prot · G009148 · 1976-12-31 00:00:00 — till i län förfogande föratt göra det möjligt att sälta permanentbostadshus i stånd. Närdet gäller skador som har drabbat jordbruket finns möjligheter att redan medtillämpning av gällande regler ge visst stöd av statsmedel. Jag vill nämna attregeringen har gett skördestalistiska nämnden i uppdrag att lämna förslag tillhur de inträffade skadorna skall beaktas i skör-deskadeskyddet. Jag är däremotinte nu beredd att utan ytterligare överväganden ta ställning till i vilkenmån industrier skall få bidrag för att ersätta sina förluster. Fråganom långsiktiga ekonomiska problem lill följd av översväm-ningskalastrofen ochmöjligheten att tillskapa någon form av katastroffond för framtida behovförutsätter ytterligare utredning. Jag är därför inle beredd all för dagen gebesked i denna fråga. Omstatlig ersättning för vissa översvämningsska -dor i Öskevik(c): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Jag ställdedenna då vårfloden började nä sin kulmen i minahemtrakter. Många människor tvingades flytta från sina översvämmade hem. Mångadammanläggningar brast eller hotade att brista. Kommunikationerna lamslogs delvisoch stora jordbruksarealer sattes under vatten. Kommunerna i de drabbadeområdena fick också stora kostnader för insatser för all hindra ytteriigareskador. Redannågot dygn efter det att jag lämnat in denna fråga meddelade representanter förregeringen att katastrofdrabbade skulle få hjälp. Del var ett föredömligtsnabbt besked, men detta löfte måste nu också följas upp med konkreta,effektiva åtgärder. Jordbruksministern nämner att en preliminär uppskattning iÖrebro län gett vid handen, att skadorna har en omfattning på ca 35 milj. kr.Han har ställt 2 milj. kr. till i län förfogandeför att göra det möjligt alt sätta permanenibosladshus i stånd. Jag tycker attdet är en utmärkt åtgärd. Omstatlig ersättning för vissa översvämningsskador eftersom det mestangelägna är att man kan sanera de förstördabostadslägenheterna så att de blir brukbara . Jagförmodar emellertid att detta endast är en första åtgärd. Med tanke på attkostnaderna för skadorna uppgår till 35 milj. kr. ställer man sig onekligenfrågan om inle en större insats behövs från staten för att ytterligarekompenserar dem som blivit drabbade. Jag vill fråga jordbruksministern om hanär beredd alt här ange ytterligare åtgärder för framliden i detta avseende. Närdet gäller jordbruket säger statsrådet att regeringen har gett skördestalistiskanämnden i uppdrag att lämna förslag till hur de inträffade skadorna skallbeaktas i skördeskadeskyddei. Också det är en efterlängtad åtgärd. Jag vill idet sammanhanget påpeka att vi här inle bara har de kortsiktigaskördeskadeförlusterna alt ta hänsyn till. Det gäller också mera långsiktigaskador på översvämmade marker, där markerosion förekommit och därtäckdikningssyslemet satts ur spel. Vidarevill jag gärna säga att jag anser del nödvändigt alt man nu - som ju ocksåaviserats - snabbi går igenom de dammanläggningar som finns i området,förstärker och förbättrar dessa så alt vi får en nödvändig trygghet i detavseendet för framtiden. Jagvill med delta bara påpeka alt jag är glad över de initiativ som tagits. Jaghoppas att vi får en fortsättning. Jag vill tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Denställdesju när översvämningarna i norra län var somsvårast och när såväl enskilda som kommuner samt företag och dess anställda vardjupt oroade över de ekonomiska konsekvenserna av översvämningarna. Vårtland är ju i jämförelse med många andra länder i världen lyckligt lottat närdet gäller naturkatastrofer. Men årets översvämningar i län och iangränsande län har ändå upplevts av oss alla som bor i området som enkatastrof Jagkan delvis förstå att man väntat med att svara för alt därmedkunna få en någorlunda överblickbar bild över katastrofens omfattning. Mensamtidigt betyder som det dröjer innan de enskilda människorna,kommunerna och företagen med dess anställda får besked ytterligare oro ochbekymmer. Det