prot · G009130 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:130 Förhandlingarnaleddes till en börian av herr tredje vice lalmannen. §1 Åtgärder för den glasindustrin (forts.) Fortsattes överläggningen om näringsulskoltels belänkande 1976/77:37. Hen (): Vidiskulerar åter den glasindustrins problem här i . För vilkengång i ordningen kan jag inte säga, men det har bra nära varil en helföljetong. sker debatten och fallas besluten på grund av den propositionsom lagls av regeringen saml näringsutskottels belänkande nr 37. Debatten ochbesluten äger rum i skuggan av den konkurs som drabbat Kronagruppen och somberör fyra arbetsplatser och samhällen. Varselom uppsägningar har redan skett. Vannan i är släckt för alltid - ellerkan den komma i gång i framliden? Det är frågan. Man kan diskuieravarför jusl glasinduslrin varil föremål för iniresse. Del finns juandra krisdrabbade industrier. Jag tror att det beror på att den svenskaglasiillverkningen är specifik. Den sker forlfarande hantverksmässigt, den ärkoncentrerad lill fyra kommuner i och och dessulom harsvenskl glas ett gott ryktesåväl kvaliletsmässigl som i fråga om design inte bara i ulan över hela världen. Detär tre kommuner som drabbas av den konkurs som är aktuell. Osäkerheten införframtiden är slor bland de anslällda och hela befolkningen i dessa kommuner.Något direkl besked om regeringens planer fick inle fröken avinduslriminislern. Frågornakvarsiår: Kan jobben räddas vid berörda bruk? Har regeringen några planer på aueventuellt skaffa ersättningsindustri för berörda orter? Industriministern sadei den föregående debatten här i kammaren att den nya decentraliseraderegionalpolitiken skulle ge ökade möjligheter. Jag vill frågaindustriministern: och pä vilket sätt? Induslriminislernsade också alt man skulle kunna fördela den industriella tillväxt som trotsalll sker inom vissa förelag. Kommer delta att ske när det gällerglasbrukssamhällena, så all vi kan få en mer allsidig industrisysselsättning,eller menar industriministern att det skall byggas upp nya industriorter? Fröken har redannämnt de orler där glasbruket är den do- minerande eller den endainduslrin. Kommer den nuvarande regeringen all göra på samma säll som den förragjorde när den räddade Måleräs och Björkshull vid den förra krisen inomKronagruppen eller skall de fria marknadskrafterna få råda? HerrHovhammar är också orolig på grund av konkursen. Han är rädd att det storalagret - värderat till 12 milj. kr. - skall realiseras ul på den svenskamarknaden och flylla problemen till andra glasbruk. Jag kan förslå oron, ochjag vill fråga: Har regeringen någon plan för hur avvecklingen skall äga rum? Lålmig efler dessa allmänna frågor gä in på näringsulskolleis belänkande nr 37. Detär redan omnämnt i debatten atl vi socialdemokratiska riksdagsmän från Kalmaroch har lämnat en molion med fyra krav, som vi anser måsleuppfyllas för all Irygga glasinduslrin och samhällenas framtid. Del förstakravet är all man som målsättning skall ha att behålla den volym ochlokalisering som vi har . Jag hade tolkat utskottets skrivning som atlutskottet var ense med oss. Men efler industriministerns svar lill frökenÖhrsvik all hon skall bli glasförsäljare och garantera att del svenska glasetkan säljas, är jag lilel rädd alt han ställer samma krav även på oss andramolionärer och begär all vi skall bli glasförsäljare. Jag inslämmer helt medfröken om atl del måsle vara regeringen, och förelagen somhar ansvarel för all föra en sådan polilik och planera sä atl svenskglasinduslri kan få avsällning för sina produkler. Jagnolerar att även industriministern anser atl del brustit i marknadsföringen,ly efter en uppräkning där bl. a. marknadsföringen berörs säger han i svareltill fröken : "På dessa områden måste de svenska glasbruken blibättre för atl långsiktigt kunna hävda sig i den internationella