prot · G009144 · 1976-12-31 00:00:00 — Denna kunskap är nödvändig förberörda samhällsorgan i del fortsalla reformarbetet Handikapporganisationernasroll som opinionsbildare och pådrivare är således självklar. Erfarenheternafrån andra områden visar dock alt del är en stor tillgång om även andra grupperän de närmast berörda kan engageras i opinionsbildningen. Handikappolitiskainsatser är i större ulsträckning än mycket annat en fråga om solidaritet, ochdet är därför viktigt all andra folkrörelser och organisationer intresserar sigför och tar sig an de problem människor med handikapp har. Det är en gemensamuppgifi för alla alt se lill att samhället blir format också utifrån handikappadesönskemål och behov. i (s): Del belänkande frän kulturutskottet som behandlas handlar ommöjligheterna för handikappade människor alt tillgodogöra sig kullurutbudei isamhället Det bygger pä proposition nr 87 och innebär ell fullföljande av derikllinjer som dragits upp av den socialdemokraliska regeringen, och samtligapartier är eniga om den salsning som här görs. Vadman skulle vilja påpeka är möjligen atl del i kommande propositioner börsatsas bredare, så all fler grupper blir tillgodosedda. Jagkänner också behov av atl uttrycka den förhoppningen, atl denna salsning inteblir en engångsföreteelse. Förhoppningar har väckts inom handikapprörelsen,och man lägger förstås upp den kommande verksamheten med denna utgångspunktDet får därför inle sedan bli slagnation. Vi är alltså överens islorl inom samtliga partier, men vi har frän den socialdemokraliskagruppen i utskottet ändå reserverat oss pä tvä punkter. Del gäller fördelningenav medel ur anslagsposten Kulturprogram för handikappade. Vi har lagt fram enmotion i della ärende, där vi framhållit "allhandikapprörelsen skall betraktas som en för del svenska samhälletbetydelsefull folkrörelse, atl handikapprörelsenssjälvständighet och integritet skall garanteras, atlhandikapprörelsens legitima intressen all inom sina organisationer försökasamla alla handikappade skall respekteras, atthandikapprörelsens ställning som den mesl representativa företrädaren för allahandikappade skall erkännas." Vividhåller denna uppfattning, men utskoltels majoritet har inte velat gä med påvår skrivning. Det är litet förvånande, Kr båda statsråden - såväl herrWikström som - har i myckel slarka ordalag strukit underhandikapporganisationernas betydelse och självständighet samt deras roll somfolkrörelse. Jagskall ciiera bara ett par korta stycken ur propositionen för alt belysa della: "Underberedningen av handikapputredningens förslag har konlakler fortlöpandeförekommit med företrädare för handikapporganisationerna. Syftet har varit allge en sådan form ål de konkrela förslag som handikapputredningen har lagt framall de på bästa sätt tillgodoser berörda gruppers önskemål. Organisationernasföreträdare har också förklarat sig biträda de förslag som i del följandekommer all redovisas. De har samtidigl uttalat att förslagen utgör vikligasteg för all göra kulturlivet tillgängligt för handikappade. Jag finner detmycket glädjande all arbelel har kunnat bedrivas på detta säll i samråd medhandikapprörelsen." säger vidarei propositionen: "Bidragetulgör också en viktig stimulans till kurs- och mölesverk-samheten blandhandikappade inte minst inom deras egna organisationer." "Handikappadesegna organisationer har varit en viktig förutsättning för samhällets ökadeinsalser på handikappområdet. Genom sin mångskiftande struktur finns inomhandikapprörelsen en unik kunskap samlad om skilda handikappgruppers situation,problem och behov." Detanmärkningsvärda är, all man sedan inle alls fullföljer dessa tankegångar ipraktiken. Såväl HCK som DHR har yttrat sig i den här frågan och sagt ifrån altde anser all handikapporganisationerna själva skall ha ell avgörande inflytandeöver bidragets användning. Men detta förtroende vill utskotlsmajorilelen intege dem. Del är en omyndighetsförklaring, och det stämmer inte alls med vad deborgeriiga statsråden