prot · G009108 · 1976-12-31 00:00:00 — "IRanstad pågår undersökningar för att söka utvinna alun-skiffrarnasinnehåll av såväl kolhalliga bränslen som metaller och uran. Arbetet harhittills väsentligen inriktats på utvinning av uran. Denna teknik är nufärdigutvecklad. Arbetena för all utveckla meloder för alt tillvarata skiffernsövriga beståndsdelar är ännu på ett förberedande stadium. Försöksanläggningeni är dock av sädana dimensioner atl realistiska försök kan genomföras.Till anläggningen är knuten en utvecklingsgrupp som är väl förtrogen med detekniska problem som gör sig gällande vid en utvinning av skifferns värdefullabeståndsdelar." Härhar statsrådet gjort ett verkligt positivt uttalande om verksamheten vidRanstad. Jag kan försäkra att såväl motionärerna som reservanterna delar denuppfattningen atl del finns ell enormt kunnande och en enorm erfarenhet iRanstad när det gäller att arbeta fram en process där skifferns alla värdefullaämnen utvinns och där även energiinnehållet kommer till användning. Dethar i olika sammanhang betonats alt i jämförelse med andra länder liggerRanstads utvecklingsgrupp långt framme i sitt utvecklingsarbete. Jag har ocksåvid ett personligt besök för någon vecka sedan kunnat konstalera attrepresentanter för de anställdas organisationer och projektgruppverkligen präglas av optimism och tilltro till det s. k. mineralprojektetRanstad, som håller på all utformas vid anläggningen. Den viktigaansökningshandlingen i anslutning till della arbete kommer att lämna in imitten av . Detär klart all det är med en viss förvåning som vi noterar all industriministerni budgetpropositionen endast föreslår pengar drift.Medelsbehovet för återstoden av budgetåret blir beroende av den inriktning avprojektet som blir resultatet av pågående utredningsarbete. Liksommotionärerna anser reservanterna atl den föreslagna begränsningen kan fåmycket negativa följder för projektet. Fördet första kommer den nu anställda personalen, sammanlagt omkring 80 personer,självfallet att känna en betydande osäkerhet inför framliden. Fördet andra finns risker för att den väl kvalificerade forskningspersonal somingår i projektet kan splittras. Fördet tredje behöver det arbete som bedrivs i planeras med längre tidsperspektivän vad som föreslagits. Fördet fjärde gör förslaget inte förprojekteringen av den föreslagna produktions-och forskningsanläggningen meningsfull. För det femte kanförsökshallen som behövs för ytterligare utveck- lingsarbete inteprojekteras och byggas. Utskottetavstyrker motionen och menar att "det säu varpå medlen ställs lillbolagets förfogande inte väsentligt kommer att påverka förnödvändigt utredningsarbete. Den personal som f n. är knuten tillRanstadsverket bör del därför vara möjligl atl behålla." - Detla kanknappast vara någon riktig tolkning av industriministerns förslag. Frågan omvad som skall hända efter den skall ju prövas av regeringen ochriksdagen . Nej,liksom motionärerna ifrågasätter reservanterna om del svenska samhälletverkligen har råd att avbryta denna forsknings- och utvecklingsverksamhet. Videlar vidare motionärernas uppfattning alt bolaget behöver en längreplaneringsperiod än del halvår som industriministern har föreslagit. Till detlakommer alt en av förutsätlningarna för alt vi skall få fram ett väl underbyggtbeslut i denna för värt land sä viktiga fråga - som sanneriigen har siktetinställt rätt in - måste vara alt remissinstanserna, och det gällerinte minst kommunerna, får möjlighet att utan tidspress utarbeta sina remissvar. Enligtvår mening borde del vara nationalekonomiskt riktigt att tillvarata deprodukter som har att erbjuda. Trots den förkortadeplaneringstiden räknar vi med att det kommande underlagsmaterialet skallresultera i ett beslut som kommer atl ge möjlighet att förverkliga sillförordade upprustningsprogram, projektet , vilket innebär attbefintliga anläggningar rustas upp och moderniseras enligt nu gällandemiljöplan. Man räknar med att i driften kommer omkring 200 kollektivanställdaoch 