prot · G009112 · 1976-12-31 00:00:00 — 2. atl hos regeringenhemställer atl en plan utarbetas för genomförande av denna målsättning. HerrMATTSSON (c): 1 sitt belänkande nr 21 behandlar civilutskotlel ett antal molioner somrör markpolitiska frågor. Som vi har hört av de två inläggen rör sigdeballen över spektrumet från vänster lill höger. Jag skall böria med altkommentera den reservalion som har fogats till betänkandet från moderatasamlingspartiels ledamöler och där man vill få ett par uttalanden. Det enagäller del enskilda ägandet och del andra avvägningen mellan äganderätt ochtomträti. Civilutskotlelhar behandlat framställningarna om dessa ullalanden på samma säll som undernågra föregående år. Vi har att del i det bygglagarbete som pågår intehar funnits någon anledning för alt göra ett direkt uttalande omvilken inriklning delta arbele skall ha. Det betyder naturiigtvis inle att delinte skall föras en politisk debatt om vilka principer som skall få påverkautformningen av en kommande bygg lagstiftning. Vi har alltså stått fast vid vårlidigare ståndpunkt. Jag tycker atl vi kan göra del med ännu större säkerhet iår än , därför alt vi nu har en regering som består av ,moderata samlingspartiet och Det är den regeringen som arbetarmed revisionen av bygglagen. Jag lycker det vore överflödigt av altgöra ett uttalande om all den borgerliga irepartiregeringen inle skall glömmaborl äganderättens slällning i del framtida bygglagsförslaget. Samlliga dessapartier har ju den principiella inställningen atl del enskilda ägandet ärvärdefullt Nuberörde i sitt inlägg också frågan om det som brukar rubricerasenskilda planiniliativ. Visseriigen kommer detta som en rubrik, icivilutskoltels belänkande nr 26, men eftersom frågan flnns med i reservationenhar jag ändå anledning atl säga att också den frågan har varil uppe lill deballtidigare år. Vi har då beskrivit den ledande roll som kommunerna har på mark-och planläggningsområdet Självfallet understryker vi angelägenheten av att delsker en öppen planering, som uttryckte det. reformer har genomförts på markpolitikens område. Detgör alt den nu pågående fysiska riksplaneringen har fåll möjlighel att arbetaunder öppnare förhållanden. Del finns i detta arbete också möjligheter atllägga fram enskilda synpunkter och förslag, även om det lill slul måste bli ettkommunall avgörande för alt få en plan antagen. Avvägningenmellan tomlrätl och äganderätt är också en fråga som vi harbehandlat i civilutskotlel. Vi har bedömt det så alt det inte funnits anledningatl gå ifrån den avvägning som vi lidigare har kommit fram till. Del harfunnits olika motiv för all införa tomträtt från börian, och det finns kanske motiv som tillmäts större belydelse än del lidigare sociala moiivet En del problemsom sammanhänger med lomlräitens utformning när del gäller avgäld osv. kommergenom beslut att relativt bli föremål för en utredning. Utskottethar inte velat föreslå att göra några bindande uttalanden utan sagtatt del kan finnas skäl för tomträtt och atl del kan finnas skäl för äganderättUlskollel säger atl del slutligen är ell kommunalt avgörande och att det inomkommunerna bör finnas både äganderätlsmöj-ligheten och tomträllsmöjlighelen.Detta får då avgöras efter de speciella förhållanden som kan råda i olikakommuner I stor utsträckning blir det här en fråga om kommunalpolitik, där vihar möjligheter atl alltefter vad vi vill prioritera försöka fålomträllsinslilutel eller äganderätten alt dominera. Omman skall göra ett sådani uttalande som önskar kommer man ändå framlill atl man måsle bestämma vem som skall äga en tomt Majoriteten har helatiden ansett att del inte är möjligt för oss atl säga atl kommunen skallavhända sig den mark den skaffat sig antingen genom donation eller genomförvärv. Avgörandet måste ligga på den kommunala nivån. Jag tror inle helleralt är beredd alt ställa sig bakom en lagstiftning, som detfaktiskt i så fall måste bli fråga om. En sådan lagstiftning skulle då innebäraalt en kommun blev skyldig atl