konkurrensenoch för att kunna trygga sysselsättningen för de anslällda." Värt förslagom ett exporibolag med starkt slalligl inflylande för all marknadsföra svenskakvalitelsvaror - lägg märke lill all del gäller även andra ling - är ell försökall klara denna uppgift. Men avfärdar hela denna fråga med allsäga: "Hur många tror att ett exportföretag med statligt inflytande bättreskulle kunna marknadsföra produkter i utlandet?" HerrHovhammar, detla förslag härstammar från LO, och jag tror alt de flesta som äranslällda inom glasindustrin anser att det skulle bli bättre än nuvarandeordning. Lägg märke till, , all industriministern inle hellerlycker all ni har klaral av marknadsföringen. Och lål mig hänvisa lillsamgåendel mellan och . Även dessa förelag har ulländsk konkurrens.Och de som är slora, myckel slörre än vad svensk glasindustri är sammanlagl,anser all de behöver ha en gemensam marknadsföring för all klara konkurrensen.Även den svenska slålindusirin är inne på della. Men säger: Delvill vi klara själva! När skall ni göra delta? 2500 anställda har inte tid att vänta på atl ni skall bli överens.Sedan exporlstödei infördes har ni icke lyckals med en samordning som jag, ochmånga fler än jag, anser är nödvändig för all klara glasinduslrin. Ty det är påexportmarknaden vi måsle öka försäljningen för all klara de 2 500 jobben. Förall få till stånd en sådan samordning anser vi alt den rådgivande nämnden börha löntagarmajoritet Del säger den borgeriiga ulskolismajoriielen nej lill,och även slällde frågan: Varför? Och han lycker all del ärunderligl all vi kräver della. Jagskall cilera några rader från en artikel i lidningen Företagaren, författad avherr Hovhammar: "Vi måste visa på alternativen till ett pampstyrlnäringsliv och därmed också lill ell hårt styrt och kontrolleratsamhälle." Detär just ett sådant alternativ vi anvisar i motionen och reservalionen.Glasbruksarbelarna har varil styrda av pampar . Genom medbestämmandelagenoch andra ålgärder vill vi ha slul på delta. De anslällda skall få möjligheterall påverka utvecklingen och irygga sin sysselsällning. Men då säger herrHovhammar och de borgerliga nej. Herrinduslriminislern sade alt del var en rejäl satsning på glasinduslrin ochhänvisade lill del besvärliga budgetläget Vi motionärer föreslår inte någonökning av del direkl riktade stödet ulan hänvisar lill den strukturfond pä 750milj. som socialdemokraterna hade föreslagil i en partimolion. har deltafallit Lål mig då direkt säga att de belopp som anvisas är alldeles för små.De räcker icke mer än lill de följd-investeringar som behövs för alt kunna taemot pellelsen från den gemensamma mängdanläggningen. Men i denna fråga får viåterkomma. Jag anser alt del inle är en lillräcklig saisning för all iryggasvensk glasindustri. HerrHovhammar hade förhoppningar om atl en borgerlig regering skulle föra enpolilik som gör all glasbruken klarar sig själva. Om litar pädetta, så gör inle glasarbeiare del! Krisen är ingenling mol densom vi upplevde när vi senasi hade en borgerlig regering. Och efler sju månaderav borgerligl slyre säger jag: Forisälier ni som ni böriat, dä blir det enverklig kalaslrof inle bara för svenskt glas och svenska glasarbetare utan förhela industrin. är inle alla glasbruk som del har gåll dåligl för. Del flnns undanlag. Mendem behöver jag inle räkna upp här, dem känner även lill. Med della ber jag all få yrka bifall lill de reservaiioner som ärfogade till ulskotlels belänkande. Hen HOVHAMMAR (m): Om jobben skall kunna räddas och om vi skall kunna ha kvar en delsamhällen, del beror - som också induslriminislern sade - på möjlighelen altsälja vårt glas, att marknadsföra det effektivt, inle minsl i ullandel. Del ärju della vi håller på med inom den glashanteringen.Regeringen visar oss en betydligt större uppmärksamhet än den gamla, herrFagerlund. Detär egentligen ganska