50 tjänslemän att få sysselsättning. På forsknings- och utvecklingssidankrävs ett trettiotal kvalificerade tekniker. Isamband med svåra struktur- och sysselsättningsproblem inom våra viktigastebasnäringar behövs det mer än någonsin nya arbetstillfällen. Äveni bygden kring - och kanske främsl i kommunerna ochFalköping - har antalet sysselsättningstillfällen inom tillverkningsindustrinminskat, och de nya arbetstillfällen som ett genomförande av mineralprojekleiRanstad skulle medföra skulle vara synnerligen värdefulla för denna region. måste ändå sättas in i ett siörre sammanhang. kanvi köpa de aktuella råvarorna från andra länder. Allt fiera länder sätter dockin alla lillgängliga resurser för atl om möjligt bli självförsörjande. I enmycket nära framtid kan del bli besvärligt att köpa de för vårt land ochnäringsliv så vikliga råvarorna. Jag ber med det anförda all få yrka bifall till reservationen 2 vid punkten7 i näringsutskottets betänkande nr 25. Hen i (c); Näringsutskotlets betänkande nr 25 som behandlar mineralförsörjningenför vårt land är förvisso ett viktigt ärende för riksdagen.Mineralförsöriningsfrägorna är viktiga över hela världen, och är inget undantag härvidlag.Tvärtom har rävaru- och naturresursfrägorna fått ökad betydelse de senaste åren.Mot bakgrund av den internationella ulvecklingen på råvaruområdet är detangeläget att industripolitiken utformas så, att råvarorna i värt landtillgodoser samhällets långsiktiga behov. Härpågår i vårt land fiera utredningar och andra insatser för atl trygga Sverigesförsörjning med olika metaller och mineraler. Vi hoppas att konjunkturbildenför stålprodukter och liknande skall ändra sig så snart som möjligl. Islora drag är utskottet dess bättre överens med industriministern om desatsningar som görs på detla område. Näringsutskotlets socialdemokratiskaminoritet har emellertid till betänkandet fogat två reservationer, som herrarSvanberg och talat för. Denena reservationen innebär krav pä att prospekteringsverksamhelen iArieplog-Arvidsjaur-Sorseleomrädei skall fullföljas enligl lidigare uppdragnariktlinjer. Dengamla regeringen beviljade koncession för undersökning av möjligheternaalt utvinna uran i elt område i trakten av . Industriministern har ielt frågesvar här i poängterat att det nu är självtsom har att bedöma om man vill gä vidare och begära bearbetningskoncession. Nuär ju förhållandet det att vi fått en ny regering, och denna nya regering harredan i sin regeringsförklaring givit till känna en ny inriktning avenergipolitiken i vårt land. Vi har också i kammaren antagit envillkorslag som skall reglera fortsatt ikraftträdande av kärnreaktorer. Det göratt man kommer i elt annat läge. LKABhärefter kontakt med industriministern förklarat sig intresserat att söka efterandra än uran inom Arjeplogsområdet och avser enligt uppgifier som harlämnats alt begära medel härför. Induslriminislern har också ställt sigpositiv till detta. Det betyder att en verksamhet kan fortsätta i detla områdeäven om man utesluter prospekieringen av uran. Ipropositionen föreslås bl. a. att befogenheterna för skall vidgas, så att den ges möjlighet alt prospektera även andraän inmulningsbara . Vidare föreslås att nämnden -utöver del belopp sombehövs för oförändrad verksamhet - under kommande budgetär skall fä disponeraytterligare 8 milj. kr. Denna ökning sammanhängermed atl SGU:s anslag för uranprojeklering har minskats från ca 16,9 milj. kr.till ca 10,3 milj. kr. Reservanterna har heller inte begärt att mera medelskall ställas lill förfogande. Vad de speciellt önskar är således att uranskall brytas och att ingen ny inriktning av energipolitiken får ske. Denandra reservationen bygger pä en socialdemokratisk motion med krav på altanslag för att fortsätta forsknings- och utvecklingsarbetet i skallställas till förfogande i full utsträckning. Denna motion och reservation harherr lalal sig varm för. tydligensocialdemokraterna atl vi skall fortsätta att utvinna uran även om detspolierar oersättliga natur- och miljövärden. Särskilt har problemen medgrundvattenförhållandena poängterats - de anses vara myckel svåriösta vidbrytning i slora dagbrott. Nuarbetar ju den s. k. för att söka klariäggakonsekvenserna av planerade slora ingrepp i Falbygden och Billingen.Utredningen skall redovisa och analysera olika alternativ för den ekonomiskautvecklingen i området kring södra , och det skall ske i samråd med deberörda kommunerna i området - , , och Tidaholm.Resultaten av utredningen bör enligl direktiven föreligga senast den 15augusti 1977. 