sälja mark. Utskottethar alltså uttalat atl bägge instituten bör finnas och att delta sedan får blien fråga för kommunalpolitiken. Däreftervill jag kommentera molionerna nr 427 och 430, med krav på atl enskill ägdahyreshus skall överföras till allmännyttig, kooperativ eller ägo.Molionerna 427 är den som mest uppehållit sig vid. atl delta var ell gammalt yrkande. Jag har inte heller något nyllslåndpunklslagande atl föreslå, ulan ulskollel intar samma gamla ståndpunkt somriksdagsmajoritelen ställt sig bakom, nämligen atl det intefinns någon anledning alt bifalla motionsyrkandena. Jagvill också hänvisa till diskussionerna vid bostadspolitiska deball. Dådrog man ned på möjligheten till egenregiverksamhei när det gällde byggande.Genom ett anbudsförfarande skulle del bli en press nedåt påbyggnadskoslnaderna, och man ställde sig bakom åsikten att del skulle varakonkurrens även i förvaltningsledet. Sedan har det införts åtskilligamöjligheter för kommunerna att få lill stånd en bättre konkurrens på bygg-sidanoch därmed få lägre bostadskostnader. Vi tror alt samma bedömning måsle görasnär del gäller förvaltning av fastigheter. HerrClaesons framslällning var någol av en socialistisk träta, efiersom han sadeall arbetarrörelsen ställt sig bakom kravet lillbaka. Jag villdå bara notera att även när vi har haft socialdemokratisk eller socialistiskmajoritet i utskottet, så har man kommit till samma ställningstagandet som iår, nämligen atl det inte finns någon anledning atl bifalla yrkandet om attöverföra privata hyreshus i samhällets ägo. Den ståndpunkten harsocialdemokraterna i utskottet inle heller gått ifrån, trots all det ävenförekommer motioner undertecknade av socialdemokrater. 11 proiokoll 1976/77:111-112 Jag vill med delta yrka bifall till utskottets hemslällan på samtligapunkter. HerrDANELL (m) kort genmäle: Jag vill bara göra två korta kommentarer lill anförande. Belräffandevår formdebalt om vad man bör göra och inte göra i ulskollel har vi olikauppfallning. Vi moderater tycker att mani markpoliliken inte hade behövt visaden väl strikta återhållsamhet som framgår av utskollsbelänkandel ulan alt manliksom i bostadspoliliska frågor kunnal ge en allmän policy. Mendet är naturligtvis inle detta som är det viktiga utan den principielladiskussionen. Därför vill jag som min andra kommentar säga all det var ettvärdefullt uttalande som utskottets ordförande gjorde, att vi bör kunnaförutsätta att regeringens fortsatta handläggning av bl. a. det bygglagarbelesom ligger framför oss kommer atl - vilkel också framgår av regeringsdeklarationen- ha äganderätten som en självklar beståndsdel. HerrCLAESON (vpk) kort genmäle: Jag vill kommentera det sade apropå att man under mångaår avslagit de yrkanden som har ställts från vpk:s sida och atl man också underden föregående regeringens tid har varil överens om att avvisa dessa förslag.Det är ju inte kommunisternas fel all och deövriga borgerliga för en bostadspolitik som är lika dålig eller ännu sämre änden tidigare regeringens. beskrivning av hur man skulle kunnakomma till rätta med problemen genom ökad konkurrens och av lägel då det gälldeförvaltningen är hell illusorisk. Både och jag vet hur del ärbeträffande den utveckling på hyres- och bostadsmarknaden som har skett underde , och vi är båda på del klara med alt denna utveckling inte kanfå fortsätta i längden. Om man skall komma till rätta med den, då hjälper detinte all hänvisa lill förslagen om konkurrensbegränsningar eller till att enhel del av bostadsbeståndet nu förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag, ulandå måste man gå lill bollen med problemen och bl. a. vidla sådana ålgärder somvi har föreslagil i vår molion. () kortgenmäle: Jag vill till alt böria med säga lill , au del finns enrelalion mellan kostnaderna för bostadsbyggandet och bostads-förvaltningen ochden hyra som vi har all erlägga, och del är nalurliglvis oerhörl intressant förhyresgästerna vilka hyror som slutgilligl skall erläggas. Jag Iror därför