fantastiskt all höra stå och säga attregeringen gör ingenting, det handlar om alllför litet pengar osv. Jag vill erinra om att det inte är så länge sedan som jag hade enmolion här i om att den glasindustrin skulle fä 700 000 kr.i exportstöd. Vad gjorde den gången? Jo, han röslade motförslaget Delsamma gjorde hans partivänner och kommunislerna. Vi flck dessapengar den gången lack vare atl vi vann lottningen. Undersådana förhållanden, när man själv medverkal så dåligt, skall man nog, herrFagerlund, vara litel mildare i sina omdömen. Jagvill alltså erinra om att regeringen nu har ökat exportstödet lill 6 miljonerpå tre är. 1 slällel för , som röslade ned, får vi 2miljoner om årel. Vi får vidare ell invesieringsslöd. Förslå årel får vi 9miljoner, andra året 3 och tredje årel 3 miljoner. Det fanns inte tidigare. av de pengarna skall vi placera i en pellelerings-anläggning i , omvilken vi nu beslulal, och det kommer atl innebära belydligl bättremiljöförhållanden för bruken och de där anställda. Vifår elt strukturstöd på 3 miljoner, fördelade med I miljon . Det skallge möjligheter lill omstruktureringar i branschen. Vi arbelar på alt fåslagkraftiga enheter. Det har skett en fantastisk ulveckling under senare år.Jag nämnde i mitt lidigare anförande att del på 1950-lalel fanns 60 glasbruk, finns knappasl hälften. Detta visar lydligl alt det har skett en hel del idenna bransch. Forskningoch ulveckling får vi också slöd till. Det behövs om vi skall hänga med i denhårdnande ulländska konkurrensen. Jagvill med della ha sagl all den nuvarande regeringen har gjorl belydligl meraän den socialdemokraliska när del gäller all slå vakl om den här lillahanleringen, som trots alll är myckel betydelsefull för många kommuner ochsamhällen specielll i Sydosisverige, Vihar gått emot reservationens förslag om löntagarmajoritet i den rådgivandenämnden. Jag upprepar all nog har fäll detla om bakfoten. Deltaär inte en beslutande nämnd, utan en rådgivande. Del flnns ingen anledningvarför en viss grupp skall ha majorilel. Exportenhar vi inle klaral, säger , Men vi exporterade förra årel drygl40 96 av vad vi tillverkade i , Vi har målsäiiningen all kunna nåhälften, alllså 50 96, Del tror jag vi kan nå, inte minsl med hänsyn lill deakiiviieler som förekommer, bl, a, på mässor runl om i världen. Dessaakiiviieler bekosias lill hälften av glasbruken. Del är inle sä all vi fårslödel ulan all själva göra en molprestalion. Vi får som regel salsa minslhälften för all genomföra en akliviiel, Tvärlemoi vad anför ärglasbruken synneriigen akiiva på exporisidan. Det är förunderligt all herrFagerlund inle är bällre orienterad när han ju bor i ett glasbrukssamhälle. Hanborde faktiskt lyssna till vad både anställda och förelagarehar alt säga i de här frågorna, Trolsalll är vi optimister. Jag har sagt lidigare, och jag upprepar del, att vi hardel högsia kostnadsläget i världen men jag tror i alla fall all vi rned vårtskickliga yrkesfolk, vår idérikedom, våra goda formgivare och en förbättradmarknadsföring-produktutveckling skall kunna upprätthålla en manuellglaslillverkning i , Denulredning som arbeiade med atl undersöka förulsätiningarna förglasbruksindustrin redovisade sitt resultat . Man ansåg altglasinduslrin var överdimensionerad i , det handlade om 600 anställda.Jag anser all della var ell alllför kategoriskt konsiaierande. Med rättorganisalion bör vi kunna sysselsätla de anslällda vi har , knappa 2 500, Hen (): Lål mig försl konslalera all har en ganska konsligdebatleknik. Han vill varie gång vi diskulerar della göra gällande all jag inlehar någon kontakt med glasinduslrin och all jag inte skulle kunna följa vad somsker där. Men, , jag har konlakt med glasinduslrin. Del är barasä att vi har kontakter med olika grupper av dem som är anställda inom dennainduslri. HerrHovhammar säger: "Vi klarar exporten," Men