prot · G009137 · 1976-12-31 00:00:00 — Inledningsvisgår den borgerliga ulskoltsmajoritelen lill häftigt angrepp; det yvs man överi kraft av maklens sötma. Sedan övergår beslutsamhetens friska hy ieftertankens kränka blekhet. Den borgerliga utskotlsmajoriteten skriversedermera i samma betänkande: "Detta hade, såvitt utskottet kan finna,inte behövt innebära att frågan om ett samarbete med Kruppkoncernen vid dentidpunkten bringats till offentligheten mot koncernens uttryckligaönskan." Man frågar sig hur del hade varit möjligt all dels redovisakontakterna, dels inle bringa dem lill off-entlighel. Det är i sanning,lindrigt sagt, motsägelsefullt. Sverigekännetecknades av en konjunktursvacka 1971-1972 , som sedan vände till enstark konjunkturuppgång och 1974 med en exceptionellt höguilandsefterfrågan på svenska varor och en gynnsam exportutveckling,inkluderande en mycket stark vinstökning på järn- och siålområdel och en allmänoptimism inom företagarvärlden. inbröt oljekrisen - med industriländernas svårigheter attbetala oljan, som blev fyra gånger dyrare. Efter en period av uppgångstagnerade industriproduktionen. inträffade en internationellinfiation på upp lill i vissa industriländer. Del var en ny typ avekonomisk kris, som ekonomerna omväxlande benämnde slagflalion ochstagnaiionskris. 1 samband med sill varnade professorMyrdal för en depression värre än på 1930-lalel, ty det fanns ingen beredskap iindustriländerna atl angripa Granskning av statsrådens ijänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Tidigarekännetecknades ju lågkonjunkturer av deflation. rådde i stället det omvändaförhållandet, inflation, och man kunde inte använda lidigare konjunklurslyrandemedel. Denekonomiska krisen drabbade NJA hårt. Oljekrisen initierade den svårasteinternationella konjunkturnedgången för stålindustrin sedan 1930-lalet. En stordel av NJA:s produktion hade lidigare gått lill varvsindustrin. Varvskrisengjorde att NJA bl. a. miste sin marknad för far-lygsprofiler. läget skedde en omprövning . Då utlandsmarknaden intelängre var tillgänglig fick man revidera planeringen för avsättning på deninhemska marknaden, en planering som sedan godtogs av . Dåden här frågan, beslut om 80, egentligen var aktuell för tre är sedanriktades ingen som helst kritik mot ärendets beredning. Det framgår av attriksdagen ansåg sig ha tillräckligt underiag för alt fatta beslut i frågan. HerrBOO (c) kort genmäle: Bara enkommentar till anförande. Denförsta delen av anförandel var ju en politisk redovisning, och jag vill hänvisalill atl vi har atl granska regeringens handläggning av ärendena i den härdebatten. Närdetgäller ambitionen atl skaffa ökad sysselsättning för hoppas jag, somjag underströk lidigare, all den är lill finnandes hos alla ledamöter i dennakammare. Men del skall självfallet ske på sådana premisser att del verkligenblir de effekter som man avser och icke tvärtom. Jag skall kommentera den del av där hon anknyter till frågan om Kruppkoncernen och den redovisning som intekom fram budgetproposition. Jag vill framhålla atl vad som saknadesdär var redovisning av de kosinadsfördyringar som ändå förelåg och som avregeringen var kända . Del nämndes icke ett ord om dem i 1975års budget. Det var det som var det lunga i den här delen av debatten. Hen i (vpk): Denna dechargedebatt är någol absolut säreget, och därför blir mittinlägg också av ett måhända ovanligt slag. Jaghåller nämligen före alt de ärenden som gjorts lill huvuddelar för dechargegranskningeni dag över huvud tagel inle har i en dechargedebatt all göra. Jaghåller före all både borgare och socialdemokrater missbrukar denkonstitutionella granskningen för ovidkommande ärenden och irrelevanta syften. Jaghåller före att detta sker bl. a. för att hindra en debatt om det som verkligenhör hemma här - nämligen den tilltagande laglösheien och korruptionen inomrättsväsende och offentlig förvaltning. Jag skall precisera vadjag avser med dessa omdömen. Vadär innebörden av