prot · G009146 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag måsle upprepa alt i torde vara medveten om atlönskemålen om forlsalt utredningsarbete kom såväl från markägare som frånnaturvårdsintressen. Det är inle brisienpå intresse för all åstadkomma eltslutgiltigt förslag som gjort att det har tagit tid, utan del är omsorgen omatt få restaureringen genomförd på ell sä änd?.målsenligt sätt som möjligttillsammans med angelägenheten av att kunna garantera ett skydd för deintressen som här lalar för. Detta har giort att ärendet har fåttta lid, en sak som jag tror all vi kan enas om atl uttrycka vår tillfredsställelseöver. HerrSVENSSON i (m) kort genmäle: Jag är överens med omatl vi alla kan uttrycka den tillfredsställelsen. Men jag noterade vad herrFransson i sade i sitt inledande anförande, nämligen all del varförst sedan socialdemokraterna i länet gick ul med kampanjen "Rädda ! "som det hände någonting. Det har ju varit en lång beslutsprocess bakom detförslag som föreligger. "Rädda " kan vem som helstsäga - del är etl uttryck som slår in öppna dörrar, och vem som helst kanansluta sig till elt sådant. Del avgörande är den historiska beslutsprocessen. Hen i (): I denna debatt, som i inledningsskedet fördes mellan representanternaför , om värdet av en restaurering av fann sig såsmåningom föranledd atl gå in. Han kunde naturligtvis ha gjortdel av del skälet atl han ville göra en markering därför att frågan har stortrikspolitiskl intresse. var del inte så, utan kände sigtrampad på tårna av i , som antydde all den gamla regeringenkanske inte hade visat höjden av handlingskraft i den här frågan. Det varalltså skillnaden. Och skall nu sanningen fram, som det ibland påstås alt denskall, var det väl ändå så att elt beslul av den typ som jordbruksutskottet nu föreslår, nämligenetl principbeslut - omgärdat av de reservationer Nr 146 energiplanering, m. m. som de andra partiernatillfört förslaget, dvs. atl vissa värdefulla ulredningar skall göras klaraoch alt markägarnas situation på varje punkt skall klargöras innan projektetstartar - faktiskt hade kunnal fallas tidigare. förklarade dethela pä del sättet alt sä länge den gamla regeringen utredde frågorna var detvällovligt, men när den nya regeringen rent av ville pröva elt alternativtprojekl var del så dumt att socialdemokralerna ansåg sig föranlåtna atl gå inoch kräva att vi jusl nu fick elt beslut i frågan. Det är väl egentligen så, hade faktiskt rätt: etl beslul av den typ som vi nu tar hade mankunnat fatta tidigare. Jag skall gärna medge att del hade varit motiverat att jag gått intidigare i debauen och talat mycket om det här stora na-lurvårdsprojektet.Riksdagen befinner sig emellertid i en ganska svår lidsnöd, och jag tyckte attdebatten från socialdemokraternas sida sköttes på ett utomordentligt sätt avherr i . Anledningen lill att jag gick in i debatten varfaktiskt den att i kom med en felaktig upplysning, som jagansåg att jag måste rätta lill. Sedanvill jag säga lill i att motivet till alt vi avvisat denhär tvärvallen inte är, som i gör gällande, alt en nyregering har intresserat sig för den. Motivet är i stället att det, såsom herrAndersson i och jag på platsen har kunnat konstatera, skulle vara ettvanvett att bygga tvärvallen. Det har vi också blivit ense om i utskottet. Överläggningenvar härmed slutad. §2 energiplanering, m. m. civilutskoltetsbetänkande /77:39 med anledning av proposilionen 1976/77:129 med förslaglill lag om energiplanering, m. m., jämte molioner och näringsutskottetsbelänkande /77:45 med anledning av motion om kommunernas inflytande påeldistributionen. HenTREDJE VICE TALMANNEN: Civilutskoltetsbelänkande nr 39 och näringsutskottets betänkande nr 45 debatteras i ettsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa beiänkanden fär framställasunder den gemensamma överläggningen. Kommunalenergiplanering, m. m. 1 del följande redovisas endast det betänkande,vid vilket under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringenhade föreslagit i propositionen 1976/77:129 (industridepartemenlel) altriksdagen skulle anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om energiplanering, 2. lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 3. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningari rätten alt ulbekomma allmänna handlingar. Belräffandeproposilionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag till lag om energiplanering. Vidareföreslås en ändring i ellagen. Iproposilionen föreslås atl kommunerna åläggs elt planeringsansvar påenergiområdet. Detta innebär atl kommunerna i sin planering skall främjahushållningen med energi samt verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. Några formella krav på planutformningen ställs inte upp. Enliglförslaget åläggs vidare kommunerna alt vid planeringen undersöka förutsättningarnaatl genom samverkan med annan kommun eller betydande intressent påenergiområdet gemensamt lösa frågor som har betydelse för hushållningen medenergi eller för energiiillförseln. Finns förutsättningar för sådana gemensammalösningar, skall de tas till vara i planeringen. Företagsom bedriver verksamhet i vilken används större mängd energi eller somproducerar eller distribuerar energi föresläs bli skyldigt atl lämna kommunuppgifter som behövs för planeringen. Uppgiftsskyldig föreslås få möjlighet altöverlägga med kommunen om energifrågor som har väsentlig betydelse för honom. Enligtförslaget skall kommun vara skyldig atl lämna uppgifter om sin planering lillstatlig myndighet för avstämning av energiplaneringen mot bl. a. riktlinjernaför den nationella energipolitiken. Ändringeni ellagen innebär alt distributionsplikt för elektrisk ström föruppvärmningsändamäl inte skall föreligga inom område där Ijärrvärmedistribueras eller avses bli distribuerad. Lagstiftningen föreslästräda i kraft ." Idelta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionerna1976/77:230 av i Hållsla (c), 1976/77:915 av hen m.fl.(s). dels de med anledning avpropositionen väckta molionerna 1976/77:1563 av i m. (s), vari hemställts alt som sin meninggav regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av alt kommunernagavs reella möjligheter alt styra utvecklingen av energiplaneringen, t. ex.genom förköpsräli av eldislri-butionsföretag, statligt stöd för fullföljandetav sädana köp samt samhällets ansvar atl tillhandahålla råkrafl till rimligapriser, 1976/77:1602 av m. fl. (s), vari föreslagits 1. alt hos regeringen begärde en jämförandeundersökning av skillnader i energiförbrukningen vid olika mönster förbebyggelsens utformning och lokalisering, 2. alt gav regeringen till känna vad som imotionen anförts belräffande inriktningen av arbetet i den fysiskariksplaneringen, och 1976/77:1603av m. fl. (vpk), vari hemställts att med anledning avpropositionen 1976/77:129 begärde atl regeringen skulle utreda frågan ombegränsning av rätten att installera direktverkande elvärme utan debegränsningar som framgått av propositionen. 1. attriksdagen skulle anta de vid propositionen 1976/77:129 fogade förslagen till a. lag om kommunalenergiplanering, b. lagom ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa besläm melser om elektriska anläggningar, c. lagom ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätlen atl utbekomma allmänna handlingar, 2. atl skulle avslå motionen 1976/77:1602, 3. atl skulle avslå motionen 1976/77:1563, 4. att skulle avslå molionerna 1976/77:230,915 och 1603. Följande två reservationer hade avgivits av herrarBergman, och , och samt herrar Perssoni och i (samtliga s): 1. belräffandebeaktande av energihushållningskrav i den fysiska pla neringen, vari reservanterna ansett atl utskollel under 2 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1602 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande ökade möjligheter för kommunernasengagemang i ener giförsörjningen, vari reservanterna ansett att utskottet under 3 bort hem ställa atlriksdagen med anledning av motionen 