del gör ni ju inle! På denpunkten cilerade jag tidigare industriministern, så del var inte jag som slodför del påståendet. Jag citerar ur svaret : "Del gäller ifråga om bl, a, marknadsföringsinsatser, produktutveckling, produktionstekniskutveckling och arbetsmiljö. På dessa områden måsle de svenska glasbruken blibättre för alt långsiktigt kunna hävda sig i den internalionella konkurrensenoch för att kunna trygga sysselsättningen för de anslällda," Nihar alllså inle klarat det här, anser ocksåindustriministern, och då hjälper del inte vad säger här om hurbra han och andra är. Ni har inle klaral detta under den lid ni har haft på er. HerrHovhammar påstår att det nu är fråga om en satsning som är bällre än tidigare,och han hänvisar till en diskussion som vi har haft. Jag skall inte vara säofin atl jag läser upp vad sade när vi molionerade första gångenom svensk glasinduslri, men dä hävdade han i en artikel i alldel var fullständigt onödigt med någol statligt slöd till den svenskaglasinduslrin. har fått lära om, och del är jag tacksam för. Vadgäller frågan om den rejäla satsningen hade vi ell förslag om en slruklurfondpå 750 milj. kr. som skulle gå också lill glasinduslrin. Den fonden har herrHovhammar sagl nej lill. Men jag vågar hävda all de 9 milj. kr. glasinduslrinfår inle kommer all räcka lill mer än de följdinvesteringar som blir nödvändigaoch för all klara pellete-ringsanläggningen i , som ni nu efter mångaom och men har kunnat enas om all bygga - det har ju varit strider också omdetta. Också med lanke päKrona-brukens konkurs är jag forlfarande inte övertygad om all ni kommer allklara del. Vimåste ha ell samgående inom svensk glasinduslri. har framfört enannan äsikl här, men han är en av dem som siändigl och jämt har varilmotsträvig när del gäller elt verkligt samgående så alt man kan klara de härproblemen, och han har alllför myckel sell till sill egel glasbruk i de härsammanhangen. Hen HOVHAMMAR (m): Vad angår slruklurfonden har ju riksdagsmajorilelen förkastatdenna. Majorilelen trodde inte atl del var någol bra allernaliv. Del var välbara en liten ballong som sändes upp efter det alt förslaget om Meidnerfondernaförkastats. Del finns, enligl vår mening, andra möjligheter all slärka svensklnäringsliv och svensk induslri. Al-lernaliven är marknadshushållning ellerplanhushållning. Här har vi olika uppfaliningar, lål oss bara konsiatera del,. Men den debatten får vi ta . Närdet gäller glasexporten vill jag erinra om att del ju inle är så mångabranscher här i landet som kan exportera 40 96 av tillverkningen. Del måsle ialla fall, herr talman, innebära atl de svenska glasbruken, trots atl de ärförhållandevis små och inte särskilt kapitalstarka, har haft både vilja ochkrafl all sälja en hel del varor till ganska svåra och avlägsna marknader. Viär som jag förut konstaterat faktiskt föregångare när det gäller exportakliviteter.Och med den satsning som regeringen nu gör tror jag alt det skall kunna bliännu bättre. Regeringenhar atl iaktta sparsamhel. Visst hade del varil bra, om del anslagils 30, 40eller 50 milj. kr. Den arbetsgrupp som arbetade under industriverket haderäknal med 30 miljoner. Regeringen föreslår nu 25 miljoner. Skillnaden är intesä stor. Vi förstår det svåra ekonomiska lägel. Många branscher har detbesväriigl. Framför alll rör del sig om belydligl Slörre salsningar, t. ex.inom slålindusirin, varven, leko- och skoinduslrin, för all bara nämnda någraområden. De pengar vi nu får visar därför en god vilja frän regeringens sidaall försöka hjälpa lill i den svåra siiualion som både vi och många andrabefinner oss i. Tillsisl vill jag konslalera all näringslivet aldrig skall bygga sin framlid påsubvenlioner. Man måsie sikla pä all kunna slå på egna ben. Vi i glasbranschenhoppas att vi - när konjunkiuren vänder, för del skall den väländå göra - skall få möjligheier