alldel är viktigt alt man har denna möjlighel lill koslnadspress och enkoslnadsobservalion. Vad sedan gäller del anförde omspekulalionsvinsler, konlorisering, dålig förvallning osv. har ju samhälletingripit genom ivångsförvallningsmöjlighelerna, och nya former itvångsförvaltningssammanhang diskuteras. Detär vidare ingalunda så att de allmännyttiga önskemålen är lill-bakaträngda elleratl de har ett sämre utgångsläge. Tväriom är del ju så att vi både imarkpolitiska och kommunalpoliliska sammanhang samt när det gällerlånemöjligheter från statens sida har möjliggjort både för de allmännyttigaföretagen och för de kooperativa företagen atl vara aktiva och arbeta för altföreträda hyresgästernas intressen. Företagen har på del sättet möjligheter atlexpandera på bostadsmarknaden. är emellertid bara inriktad på altfå äganderällen till det redan befintliga bostadsbeståndet överförd till deallmännyttiga bostadsföretagen, lill de kooperativa eller till de kommunala. HerrCLAESON (vpk) kort genmäle: Det är typiskt för de borgerliga när man diskuterar bostadspolitik attuppehålla sig vid sådana saker som nu anförde. Han talade omrelalion mellan kostnader. Han talade om alt man skall vara observant påulvecklingen. Han talade om atl del pågår en diskussion om nya former. Men vadhjälper del bostadskonsumenterna, dvs. Man har aldrig dekostnadsrelationer som man hänvisar till, och man gör aldrig de observationeroch för aldrig de diskussioner som man lalar om. Vad som behövs är praktiska åtgärder för altpressa ner boendekostnaderna och för att få hyrorna på en rimlig nivå. Dethjälper då inle hur mycket man än diskuterar och hur observant man än är, ulanman måste la itu med alla vinsl- och spekulalionsintressen som finns påbostadsmarknaden i dess olika led. Det gäller de höga räntorna påbostadskostnaderna. Det gäller frågan om markspekulalionen, som man måsleangripa. Del gäller de privala monopolen inom tillverkning av byggnadsmaterial.Del gäller det privata byggandet; varie gång man publicerar tabeller över deslörsla förmögenhelsägarna eller inkomsttagarna i de olika länen återfinns sombekant alltid några byggmästare i den ligan. Del gäller lill sist frågan omägandet och förvaltandet av hyreshusen, där man ju också gör skapliga vinster.Avlas ulvecklingen på det här området genom att följa aklievinsterna för bl. a.AB Hufvud-sladen, så får se! () kortgenmäle: Jag vill göra samma kommentar som när vi hade bostadsdebatten förnågon lid sedan: lalar om bosiadspo-litiken och kostnaderna ibostadsbyggandet ungefär som om bosläder existerade i ett lufttomt rum för sig.Men del är ju inte alls på det sättet. Vi kan naturligtvis ha vilken hyresnivåsom helsl under förulsällning all vi är beredda au ta kostnaderna på oss somskallebetaiare; någonstans måsle vi belala kostnaderna. Men uriämningsfrågornabör lösas på andra områden än direkt i bostadspolitiken, även om vi haråstadkommil räll myckel av uriämning inom den. Genom räntebidragen betalar viju i dag merparten avräntekostnaderna på del slalligt belånade bostadsbeståndet över skallen, ochdessutom utgår del bostadstillägg. HerrLINDKVIST (s): Jag är med della inlägg inle ule i avsikl atl polemisera mot delbudskap som ulskotlels ordförande har framfört i civilulskotlels betänkande nr21. Som synes är vi överens i utskottet - med elt undantag, förstås.Moderaterna har följl upp sin motion nr 551 genom en reservalion, och del ärsynpunkterna i såväl motionen som reservationen som vi socialdemokrater icivilutskollel anser del nödvändigl att göra en kort kommentar till. Vadmoderaterna är ute efter är all markera en särställning i del svenska samhälletför en viss kategori medborgare: markägarna. Denna grupp skall ha en speciellvalfrihet Den skall ha rätt atl välja mellan äganderäll och tomirält Ellförvallningsmässigt sammanhållel småhusområde, som av kommunen upplåtits medlomträtl, skall kunna splittras sönder därför alt enskilda småhusägare serekonomiska fördelar i äganderäll. Detär inle första gången vi