prot · G00985 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är fråga om grupper som redan i höggrad är privilegierade i detta samhälle. Attden nuvarande regeringen och delar av den förra samt några andra lämnattillbaka sina blå eller gula kort beror tydligen pä att frågan uppmärksammatsi pressen och har inte några rent ideologiska skäl. Om del varit så, hade manrimligtvis inte tagit emot korten. Närdet gäller mutor kan det inte vara någon skillnad i bedömningen om det gällerett kort för fria flygresor i hela väriden för innehavaren och dennes famiOeller om en chefstjänsteman tar emot pengar för att förlägga beställningar hosdel förelag som bestuckit tjänstemannen i fråga. Omifrågasatt nedläggning av Järnvägsstationer Det kan ju liknas vidLockheedskandalen. Ettannat fall är om ett regeringsparti tar emot pengar av en flygindustri för attdet skall föra en viss försvarspolitik med tyngdpunkt på ett visst flygplan. Dessafrågor måste naturiigtvis behandlas på ett sådant sätt att det över huvud tagetinte kan komma i fråga att politiker eller tjänstemän kan tänkas fatta beslutsom påverkats av att de har erhållit förmåner på grund av sin ställning. Avden anledningen kan jag inte heller vara nöjd med den förklaring som lämnats,ulan jag anser alt de blå och gula korten pä SAS och Linjeflyg och eventuelltandra liknande förmåner skall dras in, alltså att regeringen ser till all deförsvinner. Därförmåste jag återupprepa frågan: Avser kommunikationsministern stoppa de blå ochgula korten och i övrigt sätta stopp för ett sådant här system? Något svar harjag inte fält på frågan. Överiäggningenvar härmed slutad. § 14 Om ifrågasattnedläggning av järnvägsstationer Herrkommunikationsministern erhöll ordet för alt besvara iSösdala (c) den II februari anmälda interpellation, 1976/77:96, och anförde; i har - mot bakgrund av SJ;s planer påtrafikinskränkningar vid vissa järnvägsstationer i - frågatmig om jag är beredd medverka till all SJ avslår frän vidare nedläggningar avstationer i väntan på en omprövning av trafikpolitiken. Nuvarandehandläggningsordning när del gäller frågor om nedläggning aV järnvägsstationerhar tillkommit på tiJIskyndan av . Enligt denna ordning kan berördakommuner hos regeringen begära överprövning av SJ:s preliminära beslut omnedläggning av stationer. Regeringen prövar om aviserad nedläggning kanaccepteras från trafikförsörjningssynpunkt. InomSJ har man inför tidlabellsskifiet meddelat preliminäranedläggningsbeslut i mycket stor omfattning. Detta har lett till att ett 80-taIkommuner har påkallat regeringens prövning beträffande aviserade nedläggningarvid sammanlagt ca 150 stationer. Motsvarande siffror var betydligtlägre. Situationenär därför den au regeringen, som har att föOa gällande handläggningsordning, justnu - inför kommande tidtabellsskifte - är i färd med att pröva alla deframställningar som har kommit in från kommunerna. Regeringenhar i etl par omgångar fattat beslut i fråga om ett 90-talstationer. Regeringen går därvid mol SJ i en rad fall, bl. a. vad gällerSösdala station som talar om i sin interpellation. I ett stort antal fallmodifieras SJ:s planer i olika avseenden. Det kan gälla åläggande för SJ attsvara för alt styckegods även fortsättningsvis skall kunna sändas till och fränen ort, att anordna in- och utlämnings-ställe som ersättning för stationen osv.De fall där SJ fär genomföra förändringarna helt enligt sina planer är relativtfå. Det gäller utan undantag stationer där trafiken av en eller annananledning upphört eller reducerats till helt obetydliga trafikmängder och därersättningsmöjligheter finns inom räckhåll. Omifrågasatt nedläggning av Järnvägsstationer Hen i (c): Jag ber att fä tacka kommunikationsministern för svaret. Det är medstor tillfredsställelse jag konstaterar att regeringen i sin prövning avfrågan om nedläggning av stationer har en helt annan och positivare syn än SJ.Kommunikationsministern nämner även en av stationerna i min hemkommun,. Ävenom kommunikationsministern inte är hundraprocentigt positiv till att SJ hellskulle avstå från