au driva våra förelag ulan slöd från delallmänna. Förulsällningen är emellertid atl det förs en ekonomisk politik ochen näringspolilik som gör det möjligt att driva enskilda förelag i ,inle minst små och medelstora. Regeringens näringspolitik och ekonomiska poliliksaml satsningarna på enskild fri företagsamhet gör atl vi kan vara meroptimistiska än förut Hen (): Vi skall inle ha någon följetong här. Jag länker bara säga tre saker. Fördel förslå är jag på grund av del svenska glasels kvalilel övertygad om all eneffekiiv marknadsföring skulle göra det möjligt all garantera alla de 2 500 somi dag är anställda inom svensk glasinduslri anställningstrygghet för framtiden. Fördet andra vet jag atl min bänkkamrat som lidigare hade hand om näringspolitikenskulle - om vi hade haft en socialdemokratisk regering - ha lagl fram enproposilion där del föreslagils ell belydligl slörre belopp för svenskglasinduslri, ell minsl dubbell så stort belopp. Själv har jag sagl all detskulle behövas 100 milj. kr. Fördet tredje vill jag med anledning av alt lalar om den borgerligaregeringens verkligt fina näringspolilik fråga honom: Är en näringspolitik sommedför en standardsänkning för del svenska folkel någonting all slå och skrytaöver? Hen HOVHAMMAR (m): Efter att ha haft en regering, som övertagit ansvaretunder svåra betingelser efter en regering, vilken sannerligen inte hade rosalmarknaden när del gäller näringsliv och statliga förelag, kan man inle räknamed att ett ekonomiskt tillfrisknande skall ske så snabbi. Allt lar sin tid.Dessutom har vi drabbats av en internationell lågkonjunktur. Belräffandemarknadsföringen är och jag överens. Vi skall bedriva eneffekiiv marknadsföring. Vi försöker göra del , men den kan självfalletförbäliras. Ingenting är ju så bra all del inle kan bli bättre. Men vi villinte ha någol statligt exporibolag. Dengamla regeringen skulle ha lagl fram en bättre proposilion, säger herrFagerlund. Ja, del vel vi inle. Ulredningen föreslog 30 milj. kr., och vi fick25 milj. kr. Det är inte sä dåligt. menade för något är sedanalt man inie ens hade råd all ge oss . Del var ännu sämre. Dennuvarande regeringen har i alla fall gjort anslrängningar för all tillmötesgåoss. Tilsyvende og sidst vill jag slå fasl all svensk glashaniering skallförsöka slå på egna ben. Den näringspolilik och den ekonomiska polilik somskall bedrivas i vän land under de närmasle åren måsle innebära atl företag iskilda branscher kan få en bällre slällning och därmed också fä möjligheier allklara sig ulan alllför mycket av inblandning från staten. Överläggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad ulskotiet i dessa momeni hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskolleis hemslällan i betänkandet nr37 mom. 4 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslal för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 154 Nej - 140 Propositionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemslällan i betänkandet nr37 mom, 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 154 Nej - 140 Mom. 7 och 8 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemsiällt § 2 Jourdomstolar, m.m. Föredrogs juslitieulskollels belänkande 1976/77:25med anledning av molioner om översyn i skilda hänseenden av m,m, Idelta belänkande behandlades motionerna 1975/76:298 av fruLindquist (m), 1975/76:714 av fruJacobsson (m), 1975/76:715 av (), 1975/76:1077 av henNyquisi (fp), 1975/76:1998av m, fl. (m), vari såviti nu var i fråga hemslällls all riksdagenbegärde atl regeringen lade fram förslag om försöksverksamhet medjourdomslolar i enlighet med vad i motionen 1979 anförls (yrkande 9), och 1976/77:332av m. fl. (m), vari såvill nu var i fråga hemslällls atlriksdagen hos regeringen begärde alt förslag framlades om försöksverksamhetmed jourdomstolar i vissa tingsrätter (yrkande 4). Jourdomstolar,m. 