har förslag i av denna karaktär. Forlfarandeslår vakt om de gamla högeråsikterna och därmed också ommöjligheterna all riäna pengar på markägande. Om vissa grupper skall ha enoinskränkt räll all riäna pengar på markägande, måste rimligen andra medborgarebelala kalaset 1 elt samhälle där vi enligt socialdemokratisk uppfattning blirmer och mer beroende av samverkan och solidaritet sätter genom sillagerande i det politiska symbolstaketel runt den enskill ägda marken.Klarare kan inle skiljelinjerna i svensk politik mellan socialdemokratin ochmoderaterna åskådliggöras. Konsekvensenblir: Det här är mitt och med det gör jag vad jag vill, om det också inteligger i samhällels intresse. Reservalionen innehålleren programförklaring lill förmån för rätlen all spekulera i mark somär ett under av formuleringskonst: " äganderätten ger ekonomisktrygghet genom atl den boende fortlöpande anpassar sig till ulvecklingen avmarkkostnaden." Det är, herr talman, ett underbart säll alt uttryckasatsen "med ett oinskränkt ägande som ger möjligheter lillspekulalionsvinsler". Delmoderaterna för fram i reservalionen är trots de luddiga formuleringarnapolitisk klartext Äganderätten är en omistlig del i vår demokrali, sägs delvidare i reservationen. Men en lika omistlig del av vår demokrali är allamedborgares räll alt efterfråga en funktionell bostad, all ha tillgång tillskog och mark, lill bad och friluftsliv, Såviti jag vet är del inle någol pariii som har föreslagil avskaffande av äganderällen som sådan. Vad moderaternanu återigen vill är atl äganderätten för vissa kategorier skall prioriteras påandra medborgares bekostnad. Vi är också många, och fortfarande en majoritet,som vill sälla gränser för en äganderäll - gränser som hindrar ägaren altulnyUja den så atl den skadar andra. Variemarkbit är unik, har del sagts. Den ingår i ell helt som är vår och våraefterkommandes samlade tillgång - något som vi förvaltar för framliden.Moderaterna ser marken som ell kapilal, vilkel som helst, som är till för attge den enskilde avkastning och vinster. Del är den lypen av irygghel sommoderaterna vill ha, den trygghet som innebär att man kan strunta i andra isamhället. Framför sig skjuter man egnahemsägaren som en symbol. Bakom denskölden kommer markspekulanterna, hyresvärdarna, byggarna ochpenningplacerarna, alla väl dolda bakom husknuten av mexitegel. Del gäller allse upp när man kommer med denna egnahemsägare, del är hans iniresse som mananser sig främja. Även om den moderata framstöten så starkt har tillbakavisats iutskottet ger den klarhet på yllerligare en punkt På så säll luras vi inte atttro att , kapitalvinsternas främsta företrädare, har blivit socialai den borgerliga regeringen. För oss inom socialdemokratin har del inle varilnågon tvekan på den här punkten, och vi står med vår grunduppfattning somvärnare av de många människornas intressen gentemot de gruppegoisliskaintressen som återspeglas i den moderata reservationen. Jag har annal yrkande än del som lidigare framförts av ulskolieisordförande. För mig var det bara angeläget att få göra det här inlägget i kraftav den uppfallning som socialdemokratin har i denna vikliga samhällsfråga. () kortgenmäle: gör som han brukar: han radar upp alla argument motäganderällen som han kan finna på - icke som finns utan som han kan finna på -och sedan har han alltid något slags reservation på slutet, där han säger althan i och för sig ändå inte principiellt är för all ta borl all form aväganderätt. Det låter naturiigtvis betryggande för de 1,5 miljoner markägare -i huvudsak småmarkbitägare - som finns i del här landet. HerrLindkvist hävdar att vår reservalion och mitt anförande lidigare skulle hapräglats av alt vi vill skapa en särställning för markägare, och han säger atlvi vill skapa en speciell valfrihet för markägare. Nej, det vill vi inte göra!Vi vill skapa en valfrihet för bostadskonsumenten, speciellt för den som ännuinle har möjlighel atl få äga sin lilla markbit runt sill hus, all just få denmöjligheten. Någon