säger i sin proposition. Imotionen 1132 av m. fl. yrkas all del statsbidrag lillkulturaktiviteter inom föreningslivet som utgår till studieförbunden helt skallfördelas i enlighel med antalet av resp. studieförbund redovisade , m. m. Kulturprogram för handikappade, m. m. Såvälutskottsmajorileten som reservanterna avslår molionen, men med olikamotiveringar. Vi anser inle all bör göra några uttalanden som styrförmedlingsbyräns fördelning av bidraget Vi menar helt enkelt atl man inle börlägga sig i delta, utan atl man bör lämna över bidraget lill förmedlingsbyrånmed förtroende. Vi menar all när en utvärdering aviserats, sä är det rimligtatt man avvaktar denna utvärdering och dess resultat och sedan larslällning till efler vilka grunder bidraget bör fördelas. Över huvud tagel är de här slällningslagandena av den borgerligaulskollsmajorilelen bara ell led i en ulveckling, som ler sig skrämmande. Delhar efter del borgerliga regeringsöverlagandet blivit ett kärvare klimat, delhar börjat blåsa kallare vindar för folkrörelserna. Alltmer vill man inskränkaderas oberoende och självständighet Tyvärr har vi jusl i vårt utskott fållflera exempel på denna nya inställning. För oss är det oerhört viktigt atthävda folkrörelsernas betydelsefulla roll i vårt samhälle, som vimåsle betona vikten av att de får möjlighel alt även i fortsättningen arbeiahell fria från toppstyrning frän regering och riksdag. Meddella vill jag yrka bifall lill reservationerna I och 2 vid kulturutskottetsbetänkande nr 44. Fröken (vpk): Vi tycker alt del är positivt att man i proposition 1976/77:87 lagilfasta på delar av den krilik som från handikapporganisationernas sida riktatsmol utredningen äl alla. Proposilionen går alltså i vissa avseendenlängre än utredningen gjorde. Delaruppenbarl alt detta är elt resultat av del medvetna opinionsarbete som drivitsav handikapporganisationerna i deras strävan all garantera sina medlemmarssociala och kulturella rättigheter. Men i ett mycket viktigt avseende har inteproposilionen lagil fasta pä kritiken mot utredningen, och det är när detgäller kostnadsfrågan. Mångaav de positiva förslag som framförs i såväl utredning som proposition kommeratl förbli pappersprodukler så länge de är beroende av kommunalpolitikernasgoda vilja och kommunernas ekonomi för all kunna genomföras. sägs ocksårenl ul i bl. a. remissvar. Jagupphör inte all förvånas över alt man gång på gång i denna kammare fattarbeslut ulan alt beakta kostnadsaspekterna för kommunerna. Del gällerbarnomsorgen, där vi nu fått höra alt kommunerna inte har möjligheter all enslillnärmelsevis genomföra beslul, det gäller åldringsvården och detgäller de handikappade. Såfort vi kommer in på hur besluten skall förverkligas hänvisar man till sittandeutredningar. Och de sitter och sitter, som situationen för olikaeftersatta grupper i kommunerna förvärras. Jag anser atl varje förslag somläggs fram också ingående bör la upp kostnadssidan och även inkludera åtgärderför alt besluten skall förverkligas. Idella fall gäller del främsl färdtjänsten, och anpassningen avlokaler. Kostnaderna för dessa åtgärder kommer atl bli dryga för kommunerna ochlandstingen. En väl utbyggd färdtjänst är en av hörnstenarna för all en kulturål alla skall bli verklighet Går vi ul och granskarfärdtjänslverksamhelen finner vi all del finns i stort sett lika mänga modellersom del finns kommuner och alt standarden är synnerligen skiftande. Samma saknär del gäller en rad andra områden som rör de handikappades rätt atl få verkapä samma villkor som övriga i samhället Vihemställer därför i molionen 1467 att del utarbetas förslag tillstatliga bidrag med bestämmelser om kommunernas åtgärder för de handikappadeskulturella verksamhet. Med della, herr talman,vill jag yrka bifall till vår motion. Kulturprogram för handikappade, m. m. /ENKEL (fp): I kulturutskottets belänkande nr 44 har utskottet skrivit in ochunderstrukit att grunden för de konkreta förslag till kullurpolitiska insalsersom här föreläggs skall