1avvaktan på utredningens förslag föreslås i propositionen alt medel beviljasendast för . Medelsbehovel för återstoden av budgetåret blirju beroende av resultatet av utredningsarbetet. Medel för första halvåret 1978kommer enligl propositionen att anvisas på lill-läggsbudget. Detförefaller mig egendomligt att socialdemokraterna inle vill avvakta resultatetav pågående utredning ulan redan nu är beredda alt satsa pä exploatering avFalbygden och . Vi har sagt från utskottets majoritet: Låt oss förstta del av vad utredningen kommer fram till och lyssna på vad berörda kommuneranser. Vi har alltså följt propositionens förslag. Fråganom igångsättning av gruvbrytning i Kaunisvaara, som tas upp i den kommunistiskamotionen, har utförligt behandlats av industriministern i propositionen, ochherr har också tagil upp den frågan i sitt anförande. Jag villunderstryka alt det vore synnerligen önskvärt att denna verksamhet kunde sällasi gång. kommun behöver väl dessa sysselsättningstillfällen. haremellertid gjort ingående utredningar om del här projektets företagsekonomiskaförutsättningar och med negativt resultat. Vidare har statens industriverk päuppdrag av gjort en utredning om de samhällsekonomiskakonsekvenserna av delta projekt. Enligt industriverket ler sig en investering iKaunisvaaragruvan f n. utomordentligt riskfylld från såväl samhällsekonomisksom företagsekonomisk synpunkt. Nämnden fortsätter emellertid utredningen ochslår fasi atl ställningstagandet kan ske först när alla utredningsarbeten haravslutats. Jag ber all fåyrka bifall lill vad utskottet hemställt. Hen () kortgenmäle: i säger sig vara förvånad över allsocialdemokraterna nu vill, som han uttrycker det, exploatera detta område. Manfick närmast intrycket atl detta var ell uttalande i stil med dem som vissamiljögrupper brukar göra. Vad vi nu diskuterar är inte den stora exploateringsom LKAB-gruppen ursprungligen fick i uppdrag att genomföra, utan vad det nuär fråga om är dels produkiion, men dels framför alll ett forskningsarbete, sombetecknas mineralpro- Om herrPetersson lar del av della projekt kan jag försäkra honom att han skall finnaatt del sannerligen inle blir ell sådani ingrepp i miljön som han här vill göragällande. Dettaprojekt är oerhört betydelsefullt för vårt land och även för länet. Då anser videt vara rikligt att kommunerna fär ge sin mening lill känna under rimliga förhållandenoch inte behöver arbeta under den tidspress som de nu fär göra. Det är mycketbeklagligt alt kommunerna inte fär den remisstid till sill förfogande som vianser vara nödvändig. Avde uttalanden som här gjorde fick man närmast del intrycket attherr , oavsett vilkel underlagsmaterial som kommer att presenteras,redan nu har bundit sig för ell slutgiltigt ställningstagande. Jag vill dåfråga om han delar den mening som bostadsministern gav ullryckför när hon var nere i och meddelade att hon var negativtinställd lill en ulbyggnad av . Kommunerna runt bör utnyttjasin vetorätt för atl säga nej, ansåg . Hon har tydligen innanunderiagsmalerialet kommit fram bundit sig för au säga nej tillRansladsprojektet. Är det fallet också med ? HerrPETERSSON i (c) kort genmäle: Jag kan inle förslå av vilken formulering kunde draslutsatsen att vi i bundit oss innan utredningsförslaget föreligger.Tvärtom harjag i milt inlägg slagit fast all man bör ta hänsyn lill desynpunkter som kommer fram från utredningen. Dessutom bör man ge kommunernamöjlighet att framföra sina synpunkter. Nusäger atl