är därför angeläget alt medel ställs till länsstyrelsernasförfogande så att upprustning, återställande ochreparationer kan komma i gång. Förenskilda fastighetsägare och innehavare av frilidsfastigheier gäller attreparationskostnaderna ersätts, så alt fastigheterna blir beboeliga underdrägliga förhållanden. De uppskattade kostnaderna för villor och fritidshusär, som framgår av jordbruksministerns svar, ca 4 milj. kr. Det är alt märkaatt häri ej ingår kostnader gällande och kommuner. Eftersomkostnaderna i mycket ringa omfattning täcks av försäkringar, är det angelägetatt de i stället täcks med statliga medel, så att de människor somoförskyllt drabbats av vårfioden hålls skadeslösa. Mångaav länets kommuner har också råkat väldigt illa ut. Dels har omfattande skadorpå va-anläggningar, vägar, broar, dammanläggningar, generatorer och fastigheteruppstått, dels har kommunerna åsamkats stora kostnader för räddningsinsatseroch bevakning och för rensning och återställning avvattendrag. Totalt uppskattas dessa kostnader lill ca 5 milj. kr. De kommer förkommunerna i ett allmänt bekymmersamt ekonomiskt läge, och det är därförangeläget att även här statliga medel ställs till förfogande. Deojämförligt största skadorna har åsamkats länets industrier. Totalt uppgår denu uppskaltningsbara kostnaderna till ca 10 milj. kr. Värst drabbade ärföretagen i , och kommuner i nu nämnd ordning. Idessa kostnader ingår dels räddningsinsatser -de anställda räddade understundtals mycket svåra förhållanden inte enbart del egna företaget från värrekatastrofer utan också omkringliggande samhälle och jordbruksbygd - dels skadorpå fastigheter. De totala kostnaderna uppgår i län till 35 milj. kr. Det skullevara synnerligen glädjande om alla de grupper som jag nämnt i mitt anförande,tillika personal inom lantbruk, vägförvalining och järnvägsnät, kunde varasäkra på att staten ställer medel lill förfogande. Är jordbruksministernberedd att medverka lill detta? Omstatlig ersättning för vissa översvämningsskador Också jag vill på övligt sätt gärna tacka jordbruksministern försvaret. Det var verkligt bra alt få ett besked så snabbt! Jag vill också tackaför all regeringen mycket snabbi har ingripit i situationen för att hjälpa dedrabbade. Vadman kanske främst funderar över när man åker omkring i översvämningsområdena iBergslagen är hur byggnadsnämnderna i kommunerna över huvud laget har kunnattillåta folk att bygga villor på områden som redan tidigare - - harvarit utsatta för utomordentligt svåra översvämningsskador. Ingen kan ju hellergarantera att inte nya översvämningar kan inträffa myckel snart, vilka skullekunna förstöra de hus som kommer alt repareras med samhällets hjälp. Därförär det enligt min uppfattning mycket viktigt att vi för framtiden får ettsystem med automatisk verkan, där hjälp lämnas även till förebyggande åtgärder,så att man kan undslippa åtminstone sådana naturkatastrofer som man ibland kanförutse. Motden bakgrunden har jag lekt med tanken på ett på försäkrings-mässiga grunderbaserat katastrofskydd. Av de skandinaviska länderna är det mig velerligt ännubara som har infört etl sådant syslem, men att behovet verkligen finnsförstår man om man granskar det norska systemet. Där har under de senaste årenfaktiskt gjorts 8 514 utbetalningar på sammanlagt 110 milj. kr. Del har varitersättningar för skador lill följd av storm och även för någonting som kallasför "flom", vilket väl närmast kan översättas med vårflod här. 12 protokoll 1976/77:147-148 Omstatlig ersättning för vissa översvämningsska -dor av flom har de störstaersättningarna utgått - inte mindre än 46 milj. kr. av de 110 miljonerna hargått dit. Ersättning har även utgått för skador på grund av snöskred och snötyngd.Vidare har ersättning utbetalats till våningshus, driflsbyggnader på jordbruksamt för jord och grund osv. Isvaret får vi nu veta att i första hand de skadade bostadshusen skall ersättas.Det är naturligtvis viktigt att de drabbade människorna har någonslans att bo,men med etl försäkringssystem sådant som det jag nämnde skulle ersättning förskador kunna lämnas inom ett mycket brett område, och systemet skulle därjämteutgöra en garanti för att staten skulle slippa betala skadeersättningar för sådanaobehagliga överraskningar -även i kan ju trots allt storanaturkatastrofer inträffa, och det kan då vara bra alt ha en fond att la pengarur, så att man inte plötsligt ställs inför stora ekonomiska svårigheter också. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Efterjordbruksministerns besök i de översvämningsdrabbade områdena har det ganskaklart framgått, bl. a. av tidningsartiklar och av uttalanden som statsrådetgjort, att de jordbrukare som fått sina åkrar fördärvade skulle kunna erhållaekonomisk hjälp från skördeskadefonden. Detta har ju också bekräftats i svaret. Därförställde jag också min fråga om hur det går för de andra grupper som drabbats.Hur går det för de enskilda bostadsägarna, hur blir det med dekulturminnesmärken och de industrier som blivit drabbade? Jaghar fått svar på en del av dessa frågor. a. har jordbruksministern pekat påau man har utbetalat 2 milj. kr. till län för skador som uppståttpå permanentbostadshus. Min fråga blir därför om man kan räkna med motsvarandebidrag även i när de definitiva beskeden är klara om vilka skadorVästmanland åsamkats. Menden kanske viktigaste biten återstår att restaurera, nämligen kulturminnesmärkena.En hel rad sådana viktiga byggnader har blivit skadade i . Detgäller Karmansbosmedjan, Bruksmuséet i och dessutom enskilda ochkommunala kulturbyggnader som ägs av olika människor. Det finns nu risk för attupprustningen av dessa byggnader blir eftersatt eller att de kanske inte allsblir upprustade, eftersom det skulle bli för dyrt. Etlsådant exempel är Karmansbosmedjan, som är den enda bevarade smedjanutmed , där det har legat en hel serie betydande järnbruk.För den totala bruksmiljön i Karmansbo har bevarandet och upprustningen avdenna smedja mycket stor betydelse. 1 samband med byggnadsvårdsåret 1975anordnade en studieresa för en grupp industrihisloriskaexperter från hela , som bl. a. besökte Karmansbosmedjan. Alla de internationellarepresentanter som var närvarande blev då fullständigt överens om att någontingliknande Karmansbosmedjan inte fanns någonstans Manhar i börjat vidta vissa åtgärder för upprustning avsmedjan, men risken är , sedan skadorna på dessa byggnader efteröversvämningarna har mångdubblats, att denna upprustning blir alltför dyrbarför . Därför är min fråga fortfarande, omjordbruksministern även på delta område är beredd att stödja kommunerna vidsådana katastroftillfällen. Svaret på första fråga är ja. Jag tror att herrGöransson liksom andra frågeställare här är överens med mig om att i detuppkomna lägel var och är den angelägnaste uppgiften all hjälpa enskildapersoner för den skada som vållats dem. Kommuner och industrier har ju en heltannan ekonomisk uthållighet och är inte i behov av samma snabba ekonomiskahjälp. Vi har därför valt att i första hand hjälpa enskilda personer. Jagbeklagar, , att svaret har dröjt, men jag tyckte att det varangelägnare att kunna ge ett uttömmande svar, vilket jag också gjort i dag.Regeringen har beslutat alt som ett ä conto-belopp ställa 2 milj. kr. tilllänsstyrelsens i förfogande. Regeringen har vidare beslutat att enskildapersoner som drabbats av skadorna skall få ersättning. För att görabostadshusen beboeliga skall bidrag utgå av kostnaderna, i ömmandefall med högre procentsats, dock högst 90 96. Tillherr Ringaby vill jag säga att det inte är möjligt att utan ett närmareövervägande införa ett katastrofskydd. Jag kan inte lova alt SJoch statens vägverk i denna omgång skall få pengar för de skador som drabbatdem. Det får ordnas via det statliga anslaget på annat sätt. Jag är inte ensövertygad om alt SJ skall ha ersättning för att man har fått sätta in enlandsvägsbuss i stället för att på ordinarie sätt kunna köra med tåg. Det därär ting som vi får titta på. Tillherr i Öskevik vill jag säga att