1976/77:1563 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört Kommunalenergiplanering, m. m. När vi nu skall diskutera en fråga av stor betydelse för hushållningenpå energins område, skulle jag vilja börja med att citera en berömd hushållarei den svenska kulturhistorien som föll mig i tankarna när jag lästepropositionen. Den det gäller är ingen mindre än Kommunalenergiplanering, m. m. , som ju bl. a.gjort sig känd för uttrycket "Man tager vad man haver". Vadregeringen och energiministern när det gäller att beskriva bakgrunden lill dethär aktuella förslaget haver atl taga är hänvisningen till 1975 årsenergibeslut, som ju - alldeles korrekt - är det enda energipolitiskabeslut som gäller och som naturligtvis också det här förslaget innebär en uppföljning av. Man hänvisar vid detta som vid andra tillfällen till de resultat som har uppnåtts på grundval av beslut och den gamla regeringens förslag liksom lill det ut red ni ngsarbe,te som har åstadkommits tack vare den socialdemokraliska regeringens arbele på detta område. Vitycker, herr lalman, självfallet att det är alldeles utmärkt att den nyaregeringen lägger fram förslag som är grundade på initiativ som vi har tagit iregeringsställning. I de avseenden som detta förslag innebär ett fullföljandeav den förra regeringens initiativ hälsar vi givetvis förslaget medtillfredsställelse och har inga invändningar mot det pä de punkterna. Men likalitet som förslaget innebär någon revolutionerande nyhet på energipolitikensområde ger det kommunerna några väsentligt nya instrument till förfogande - delhar utskottet med rätta enhälligt påpekat i sitt betänkande. Därförfår man väl ta en del av vad som sägs i proposilionen för vad det är, nämligenett uttryck för en önskan från regeringens, framför allt energiministerns, sidaalt försöka markera alt man här har åstadkommit skärpningar eller ändringar iförhållande till tidigare politik, bl. a. genom ändringar i ordvalet. Jag villbara citera vad som står i civilutskottets betänkande: "Del bör docknoteras alt byggnadslagstiftningens krav i och för sig inte skärps genom den nuföreslagna lagen. Det fär förutsättas att en önskvärd samordning, även formelltoch metodiskt setl, kommer att beaktas i pågående arbele på en revision avbyggnadslagstiftningen." Vårkritik i detta sammanhang riktar sig således inle mot vad som görs på depunkter där vi har samma uppfattning som regeringen ulan framför allt mot vadsom inte görs och i viss mån mot sättet atl presentera förslaget Omambitionerna bakom den kommunala energiplaneringen och det nu föreliggandeförslaget skall kunna uppnås krävs det för del första en klar och effektivsamordning mellan fysisk planering, övergripande bebyggelseplanering på olikanivåer och energiplanering och för det andra ökade kunskaper om effekterna förenergihushållningen av olika typer av bebyggelse och bebyggelseplanering. Detfinns naturligtvis ett samband mellan dessa krav och faktorer. Vadman i sådana här sammanhang skall döma efter när del gäller att ta reda på vadden ene eller den andre går för är ju inte viljeyttringar i ord utanhandlingar. Från den här vårsessionen har vi flera fall där regeringen enligtvår mening verkligen inte har levt upp till de ambitioner den säger sig ha. Färjag peka på bl. a. propositionen 122, där man föreslog - och också drev igenomförslaget - att utan den noggranna planering som krävs öka möjligheterna till s. k. glesbebyggelse. Och del gjorde man utan atl diskutera den frågan i samband med vare sig kommande Det fanns ingen diskussion om de frågorna, ingetfaktaunderlag i propositionen, som kunde klarlägga t ex. eventuella konflikiermellan de olika mål som man säger sig ha. Om man lycker att del är bra med ökadglesbebyggelse och samlidigt vill ha skärpt energihushållning borde det varaen angelägenhet av första graden att verkligen diskutera de frågorna. Men detgjorde regeringen inle. Detfinns inte heller i denna proposition en diskussion om sambandet mellan vad somhär föreslås