vara en helhetssyn pä de handikappadessituation. - Kultur ål alla - gav uttryck ål detta synsätt Äveni proposition nr 87 framförs all målet för handikappolitiken är all görasamhället tillgängligt för alla. Samma princip framhöll vår utbildningsministeri sill anförande . Människormed handikapp måsie ges möjligheter att även kulturpo-litiskt leva ett liv somi så stor utsträckning som möjligt är likvärdigt andra människors. Fullt ochhell kommer somliga ändå aldrig alt göra det. Ansvaretför de kulturpolitiska insatserna ligger här - som i all kulturpolitik - såvälpå staten som pä landsting, kommuner och organisationer. Etlenigt utskott har tillstyrkt de statliga medel som föreslagits i. propositionerna87 och 100. Mennär del gäller fördelningen av anslagsposten Kulturprogram för handikappade harmajoriteten, som vi hörde av i , en annan mening änsom uttrycks i reservation 1. Enligl reservationen bör medlen alltså gå lillhandikapplorbundcn. Annan verksamhet - t ex. studieförbundens - skulle ställasutanför bidragsgivningen. är det värdefullt att bidraget kan användas lill program för dem somär anslutna till handikapporganisationer. Men, vidare enligl utskottet, det ärlika angeläget all siimulera verksamheten bland handikappade som slår utanförhandikapporganisationerna. sade atl handikapporganisationenskall försöka samla alla handikappade. Men om nu verkligheten är den atl intealla handikappade vill vara anslutna till en handikapporganisation, skall dådessa ställas utanför möjligheterna all få della i della kulturutbud? , m. m. HandikapputredningenKultur åt alla säger: "Principenom integration gäller självfallet också på kulturområdet Den innebär allhandikappade skall kunna della tillsammans med andra i all kulturellverksamhel." I studieförbundens verksamhel finns möjlighel att varatillsammans med icke handikappade, och enligl min mening är det angeläget allmånga olika studieförbund får möjlighet all arbeia bland handikappade. sade vidare i sill anförande att majoriteten inle lar någon hänsyntill folkrörelser. Ja visst är handikapporganisationer folkrörelser. Menenligl min mening är ABF, Vuxenskolan och alla andra studieförbund ocksåfolkrörelser. Studieförbunden har lidigare haft och bör naturligtvis ävenfortsättningsvis kunna ha kulturprogram för och med handikappade och andra somär bosalla pä en institution. Strävandena bör dä vara all ge dessa människortillfälle all komma utanför institutionerna, men del är myckel viktigt all desom av olika skäl inle kan lämna institutionerna också erbjuds den stimulanssom en kultur-programverksamhet kan innebära. Kulturprogramsom anordnas av studieförbunden på institution och som är öppna för allmänhetenär en bra väg all bryta institutionernas isolering och öka kontakten medsamhället i övrigt. i Uppsalakommer senare alt beröra reservationen 2. Närdet gäller molionen 1467 är resonemangen riktiga så lill vida all etl betydandeansvar i oreglerade former läggs på kommuner och landsting närdet gäller altförbättra handikappade människors kulturella villkor. En allmän enighet, medundanlag av vpk, finns också om att kommuners och landstings insalser på kulturområdetinte bör regleras i någon särskild lagstiftning. Yrkandet i molionen förefallervara en ny variant på det återkommande vpk-kravel på en bibliolekslagstiflning.Del enda konkreta exemplet på verksamheter för handikappade som anförs i motionenär jusl denna biblioteksverksamhet Vadgäller färdtjänsten bör också noteras all nuvarande statsbidrag tillämpas päförsök och all en utvärdering av bidragssystemet kommer att göras redan dettaår. Bidragssystemets forlsalia konslruklion kommer därefter all övervägas. Jag yrkarbifall till utskoltels belänkande på alla punkter. i (s) kort genmäle: Handikappförbunden arbetar tillsammans med studieförbunden, ochdessutom är ju oftast handikappförbundens aktiviteter öppna så att andra ocksåkan bli delaktiga av det som bjuds där. Studieförbunden har själva denuppfattning som vi har hävdat här. Del är