regeringen redan har lillsatt endammutredning som skall ta sikte på att undersöka i vilket skick landets dammarbefinner sig. Utredningen skall även la reda på ägandeförhållanden. Närdet gäller jordbruket och de ekonomiskt långsiktiga problem som kan uppstå samtderas omfattning kan jag säga att det är omöjligt alt svara på denfrågan. Vi vet inte tillräckligt mycket. I fråga om jordbruket kan vi i dagkonstatera att skadorna totalt sett får betraktas som måttliga. Sammanlagtöversvämmades ca jordbruksmark. bedöms att ca 2 000 hektarav dessa inte kommer att vårsås. Det innebär naturiigtvis att många jordbrukarekommer alt få vidkännas betydande inkomstbortfall från sin växtodling, men detinnebär också att större arealer än vi trodde, när katastrofen var som värst,kunnat och kommer att kunna besås. Lantbruksstyrelsen skall nu ytteriigareundersöka vilka skador som inträffat samt deras ungefäriiga omfattning. Viämnar följa samtliga dessa frågor med uppmärksamhet och kommer alt Omstatlig ersättning för vissa översvämningsska -dor Omstatlig ersättning för vissa översvämningsskador lämna förslag tilllämpliga åtgärder, när vi får se katastrofresullaiet i dess helhet. HerrGÖRANSSON (s); Jag delar jordbruksministerns uppfattning om att det naturligtvis ärviktigast för den enskilde att få snabba besked och klarläggande om att manfår hjälp. Jag tror dock att man inte skall bortse ifrån alt det även ärviktigt för kommuner och industrier som vårdar kulturminnen och som skall klaraden fortsatta driften all snabbi få ett positivt besked. Vi vet att kommunernasekonomi inle är så god, och när sådana här katastrofer inträffar kan det kommatill en lönsamhels-gräns, där industrin eller kommunen bedömer att en fortsattupprustning eller verksamhet kan vara för stor belastning för budgeten. Därförtror jag att det är mycket viktigt att jordbruksministern säger något positivtom att översvämningskatastrofen inte får innebära att dessa minnesmärkenförsvinner av den orsaken, utan att de ansvariga kan räkna med en fortsaltpositiv behandling från regeringens sida. FruFLODSTRÖM (s): Vid pappersbruket i Frövifors som tillhör Statsföretags-gruppen är manoroad över att 50 anställda riskerar att bli utan jobb, om inte den svårastskadade fastigheten, som innehåller två pappersmaskiner, kan repareras. Jagvet att jordbruksministern och även biståndsministern besökt Frövifors, menvore del inte lämpligt alt även industriministern eller någon frånindustridepartementet gjorde etl besök? För såväl företagels ledning som deanställda är det angeläget att veta att skadorna skall ersättas och att dearbetande får behålla sina jobb. Avsvaret framgår att jordbruksministern inte nu är beredd att ta ställning tilli vilken mån industrier skall få bidrag. Det är otillfredsställande. När kan vivänta besked på den punkten? När kan de anställda i Frövifors få besked? Jag är väl medveten om att jordbruksministern inte nu kan säganågonting om en katastroffond. Jag bara vädjar till jordbruksministern altstudera frågan. Titta gärna på det norska systemet. Där ersätter man, tror jag,80 96 av de första och sedan efter en fallande skala. Det finnsnaturligtvis många modeller. Jaghar faktiskt ivrat för en sådan här katastroffond ända eller så. Jaghar motionerat om det och lekt med tanken all få någonting sådant till stånd.Del finns ju faktiskt tillfällen där det kan bli stora skador. Vi hade en litenjordbävning i län som var mycket märkbar. Det skakadefaktiskt i husen i hela södra . Det kan lätt bli en sådan katastrof somkan ge omfattande skador. Vi har haft Surtekatastrofen osv. Det kan vara sköntatt ha en sådan fond i ryggen, när något händer. Till vill jag säga att det naturligtvis är viktigt attalla får ett besked. Men det viktigaste nu var att de enskilda fick ett snabbtbesked. Vi kommer sedan att överväga samtliga frågor som uppstått i samband meddenna naturkatastrof och kommer att ta ställning när vi kan överblicka den isin helhet. FruFlodström lar upp Frövifors och undrar när de får ett