kommunerna hamnar i tidsnöd, om förslaget skallläggas fram . Jag tror emellertid alt herrBlomkvist liksom jag är medveten om att det förekommer eu samarbete mellanutredningen och kommunerna. Vi ser det från vårt håll som oerhört viktigt atlkommunerna fär komma till tals i det här sammanhanget. Lätmig med hänvisning till första inlägg, då han sade att man inlekommer alt bygga försökshallar och liknande, fråga: Om kommunerna skulle säganej, var skall man dä bygga försökshallarna? Jag tror alt industrideparlemenlet har intagit enklok ståndpunkt, när det har anvisat medel för första hälften av nästa budgetåroch sagl all man räknar med all anvisa återstoden pä tilläggsbudget. Personalenbehöver inte känna någon osäkerhet när det gäller anställningarna. Vi riskerarinte heller att splittra våra värdefulla forskarkrafter i . Hen () kon genmäle: Jag noterar de synpunkter som i anförde i sittsenaste inlägg, då han underströk att man verkligen ämnar pröva delunderlagsmaterial som kommer all finnas, när regeringen och sedan riksdagenskall ta ställning till denna fråga. Personligen harjag varitlitet orolig för alt skulle ha bundit 11 protokoll 1976/77:107-108 upp sig ,som exempelvis bostadsminisiern gjorde, när hon besökte . Jagciterade ur för . Jag har kontrolleratcitatet, och enligt de uppgifter jag har fåll lär bostadsminisiern ha uttrycktsig pä detta sätt. De synpunkler som här anförde innebär ju verkligen kommer atl pröva underiagsmalerialet. Jag hoppas - jag vet altjag också har reservanterna med mig - att det underlagsmaterialet skall varasådant att man kan fatta ett positivt beslul i ärendet. Tillsist en kommentar när det gäller personalen i . Om man, ,skulle utgå frän att det på förslag av regeringen skulle fattas beslut om attsätta stopp för , finns det åier-slällningsarbeten att göra.80 personer är anställda i . Såvitt jag kan förstå kan knappast mer änetl tjugotal delta i ett sådant äierställ-ningsarbete. Betydandeproblem skulle alltså återstå att lösa i samband med . Menjag vill än en gång uttrycka den förhoppningen att underlagsmaterialet skallvara sådant atl ett positivt beslul kan fattas beträffande . Hen (); Jag vill i likhel med reservanternas talesman uttalamitt beklagande över att utskottsmajoriteten inte har tillstyrkt vår motion876. Molionen utmynnar ju i sådana självklarheter som alt medel skall beviljasför etl helt budgetär för den fortsalla utredningen och forskningen i Ranstad.Det borde inte behövas någon längre argumentation för att klariägga detorimliga i att man inte får medel som gör det möjligt atl fortsättautredningsarbetet även . Skalldet vara möjligt att utnyttja skifferns totalinnehåll sä krävs det -enligl vadLKAB uttalat som sin uppfattning-ett långvarigt utrednings-och forskningsarbeteför att utarbeta tekniska processer som är ekonomiskl och miljömässigtacceptabla. Vi har i vår motion ställt frågan, och jag vill återigen upprepaden: Vilken industrination i världen har råd atl avbryta en liknandeforsknings- och utvecklingsverksamhet som den som f n. pågår i ? Utredningsarbetetkan resultera i stora möjligheter att i framliden skapa en ökadförsöriningssäkerhei inom väsentliga sektorer av det svenska samhället: energii form av elkraft, metanol och/eller fjärrvärme, råvaror förgödselmedelstillverkning såsom kaliumsulfal, fosforsyra, magnesiumsulfat ocheventuellt ammoniak, vidare aluminiumråvara och stållege-ringsmelaller förspecialslåltillverkning samt uran. Närjag lyssnade till i fick jag en känsla av alt han måsteha missuppfattat motionen, eller också är han hell okunnig om vadBillingenskiffern innehåller. Låt mig ta upp bara elt av de ämnen jag nyssnämnde, nämligen metanol. Utvinningen av detta skulle innebära atl vi kundeersätta 40 96 av bensinförbrukningen i vårt land. Vi skulle pä det sättetockså kunna få etl blyfrilt motorbränsle. Medandra ord: uranutvinningen är inte längre det stora och intressanta iRansladsprojektet, utan det är alla de andra mineralerna som går att fä ut avBillingenskiffern. i