sant som säger alt ocksåde är folkrörelser, men gällde det vad de vill och vad handikapprörelsensjälv vill. Vadsom skrämmer mig och de andra i den socialdemokratiska utskoltsgruppen äralltså atl vi ser delta som elt led i en lendens som vi har sell förut - vill beskära folkrörelsernas möjlighel atl själva bestämma hur de skallarbeta. Fröken (vpk)kort genmäle: Det väsentliga i vårt yrkande - och del har också framhållits av såvälKommunförbundet som landstingsförbundet och handikapporganisationerna - är atten rad av de i och för sig positiva förslag som finns i ulredningen och även ipropositionen icke kommer att kunna genomföras av kommunerna och landstingen ideras f n. mycket svära ekonomiska situation. Det är detta vi vänder oss emot.Vi kräver att man utarbetar förslag till statliga bidrag - del slårullryckligen i vårt yrkande. Vi hävdar atl det är en av förutsättningarna föratt alla dessa förslag skall kunna genomföras, och vi beklagar atl man frånutskottets sida inte beaktat den kritik som riktats mol ulredningen och tagitmålet om en kultur åt alla mer på allvar. KulturprogramJÖr handikappade, m. m. FruFR.NKEL (fp) kort genmäle: Först konstaterar jag all i inte lycker altstudieförbunden är några folkrörelser, eftersom är så irriteradöver vår skrivning. Sedanvill jag läsa upp någol ur Hörselfrämjandets tidskrift Så kommenterar , kanslichef iHandikappförbundens centralkommitté HCK, regeringens kulturproposition. "Statsråden har följt upp della på elt sätt somförtjänar uppskattning." Han säger alltså icke någonting i artikeln om alldetta inle skulle vara rikligt. Omman nu inle skulle gå via studieförbunden ulan direkt till handikapporganisationen,måste man ha en förordningsändring. Verksamhetenbland handikappade kommer atl behandlas av folkbild-ningsuiredningen.Folkbildningsutredningens förslag skall gå ut pä remiss. Därefter får man göraelt nytt ställningstagande om detta enligt remisserna skulle vara felaktigt FruJOHANSSON i (s) kort genmäle: Att studieförbunden är folkrörelser ärvi överens om. Del räcker emellertid inte med all bara konslalera att de ärdet; man skall också bry sig om vad folkrörelserna vill och låta dem själva bestämmahur de skall arbeia. Vi har sagt att vi är överens i fråga om proposilionenutom i dessa tvä detaljfrågor. /ENKEL (fp) kortgenmäle: i och jag kan tydligen inte bli överens i dennafråga. HCK och en hel del av handikapporganisationen lycker tydligen att det ärrikligt atl man har det på del här sättet. Man har inle uttalat sig mot saken,och samma uppfattning har jag fåtl av uttalande. Jagglömde atl säga någol om kommunernas och landstingens ekonomiska situation.Del är klart att de har del svårt. Vi vet också alt det siller ulredningar meduppgift all söka lösa frågan om fördelningen 10 protokoll 1976/77:143-144 KulturprogramJÖr handikappade, m. m. av ulgiflerna mellan slaloch kommun. Men alla partier ulom vpk är överens om att man inle i varie detaljskall ha en statlig styrning, vilket vpk tydligen vill ha. Övriga partiertycker emellertid atl kommunerna och landslingen skall hasjälvbestämmanderätten kvar. Herr andre vice talmannen anmälde att och fröken anhållit atl till protokollet fä antecknatalt de inle ägde räll lill ytterligare repliker. I samband med att vi behandlar kulturutskottets betänkande nr 44behandlar vi också handikapputredningens betänkande Kultur åt alla, fö.utredningens sista, daterat . Utredningentillsattes av den socialdemokratiska regeringen, som också utformade dedirektiv efler vilka vi arbetat. Vi har under de gångna tio åren avlämnat sexbeiänkanden. Utredningen har upphört. Ibörjan av januari månad meddelade nämligen statsrådet atl defrågor vi hade kvar - frågor som hade gett oss i uppdrag att utreda -skulle överlämnas till nya utredningar eller lill nya arbetsgrupper som skulletillsättas. De frågor vi hade kvar var flerhandikappades problem ochsärskoleelevernas boende - frågor som vi arbetat med jämsides med värtbetänkande Kultur ål alla. Så sent som