerade invandringen får,om han eller hon vill, stanna här även i fortsättningen. Det är bara på grund avbrott eller annan allvarlig misskölsel som man riskerar alt vägras fortsallvistelse i . Detförhållandet att uppehålls- och arbetstillstånd meddelas innebäralltså inle någon begränsning i rätten atl vistas här. Utlänningar som varilbosatta i viss lid, som regel , kan numera påräkna atl fåuppehållstillstånd - som regel ulan tidsbegränsning, s. k. permanentuppehållstillstånd. Ett sådant tillstånd innebär även befrielse från kravet påarbetstillstånd. Del permanenta uppehållstillståndet har alltså ersatt detlidigare bosältningslillslåndet. EvaHjelmström talar i sin interpellation om bosättningstillstånd som om detfortfarande skulle finnas kvar i lagtexten. Men del finns alltså inte kvar.Derättsverkningarsom lidigareföljdeavbosätiningstillståndetärnu-mera knutnatjll del permanenta uppehållstillståndet. Såfrågar om företagen inte saboterar svenskundervisningen. Det ärrikligt att det har förekommit uppgifter om att företag försvårar densvenskundervisning som regering och riksdag har ställt sig bakom och beslutatom. Man har sagt all undervisningen för de "gamla" invandrarna, dvs.de som har börjat sin anställning , inte har fått tillräckligomfattning. Därför fanns det risk för atl inte alla invandrare skulle hinna fåsin undervisning inom den lagstadgade femårsperioden. Mangjorde då en utredning inom . Den visade all just ensådan risk inte kunde uteslutas, och därför ändrades lagen på det vis som jaghar redovisat i mitt interpellationssvar. Jag vill därför stryka under attarbetsgivaren är skyldig att inom viss lid dels informera arbetstagaren om hanseller hennes rätt till undervisning, dels bereda honom/henne möjlighet tillledighet för studier. Om arbetsgivaren inte fullgör de skyldigheterna blir haneller hon skadeståndsskyldig, liksom när han/hon i övrigt åsidosätter sinaförpliktelser enligt lagen. Delär också riktigt all det kan finnas vissa företag som avslår från att anställainvandrare för att undgå de kostnader som är förenade med rätten tillsvenskundervisning. Jag medger all della är ett allvarligt problem.Lagstiftningen får inle leda lill att invandrarna inte kan konkurrera på likavillkor på arbetsmarknaden, därför att derasarbetskraft är fördyr! Visardet sig att problemet får större omfattning, måste man naturligtvis vidtaåtgärder för att undanröja bristerna. Jag vill därför påminna om den utredningav svenskundervisningen som utbildningsministern kommer atl tillsätta. kommer också alt gälla den här lagbundna svenskundervisningen. Tillslut frågar om man borde skärpa lagen. Vi får väl först se påvad den utredning kommer fram till som utbildningsministern nu skalltillsätta. Från LO-håll har en intressant tanke tagits upp, nämligen frågan omtolkningsföreträde för "nya" invandrare. Frågan är av intresse,eftersom lagändringen log sikte på de "gamla" invandrarnassituation, dvs. de som var anställda före . öminvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. Ominvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. Bakom den lagen låg en oroför att de inte skulle hinna få del av den undervisning som lagen ger dem rättlill och därför gällde det all sälla kraft bakom lagen. Del vikliga i denreformen var den bestämmanderätt som facket fick om ledighetens föriäggning itiden, och en tolknings-företrädesrätt infördes för all bestämmanderättenskulle bli effektiv. Jag vill slutligen påminna om att den nyamedbestämmandelagen innebär alt kollektivavtal kan ingås om medbestämmande förfackföreningen i olika frågorom förhållandena på arbetsplatsen. Del kan ocksågälla till-lämpningen av svenskundervisningen. Fröken (vpk): Jag ställde i min interpellation frågan, om regeringen anser detmöjligt för ell enskilt statsråd att jämsides med så stora områden som arbetsmarknadsfrågoroch jämställdhetsfrågor ägna invandrarfrågorna den tyngd de förtjänade. Detbetraktar jag som en fråga om arbetsfördelningen inom regeringen och ingentingannat, men Per föredrar tydligen att se den som en invandrarfråga. Sedansade Per att invandrarfrågorna berör många olika departement. Men justdärför atl de berör så många olika departement som omfattar så vitt skildafrågor måste det finnas en person som har det samlade ansvaret för dem. Del ärdärför skäl för att ha en invandrarminister och inte ett skäl förmotsatsen, såsom Per försöker få det till. Vidarevar det ingen artikel om språkundervisningen som jag åberopade, utan del vårenundersökning-jag meddelar detta för all undvika vidare missförstånd på denpunkten. PerAhlmark tog upp frågan om assyrierna som ett exempel på den oerhört tungaarbetsuppgift som invandrarfrågorna innebär. Där menar jag atl behandlingen avassyrierna är just ett exempel på vad mångsyssleriet kan innebära, när detlagit den nya regeringen över all ta ställning till enfråga som var aktuell redan vid regeringsskiftet. Det kan ju ändå inle havarit så, att den nya regeringens ledamöter tidigare över huvud taget inteägnade sig ål samhällsfrågor av olika slag. Närman sedan fattar ett beslut i den här frågan, då ger man en lägre myndighet -polisen - instruktion atl i större utsträckning besluta i flyk-tingärenden. Deltycker jag är oroväckande. Närvi kommer in på språkundervisningen undviker Per den konkreta frågan -liksom han f ö. undvek all svara på min fråga om han kunde instämma i CariThams uttalanden om professorsutnämningar. Men till språkundervisningen! Närman föriänger en lags giltighet , därför atl det visar sigatt arbelsköparna inle följer lagen, kan jag inte betrakta det som enskärpning. står det fullt klart - det medger ävenarbetsmarknadsministern - att många företag medvetet saboterar den här lagen. Arbetsmarknadsministerntar upp frågan om tolkningsföreträde. tycker del är bra atl delfinns, och vi föreslog t. o. m. att del skulle läggas tidigare än vad somskedde vid beslutet . Men tolkningsföreträde räcker inte. Just i denbransch där problemen är som störst, fastighetsbranschen, saknas ofta en lokalfacklig organisation eller också är den svag. Vi menar all man inle kanöverlåta ål invandrarna själva atl bevaka sin rätt alt få svenskundervisning,men det är i praktiken vad man gör. Här krävs del att en statlig myndighet,, bevakar frågorna och ser till att lagen efterlevs. öminvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. Det är alldeles riktigt att man måste se lill all de här bestämmelsernaefterlevs. Det är därför jag så utförligt har redovisat de regler som finns förolika grupper av invandrare, vilken rätt till svenskundervisning de har ochvilken skyldighet arbetsgivarna har. Det är också därför jag har varil såkategorisk när jag har förklarat att lagstiftningen icke får leda till attinvandrare inle kan konkurrera på lika villkor på arbetsmarknaden, därför attderas arbetskraft blir för dyr. Dettaär ett utomordentligt viktigt problem. De människor som har kommit till vårtland från många andra länder och här gör en oerhört fin insats måstenaturiigtvis få chansen att kunna lala svenska så bra som möjligl för attanpassas lill det svenska samhället, som man respekterar deraskulturella särart, deras religion och deras språk. Därför ärsvenskundervisningen utomordentligt viktig. Därför kommer ocksåutbildningsministern att tillsätta en utredning som ser översvenskundervisningen för invandrare i dess helhet. Den skall undersöka varbristerna finns, och sedan får vi överväga vilka åtgärder vi skall vidta föralt motverka bristerna. Sedansäger alt behandlingen av assyrierna visar med vilken brist påhandlingskraft regeringen har tagit sig an invandrarfrågorna. Vi kom tillkanslihuset . Ingen från den gamla regeringen hade talat om, allhär hade förekommit en illegal invandring av ett par lusen turkiska assyriersedan det förra beslutet fattades . Det fick vi redapä när vi kom till departementet. Vitillsatte en arbetsgrupp under ledning av statssekreteraren och medrepresentanter för en rad slalliga myndigheter och organisationer som varberörda för alt diskutera vad man kunde göra i den här frågan. Efter att hahört alla de här olika myndigheterna och organisationerna kom vi fram till attde som illegalt tagit sig in i landet fram till den tidpunkt regeringen fattadesitt beslut skall få stanna kvar, men att man skall skärpa gränskontrollen föralt hindra fortsatt illegal invandring av turkiska assyrier.