prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Men det finns jumöjlighet här i kammaren atl rösta för det yrkande som vpk ställer. Detfinns möjlighet för atl ullala att det föreligger behov av all bevaraSerafimeriasaretiel och det lycker jag skall göra, mol bakgrund avden situation på sjukvårdsområdet som vi har i . HenROMANUS (fp): När socialutskottel har behandlat denna motion har vi utgått från denarbetsfördelning som gäller mellan staten och landstingen. Del är landslingensom sköter sjukvården, har ansvaret för den och bestämmer vilkasjukvårdsinrättningar som behövs för all klara sjukvården inom sill område. Delfinns två undanlag. och i ,som är statliga. Delformella yrkandet i molionen är att staten också skall ta ansvarel förSerafimeriasareltel. Vi anser inte atl del finns skäl alt utöka antaletstatliga sjukhus. Det säll på vilkel staten har skött t ex. sjukhusethar inte inspirerat oss till all föreslå atl staten skulle la över ytterligareetl kroppssjukhus. Närdet gäller utbildning och forskning har staten ett ansvar. Den uppgiften harman -bortsett från de tvä statliga undervisningssjukhusen - löst genom attträffa avtal med landslingen om hur utbildningen och forskningen skallbedrivas. Där kan staten ställa krav. Man måste alltså komma överens om vilkasjukvårdsinrättningar som skall användas för läkarutbildning och forskning. Påden punkten säger utskottet också i sill yttrande över motionen myckel bestämt,att en förutsättning föratt Serafimeriasaretiel skall kunna läggas ned är atllikvärdiga resurser för sammanhållen utbildning och forskning kan beredas påannat håll inom sjukvårdsområdet Vihar uttalat oss om det som staten har ansvar för, och där ställer vi krav på . Däremot har vi inle velat gå in för någon ändrad ansvarsfördelning mellan staten och landstingen när det gäller sjukvårdens bedrivande. Som har framgått av diskussionen arbetar i för att bevara Serafimerlasarettel. Del är landstingsrådet som har ansvar för sjukvärden. Han har betonat all del beslul som majoriteten har fattal atl sjukhuset skall läggas ned inle kan accepteras, om man skall klara 92 sjukvården i länet, framför allt med tanke påutvecklingen på Det är bara altbeklaga alt inle har fått stöd från något annat håll, utom från vpki . Jaglycker alt var en smula för obarmhärtig mol när honpåstod all han inle har gjort någonting vare sig här i kammaren eller iutskottet Vad han har gjort i utskottet vel ju inte någonting om.Här i kammaren har han väckt en motion - det är ju inle vpk som har tagitinitiativet lill den molionen! Och om inle hade tagit delinitiativet, hade över huvud laget inte haft någon möjlighet allframställa sill yrkande i kammaren. Ingen tror väl alt vpk annars hade väcktnågon motion - hade man haft någon tanke åt del hållet hade man säkert väckt enmotion, oavsett insalser - ulan man fick skriva på hans motion.Inga Lantz säger nu all inte har gjort någonting. Del lycker jagfaktiskt inte är rikligt juste! Nuhar framställt etl yrkande där hon föreslår alt skall uttalasig om vilka sjukhus som skall drivas i -från sjukvårdensutgångspunkt - och all skall uttala atl "Serafimeriasaretiel ärav största vikt för landets sjukvård och alt möjligheter bör skapas försjukhusets bevarande". Det framgår inte om meningen är att staten skallskapa sädana möjligheter, eller om vad vpk önskar är en pekpinne lilllandstinget för alt det skall skapa sädana möjligheter. Dettaframgår inte av yrkandet, men den fråga som man ställer sig är naturiiglvis, omdella yrkande är ell uttryck för atl vpk inte anser alt skallbesluta om sjukvården i fortsättningen. Är ullalandet ett första steg på denvägen? Om yrkandet hade motiverats av en önskan om utbildning och forskninghade del varit en annan sak: där kan staten ställa krav, och där har utskottetockså ställt krav. Men del är inle della som ni har framhållit ulan alt del ärsjukvärden vid Serafimerlasarettel som enligl er uppfattning gör atl sjukhusetmåste bevaras. Jag