säger nu inte definitivt nej till projektet, om jag hartolkat honom rätt, men jag vill ändå påminna om att hanspartivänner i gick till val 1976 på ett nej till . Det är mol denna bakgrund som vi motionärer släller frågan, om detverkligen kan vara rimligt att inle låta delta förnämliga utrednings- ochforskningsarbete fortsätta under samma normala former som varitrådande när det gällt forsknings- och utredningsarbete i vårt land. Det ärverkligen allvarligt, och jag beklagar det, att vi har fått en regering som serså kortsiktigt på forskningsarbete av det slag vi nu behandlar. HerrBlomkvist har tidigare talat om den osäkerhet sompersonalstyrkan på ett 80-lal personer känner med anledning av det sätt påvilket den nuvarande regeringen handlägger frågan om framlid. Dethar allmänt vitsordats att den nuvarande personalen besitter stor erfarenhetoch ett högt tekniskt kunnande inom detta unika område. Jag har tidigare här ikammaren framhållit alt personalen vid under praktiskl lagethela projekttiden levt i stor ovisshet om verkets fortsatta verksamhet, men pågrund av en beundransvärd lojalitet och framtidstro har den trots alll stannatkvar och känt sitt ansvar. Personalen är verkligen värd en bäitre behandlingän den ovisshet som regeringen och utskottsmajoriteten bjuder den. Meddetla korta inlägg, herr talman, vill jag yrka bifall lill den socialdemokraliskareservationen av i m. fl. vid punkten 7 inäringsuiskoiteis betänkande nr 25. i (c) kort genmäle; tror att jag har missuppfattat motionen. Jag kan försäkrahonom att jag har läst motionen, och jag tror att jag har kunnat tillgodogöramig innehållet i den. Han tror att min ståndpunkt i annat fall beror påokunnighet om förhållandena när det gäller . Jag kan lugna honom även idet avseendet. Jag har varit i och haft fördelen atl få se vad man kanutvinna där. HerrSignelf säger att uran inte är del intressanla utan alla andra värdefullaråvaror som kan utvinnas ur Billingenskiffern. Jag skall inte bestrida det pånågot sätt, utan bara säga till att det pågår en utredning somskall vara klar före . När vi får ta del av den utredningen ochhör vad kommunerna som är berörda har att säga, kommer vi också att kunna laställning från sida. () kortgenmäle: När jag lyssnade på i anförande lidigare hadejag i alla fall en slark tro på all han icke hade den kännedom om somhan nu deklarerat i sitt senaste anförande. Han säger att jag sagt alt uranetinte längre är intressant. Jo visst är det intressant, men inle del mestintressanta när del gäller skifferbrytningen i . Jagvill bara ställa en fråga lill , eftersom han säger atlen ulredning pågår; Hur ställer sig till partivännerna iSkaraborg som säger nej till ? Tar avståndfrån detta och väntar på alt utredningen kommer innan han säger nej? HerrPETERSSON i (c) kort genmäle: Jag tror säkert att mina partivänner iSkaraborg har full täckning för sina ställningstaganden. Jag tror också att vifår elt utslag för befolkningens intresse när vi får det besked från de berördakommunerna i området som vi väntar pä. () kortgenmäle; i säger att han tror alt hans partivänner iSkaraborg har täckning för sina påståenden. Del intressantaste är atl höra vadherr har för uppfattning. Vi vel vad skaraborgska sagt. Nuvill jag ha reda pä vad säger om deras ställningslagande. Herr andre vice talmannen anmälde alt herrPetersson i anhållit all till protokollet fä antecknat att han inteägde rätt lill ytteriigare replik. HerrLÖVENBORG (-): Jag vill böria med att yrka bifall lill motionen 397. Jag gör detdärför att det är min övertygelse att malm, stål och järn alltid kommer attbehövas, atl de utgör grundvalen för all industriell utveckling, både här hemmaoch i världen i stort. Den nuvarande lågkonjunkturen, som i en del inläggtagits upp, är en sak. Men att sätta i gång med Kaunisvaara nu innebär att manstår redo när konjunkturen vänder, och det uppges det ju alt den skall göra. Jagyrkar också bifall till molionen av del skälet all vi anser del nödvändigt attbredda gruvbrytningen i