dechargen? Det är ju alt pröva huruvida regeringens ochstatsrådens handlande varit i enlighet med grundlagen och i övrigt iöverensstämmelse med de regler och principer som gäller för offentligainstansers handlande. Dechargen är alltså en formell, en konstitutionellgranskning. Den är inte en granskning av del politiska innehållet eller denpolitiska lämpligheten av olika regeringsåtgärder. Den granskningen sker ju ivanlig ärendebehandling och i politiska ämnes-debatter. Den har ingenting medden konstitutionella granskningen att skaffa. Vadsom sker är atl man fyller upp dechargedebalten med politiskatvistefrågor, som egentligen inte kan bedömas,från konstitutionell synpunkt.Man gör dechargedebalten till en sorls politisk remissdebatt. Man skjuter undanrällsaspeklen och förvandlar dechargen lill ett relativt ordinärt politisktslagsmål. Dellär visserligen ha förekommit under den s. k. frihetstiden på 1700-talel, allriksdagens granskning utvecklades till en bedömning också av det politiskainnehållet i rådsherrarnas beslut. De stridande partierna anklagade dåväxelvis varandra för alt ha vanskött rikets affärer, och de klädde dessaanklagelser i juridiski-konstilulionell dräkt. Men var detta ellsäu all utkräva en allmän parlamentarisk ansvarighet - något som inle kunde skepå annat sätt eftersom man saknade re geringsbildningsmekanism och saknade politiska förlroendeomröslning- ar. finns givelvis inte det motivet. Atl förvandla dechargen lill enallmänpolitisk diskussion tjänar ju bara till att spela upp en partipolitiskcirkus för massmedia. Tagnu t. ex. de borgerliga försöken atl lägga konstitutionella aspekter påbehandlingen av 80-frågan! Del är enligt min mening en fullständigtmeningslös frågeställning. Den har inte del ringaste med konstitutionellafrågor alt göra. Deborgerligas anklagelse mot är ju renl politisk och inle allskonstitutionell. Den går i huvudsak ut på att borde ha redovisatSlalsföretagsledningens kritiska hållning lill Stålverk-80 för . Menbästa borgerliga representanter i konslitulionsutskotlel! Del är ju nonsensall tala så. I sina propositioner harregeringen atl redovisa sin syn - som regering - och sina förslag förriksdagen. Regeringen gjorde en politisk-ekonomisk bedömning av 80. Alt ta fram helt motstridiga argument mot sin egen bedömning ankommer rimligen inle på regeringen. Del ankom mer i så fall på näringsutskotlet och kammaren. Atl inle särskilt påtalat Stalsföretagschefens kritik menar jag aren fullständigt befängd anmärkning. Per uttalade ju sin kritik fullt offentligt. Den var också väl känd för näringsutskotlet. Utskottet hörde f. ö. Per särskilt i ärendet. Jag var närvarande då, eftersom Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens Ijänsteutövning m. m. jag tillhörde utskottet påden liden. Och Per lade vid det tillfället sannerligen inga band på sintunga. Dessutom avsäg hans kritik väl i huvudsak den tyngd som projektet skulleutgöra för Statsföretag, om Statsföretag skulle så att säga fä ställa upp pådel med sina resurser inom de lidigare givna ramarna. Men del var inle denförutsättningen hade tänkt sig. I hans version skulletillskottet till 80 komma direkt från statskassan, och det gjorde attdet hela inte skulle inkräkta på Statsföretags övriga planer. Del var alltsåinte ens formellt nödvändigt alt särskilt redovisa Skölds kritik på denpunkten. Visstkan man säga, herr talman, all 80 - i varje fall nu i efterhand -framstår som etl stort socialdemokratiskt valjippo. Visst kan man tycka all detär någol av hyckleri när framstående socialdemokrater i nyligendemonstrerar för ett projekl som de redan har beslutat sig för atl överge.Visst kan man säga i efterhand att del var verklighetsfrämmande alt tro atlSverige skulle kunna bli massexportör av tunga produkter, som andra kan görabilligare och bättre. Visst var det på sätt och vis också falskt alt inbillafolk att denna kopiöst dyra produktion skulle kunna ge några störresysselsättningstillskott i . är ju politiska