valfrihet för markägaren i övrigt behövs nalurliglvis inte. HerrLindkvist säger att vi är ule efter atl splittra alla områden i hell omöjligabitar när del gäller funklion och förvallning genom förslagei all man för variekvadralmeler skall kunna välja lomiräll eller äganderätt. Var finner OskarLindkvist slöd för det påståendet - i mitt anförande, i reservalionen eller imotionen? Del skulle vara intressant att få veta. Vad det gäller är atl man ide olika kommunerna skall kunna erbjuda olika alternativ, därför all del hellenkelt slår i överensstämmelse med hur folk vill ha del. Svårare än så är delinte. Vidareär del, som jag sade i mitt anförande, värdefullt atl folk i framliden ocksåfår äga sin mark och att del skall vara en beståndsdel i arbetet med vårbygglagsliftning. påstår atl della innebär alt vi stöttarspekulation i olika former för all folk skall riäna pengar. Var finner han slödför del? Vad vi talar om är att människor som tyckeratt det ligger irygghel i all äga en markbit skall ha den möjligheten. De sominte vill det skall nalurliglvis ha valfrihet alt få en god bostad på annalsätt Jag nämnde f. ö. också i milt anförande alt det finns en rad olikaåtgärder ulanför de rent marksocialistiska för all komma till rätta medspekulationen. Jagvill till slut, herr talman, bara understryka all del anförande jag höll, vårreservation och vår motion grundar sig på vad folkflertalet i det här landetanser om all äga mark. Del borde även ha respekt för. () kortgenmäle: 1 milt anförande citerade jag ell avsnitt av reservalion. Det avsnittet lyder ordagrant " äganderällen ger eko nomisk irygghel genom all den boende fortlöpande anpassar sig till ul vecklingen av markkoslnaden ." innebär ju ingenting annat än att man berättar atlmarkägaren, som i del här fallet åberopas, anpassar sig lillkostnadsutvecklingen för egen del. Den förmögenhetsbildning som ofla inträffarpå grund av samhällets aktiviteter kallar i reservationen för all"den boende fortlöpande anpassar sig till utvecklingen av markkoslnaden".Jag lycker att det är ett resonemang som klart främjar spekulation, och jaglycker all inle skall skämmas för alt erkänna all del måsle havaril avsiklen när reservationen skrevs. Sedansäger all han lalar på folkflertalets vägnar. Då undrar jag vad detär för form av statistik eller underlag som bestyrker den uppgiften. Många somi dag bor i småhus väljer nämligen tomträtt, hyresrätt eller bostadsrätt istället för äganderätt av många skäl, bl. a. av det skälet att den ekonomiskainsatsen för förvärv av mark är så hög att åtskilliga samhällsmedborgare aldrigden vägen skulle ha möjlighet atl komma över ett eget hem. HerrDanell skall inte spela oskyldig när han tar upp resonemanget om valfrihetmellan tomirält och äganderätt. Menar ni vad som står i reservationen, nämligenalt det skall vara valfrihet mellan tomträti och äganderätt, innebär det atlden som har en faslighet på elt tomträtlsområde skall ha möjlighel allbryta sig ul för att för egen del uppnå äganderätt. Det som slår ireservalionen kan inle tolkas på annat sätt. Jag tror alt när harkommit till insikt om att detta betyder ganska myckel högerpolitik av gammaltslag blir han litet försiktigare. Hans första replik kan inte tolkas som annatän atl han försöker lägga hell andra värderingar till sin reservation än vadsom skriftligen framgår av densamma. () kortgenmäle: Om tror atl en social mark- och bostadspolitikinnebären socialistisk mark-och bostadspolitik må det naturligtvis vara hansuppfattning. Vi har försökt redovisa både vår bostads- och vår markpolitik påsenare tid här i kammaren och har då haft en naturlig utgångspunkt för allavåra ställningslaganden, nämligen all vi skall följa konsumenternasefterfrågan. Vad de vill ha skall vi politiker rätta oss efter. Närjag lalar om den ekonomiska tryggheten och möjligheten alt nå den genomäganderätt tänker jag på det jag nämnde i mitt huvudanförande, nämligenmöjligheten för vanliga människor att ha sparobjekt, möjligheten all