Norrbotlen och komma bort frän den nuvarande rovdrifteni malmfälten. HerrSvanberg polemiserade i någon män mot en formulering i vår motion om attStålverk 80 nu är lagd i malpåse, eller någonting i den stilen. Men detta äruppenbarligen den borgeriiga regeringens ställningstagande. Jag är övertygadom att vi bör kämpa för 80 och alt vi skall vinna, för det är eltprojekt som är fotat pä sunda förnuftet och bärs upp av en stark folkopinion.Den dagen projektet genomförs behöver man också malmen frän Kaunisvaara. finns också ett annat skäl som man inte kommer ifrån. Jag tittade påLänsprogram 74, Del är ingen uppmuntrande läsning för kommun. a. kanföljande siffror noteras i statistiken: År1950 hade kommun 15 198 invånare. 1960 hade befolkningstalet minskattill 14 165 för atl 1970 ha rasat ner till 10 748. Så där har del sjunkit årefter är för att vid det senaste årsskiftet var nere i 9 435. Länsstyrelsensfiitiga utredare har också blickat in i framliden. Enligt den prognos man harräknat fram kommer kommun 1980 att ha 7 749 invånare. Men man har intenöjt sig med att stanna vid 1980. Man har också gjort en prognos fram lill 1990,och då skulle den här kommunen vara nere 16 811 invånare-dvs. om det inle lasnågra radikala grepp. Med den takten i ulvecklingen slår det ju klart atlpajalabor, boende i kommun, kommer atl bli något synnerligen sällsynt -något nästa lika sällsynt och ensamt vandrande som renarna pä . Detsom redan har skett innebär en mycket allvarlig och skrämmande utveckling.Kommunen har mist halva sin befolkning pä . De siffror man harräknat och 1990 visar vad som ytteriigare kommer att hända, omingenting radikalt görs. Detfinns också siffror som visar åldersfördelningen, och den blir inte bättre. År1970 hade åldersgruppen upp lill 14 en procentuell andel av kommunensbefolkning på 23 96. 1980 är procenisiffran 15. finns en procentsiffra som höjs, och det är procenten invånare från 65 åroch uppåt: 1970 var denna procentsiffra 12, 1980 kommer den atl vara 23 -alltså dubbelt upp. Allade där siffrorna kan man finna i våra länsprogram, och del lycker jag ärytteriigare skäl för att det måste ske någonting när det gäller kommun.Det som händer är ju att man långsamt bit för bil stjäl framliden frånmänniskorna som bor i den här kommunen, för om delta fortsätter har man snartkommit till den punkt då det är dags all konstatera att nu är det inte längrenågon idé atl resonera om nya industrier eller om gruvbrytning i Kaunisvaara.Det finns inget underlag, därför att det viktigaste - arbetskraften - är borta.Den gränsen är man redan nu snubblande nära. Detfinns någon marginal för ytterligare utfiyttning, utan Pajalakommun är som en svårt sjuk patient. Den kan räddas med en kraftig medicin. Denkrafiiga medicin man ser inom räckhåll är gruvbrytningen i Kaunisvaara, Dröjerman med den, så dör kommunen -det säger i vart fall ansvariga kommunalmän däruppe. Det är klarl att del kan vara svårt för en läkare all ställa rätt diagnosoch alt komma fram lill den rätta och livgivande behandlingen. Men när detgäller kommun är diagnosen klar; man vel vilken medicin som snabbt kanförbättra hälsotillståndet. Om en läkare i etl sådant läge inte skulle användasig av medicinen skulle ansvarsnämnd föranstalta om åtal förgrovt tjänstefel. Jag lycker det är lika oansvarigt om man nu inte sätter inden medicin som finns aktuell och som man vel ger åtskilliga hundratalnänniskor arbeie i kommun - alltså gruv- Det är skälettill atl jag även i detta läge yrkar bifall till den motion som vi har väckt. HenSVANBERG (s): Egentligen har jag inte anledning att på något sätt polemisera mol herrLövenborg i vad det gäller beskrivningen av situationen i . De siffrorsom redovisat är hell riktiga, och det är också riktigt att omingenting händer i inom en relativt snar framtid, så blir det ett endastort ålderdomshem - ungdomen fiyttar ut, det blir bara gamla människor kvar. Mensedan är frågan: Vad skall man göra i ? Det har givits väldigt mänga godaråd - man skall göra det och det.