beslölriksdagen, på förslag av socialulskottel, all en motion av m. fl.om anpassning av fritidsbostäder för handikappade skulle överlämnas tillhandikapputredningen. Den frågan hade vi emellertid inte börjat med. Jaghoppas att våra kvarvarande frågor överlämnas till nya ulredningar eller nyaarbetsgrupper, så atl det inte uppstår någon fördröjning med behandlingen avdessa frågor, som är av stor betydelse för de handikappade. Tyvärr är inleslatsrådet här. Annars hade jag till henne direkl kunnat slällafrågan vad som hänt sedan vi lämnat vårt betänkande. Visom deltagit i utredningsarbetet kan vid genomläsning av proposition 84konslalera atl den borgerliga regeringen på många punkter följt våra förslag.Vissa förslag vill man utreda ytterligare. Enstarkt bidragande orsak lill att den borgerliga regeringen accepterat våraförslag är naturligtvis handikapprörelsens opinionsbildande verksamhet, ivilken påvisats hur eftersatta många handikappade är när det gällerkulturfrågorna. Enannan orsak är säkerligen de löften som gavs efter det att ulredningen lämnatsitt betänkande. Jag tänker bl. a. pä opinionsmötel i iseptember månad , vid vilkel dåvarande utbildningsministern bl. a. yttrade: Regeringentänker föreslå vårriksdagen en förstärkning av stödet tillhandikapporganisationerna, till den nivå som handikapputredningen föreslår.För att kunna bereda alla de övriga detaljförslag, som finns i handikapputredningen ochvars ambitionsnivå inle på någol sätt är avskräckande, kommer jag all inbjudaföreträdare för handikapporganisationerna lill departementet för fortlöpandediskussioner under det fortsatta arbetet för handikapputredningens förslag. Genomvalutgången blev det inte som kom alt lämna propositionenulan den nya regeringen. Jag vet atl statsråden och haftfortlöpande kontakter med handikapprörelsen. Detta har uppskattals avorganisationerna. Handikapputredningenhar i sitt arbete beaktat handikappades kultursituation och den harfortlöpande uppmärksammats i värt arbete och i våra förslag. , när vilämnade principbetänkandet Kommunerna och den sociala omvårdnaden, i vilket vibehandlade den övergripande frågan om samhällets ansvar för den enskildesomvårdnad, framhöll vi det angelägna i alt samhället ger handikappademöjligheter atl som andra kunna ta del av olika kulturaktiviteter, besökabibliotek, teatrar osv. Även behov i kulturellt avseende beaktades således närförslaget om kommunernas uppsökande verksamhet lades fram. Föratl uppnå jämlikhet för handikappade på det kulturella området krävs särskildainsatser utöver dem som andra behöver. Det gäller yttre förutsättningar såsomfärdtjänst. Vidare måste kulturinstitutioner samt lokaler för studiecirklar ochandra sammankomster göras bättre tillgängliga och utrustade. Anpassningenskall gälla alla handikappgruppers behov - rörelsehindrade, hörselskadade,blinda, synskadade. Ledsagarhjälp och annan personlig hjälp måste erbjudas allahandikappade som behöver den. Mångahandikappade är nämligen beroende av annans hjälp för att kunna della ikullurlivet. Synskadade kan behöva ledsagare och läshjälp. Svårtrörelsehindrade kan behöva hjälp vid förflyttning. Psykiskt utvecklingsstördaoch personer med olika psykiska besvär kan också behöva ledsagare. Dövblindabehöver ledsagare samt läs- och tolkhjälp. Personligservice skall vara en rättighet för handikappade som behöver den. Den är ennaturlig uppgift för den sociala hemhjälpen, som bör utgöra en basorganisalionför service ät handikappade i skilda situationer. Genom dess förmedling skallledsagare kunna följa med till bio, teater, föreningsmöten osv. Den1 uppdrog den socialdemokraliska regeringen ät riksrevisionsverketatl efter samråd med , och kommunalekonomiskautredningen utvärdera de nya regler för färdtjänst och social hemhjälp somskulle gälla . Riksrevisionsverkelsutvärdering omfattar verksamheten i 45 slumpvis utvalda primärkommuner. Delskall bli intressant atl se hur många av dessa kommuner som ger ledsagarhjälp isamband med t. ex. besök på teater, deltagande