besked. Det var denfrågan ställde, och jag har svarat att vi kommer all övervägasaken i ett senare sammanhang. Jagvill dock påminna om all aktiebolaget i Frövifors har inne en ansökan omytterligare utbyggnad av produktionen. Den ansökan får behandlas i vanligordning. Jagvill gärna säga att jag tycker det är naturligt att de industrier som medverkati räddningsarbetet och gjort betydande insatser från både företag ochanställda för att förhindra ännu större katastrof självklart bör få ersättningför att täcka den utgiften. Sedan får vi la ställningtill frågorna undan för undan. Omsnabbare omhändertagande av vanvårdade djur Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om snabbareomhändertagande av vanvårdade djur Herrjordbruksministern erhöll ordet rör att besvara () den 12maj anmälda fråga, 1976/77:449, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attdjurskyddslagens anda och mening skall uppfyllas när detgäller att ta hand om vanvårdade djur. Enligtdjurskyddslagen har hälsovårdsnämnden tillsyn över djurens vård och behandling.Den som åsidosätter lagens bestämmelser kan av hälsovårdsnämnden föreläggas attvid vite vidta viss åtgärd. Eflerkommes inle föreläggandet fårhälsovårdsnämnden verkställa åtgärden på den försumliges bekostnad. Nämndenfår förordna att dess beslut skall gälla . Föreligger missförhållandeav allvarlig natur i fråga om djurs vård eller behandling, får länsstyrelsenmeddela den försumlige förbud att handha djur. Djurägare kan dessutom avlänsstyrelsen åläggas att avhända sig djur och förbjudas att anskaffa djur.Länsstyrelsens beslut gäller , om inle annat bestäms. Idjurskyddslagen finns vidare bestämmelser om rätt att i vissa fall omhändertadjur. Om djur utsätts för djurplågeri, t. ex. genom vanvård, får länsstyrelsensålunda besluta att djuret skall omhändertas genom polismyndighetens försorg.Om sådant omhändertagande kan också besluta, när djurägare inle rättarsig efter åläggande att avhända sig djur eller förbud att anskaffa djur. Ävenbeslut som avses gäller , om inte annat bestäms. Beslut om åtgärd av detslag som har redovisats kan i vissa fall Nr 148 innebära allvariiga inskränkningar i en enskild djurägareshandlingsfrihet och förvärvsverksamhet.Det är därför viktigt att också de krav som kan ställas från rättssäkerhetssynpunktbeaktad vid handläggning av ärenden om omhändertagande av djur. Deltaförhållande kan förklara alt ingripande inte alltid kan ske med den snabbhetsom vore möjlig om hänsyn enbart skulle tas till djurskyddsinlressel. avvanvårdade djur Lanibruksslyrelsen, som är central tillsynsmyndighet idjurskyddsfrågor, avser att utreda hur djurskyddslagens bestämmelser omtvångsingripanden tillämpas. Om denna undersökning skulle visa att bestämmelsernabehöver kompletteras eller att annan åtgärd behöver vidtas för att ingripandensom nu avses skall kunna ske snabbare, är jag givetvis beredd all lägga framförslag om sådana åtgärder. Jag ber att få lacka jordbruksministern för svaret, som verkligengjorde mig myckel glad. Jag är myckel glad all lantbruksstyrelsen nu skalltitta på hur lagen tillämpas. Det är nämligen alldeles uppenbart, enligtuppgifter jag har fått från många håll ute i landet, att det är något oklartvilka möjligheter djurskyddslagen ger till olika ingripanden. Det finnslänsveterinärer som säger att befintlig lag borde kunna utnyttjas bättre, ochdet finns de som säger att man borde i vissa fall kunna ta hand om djur redanunder det att ärendet utreds - som man kan göra med barn som plågas. Deltamed rättssäkerheten är naturligtvis alldeles riktigt - den skall också finnasför människor. Någon som skrev till mig och klagade över detta sade alldjurägaren helt enkelt ibland kan behöva en liten paus för att hinna bättra sig- han kan ha varit hemmablind. Jagskulle, för att visa att även djur skall ha rättssäkerhet, vilja la upp någraexempel på vad som faktiskt kan hända. Enhund var bunden vid en vägg med enmeierskedja, sirypkoppel och rosenkrans, dvs.inåtriktade slålpiggar på halsbandet. Där