nedläggningar i avvaktan på en omprövning avtrafikpolitiken, sä tycker jag i alla fall att begränsningen av nedläggningarnatyder pä framsynthet från regeringen. Jag vill gärna framhålla att i alltsamhällsarbete och i politiska beslut måste man ha en framförhållning. Manmåste försöka förutse de åigärder som är nödvändiga att vidta inom överskådligtid. Detär helt klart att hänsyn till miOö, trafiksäkerhet och energihushållningkommer att kräva att den rälsbundna trafiken utnyttjas effektivt. Det är ocksåviktigt att den kollektiva trafiken totalt utformas sä att den mer än i dagframstår som elt attraktivt alternativ till den betydligt mer resursslösandeprivatbilismen. En välutbyggd kollektivtrafik innebär också större jämlikhetför alla de människor som saknar bil eller annars är förhindrade att köra bil. nedläggningsargument hänvisar SJ alltid till vikande underlag då detgäller både persontrafik och godstrafik. Genom att ensidigt se till dessasiffror får man lätt en skev bild av verkligheten. De överväganden som skullegöras borde i stället gälla det totala trafikbehovel för såväl personer somgods. Därefter finns anledning att studera fördelningen mellan olikatransportmedel. Eftersom den totala transportmängden ökar skulle dessa siffrorvara ännu mer nedslående. Mendet är här jag anser att framsyntheten måste komma in. Vi får naturligtvis intelov att bara se hur utvecklingen går - vi måste ha ett mål för utvecklingen ochförsöka styra in den på rätta banor. Vi har anledning att göra en politiskbedömning rörande önskvärdheten av fördelningen av transporterna mellanjärnväg och andra transportmedel. Om situationen och utvecklingen intemotsvarar vad vi önskar måsle vi vidta åtgärder. Genomriktiga insatser på serviceområdet, t. ex. genom att tillhandahälla en välfungerande kollektiv transportapparat där järnvägarna utgör stommen, kan vihjälpa till att leda samhällsutvecklingen ät det håll Omifrågasatt nedläggning av Järnvägsstationer Jagvägar av kommunikationsministerns svar dra slutsatsen att vi i stort sett äröverens. Jag vill än en gäng tacka för svaret och sarrjtidigt framhålla att jagförväntar mig ytterligare initiativ från regeringen i den riktning som jag härhar försökt beskriva. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 FöredrogsPropositioner 1976/77:79 till 1976/77:81 till 1976/77:83 till 1976/77:89 till1976/77:96 till 1976/77:99 till 1976/77:106 till 1976/77:107 till 1976/77:140till §16 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1423 tillutbildningsutskottet § 17 Föredrogs ochbifölls interpellalionsframställningen 1976/77:115. § 18 Anmäldes ochbordlades 1976/77:66 om upprustningav , m. m. 1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitikenoch totalförsvarets fortsatta utveckling 1976/77:95 med förslag om vissa industri- ochsysselsätiningsstimulerande åtgärder 1976/77:108 omalkoholpolitiken §19 Anmäldes och bordlades 1976/77:25 med anledning av propositionerna1975/76:187 om demokrati, ny kommunallag m. m. och 1976/77:1 omminskad statlig detaOreglering av kommunerna samt motioner 1976/77:26 med anledning av motion omförtroendemannastyrelsen i länsstyrelse 1976/77:27 med anledning av motioner omgrundlagsskydd för näringsfrihet m. m. 1976/77:28 med förslag till ändring avtilläggsbestämmelse i riksdagsordningen om motionsrätt med anledning av vissskrivelse från regeringen 1976/77:26med anledning av motioner om översyn av skattesystemet. "'"' 1976/77:27 med anledning av motioner om företagsbeskattningen m. m. 1976/77:28med anledning av motion om att ersätta fastighetsskatten 1976/77:23 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till domstolsväsendet m. m. jämte motion 1976/77:8 med anledning av propositionen 1976/77:49om nya förmåner åt frivilligpersonal m. fi. 1976/77:9 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt avser anslag m. m. för /78 inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1976/77:10 med anledning av propositionen 1976/77:56om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) jämte motion 1976/77:18 