delar visserligen den uppfattningen, men jag anser inle attriksdagen skall uiiala sig om detta; ulan jag lycker alt det, liksom ,är som skall avgöra den saken. Sedankan jag inte låta bli atl påpeka alt ni överdriver en aning. Hur trevligt detän är atl få ha kvar Serafimerlasarettel kan man ändå inte påstå alt de 330platser som finns där, är "av största vikt för landets sjukvård" -såvida inte möjligen tänker på alt hon och andra riksdagsledamöterhar blivit behandlade där, och alt del skulle vara av så stort värde förlandel. Del kan jag möjligen tro alt hon anser. Omdel gäller landels sjukvård som helhet har dessa 330 platser naturligtvis sinbetydelse, men inte kan man väl säga att de är "av största vikt".Däremot är de av den siörsta vikt för och sjukvård- men della föreslär ni inle atl man skall uttala, och det är inle heller enfråga som bör uttala sig om. Uttalandet bär onekligenimprovisationens prägel. Därför anser jag inte att bör anta del. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag. Nr 142 Hen i (m) kort genmäle: den "talman! Jag tycker del var litet orättvist av att säga 27 mai 1977 '°" ' ' '' anförande. --------------- Jaghar slagils upprepade gånger - och 1974, och då med Serajimeiiasarettet framgång - mol ,eller i varje fall mot dess hälso- och sjukvårdsnämnd. Då bevarades Serafen. Jaghar fortsatt atl efter bästa förmåga slåss för Serafen gentemot hälso-ochsjukvårdsnämnden och kanske framför allt mot den centrala sjukvårdsförvaltningenäven , men det finns gränser för vad man kan uppnå. Jag har inte lyckatsuppnå alt i utskottet få gehör för tanken på ett ändrat huvudmannaskap försjukhuset av de skäl som är anförda i utskottets betänkande. Jag har tvingatsuppfatta detta som en realitet men uppfattar också som en realitet de villkorsom i stället har skrivits in i betänkandet för de förhandlingar somlandstinget kan komma alt påkalla. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: fick gå upp och försvara i . Men jaglycker nog alt väcker man en motion i en fråga skall den vara allvarligt menad.När vi från vänslerpartiel kommunislerna skriver på en motion följer vi ocksåupp den, även om släpper sin motion. Jag vill sälta elt frågeteckenför agerande. Jagskall för citera litet ur förslag till beslut ilandstingets hälso- och sjukvårdsnämnd för sedan. Där anges exaktsamma skäl som jag lidigare anförde i mitt inlägg: "Medhänsyn till läkarutbildningen är del vidare olämpligt att avveckla akutsjukvårdenvid sjukhuset . Sammantagetlalar delta för att Serafimerlasarettel inle bör avvecklas 1979. mening är det inle tillrådligt alt avslå från defungerande akutvårdresurserna sjukhuset erbjuder. Det kan dessutom blisvårigheter atl upprätthålla sjukvårdsdriften vid sjukhuset i full omfattningända fram till genom all personal successivt kommer atlsöka sig från sjukhuset tidigare. Nedläggningen bör anstå lill dess del kankonstateras atl belastningen på innerstadens sjukhus kommer att minska. Dennuvarande situationen kännetecknas fortfarande av hög beläggning och växandetryck pä akutmottagningarna." Viföreslår inle alt skall fråntas sin beslutanderätt Vi föreslår attriksdagen gör elt uttalande av innebörden alt möjligheter bör skapas förSerafimersjukhusets bevarande. Det innebär inte en förändring avansvarsfördelningen mellan staten och HerrROMANUS (fp) kort genmäle: De skäl föratl bevara Serafimeriasaretiel som har lagt fram i hälso- ochsjukvårdsnämnden lycker jag är utmärkta. 94 De motiverar elt annat beslut i än det som majoriteten har fattat Men de är intemotiv för alt skall uttala sig, och del är del saken gäller . IngaLantz har i sitt yrkande i kammaren inte anfört läkarutbildning och forskningsom skäl för Serafimeriasareltets bevarande. Där talas det om sjukvården ilandel. Det är det som är felet med detta improviserade yrkande. Sedansäger med skärpa alt om man väcker en motion skall den varaallvariigt menad, då skall man följa upp den och yrka bifall till den. Men nigör ju inte del - ni yrkar inte bifall till den motion som ledamöter frånvänsterpartiet kommunisterna har skrivit på. Ni har etl helt annat yrkande somär ganska hastigt hopsvängi, som jag har visat när jag har skärskådat dessinnebörd. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Det är inle sä, , atl forskning och utbildning är en sakoch sjukvård en annan sak. De delarna hör ihop, och landets sjukvård påverkasockså av den forskning och utbildning som bedrivs pä della område. Detär självklart atl kan uttala önskemål. Om den tycker all elt sjukhusbör bevaras därför all behovet av sjukvård är så stort som det är bl. a. idenna region kan bifalla det yrkande som kommunisternareser här i kammaren . HenROMANUS (fp) kort genmäle: När del gäller arbetsfördelningen mellan landslingen och staten, ärsjukvården en sak - och den har landslingen ansvar för - och utbildning ochforskning en annan sak, och den har staten ett medansvar för. Det är därför somsocialutskottet har uttalat sig om utbildning och forskning men inte om vad somär betydelsefullt för sjukvård. Del är orsaken till alt vi intevill vara med pä del uttalande som kommunislerna har lagt fram,även om i har den uppfattningen att det för sjukvårdenär viktigt att Serafimerlasarettel inte läggs ned. Om kommunisterna anser att riksdagenskall uttala sig om vilka sjukhus som behövs i olika län - för sjukvårdensskull, inte för utbildning och forskning - frågar man sig: Är det inledningentill en ny politik? Kommer ni också all säga atl i behöver manSkövde sjukhus men inte ? Kommer ni atl säga att i Göteborgskall man bygga ut men man kan minska sjukvården påSahlgrenska? Är det kommunisternas linje atl vi skallceniraldirigera landstingen? Det kanske stämmer med kommunistisk ideologi, mendet är inte den uppfattning som vi frän företräder. Herrförste vice talmannen anmälde att anhållit atl till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt lill ytterligare replik. i (c): i stora och rent av fantastiska intresse förSerafimerlasarettets bevarande har ju bevisats genom skrifter och uttalandenoch senast i motionen 1976/77:702. Jag tillåter mig bemöta , trots atl jag är en av dem som lillhör länslandstingsområde. HerrBiörck sade om Serafimerlasarettel: Hon gungar, men hon sjunker inle. Dä villjag säga atl vi bör lägga ner Serafimerlasarettel, innan hon sjunker. HerrBiörck nämnde också att vi låter oss ledas av en central förvaltning inomlandstinget, men jag vill replikera alt våra förtroendemän inom landstingetockså har ett eget omdöme. Jagvill gärna framhålla ytterligare några skäl lill varför Serafimerlasarettelinte bör finnas kvar och redogöra för varför majoriteten inom länslandsting diskuterat och beslutat om en nedläggning . Vi satsar pä en kraftig utbyggnad av långvårdeninom . För planeras 1 650 platser. harvi ungefär 30 96 rena långvårdsfall som ligger pä medicin och kirurgi, vilkelicke är tillfredsställande. Primärvärden byggs ut kraftigt, under perioden1977-1979 med ca 65 allmänläkare. Här har vi tagit upp 12 milj. kr. I akutvården tillkommer ca 200platser i . Ersättningsplatser för allmänmedicin och kirurgifinns att tillgå vid nedläggning. Idelta sammanhang vill jag nämna atl fackföreningen enligt uppgift stöder ennedläggning. a. att skall Serafimerlasarettelbevaras, kommer den all kräva en lotalslängning och totalrenovering, som tarungefär . Majoritetenav de sjukvårdsbehövande får närmare till sjukhus efler nedläggning. Jag skall inle gå in pä de olika om rådena, eftersom jag inte tror att liden tillåter det. Men det är inte många pä som nyttjar Serafimerlasarettel, eftersom de hör till antingen eller . HerrBiörck nämnde bl. a. och , men personer på dessa orler har närmare till exempelvis . Vi gör en neltobesparing på ca 45 milj. kr. Serafimerlasarettel har 9 rum med 10 vårdplatseroch 2 rum med 12 vårdplatser, vilkel vi inte anser vara tillfredsställande. Personalutrymmena på Serafimerlasarettel får ansesha en låg