i kurs eller konferens. Tyvärrtror jag inte all del blir sä mänga. Men ännu intressantare blir detnaturiiglvis atl se vilka slutsatser som den borgerliga regeringen kommer atldra när utvärderingen är klar. , m. m. , m. m. Somjag lidigare har nämnt behövs ofta en anpassning av den yttre miljön för atlhandikappade skall kunna delta i olika kulturaktiviteter. I vissa fall behövsockså en anpassning av kullurutbudei. Låt mig ta elt exempel. Teaterpjäserför vuxna är ofta svära för psykiskt utvecklingsstörda. Då del måsle vara felatt hänvisa dem lill barnteater, måste fler pjäser sältas upp direkt för dem.Delta är på teaterkonslens område en motsvarighet lill lättläst litteratur. Ivårt betänkande har vi främst tagit upp dövas och synskadades problem, men detbetyder inte att vi har glömt andra gruppers problem. Som jag harnämnt har vi framhållit nödvändigheten av ledsagarhjälp och färdtjänst samtatt lokaler görs tillgängliga för olika grupper handikappade. Vi är medvetna omalt del behövs fler förbättringar än de som vi har föreslagil. Detta är baraetl första steg. Slutmålet är kulturell jämlikhet. Delflnns fortfarande grupper som står utanför den kulturella gemenskapen. Vi fårinle glömma dessa grupper ulan måste ta med dem i del fortsatta reformarbetetJag tänker på dem som är på institutioner av olika slag och på de psykiskthandikappades kulturella situation, för att bara nämna ett par grupper. Vårdinstitutionernamåste vara öppna mot samhället. De som bor där måste beredas möjlighet ochstimuleras att delta i kulturella aktiviteter ute i samhället ochkulturinstitutioner måsle förlägga en del av sin vanliga verksamhet tillvårdinstitutionerna. Denuppsökande verksamheten måste också omfatta kulturella behov. bör stimulera och hjälpa människorna all få koniaki med bl. a.föreningar, folkbildningsorganisalioner och bibliotek. Teatern måste nå demsom inte kan lämna vårdinstitutionerna. Enav debatterna pä ABF-forum i handlade omkulturen och vårdinstitutionerna. Den från Skä kände doktor diskussionen "pä vårdinstitution". Delär glädjande atl ABF tagit upp frågan om kulluren och vårdinstitutionerna. Delhade varit ännu mer glädjande om också utskollel hade lagil upp den frågan isitt betänkande. Det är här fråga om människor som av olika anledningar tvingasbo på institution isolerade från yttervärlden, människor som inte kan besökaen teater eller en biograf, som kanske kan delta i en studiecirkel underförutsättning alt cirkeln består av medlemmar som bor på institutionen och altsammanirädena hålles i någon lokal pä insliiutionen. Många av dessa människorvill gärna iräffa andra och diskutera med andra än dem man träffar ochutbyta tankar med någon som har samma intressen som man själv har. ABFhar tagit upp frågan om kulturen och vårdinstitutionerna vid en centralkonferens. Jag hoppas alt den också kommer alt tas upp ute i distrikten och altäven andra organisationer aktualiserar frågan. Del får emellertid inte stannavid diskussioner, vid teoretiska resonemang. ulan det måste utmynna inågol konkret, i initiativ av olika slag. Deåtgärder man har för avsikt att vidla måste planeras tillsammans med dehandikappade och inte för dem. Handikapputredningenför fram en mycket viktig princip i sitt betänkande, nämligen att åtgärder påalla områden som är erforderliga för handikappade skall ses som en självklardel av verksamheten på området och att varje verksamhet skall bära kostnaderför åtgärder för handikappade. Med andra ord: Kostnaden förhandikappanpassningen skall inle las från särskilda anslag ulan måste ses somen självklar del av verksamheten. Lät mig nämna någraexempel! Närdet gäller program anser vi att kostnaden för åtgärder för attalla skall kunna ta del av programmen bör bestridas av avgiftsmedel. Allaradiolyssnare och TV-tittare måsle vara med om att betala för atl alla skallkunna ta del av programmen. Del kan t ex. gälla textade program. Delfinns nu tekniska förutsättningar för döva, dövblinda och talska-dade alltelefonera.