lyckades en hälsovårdstjänslemanmycket snabbt få rättelse genom att förelägga . Men om ägarenhade satt sig emot, hade det inte funnits någon möjlighet alt snabbt få utdjuret ur pinoredskapet. Iett annat fall stod kor och kalvar utan vatten en mycket het sommar. Också härvar det en tjänsteman från hälsovårdsnämnden, som avdelats all vara specialistpå detta, som lyckades rätta till saken . Men alla förståratt detta inte kan vara regel utan måste vara undantag. Iett tredje fall hade två personer startat en kennelrörelse utan att hatillstymmelse till godtagbara anordningar. Hundarna var mycket magra ochförvarades i en fuktig källare som luktade ammoniak. Efter en ganska långomgång skickades hälsovårdsärendet till för att hundarna skullekunna tas om hand . Inte förrän i början avmaj kom det etl föreläggande från , och sedan dröjde det längeinnan hundarna verkligen kom därifrån. Enannan sak som jag tycker lantbruksstyrelsen borde undersöka när den nu gördenna utredning är de luftkonlrakt som det händer att en hundägare ingår närhan blir förbjuden att själv handha djur därför all han har vanvårdat dem. Inågra fall överlåter han dem då på barn eller andra släktingar, och sedan blirdet förfärligt svårt att få rättelse av förhållandena, och det kan ta enväldig lid. Jagär övertygad om att lantbruksstyrelsen kommer att finna mycket att undersökahär, och jag är mycket glad att den har fått order att göra del. Omanvändningen av besprutningspre-paratet Karmex 80 Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om användningen av besprutningspreparatet Karmex 80 Herr jordbruksministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1976/77:467, ochanförde: har frågat mig om jag avser alt vidta några åtgärder medanledning av de opinionsakliviteter som ägt rum i samband med spridning avbekämpningsmedlet Karmex 80 över banvallar. Karmex80 är liksom alla andra bekämpningsmedel registrerat avpro-dukikontrollnämnden. Nämnden har vid registreringen beslutat hänföra Karmex80 lill bekämpningsmedelsklass 3. Denna klass innehåller de svagastepreparaten. Karmex80 används i huvudsak för bekämpning av ogräs på banvallar, områden därallmänheten i princip inte äger tillträde. Mot bakgrund av vad jag här anfört anser jag inte attnågra särskilda åtgärder erfordras från min sida. Jag villtacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Orsakenlill att jag ställt frågan är den oro som kommer till uttryck i samband medbesprutning med fenoxisyror och del förbud regeringen utfärdat mot användningenav 2,4,5-T, Anledningentill regeringens förbud var orosyltringar från vissa aktionsgrupper. Därföransåg jag det naturligt att fråga jordbruksministern, om han kommer att tahänsyn också till de opinionsyttringar som f. n. förekommer mot att Karmex 80används för besprutning av banvallar. Jordbruksministernsäger all han inte kommer att vidta några åtgärder och hänvisar till att Karmex80 är etl ogräsgift som hänförts till faroklass 3, Jag är nöjd med den delen avsvaret. Jagtycker också att det bör understrykas alt SJ och SL vid sitt användande avKarmex 80 inle gjort sig skyldiga till olagligheter. Karmex 80 är ett ogräsgiftsom produktkontrollnämnden godkänt för spridning under förutsättning att vissasäkerhetsföreskrifter följs. Del har inte framkommit att vare sig SJ eller SLbrutit mot säkerhetsbestämmelserna. Omanvändningen av besprutningspreparatet Karmex 80 Vadär del då som gör de här opinionsyttringarna intressanta? Jo, herrjordbruksminister, del är det faktum att det bl. a. är svarat för de nämnda opinionsaktiviteterna. Cenlerungdo-marnas moderpartiär det största regeringspartiet. Även landets jordbruksministerrepresenterar . Med anledning härav vill jag frågajordbruksministern: centerungdomarna innan de tillgrep sina drastiskaåtgärder varit i kontakt med er? Har CUF-arna fått ett negativt svar från eroch av den anledningen gått ut och satt sig på järnvägsrälsen för att hindrabesprutningstågen att komma fram? Eller har de inte ens kontaktat er?