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser anslag för /78 till studiesocialaåtgärder jämte motioner 1976/77:16 med anledning av propositionen1976/77:100 såvill gäller anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m.jämte motioner 1976/77:17 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till gymnasiala skolor m. m. jämte motioner 1976/77:18 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gälleran-slag till bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendet m. m. jämte motioner 1976/77:12 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt avser utgifterna på kapitalbudgeten för /78inom kommuni-kalionsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1976/77:20 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser ökade lånemöjligheter för Investeringsbank ABjämte motion 1976/77:21 med anledning av propositionen1976/77:57 om kapitaltillskott lill jämte motioner 1976/77:9med anledning av propositionen 1976/77; 100 i vad avser anslag 153 1976/77:10 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser anslag till planväsendet 1976/77:11 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser anslag till lantmäteri- och kartväsendel 1976/77:12 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser anslag lill kommundeparlementel m. m. 1976/77:13 med anledning av propositionen 1976/77:100i vad avser anslag till länsstyrelserna m. m. jämte motion 1976/77:14 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser vissa anslag till räddningstjänst m. m. jämte motion 1976/77:15 med anledning av propositionen1976/77:100 i vadavser anslag till 1976/77:16 med anledning av motioner om översyn avförköpslagen (1967:868), m. m. 1976/77:17 med anledning av motion om begränsningav antalet hundar i tätort §20 Anmälan av interpellation Anmäldesoch bordlades föOande inlerpellalion som ingivits till kammarkansliet 1976/77:116av () till fru statsrådet om rekryteringen tillutbildning i naturvetenskapliga ämnen: När gymnasieutredning beräknade behovet avgymnasieut-bildade i början av 1970-taIet räknade man med att ungefär 30 96 aveleverna borde gä på naturvetenskaplig linje. Denna relativa andel uppnåddesaldrig, och siffran har legat betydligt lägre. Detta haruppfattats som ett allvarligt problem, då det skulle leda till enalltför begränsad rekrytering lill utbildning i naturvetenskapliga ämnen päeftergymnasial nivå. Tilldetta problem har kommit del förhällandet att mänga elever som i årskurs 1 gåtti naturvetenskaplig tillvalsgrupp senare sökt över till annan studieriklning,framför allt samhällsvetenskaplig, eller slutat skolan. Denna utveckling hartrots vissa insatser frän skolmyndigheternas sida fortsatt. Problemetmed den svaga rekryteringen till gymnasieskolan har vidare spritt sig tilluniversitet och högskolor i form av etl starkt minskande elevunderlag och letttill vissa åigärder, bl. a. ett försöksvis inrättande av elt s. k.naturvetenskapligt basår (ettåriga studier i gymnasieskolans kurser imatematik, fysik, kemi och biologi, ledande till 40 poäng i en akademiskgrundexamen), som dock kan länkas få negativa effekter på rekryteringen tillnaturvetenskapliga studier i gymnasieskolan. I nu rå- Nr 85 dande läge vore det avvärde att erhålla en redogörelse för vilka åtgärder Fredaeenden som vidtagits fränutbildningsmyndigheternas och regeringens sida för 11 n1977 att stimulera elever tillatt väOa naturvetenskaplig studiegäng i gym----- ---- nasieskolan och attunderlätta deras studier där. Jagber med det anförda att till skolministern, fru statsrådet , interpellation få rikta föOande frågor: Vilka åtgärder har vidtagitsför alt bland elever skapa intresse för naturvetenskapliga studieroch göra eleverna väl förberedda för sådana studier i gymnasieskolan? Vilka åtgärder har vidtagitsför all befrämja gymnasieelevernas studier i naturvetenskapliga ämnen? Vilkethar resultatet av dessa åtgärder Vilkeneffekt på rekryteringen lill naturvetenskapliga studier i gym nasieskolan kan ett permanentande av det s. k. naturvetenskapliga basåret tänkas få? §21 Kammaren åtskildes .