spara påell bra säii - i synnerhel i inflaiionslider. Elt högt sparande är, förutom attdel är bra för hushållskassan, bra för samhällsekonomin. Del är, som jag ocksåmotiverade förut, bra för demokratin att många människor äger någonting i dethär landel - atl inle ell fålal kommuner och sialliga eller enskilda inlressenär de enda som har möjlighel all äga mark. Vadbeträffar prishöjningarna på marken skall vi veta att del främsta och avgörandeskälet till den prisgalopp som äger rum när det gäller mark i vårastorstadsområden är all man struntade i all bygga eflerefterfrågan och atl vi nu har ell otroligt slorl uppdämt behov av markbostäder.Vi måsle bygga i kapp efterfrågan på egnahem, på små och slora villor, småhus,markbostäder eller vad man nu vill kalla dem; människor har i flertalet falluttalat atl de vill äga sin markbit Detta ifrågasätter . Jagbehöver väl inle cilera alla de undersökningar som gjorts av och andra,som klarl har bevisat alt i vissa fall av de tillfrågade har uttalatatt de vill äga den markbil där de vill atl deras hem skall stå. Detkan inte heller vara en slump, , atl bara omkring 50 kommuner ihela landet har tomlrätl i någon egentlig omfattning - enligt uppgifier frånbostadsdepartementet Det är faktiskt på det viset all parti ärslörre än att ni har majoritet i bara 50 kommuner - på gott och ont. Inte ensi de kommuner där ni har majoritet har man tydligen känt något tryck atterbjuda tomirält Man bör väl la detta ad notam - även om man inte tror påopinionsundersökningar när det gäller de här frågorna. Jagvill lill sist understryka, herr lalman, att del gäller alt följa efterfråganoch all vi politiker, planerare och byggare skall rätta oss jusl efter vadkonsumenierna lycker. () kortgenmäle: Vad inle har klart för sig är den omständigheten all delär kommunerna som har ansvaret för bostadsförsöri-ningen. Del är kommunerna somavgör om det skall vara tomträtt eller äganderätt Del är precis det somriksdagen fattade beslut om och som man bekräftade vid - då dessulom antogett uttalande atl kommunerna skulle förvärva mark, behålla marken i sin ägo ochupplåta den med tomirält när del gäller bostadsbebyggelse. Delär precis de riktlinjerna som många socialdemokratiska kommuner arbetarefter. Vi kan inle gå ul från sida och berätta vad de skall göra!Men vill alt var och en skall ha valfrihet. Det innebär att vikommer och påpekar för kommunerna: Om det i delta område med tomlrätl finnsenskilda villaägare skall de själva få avgöra om de vill bryta sig ur! Det ärjusl del som blir effekten av den reservation vi nu diskuterar. Vihar tidigare behandlat motioner i denna fråga - 1973 och 1974 - från moderathåll, där man föreslog skyldighel för kommunerna alt sälja av mark till denenskilde villaägaren. Del är inle helt nya synpunkter som för fram.Del är bara två eller avvisade förslag frånmoderaterna om all inan skulle tvinga kommunerna all sälja marken till denenskilde villaägaren. Sedanskall vi göra fullständigt klart för oss atl i sill senaste inlägghar medgell atl den trygghet som är förenad med äganderätt är all man har ellbra sparobjekt Det kan bara den ha som bor i elt markområde som undergår enklar värdeökning. Det sker ofta på grund av samhällets andra aktiviteter. Engång när den här villan skall säljas kommer en annan person att få belala depengarna lill den som har bott där . Hankommer all få ge ell högt pris för en villa som stigil i värde, inle på grundav villaägarens insatser ulan på grund av att samhället har utvecklats på olikaområden. Sedanskall också komma ihåg att det finns andra markägare än de som bori småhus. Del finns andra markägare i tätorternas inre delar som i dagtillgodogör sig slora vinsler på grund av samhällsak-tivitelerna. Den gruppeninnefaltas också i moderalernas reservalion, och de innefatlas också i delresonemang som för i den här riksdagsdebatten. Herrtredje vice talmannen anmälde alt anhållit atl lill protokollel fåaniecknat alt han inte ägde rätt till ytteriigare replik. i (fp):