1, all belräffandeöversyn av skulle avslå motionen 1975/76:714; 2, atl belräffandemedtilllalads hörande i rättegång skulle avslå moiionen 1975/76:298; 3, atl belräffandebeslag av skriftlig handling skulle avslå motionen 1975/76:715; 4, alt beträffandemellandom i brottmål skulle avslå motionen 1975/76:1077; 5, atl beträffandejourdomslolar med anledning av moiionen 1975/76:1998 i denna del (yrkande 9)och motionen 1976/77:332 i denna del (yrkande 4) gav regeringen lill känna vadulskotiet anföri i della hänseende. Reservation hade avgivits belräffande jourdomslolarav fröken , herrar i och , och samt herrar och (samtliga s) som att utskottetunder 5 borl hemställa atl skulle avslå motionen 1975/76:1998 idenna del (yrkande 9) och moiionen 1976/77:332 i denna del (yrkande 4), Vi har under ell anlal är behandlat molioner från moderaler, där mankrävt ell inrättande av jourdomstolar för dömande av ungdomar. Utskottet harvarie år med stor majoritet avslyrkl del kravel, har moiionärernavisserligen vidgat kravet på en försöksverksamhet av detta rättsförfarande tillatl även gälla vuxna personer, men i övrigt är del samma molionskrav. 8Riksdagens protokoll 1976/77:129-130 Jourdomstolar,m. Jagkan inle underlåta atl uiirycka min förvåning över all cenlern och folkpartietnu har slälll upp pä den moderalmotion som vi lidigare under flera är gemensamlhar avslagit Delär kulym i ulskollen all när en ulredning arbelar, vars direkliv ger denmöjlighel all pröva frågan, inle ge regeringen någon mening till känna medanledning av en molion. Gängen brukar då vara all motionen avslås. Vireservanler kan inte flnna någon rimlig anledning till all frångå denna ordningi della ärende. Jagvill med detta yrka bifall lill reservalionen som finns fogad lilljustitieutskoltets betänkande nr 25. Hen (): Jag tror det är en allmän uppfallning - och del ligger väl också isakens natur - atl del är önskvärt alt lagföringen av lagöverträdare i lidenligger så nära brotlslillfällel som möjligl. Alla kan vara överens om all delär olämpligt all en misslänkl person skall behöva vänla länge pä rällegång; delär också en uppfallning som har uttalat vid lidigare tillfällen. Vihar i flera regler som innebär att man skall försöka få eltsnabbi förfarande. Förundersökning skall t. ex. bedrivas så skyndsaml somomständigheterna medger. Närdel gäller unga lagöverträdare markeras önskvärdheten av en snabb lagföring specielllgenom reglerna i lagen med särskilda beslämmelser om unga lagöverträdare, därdel t ex. sägs all mål moi den som ej fylli alllid skall behandlasskyndsaml. Nuär frågan, herr lalman, om nuvarande beslämmelser är lillräckliga eller om mankan gå vidare i något avseende för atl få lill stånd en snabbare lagföring. Entanke som har förls fram från moderat håll är den ominförande av jourdomstolar i vissa fall. Även brollskommissionen som arbetadeför några är sedan, hade samma tankegång och ansåg all den här frågan bordeprövas i ell lämpligl sammanhang. som nämnde,, resls i vid flera lillfällen. Senastbehandlades ärendet 1975, då justilieulskoiiei avslyrkie kravel underåberopande av au frågan kunde bli aktuell vid den översyn av räiiegångsbalkensom då förbereddes i jusliliedepariementet. Nuhar den översynen påbörials genom lillsältandel av en kommiilé för översyn avrällegängsförfarandel vid allmän domslol. Jusiilieulskollel flnner dä lämpliglall kommillén under sill arbeie med all söka nå ell snabbare, enklare och merflexibell brollmålsförfarande även överväger lanken på jourdomslolar.Juslilieutskollel lar inie slällning lill om della är en lämplig väg all uppnåden yllerligare snabbhel som kan önskas, men ulskollel vill ha della pröval.Därför bör kommillén överväga frågan förutsäiiningslöst Del är deua somulskollel nu vill all kammaren skall ge regeringen lill känna. Jag yrkarbifall lill ulskolieis hemslällan. () kortgenmäle: