prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Men man gjorde inte några avkall på utredningensambitioner, när man gjorde den nedskrivningen av del materiella innehållet.Snarast kan man lyda försvarsministerns skrivningar om markstridsförband,personallransporter, pansarförband och yiattacksförband som enambitionshöjning i förhällande till försvarsulredningens andra betänkande.Samma krilik som nu söker rikta mot vår reservation kan alltsåföras fram mot regeringen och ulskoltsmajoritelen. Ja,till de största egendomligheterna i svensk polilik nu hör väl årets dubblabudgetbehandling. Först lånar man enormt utomlands för all stimulera ekonominoch lägger fram en budget med en rundhäni utgiftssida, sedan återkallar manåtskilligt i kömpletteringsproposilionen. För för-svarshuvudtileln ger metodennära nog etl makabert intryck. skall fastställa länglidsplanoch årsbudget, men redan innan del har skelt vet vi att 150 miljoner skallåterkallas för all återbetalas med inflaiionspäslag senare underprogramperioden. Dehär galenskaperna kunde undvikas, om biföll den socialdemokratiskareservationen. Då inbesparades beloppet -jag medger atl del materiella innehålletinle blir detsamma - mer än två gånger om, och del behöver inle skaffas fram pånytt. Delta vore all följa terrängen, försvarsminisiern! ()kort genmäle: Del var väl bra alt försvarsminisiern nu fick tala om atl han har enmyckel vidare syn på säkerhetspolitiken än vad vi lidigare förställ all hanhar. Men om man får elt annat synsätt så måste man också skaffa sig verktyg föratt arbeta efter del nya synsättet. Sedanhåller jag fast vid vad jag sade om de multinationella företagen. Del stod irapporten att man skulle uppmärksamma dem, och jag trodde i min naivitet attnär elt departements uppmärksamhet riktas på en företeelse sä arbetar departementetmed företeelsen - inle bara uppmärksammar den. Jagskulle vilja passa pä all säga: Fortsätt nu med säkerhetspolitiken, herrförsvarsminister, och följ vad gör i FN när det gäller demultinationella företagen! Jag är alldeles övertygad om alt dessa företag ärinlressanla för värt internationella arbete och våra internationella insalser,även för försvarsministern. De sysslar inte så sällan med vapen-tillverkningoch vapenhandel, så det finns ell ganska nära samband. Jag har redan talat omall jag tycker atl den nuvarande regeringen borde kunna göra kraftigareinsatser i FN på del området. HenSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Är del ointressant, , hur del kommer atl se ul i olikakrigsfall? Vilket argumenl från en försvarsminister! Det är ju på detta vibygger upp vår organisation, och jag är övertygad om alt försvarsledningen intedelar uppfattning all del är ointressant. Delär klart att del är bäst om vi får önsketänka och inbilla oss alt våra 500 å600 flygplan skall hålla oss utanför kriget - det önskar jag också naturligtvis- men vi kan väl ändå inle bygga flygplan och förutsätta all de inle skall kommatill användning och säga att huvudändamålet är atl de skall varakrigsavhållande. Huvudändamålet är väl atl de skall användas om del bliraktuellt, inle sant? Närvi talar om krigsavhållande effekt så vill jag återvända till vad jag sadelidigare. Det är inle alls säkert all man väcker större respekt med en sådanmilitärapparat som vi har. Vi vel alt det är mycket lätt alt eliminera ävenmoderna jakt- och allackflygplan numera. Del finns exempel pä delta från desenaste årens krigshandlingar runt om i världen. Del finns en överdriven tro på sådana här systemseffekt som är konstig i sammanhanget, tycker jag. Flygplan kommer all slås ul.Vi kommer alt få föriusler, och del vel även en angripare. Följakiligen minskarden krigsavhållande effeklen. Fienden kan ju slå ul en del av planen, kanskehälften, . Vari lar då den krigsavhållande effeklen vägen?Resonemangei håller inle. Jag regislrerar den avgörande skillnad i fråga om ideologi på det härområdet som föreligger mellan ä ena sidan regeringen och å andra sidanvänsterpartiet kommunislerna. För regeringen är del hell klart, med deninriklning som den svenska säkerhels- och försvarspo-liliken har, allhuvudändamålet med försvarsmakten är atl den aldrig skall behöva användas. Detär faktiskt därför vi bygger upp den. Jagär beredd att upprepa atl den främsta målsättningen, när vi bygger upp ellluftförsvar, är att del skall finnas i beredskap. Del skall ha såkrigsavhållande effekt att del aldrig skall behöva användas. Men herrSöderqvist har precis motsatt uppfattning om huvudändamålet, nämligen alt harman skaffat flygplan så skall de användas. Jag ber faktiskt all hans parti funderar igenom det här. Givetvisär jag som försvarsminister inte ointresserad av vilka förlusterna skulle blii olika tänkta lägen. Vad jag sade var all det är rätt ointressant attdiskutera detta i kammaren just , för här utgår man frän hypoteser, och dettror jag icke ger någon reell grund för en seriös försvarsdeball i nuvarandeläge. Man kan ha olika uppfattningar. Regeringen har den uppfattningen atl viskall ha ett försvar som är krigsavhållande och därmed fredsbevarande. Vi villicke i onödan utsätta den svenska civilbefolkningen för risker. Vär bedömningär all om vi på elt avgörande sätt sänker den tekniska nivån utsätter vi detsvenska folkel för myckel större risker, och dessa risker är vi inte villigaatl ta. Tillfru vill jag bara säga alt givetvis har jag som försvarsministerett ansvar för säkerhetspolitiken. Denna har dock etl myckel bredare register,och skall inle förstora min roll i sammanhanget, även om jagi och för sig kan känna mig smickrad. Säkerhetspolitikens två huvudkomponenterär - det tror jag vi är överens om - utrikespolitiken och försvarspolitiken.Sedan kan vi böria gradera biståndspolitik, handelspolitik osv. - det är enrätt ointressant relation. Delär helt naturligt atl jag tar upp aspekterna pä försvarspolitiken, medanutrikesministern svarar för den utrikespolitiska delen. Jag kan försäkra fruLewén-Eliasson att hon inle behöver ha så stora bekymmer om samordningen. Visamordnar faktiskt det här i regering och departement. Det innebär bara attjag i mina propositioner inle behöver skriva vad ulrikesminislern tycker ochall hon i sina proposilioner inte behöver skriva vad jag tycker. Vi har enuppgiftsfördelning här. Jagkan alltså lugna med alt detta synkroniseras hela liden. Ochnär det gäller de multinationella företagen vill jag påpeka alt det faktisktskett en utredning inom departementet, närmare bestämt inom SSLP. Jag kandessutom upplysa om alt del arbetet fortgår, sä vi nonchalerar inle saken. Jagskall vara fullt uppriktig och säga alt jag inser att det här är en fråga sommåste följas - den får inte negligeras - men jag ser ändå icke del såsom varandeell av de säkerhetspolitiska problem som jusl nu måste prioriteras. Vi harandra saker som är av betydligt allvarligare och farligare innebörd, och ävenvi måsle prioritera. Men del innebär icke atl jag på något säll undervärderarbetydelsen av frågan. Den måste alltså noggrant följas. Slutligennågra ord till i , som lalade om egendomligbudgetpolitik. Jag finner att i nästan alla sina inlägg börjatverka som någol slags socialdemokratisk skuggbud-gelminister - han drar infrågan om kompletteringspropositionen. Förstoch främst vill jag slå fast att siffran är 300 milj.kr. Dä är del enväsentlig skillnad - och det vidgick att det var - mellansocialdemokraternas förslag och regeringens. säger alt inleens regeringen skulle klara full täckning för vad som föreslagils. Ja, ingenkan ge absoluta garantier, men det har i alla fall varit vår strävan att hatäckning. Är del så all menar atl det inte finns någon krympmånalls inom regeringens ekonomiska ram, sä drabbar det som arvssynden i andra ledäven det socialdemokraliska alternativet - dä blir ju ert alternativ ännusvagare. Irealiteten innebar inlägg sekundärt en kritik av delmateriella innehållet i vad socialdemokraterna presenterat. Del är som jagsagt: Skulle vi realisera della och föra ut del i verkligheten måsle vi antingenilla kvickt avskeda ytterligare 3 000 försvarsanslällda - del skulle fram lill1982 bli 5 500. är, som jag framhöll, en helt omöjlig väg. Jag tror allherr delar min uppfattning alt vi inle kan fara fram pä detta säll.Då finns del bara ell sätt, och del är malerielbeställningar. Och får del dekonsekvenserna alt krigsorganisationen icke kan förnyas i den omfattning vi äröverens om. Del får ytterligare den effeklen - som vi i och för sig inle skalldiskulera men som det inte alls är opassande atl hänvisa lill - att omman inle friställer folk inom försvarei minskar man sysselsättningen inom densvenska industrin i viss utsträckning. Herrförste vice lalmannen anmälde all herrar och iEskilstuna anhållit att lill protokollet få antecknat all de inte ägde rättlill ytterligare repliker. Varken förre utrikesministern eller jag har undertecknatden socialdemokraliska partimotionen i försvarsfrågan. Det är några borgerligatidningar som har fäst sig vid detta - och någon sade att ävenförsvarsminisiern gjorde del - och funderade om vi inle delar den uppfattningsom kommer fram i molionen. Sådana påståenden kan inie syfta lill annat än attge den föreställningen atl socialdemokraterna skulle försöka driva en annanpolilik när man har kommit i oppositionsställning än vad man har gjort förut.Nu vet ju åtminstone försvarsministern alt partimolioner brukar undertecknas avgruppstyrelserna inom resp. parti. Varken jag eller har nöjetall lillhöra gruppslyrelsen i den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Men jag kanförsäkra, för all det inte skall bli någol missförstånd på den punkten, atl vibåda står helhjärtat bakom den motion som har lämnats. Spekulationer av dettaslag röjer okunnighet om den säkerhets- och för- svarspolilik som mittparti har fört i della land. Socialdemokratinsinställning lill försvarei är positiv, men den är kritisk. Jag vågarpåslå all del intresse och den observans som försvarsorganisationen ständigthar varii ulsatl för har varit någonting nyttigt för landel från mångasynpunkter. Vär inställning lill försvaret är genomtänkt och fasl. På sammasätt har vär utrikes- och säkerhetspolitik varit att lila pä. Den har syftatlill internationell solidaritet, till fred och lill internationell nedrustning.Jag kan bara hänvisa lill vad i sill alldeles utmärklaanförande sade när hon beskrev hur vi ser på uivecklingen i världen. Vi har -del är elt faklum som vi inle kan komma ifrån, - kommit päkollisionskurs med och deras företrädare högern närdel har gällt säkerhets- och försvarspolitik. För oss har alllid del främstamålet varit all medverka till en världsordning som sätter vapenmakt och våld påundantag. Omsorgen om den egna nationella välfärden är viktig men får intedrivas därhän att den kan missförstås och att den inte korresponderar med vårainternationella strävanden. Motsättningenmellan oss och pä denna punkt har myckel djupa rötter och har ocksåsin ideologiska motivering. Del är nu vi här i kammaren hade engagerad debatt i försvarsfrågorna. Då var försvarsutskottets värderadeordförande den som ledde oppositionen. Han sade dä: "Enligt min mening ärden mesl oroande reaktionen inför de beslul socialdemokraterna medkommunisternas stöd nu tydligen avser all genomdriva att de meslförsvarskunniga och mesl försvarsinlresserade i tvivlar på altregeringens försvarsanslag räcker lill för elt försvar, som kan ge oss fortsaltfred och fortsalt frihet inle ulan också i en oviss framlid." Hanfick medhåll av partikollegan , som egentligen gick ännu längre isin svartsyn. Han sade: "Den ena byggstenen efter den andra i delomfattande men välbyggda komplex som del svenska försvaret har varit plockasbort. Det knakar i fogarna. försvarspolitik leder obönhörligenfram lill en situation där måste lämna sinalliansfrihet och söka militärt samarbete med andra nationer-- ." Menolycksprofetiorna tog inle slut där, ulan partiledaren log lillorda och sade: "Ochden oro många medborgare ger uttryck åt inför regeringens spel med landetssäkerhet dämpas sannerligen inle av vetskapen om alt möjligheten atlförverkliga regeringens önsketänkande beror på det stöd som ochhans 16 kommunistiska meningsfränder här i är beredda att lämnaregeringen." Kanman länka sig någol mer olycksbådande? En regering som spelar med riketssäkerhet, oberoendet hotas, endast en anslutning till en allians är den lösningsom skymtar, om man följer det socialdemokratiska förslaget. Jag har erinratom del här, eftersom del kan vara nyttigt alt erinra sig vad som är sagt. Mankanske då blir mera försiktig i sill ordval. Nuär vi i den motsatta situationen. är del vi som är i opposition, och vi haren moderat försvarsminister. sitter nu själv som den mestinflytelserika ledamoten av den nya regeringen. Jagställer frågan: Går man nu ul för all reparera de brister som enliglmoderaternas mening vållades vårt försvar genom beslutet ? I sä fall hardel egentligen funnits mänga tillfällen till del. a. varje är prövat anslagsramen. Vadvar del som skilde oss ål ? Det har nämnts siffror om vad det nurör sig om. Kostnadsramen låg då vid . ville fördel första budgetåret lägga på 240 milj. kr. och folkpartietstannade vid elt påslag med halva beloppet, 120 milj. kr. Detvar också i den debatlen som gjorde del hårda uttalandet om vadmoderaternas polilik innebar och om nödvändigheten av alt la hänsyn tillsamhällsekonomin i slorl. Dengången skrädde således inte orden, och trols att regeringsförslagelabsolut inte innebar någon neddragning av medelsanvisningen till försvaret,ulan liksom en viss höjning stämplades del här som en förödandenedrustning. Denna nedrustning skulle man dä tydligen ha undvikil, om man hadeanvisai de 240 milj. kr. Nukommer herrar Krönmark och tillbaka med etl förslag, som innebär enuppräkning med . Ivad gäller höjningens storlek nämnde 500 miljoner, medan jag förmin del uppskattar den till ungefär 450 milj. kr., om jag skall följa delmaterial som vi har fält i utskottet från försvarsdepartementet. Delta angesvara en ökning i fasta priser med 4,5 96 från innevarande lill nästa budgetär. Mankan alltså säga - och där vill jag erkänna atl jag förenklar en smula - alt vadmoderaterna inle fick får de tillbaka den här gången med god ränta. Nuhar dess värre både centerpartisterna och folkpartisterna samma uppfattningfaslän de - observera det, och andra som lyssnar pådetta! - hade uppfattningen alt detta anslag skulle sällas in i sittsamhällsekonomiska sammanhang. Del kan vara iniressani att fundera över om inteetl sådanl behov kan föreligga också . Nej,mina vänner, den nakna sanningen är den, all har tagit hem spelet!Det är endast all konstatera delta. Man får som bekant inle tala omupprustning, men det kanske kan vara en smula komiskt all erinra sigverklighetsbakgrunden lill debatten 1972, när del talades om alla deförskräckliga olyckor som skulle uppkomma som en följd av de lågaförsvarsanslagen. Jagär ledsen över au behöva konstatera alt så primitivt förs debatten i vårt landalt vanliga enkla människor inle alltid kan skilja på de här frågorna. Därförär det också lätt att säga: Tar ni inle värt förslag betyder del att vi måslelägga ner en del utbildningsförband. säga: Om ni sänkerförsvarskostnaderna, måste del gå ut över personalen och de värnpliktiga. Mendelta är ju en sammanblandning, och jag tror inle atl försvarsminisiern gör sigskyldig lill den. En sak är den organisation för försvaret, som vi har all tatill i ofärdens stund och en annan sak är atl vi måste hålla oss medanläggningar för utbildning av människor för de uppgifter som de skall ha ikrigsorganisationen. - Jag skall senare återkomma till den frågan. Frågaär egentligen skall mäta styrkan i en försvarsorganisation i relationlill andra länders motsvarande organisationer, och den frågan är förvissomyckel komplicerad. Jag skall erkänna atl jag, trots atl jag har funderatmyckel över den, aldrig har lyckats finna någon metod som varit fullträttvisande. Och uppgiften blir ännu svårare, om man skall bedöma sannolikhetenför alt med framgång kunna möta etl fientligt angrepp och även kalkylera med deolika konstellationer av angrepp som man så atl säga har anledning anla kanförekomma i det sammanhanget. Jagskall inle gå djupare in på de frågorna -jag anser att man förvisso pä ettmyckel förtjänstfullt sätt och med stora ansträngningar arbetar med dem inomförsvarsdepartementet och inom SSLP men även inom miliiärstaberna för altåsladkomma ett bättre underlag, så att man skall kunna göra sä rikligabedömningar som möjligt. HerrBohman använde i försvarsdebatten försvars-kostnadernas andelav bruttonationalprodukten som en mätare på effektiviteten hos försvarei, ochjag hörde atl har gjort precis delsamma . HerrBohman konstaterade den gången att pä en tioårsperiod hade den kostnadsandelsom totalförsvaret tog av bruttonationalprodukten gått ner från 5 96 till 4 %.Efteråt kan vi se atl 1971/72, som var del budgetår som man avsåg, stannadenedgången vid 4,2 96. Det gick följaktligen inte rikligt så illa som herrBohman hade kalkylerat med - men del gör detsamma, för nu är vi där; ärvi nere vid 4 96. Närdel gäller kostnaderna för det renl miliiära försvaret kan vi säga att de från1972/73 och /76 har gått ner från 4,0 96 lill 3,7 96 ellermöjligen - bägge siffrorna har använts. på den tabell som finns inlagen i slutet av betänkandet, alldeles föreinnehållsförteckningen, skall vi finna att där är upptagna praktiskt tagel allaländer i vär värld, både i öst och i väst. Under den senaste 10-15 årsperiodenhar utvecklingen i alla dessa länder varit likartad, med en sänkning av försvarskostnaderna.Som jag ser det är del någonting positivt atl man kan konstatera att vi liksomandra länder nu använder en mindre del av våra loiala resurser och en mindredel av den ökade produktionen för försvarsulgifterna. Jagär således helt i motsats till i Gäddvik nöjd med alt vi kankonstalera en ulveckling, som innebär all vi successivt pressat nedförsvarskoslnaderna. Dä vet jag alt det blir pengar över lill andra angelägnaönskemål för all förbättra den sociala och ekonomiska standarden. De citat somfru återgav visar ju atl samma synsätt tillämpar viinternationellt. Vi vill åstadkomma en nedrustning för atl möjliggöra enförbättring för de människor som har del sämst. Ilånglidsbeslutet ingick ju att försvarei skall få kompensation förprisförändringar. Vi är överens om detta, därför alt vi inte vill alt anslagetskall urholkas på det sättet. Vi är med pä atl fortsäita en polilik därförsvaret tillförs medel, så all en sådan ulveckling hindras. Detär en annan sak när försvarsministern säger atl förbättringar för devärnpliktiga skall kompenseras på annat sätt. I etl sådant här sammanhang,inför ell övergripande, stort beslul som skall gälla hela organisationen ochmånga år framöver, vill jag varna för alt rycka ut en enda punkt och säga: Seden här saken är sä speciell, så när det händer någonting på det här området,måste vi se till att kostnaderna kompenseras utanför ramen. Del är klart altvi som sysslar med försvarsfrågor rör oss med miljoner och miljarder litetlättsinnigt. Men tänk så många andra anslag vi har all behandla här iriksdagen, där 2, 3 eller 5 miljoner är mycket pengar. Jag tycker det ärfullständigt ovärdigt alt rycka ut en en delfråga och specialbehandla den förall skaffa fram extra medel. Skulleman vara logisk - och det tror jag är - skulle man ju säga sig,alt om man inte gav de värnpliktiga de pengar som svarade emot NPI bordemedlen egentligen betalas tillbaka. Den risken är kanske inte alldelesutesluten. Om prishöjningarna fortsätter som de börjat i är kanske vi inle fårlöner som ger kompensation för de prisstegringar vi kommer atl få. Densituationen kan myckel väl uppslå alt försvaret tillförs mer pengar än vad värnplikligaoch anställda får i höjning i sina lönekuvert. I varje fall är det inteuteslutai alt sådanl kan inträffa under något budgetår. Delhär finsnickeriet är fullständigt meningslöst och leder bara lill all vi skaparoklarhet och missförstånd. Närdel gäller prisregleringarna - jag skall sedan lämna del ämnet - vill jagnotera all inte kommer tillbaka med kravet på etl särskill tilläggför teknisk ulveckling. Jag vill åierkomma lill frågan om försvarets personal. Jag är välmedveten om att de omfattande organisationsförändringar som genomförts under desenaste åren inneburit nog så besvärande påfrestningar för personalen.Sammanläggningen av administrationerna inom våra försvarsområden och inomregementena samt centraliseringen av förråden och i viss män av verkstädernahar i mänga fall dock haft den positiva följden alt det blivit möjligheter lillförbättring av arbetsmiljön. Jag noterade med tillfredsställelse altförsvarsministern framhöll just den saken, som jag funnit vara myckelangelägen. Inom personalorganisationerna finns del också starka krafter iverksamhet för all tillgodose dessa intressen. Försvarsministernföreslår nu all också personalminskningsmål skall ställas upp för framliden,och han framhåller i det sammanhanget betydelsen av all man även inomavvägningsprogrammel för central och högre regional ledning skall se övermöjligheterna alt åstadkomma besparingar. socialdemokraliska motionen har vi förordat, bl. a. med hänvisning lillmöjligheterna lill besparingar inom första flygeskadern och staben förkustflottan, att försvarets ledningsulredning skulle få ell lill-läggsdirekiivi del här avseendet. Jag beklagar all ulskottels majoritet endast har hänvisattill att dessa staber är "särpräglade" och alt man inte vill undersökamöjligheterna till besparingar i detta fall. Det finns absolut inle någonanledning atl med en sådan kryptisk formulering avstå från atl prövamöjligheterna lill besparingar även där. Jag har en myckel bestämd känsla avatl del dock är i de centrala och stora staberna och förvaltningarna som vi harmesl anledning alt verkligen försöka åsladkomma besparingar. Vi bör kunna görasådana besparingar ulan alt få en massa tråkiga biverkningar. Jagvill i del här sammanhanget ulan vidare klargöra alt jag inle är någon vän avförbandsindragningar, men ibland måste sådana göras. När del gäller arménsfredsförband har de flesta av de nu kvarvarande regementena en myckel starkbygdeförankring. För vissa förband - del gäller dem jag känner bäst, Lv 4 och P7, men jag skulle också kunna nämna I 16, Dalregementet och andra - är delutmärkande att praktiskt taget alla som utbildas där bor på orten eller igrannskapet. De bor hemma, och de kan ulan alltför stora uppoffringar genomgåsin utbildning. I dessa tälorisbefolkade och ofta förbandsglesa områden har viockså en mycket god rekrytering av både militär och civil personal. Jag villförsäkra att miliiärförbanden också är ett uppskattat inslag i ortens liv. Omvi lägger ner de här bygdeförankrade regementena och skickar i väg devärnplikliga lill garnisonsorlerna, så skapar vi onödiga problem. Vi skaparproblem för de värnplikliga och för de anställda, för försvaret och förfrivilligarbetel. Jag är övertygad om all försvarsminisiern, som är bekanl medde här problemen, noga överväger dessa frågor. Vihar ju alllmer uppiäcki att de stora anläggningarna, t. ex. inom utbildningensområde, inle har gett oss några fördelar. Vi har därför systematiskt arbetatför en decentralisering av utbildningen på den civila sektorn, och vi har velalsprida utbildningsmöjligheterna för alt ge människor bättre tillgång tillundervisning. När man lägger ner ell förband, så gör man det kanske medmotiveringen all lokalerna är skralliga och all de behöver en upprustning.Förklaringen lill det är naturligtvis all man under en lid har hållit inne depengar som skulle ha använts för underhåll. Men länk om man resonerade på sammasätt när det gäller en skola och sade: Se, så den här folkhögskolan ser ul ! Se så nedslitet del här gymnasiet är - det får vi lägga ner! Och så fårungdomarna åka i väg, kanske , för all få sin utbildning! Viskulle aldrig godta etl sådanl resonemang. Och jag tror alt del är väldigtviktigt alt vi inom försvarsorganisationen uppmärksammar atl man inte kanresonera så.