och hur en kommande byggnadslagstiftning och byggnadsstadga skallutformas för atl energihushållningens och den allmänna bebyggelseplaneringenskrav skall kunna samstämmas. Inle heller finns del när del gällerenergisparandet någon kunskap av del slag som krävs för att göra det effektivt. Hurslår det till med kunskaperna pä dessa områden? Vad vet vi? Vilken beredskaphar vi för alt skaffa oss de ökade kunskaper som krävs? Jag har i olikasammanhang haft anledning att försöka sätta mig in i vilken forskning ochvilket utredningsarbete som finns pä detta område. Gårman igenom samtliga myndigheter och utredningar som är engagerade på området,så finner man alt den forskning som pågår om energin, byggnadsbeståndet,bostäderna och sambandet där emellan är starkt inriktad på atl undersökasjälva lokalerna, olika tekniska lösningar, olika processer, energiproduktion avolika slag och distribution. Men det saknas i stort setl forskningsprogram somskulle kunna ge oss svaret pä de väsentliga frågorna: Hur mänga bostäder avolika slag och bebyggelsetyper av olika slag har vi och var finns de? Och vadfinns det för samband mellan val av bebyggelsestruktur och energihushållning? Delfinns visserligen ett par mindre program, framför allt det som statens institutför byggnadsforskning nu är inne i inledningsskedet av. På förslag avregeringen har man emellertid nu i vår beslulal all bara första och andrasteget skall få igångsättningstillstånd, däremot inte det tredje steget, trotsatt energisparkommittén och en rad andra viktiga remissinstanser har förklarattredje steget vara nödvändigt för att man skall få tillräckliga kunskaper föratl kunna bedöma effekten av olika energisparprogram. Institutet häler just päatt slutföra den första fasen av det programmet. Den andra fasen skallgenomföras . Det har sagts alt den fasen skulle läggaslill grund för kommande förslag om energisparande i bostäder, för förslag och också för andra bedömningar pä del här området Jagkan tala om för kammaren alt enligt den redovisning som fören vecka sedan fick från kommer andrastegets resultat inte att föreligga för en behandling av ettförslag om energisparande i bostäder, byggt på planverkets förslag, inte hellerför behandling års energipolitiska beslut. Denslutsats jag då tyvärr tvingas dra är att vi står på mycket osäker grund inlebara närdet gälleratt förverkliga intentionerna i det lagförslag Kommunalenergiplanering, m. m. Kommunalenergiplanering, m. m. som vi nu behandlar utanockså när det gäller att effektivisera energisparandet i stort. Och givetvisvilar alla uttalanden som framför alll företrädare så självsäkert görom möjligheterna alt spara energi bl. a. därför på helt osäker grund. Enliglall tillgänglig expertis är det bara kvalificerade gissningar man rör sig med,så länge vi inte har bättre kunskaper. Sannoliktkommer års beslut inte att kunna komma till någotannat resultat på delta område än alt säga precis det som vi säger i vär motionoch reservation till ulskottsbetänkandet, nämligen atl det krävs krafttag föratt få den forskning och det utredningsarbete som måste lill för all vi skallfå de kunskaper vi behöver för en mer realistisk polilik pä det här området.Det skulle ju kommunerna behöva ha, och det skulle regering och riksdag behövaha, när vi diskuterar såväl fysisk planering och bostadsplanering som energifrågan. Detfinns också en osäkerhetsfaktor när del gäller planeringen av forskningsprogrammensom sådana. Utskottet hänvisar här till alt ett ställningstagande skall fåanstå till dess vi skall diskulera byggforsknings-programmet för nästatreårsperiod. Vi skall också nästa vär ta ställning lill etl program för denkommande treårsperioden när det gäller energiforskningen, och de härprogrammen måste samordnas. Såvitt jag har kunnat bedöma av de resultat man kankomma till, bl. a. som ledamot av , sker det ingen effektivsamordning, i varje fall inte ännu, och just de här frågorna är intetillräckligt beaktade. Därförär det ett mycket naturligt krav från vår sida att skall beställa ettutredningsarbete när det gäller bebyggelsestrukturens samband med och betydelseför energihushållningen och också göra ett uttalande om attenergihushållningens krav skall beaktas i den fysiska planeringen. Detär med verklig förvåning som vi har tagit del av majoritetens mycket njuggainställning till vårt, som vi lycker, så naluriiga krav pä det här området. Ifråga om ett annat krav, som utskottet också har behandlat, har utskottet gjortdet klara ställningstagandet att det enligt utskottets mening är nödvändigtatt före ett kommande energipolitiskt beslul "klargöra de faktorer sompåverkar bedömningarna när det gäller att förbereda en anpassning tillalternativa uppvärmningsformer. Utskottet har ansett sig kunna utgår från attså sker." Men ett uttalande av det slaget har man alltså inte kunnat kostapå sig på detta utomordentligt viktiga område, och det är - lycker vi - bådeförbryllande och illavarslande. Med det anförda vill jag yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna i civilutskoltets betänkande nr 39. Underdelta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen (vpk): I motion nr 1603 kommunislerna har vi föreslagitatt frågan om begränsning av rätlen all installera direktverkande elvärmeskall utredas även för områden där etl fjärrvärmealternativ eller liknandeinle är aktuellt. Vi har därvid utgått från syftel att såväl begränsaelförbrukningen i allmänhet som att stimulera och ge ökad frihet i val avalternativa energikällor för uppvärmning. Avpropositionen och utskoitsbetänkandel framgår all man frän regeringens sidaavser all utreda frågan om hur en begränsning av ökningstakten ielförbrukningen lämpligen kan åstadkommas i områden där fjärrvärme ellerliknande centraliserade vattenburna värmesystem är eller kan väntas bli ettalternativ till elvärme. Vi vill alltså utvidga en sådan utredning till andraområden som har myckel stor betydelse för atl begränsa och förhindra direkteluppvärmning av bostäder, fritidshus och lokaler. Sombekanl är energins kvalitet olika stor för skilda energislag. För praktisktbruk talar man om en indelning i tre olika klasser av energi: extra prima,prima och sekunda. Till gruppen extra prima energi hör bl. a. rörelseenergi ochelektrisk energi, till gruppen prima bl. a. kemisk energi och kärnenergi, medanlåglemperalurvärme från användningssyn-punkl betecknas som sekunda. Föruppvärmning av bostäder och lokaler behövs jusl låglemperalurvärme.Lokaluppvärmningen, som använder avbrul-toenergiförbrukningen, borde från energikvalitelssynpunkt i första handske med solvärmt vatten och spillvärme och i andra hand med prima energislagsom olja och gas. Elektriskuppvärmning av bosläder innebär i allmänhet en slösaktig användning av extraprima energi. Den marginella elproduktionen sker nämligen i värt land ikärnkraftverk och oljekondenskraflverk med verkningsgrad på 32 resp. 40 96. Närdet gäller framlida valfrihet är varmvatlensuppvärmningssystem helt överiägsnaden direktverkande elvärmen. Varmvattensystemel kan i framliden försörjas medspillvärme eller annan fjärrvärme och med solvärme eller lokala pannor. Enforlsalt installation av elvärme i bostäder, fritidshus och lokaler börbegränsas av i huvudsak tvä skäl. Dels innebär denna användning av elektricitetelt slöseri med högvärdig energi, dels leder en utbyggnad av direktverkandeelvärme, dvs. elradiatorer - eller "element" som man säger i dagligttal - lill minskad framtida frihet i valet av energikällor för uppvärmning. Avproposilionen framgår alt kommittén för energiplanering hardiskuterat frågan om vilken avgränsning som borde göras beträffande omfattningenav kommunernas planeringsinsalser, och man har, efler att ha resonerat fram ochtillbaka, stannat för all lämna tvä mycket viktiga bilar utanför, nämligen bådeenergiförbrukningen på transportsektorn och energiförbrukningen förindustriella processer. Kommunalenergiplanering, m. m. Kommunalenergiplanering, m. m. remissinstanser har medanledning av kommitténs förslag anfört atl man borde ha lagil med bådetransportsektorn och all industriell energiproduktion och användning avväsentlig omfattning. Jag delar dessa uppfattningar och menar alt man ävenborde ha ägnat större ulrymme åt bl. a. kollektivtrafikens roll och möjligheteri detta sammanhang. Ipropositionen borde man också, enligl vär mening, närmare ha uppehållit del förhållandel att behovei av energi är starkt beroende avsamhällsutvecklingen och atl bostadsbyggande och samhällsservice i betydandegrad kan och bör utformas med ledning av della. Frågan om den högreenergiförbrukningen i småhus, jämförd med energiförbrukningen i lägenheter iflerfamiljshus, liksom den högre energiförbrukningen för bilresor som blir enföljd av en ökning av småhusbebyggelsen, hör till dessa problem. Klart är allockså ett ökat samhällsinflytande över hela energisektorn och kommunernasmöjligheter all påverka exempelvis distributionen av energi är betydelsefullai del här sammanhanget. Kommunerna bör, som vi också framhållit i vår motion 1603, få ansvarelför en inventering av faslighelsbeslåndets tillstånd i vad gäller isoleringsamt uppvärmnings- och ventilationssystem. En sådan inventering bör ligga tillgrund för ivångsmässiga åtgärder. Utgångspunkten bör därvid vara planverkets ijanuari publicerade utredning om möjligheterna att uppnå förbättringar i delredan existerande fastighetsbeståndet Enligt ulredningen skulle enbart en radenklare åtgärder, genomförda i en stor del av bostads- och lokalbeståndei, kunnamedföra en nelloinbesparing på av den energi som används för uppvärmningav lokaler och bosläder. Motbakgrund av vad jag nu sagt menar vpk alt regeringen borde snabbutreda fråganom ett snart förbud mot fortsatt installation av elvärme, i syfte alt geunderlag för beslut redan före del planerade riksdagsbeslutet senhösten 1978.Man bör därvid även la slällning till vilka uppvärmningsmeloder som börrekommenderas för nyproduktionen . För ett bibehållande avstörsta möjliga valfrihet bör vatten användas som energibärare i slörslamöjliga ulslräckning. Man bör också ta ställning till hur övergången frånelvärme lill andra former av uppvärmning bäst skall genomföras med tanke päförändringar i fråga om lagar och produktion av utrustning för uppvärmning. Även om civilutskottet ansett att syftet med vpk-motionen 1603 ihuvudsak blir tillgodosett, kan jag inle dela denna uppfattning. Möjligen kanman anse alt motionens syfte i någon män blir det, vilket jag också hoppas harframgått av vad jag anfört Jag yrkar bifall lillvpk-motionen 1603. Hen AKERFELDT (c): Dellagförslag som debatten handlar om är elt led i vår strävan att steg för stegsöka anpassa samhället i energisnål riktning. har riksdagenantagit flera förslag som har haft samma syfte - jag vill bara nämna 9 Soch 44 a S i byggnadsstadgan, 136 a S i byggnadslagen samt nu sist den anlagnalagen om allmänna värmeanläggningar. Deändringar jag nämnde har alla syftat till en bättre energiförsörjning iverkslällighelsskedet, medan dagens förslag främst tar sikle på planeringen avdet framtida energisnåla samhället i den del som omfattas av kommunernaskompetens. Eftersom kommunernas kompetens är ganska omfattande på detta områdeär det viktigt atl energiförsörjningen kan komma atl beaktas i denreguljära kommunala planeringen. Den breda uppslutning kring de lidigare förslagensom vi har kunnat konstatera i lycker jag visar att det råder storenighet om målsättningen på delta område. Motionerna i dagens ärende tyderinte heller på några större skillnader i synen på behovet av en sådan kommunalplanering. Skillnadernamellan motionernas krav och utskottens ställningstaganden är små men harlikväl lett till reservationer på några punkter. Jag skall därför kommenterareservationerna. Reservationen1 utgår från del förhållandet att bebyggelsestrukturens inverkan påenergihushållningen är dåligl utredd - uppehöll sig ocksåingående vid detta förhållande. Förvissokan man hälla med om all det är sä.