värderingar och politiska bedömningar, och poängen är attde borgerliga hela liden var med om samma sak som de nu anklagarsocialdemokraterna för. All möjligen alllid har kverulerat överStålverk 80 beror ju uteslutande på deras allmänna fobi mot statligföretagsamhet, inte alls på atl de haft någon bättre insikt om projektets naturoch lämplighet än vad några andra haft. , det nu ledanderegeringspartiet, stödde ju hela liden det projekt som man nu försöker kommasocialdemokratiska statsråd till livs på . Jag skall väl vara uppriktigoch säga atl även för vpk dröjde det innan vi blev på del klara med deverklighetsfrämmande elementen och i våra motioner ställde krav på en satsningsom var långt mer förädlingsinriktad. Men alla dessa ting rör ju uteslutandepolitisk-ekonomiska bedömningar och sakens politiska innehåll och har inte medden konstitutionella granskningen atl göra. Jaghåller före att de borgerliga har dragit upp denna fråga som en ren skenfrågaför atl göra ett politiskt utspel mot . Om nu de borgerliga är såangelägna att dölja sin egen industriministers totala inkompetens, så bör deåtminstone inte missbruka dechargedebalten lill sädana manövrer. Vpk för sindel betraktar inle denna fråga som en dechargefråga. Debatten i sak är sålundaegentligen ovidkommande på den här punkten. Bedriverde borgerliga taskspeleri just i del här avsnittet, så menar vi allsocialdemokraterna delvis gör detsamma i en annan stor fråga - den om kritikenmot energiministern. Detta smakar alltför myckel av hämnd, alt ge igen -mot om man så får uttrycka del. Jag går inle in isakgranskningen eftersom den hör lill ell kommande avsnitt av dechargedebalten.Men alt en minister inte skulle ha rätt all diskuteraupparbetningsfrågor med i branschen verksamma tycker jag är ell löjligtpåstående. Att del skulle vara "ministerstyre" är också befängt. Somom ministern skulle ha överlämnat detta ål någon civilbyråkrat och därmedundgått kritik! Här upprepar socialdemokraterna de många beskyllningar om s. k.ministerstyre som de borgerliga rikiade mot de socialdemokratiskastatsråden så snart dessa aktivt och offensivt skötte sitt arbete. Också nisocialdemokrater gör politiska värderingsfrågor lill konstitutionellaformfrågor, vilket är ell missbruk av dechargen. Del gör ni enbart för atl detingår i er taktik alt driva energifrågan på ett bestämt sätt. Meddessa konstruerade debatter, herr talman, menar jag all de borgerliga ochsocialdemokraterna döljer del stora konstitutionella problemet i av , nämligen del som jag i början påtalade: den tilltagande laglösheien blandlandets myndigheter, den växande klyftan mellan lagstiftarna och lagenstillämpare, den omfattande räliskorrupiion som växte fram under den förraregeringens senare år och som under den nya regeringen starkt accelererar. Varoch en som gör en djupdykning i byråkratins praxis kommer nämligen lill sammaskrämmande insikt. Landet blir i allt högre grad korrupt. Detta döljs meddimmigt och idylliskt tal om den svenska rättssäkerheten. Varförexempelvis upprätthålls inte tryckfrihetsförordningens bestämmelser iförvaltningen? Varför personkonlrolleras folk i strid med lagen när de begärfram offentliga handlingar? Varför registreras de? Varför har försvarsstabenssäkerhetsavdelning kunnat inköpa en hemlig dator för det ändamålet? Varför fårsådant ske när del strider mot dalalagen? Varför bevakar departementen intesådant? Varför gäller inte grundlagens auktoritet? Riksdagenhar t. ex. fastställt att den s. k. terroristlagen inle får innefattabegreppet indirekt skuld. Varför utvisas då personer just lill följd av sådanapåstådda indirekta samband? Regeringsdeklarationer i har fastslagitalt en som anklagas enligt terrorisliagen alltid skall få bemöta anklagelserna.Varför utvisas personer då på basis av uppgifter från polisagenter som aldrigredovisas och rum och följaktligen inte kan bli föremål för motbevisning?Varför är praxis en annan än den regering och riksdag har bestämt? Enligtsvensk lag har en icke-vårdnadshavande förälder rätt till umgänge med barnet.Det är en rätt som inte kan upphävas utom i myckel speciella fall. Varförunderstöder då lokala myndigheter så ofta iredskande vårdnadshavare? Varförfinns det föräldrar som inte får se sina barn, därför atlmyndigheter i strid med lagen saboterar den lagstadgade rätten? Hurkan man tillåta atl 20 000 personer tvångsinias på mentalsjukhus ? Hurkan man tolerera den vidsträckta misshandeln och förolämpningarna motarreslanter som aldrig påtalas på rättslig väg? Bara en enda dags slumpvisaaxplock i en enda ort i gav mig i två rättsärenden Granskningav statsrådens Ijänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. exempel på sju grova ochuppenbara lagbrott och procedurfel. Det är regeringens uppgifi här i landet atltillse atl grundlagens auktoritet hävdas mot alla och envar, alt inte laglöshetoch godtycke breder ut sig. Men jag har under mina år i aldrig varitmed om att regering eller konstilutionsulskott verkligen har bekämpat de alltvanligare lagbrotten och övergreppen mot medborgare från myndigheters sida. m. de mesl uppenbara fel och övergrepp har undantagslöst godkänts av . Jagförmenar all häri ligger ett verkligt konstitutionellt problem och jag förmenarockså att existensen av ell växande sådanl problem kan undergräva förtroendetbland medborgarna. Det ligger här en farlig rätls-löshelstendens, som iframtiden kan framkalla reaktioner i glistrupsk eller i öppet fascistisk anda.En demokrati som inte förmår alt själv hålla sig ren löper alltid risken attruttna inifrån. Ett konstilutionsutskott som ständigt skjuterrättskorruplionens problem ifrån sig fyller heller inte sin uppgift. Det är höglid att förvandla dechargen från ell politiskt spel för galleriet till enverklig granskning - och en verklig debatt kring den tilllagande räliskorrupiionhär i landel som drabbar medborgarna. Tysinad och byråkralisk solidaritet haralltför länge fått bestämma den konstitutionella granskningens utformning ochregeringens handlande. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen (): I inledningen av mitt lidigare anförande poängterade jag skälen tillden behandling det här ärendet fält i utskottet - som rimligtvis inte borde halett till någon kritik mot statsrådet. Men eftersom kritik framställts finnsdel anledning lill ytterligare några ord kring den socialdemokratiskareservationen. HerrBoo nämnde några namn i den referensgrupp som tillkallades under hösten 1973.Sedan hade haft sill sammanträde den 15 novembertillkallades denna referensgrupp, och det kan vara intressant för kammarensledamöter att höra samtliga namn, eftersom sammansättningen av gruppen har enviss betydelse. 1 referensgruppen ingick vidareprofessorn , planeringschefen , disponenten ,byråchefen , Metalls förbundsordförande , doktorRudolf Meidner och Statsföretags styrelseordförande doktor ingick och . Det är de två som anmältavvikande mening, men hela den övriga raden av deltagare i referensgruppen hadeockså en mening, som debattörerna här inle alls har åberopat. Genom altlillhöra denna referensgrupp hade också i Statsförelag enordentlig insyn i projektels handläggning. HerrBoo åberopade vad stalsutskoUel uttalade då Slatsförelag kom lill. Jag hoppasalt kammarens ledamöter observerade en mening där som är ganska intressant.Del heter där nämligen: " Kungl. har fortfarandehuvudansvaret för skötseln av den statliga företagssektorn". Del hadeslatsrådet klart för sig vid sitt agerande i del förberedandearbetet och i sina kontakter med NJA . HerrBjörck i har sammanfattat hur han ser pä del här i sju punkter. Jaghinner inte beröra dem alla. Han säger bl. a. atl NJA var ett politiskt projekl.Ja, del uttalandet får stå rör honom. Det finns synpunkter på hur hanspartivänner har agerat; de har säkeriigen upplevt det som etl politisktprojekl. Jaghar lidigare citerat , och jag kan göra det en gång lill. Hanhar berättat hur förvånad han blev när Burenslam berättade för honom althan ställt ett öppet brev till och med begäran atl deskulle ange sina skäl mot projekiei. var ordförande i . FörHaglund tycktes del ovärdigt "t. o. m. för en politiker", som hanuttryckte det, att då provocera att offentligt la avstånd från ett beslutsom han själv hade varit med om att falla. ansåg alt det var atlöverskrida del anständigas gräns all utnyttja i den motsättning som manvisste fanns mellan vd och styrelseordförande. För var detbetydelsefullt atl det fanns ett gott samarbete mellan de båda funktionärerna ibolagels tjänst. HerrBjörck har också efterlyst underlag för beslutet. Efterfrågan pä stål kan välkarakteriseras med en ständigt stigande kurva . Jag har i mitttidigare anförande försökt belysa att den stegringen bestod ända fram tilloljekrisen. Det var ingen som då vågade ha en annan uppfattning än atl manskulle få uppleva en fortsatt utveckling på del området. HerrLindahl gjorde ett par rätt egendomliga kommentarer. Vad menar han egentligenmed marknadsundersökningar? Vilka krav har på enmarknadsundersökning? Kräver han att det skall föreligga kontrakt? Om man åkerrunt hos presumtiva kunder och begär att få veta vad de tror om sina framtidabehov är det klart att de skisserar en framlid, men ingen av dem ärnaturligtvis - väl velande alt konjunkturen kan förändras - beredd all i delskedet teckna kontrakt. Sedansäger - och del är som jag uppfattar det riktat mot - atlNJA leddes ulan sakkunskap. Ja, i del sammanhanget kan man väl erinra om atlEdström var professor i järnels metallurgi innan han kom till NJA,och han ansågs vara en av de bästa siålblandarna här i landet. Så nog fanns delsakkunskap. Jagtycker att vi borde kunna vara överens om att en ordentlig beredning harförekommit. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Hen i (m): fortsätter atl hävda atl projekiei 80 harhandlagts på ett fullt tillfredsställande sätt. Den uppfattningen må hannaturligtvis ha, men jag tror att alla som har följt debatten om Nr 137 80 från projektets tillkomst och alla som har lästkonstitutions- den ulskolieisdechargebeiänkande har en helt annan uppfattning - om man ""'" '' ''" partipolitiska skäl lill varje pris vill slå vakt om sina --------------- partivänner och deras handläggning av ärendet. Granskning av liglvisinle på mig att bestämma hur skall argumentera statsrådens isådana här sammanhang, men tillåt mig ändå säga alt nog hade det tjänsteutövning ävenfrån synpunkt varit bättre om han ändå hade kunnat m. m. medge atl det vid handläggningen av delta projekt, som alltså nu på godagrunder har avbrutits, finns inslag som är otillfredsställande, atl 80 vissa misstag har begåtts och alt kritikerna avprojektet - främst fö- reträdda av Per -fick rätt. Ocksåhär i har ju stark kritik riktals mot projektet. namn nämndes, och han har varit en av kritikerna. Från moderat hållville vi redan från början ha en annan inriktning av projektet, och delredovisades också i utskollel när frågan var uppe där .sedan. Tillåtmig också påpeka alt oljekrisen, som här har åberopats, kom ochalltså var etl faktum när beslutet om 80 togs . Så denhade man alltså goda möjligheter alt ta med i bedömningen av projektetsframlid. Både fröken och reagerat mot all uttrycket "politiskt projekt" har använls isammanhanget. Men visst har del varit ett politiskt projekt, del insåg inteminst Statsföretags verkställande direktör , som på ell myckel tidigtstadium, 1973, såg sig föranlåten atl varna dåvarande statsministern förall göra utfästelser om 80 som skulle kunna leda lill all han och densocialdemokratiska regeringen ställdes inför ell nytt Siekenjokk. Del varalltså Per Skölds varning lill . Han ville inle lyssna till den, densocialdemokratiska regeringen ville inle lyssna lill den. Det finns bara enförklaring lill alt man gick emot de många kritiska röster som höjdes, nämligenatl man fann andra skäl avgörande. Vi kan kalla dem regionalpoliliska, vi kankalla dem renodlat politiska, men del var helt andra skäl än företagsekonomiskasom ledde till atl beslutet drevs igenom och att den socialdemokratiskaregeringen, uppbackad av NJA-chefen , så intensivt drev delta projeklända tills det inte längre var möjligt atl göra det ulan man fick blåsa av det.Då hade redan mycket pengar satsats, vilkel hade kunnat undvikas om man frånbörjan hade givit 80 en annan och mera moderat inriktning. i (s): Del hör ju inle till vanligheterna atl den som är anklagad går upp lillförsvar i denna debatt, men del heter ju i författningen all statsråd har rättall delta i debatten. Och del har av herr talmannen uttylts så att även f d.statsråd vars ämbetsutövning är granskad får säga ett par ord. Jagtänkte inte göra den här debatten politisk. Jag skulle bara lill iNässjö vilja säga all om hans och de borgerligas bedömning skulle vara atl dethär var etl politiskt projekt så måste jag påpeka all del omfattades av helariksdagen. Vid riksdag var del ell enhälligt beslut i den här frågan. Menlåt mig gå till dokumenten från den tidpunkt då del här ärendet diskuterades.Herr säger all det spelade en sior roll valrörelse. Jag skallciiera ur två tal som jag höll, ell tal vid Metallkongressen den 30 augusti1973, och ell tal i så sent som . ena talet sade jag bl. a.: "Det nya projektet planeras, förbereds ochgranskas inom Statsföretag. Skall vi gå längre i förädling av en viktignaturtillgång? Frågan är ställd. Det verkar förnuftigt. Del kan ge mer avarbete och inkomst. Men det är en stor salsning och måsle prövas noga. Jaghoppas alt del skall visa sig vara riktigt och möjligt." andra talet sade jag: "Tanken bakom projekiei förefaller mig mycketförnuftig. Avgörande för hela projektet är emellertid att man klart kankonstatera all del finns en marknad för en så kraftigt ökadstålproduktion." Eflerberedning i regeringen skrev jag ett brev lill Slalsföretags styrelseordförande.Självfallet var delta ställt lill Statsföretags hela slyrelse. Jag skrev bl.a.: "Del preliminära underlag som framlagits lyder på enföretagsekonomisk lönsamhet i projektet. De marknadsanalyser som gjorts av NJAoch även de som utarbetats på industridepartementets initiativ tyder påtillräckliga avsättningsmöjligheter. Mer detaljerade undersökningar avprojekiei är emellertid nödvändiga för etl slutgiltigt ställningstagande. "Och del är det vi begärde att Statsföretag och NJA:s slyrelse skulleföranstalta om. Härkommer alltså in den vidgade marknadsundersökning som förelogs genomdirektkontakt med företagen, och jag ställer också frågan lill iHamburgsund: Hur långt skall man gå i sådana marknadsundersökningar? Man kangå lill alt diskutera om hur mycket förelag är beredda att beställa om manbygger, och del var del som NJA:s ledning gjorde. Det följdes sedermera upp avpreliminära kontrakt. Menjag återvänder, herr talman, till frågan om det malerialunderlag som vipresenterade var tillräckligt för all näringsulskottel och skullekunna ta ställning. - Jag har redan sagt all det blev ett enhälligtställningstagande för projektet. Vadsäger då utskottet? Jag citerar: "Utskottet har vid sin behandling avpropositionen varit i tillfälle all ta del av del fullständiga utredningsmaterialeti ärendet, vilkel ställts lill förfogande av induslridepartemen-lel. Utskottethar vidare fåll projekiei presenterat genom särskilda föredragningar medtonvikt på hur del bedöms inom NJA och inom ." Idetta besked till ligger också att bl. a. Statsföretags verkställandedirektör varit i utskottet och också där fåll lämna Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. in.. sin uppfattning om hur hanbedömde 80. undanhölls alltså ingenting av dessa uttalanden. Skullevi ha gjort en fullständig redovisning hade den också behövt omfatta alt samma Statsföretagsverkställande direktör, som var ordförande i , hade varit med omatt där tillstyrka förslaget. Det är en konstruktion i efterhand när del görsgällande all om en bordläggning beslutals inom NJA:s slyrelse skulle det hauppstått svårigheter med atl få fram propositionen i lid.