kvalitet i jämförelse med motsvarande utrymmen på andra sjukhus. Den regionala blansen i fråga om den slutnasjukvärden visar dessutom att det föreligger en snedvridning till norra delenav länet. Skallvi ha kvar Serafimerlasarettel, kan vi i inte satsa på några medel till psykiatrin, öppenvården och personalförslärk- ningar. Sedannämndes de låga kostnaderna för Serafimerlasarettel. Jag vill bara peka påvårddagkoslnaderna. Närdet gäller kirurgin kommer Serafimeriasaretiel på tredje plats efler Huddingeoch . har en vårddagkostnad på , pä 760 ochSerafimerlasarettel på 742. Då kan jag jämföra med S:l som har 575 ochexempelvis med Löwenströmska som har 487. Inom medicinen toppar listanöver vårddagkoslnaderna med . tillsammans med Serafen, som har 560. S:tErik har 468, och Löwenströmska - för att även här nämna detta sjukhus - har337. Fråganom forskning och utbildning har berörts. Vi har f n. en arbetsgrupp somarbetar för att komma fram till en lösning på problemet var forskningen ochutbildningen skall föriäggas. Jag tycker att vi i del avseendet bör avvakta delresultat som denna arbetsgrupp kommer fram till innan vi går in i någon närmarediskussion. Jag vill yrka bifall lill socialulskoliels hemställan i betänkandet. HerrBIÖRCK i (m): Det är inle möjligt för mig atl , då kammarensledamöter väntar på ett annat - och ur i varje fall de flestakammarledarmöternas synvinkel viktigare-ärende, gå in i någon polemik mol denpromemoria från sjukvårdsförvaltningen i som i härhar föredragit. har upprepade gånger framhållit all desjukvärdsmässiga aspekterna främst hör lill område, och debattenhärom får föras i ett annat forum. FruANDERSSON i (c): Jag vill bara säga lill i att jag inle kan hjälpaalt ärendet kom upp vid denna lidpunkt. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemsiällan, dels del av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 39 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 7 protokoll 1976/77:142 verkställdes volering medomröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 290 Nej - 12 På förslag av herr förste vice lalmannen beslötkammaren atl uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återståendeutskollsbetänkanden till ett senare sammanträde. Herrstatsministern erhöll ordet för alt besvara () den 10 majanmälda interpellation, 1976/77:147, och anförde: har slällt tio frågor till mig om energipolitiken. Det rörsig i stor utsträckning om en upprepning av frågor som socialdemokraliskariksdagsledamöter lidigare ställt till regeringen och som då blivit besvaradeav del direkl berörda statsrådet frågeställningar har blivit utföriigtbelysta i samband med all behandlade villkorslagen och regeringensförslag lill åtgärder för att främja energisparande i industri och bostäder.Jag tillåter mig därför att i viss ulslräckning hänvisa till de svar somregeringen har lämnat. Jagvill också påminna om att energipolitiken - inkl. kärnkraftens framtid - ärföremål för allsidig prövning i den av regeringen tillsatta energikommissionen.I denna är samtliga partier representerade. Kommissionen har bl. a. alt bedömaflera av de frågor som har tagit upp, t. ex. vad gällerenergikonsumtionens ulveckling, besparingsmöjligheter och möjligheterna atlersätta kärnkraft med andra kraftkällor. Denförsta frågan gäller om jag själv står fasl vid att kärnkraften kan varaavvecklad . HerrPalme har tidigare tagit upp delta spörsmål i en fråga, som jag besvarade här ikammaren . Jag sade då atl en tioårsperiod bör vara fullttillräckligt för all övergå lill energiförsörjning ulan kärnkraft. Minbedömning är precis densamma som när jag besvarade frågaförra gången. Fråganummer två gäller varför den planerade propositionen på grundval avplanverkets rapport angående möjligheterna alt spara energi i den befintligabebyggelsen har blivit försenad. Sammaämne har lidigare lagils upp i frågor av i och bostadsministern då anförde i sill svar - - varremissmaterialet över planverkets preliminära rapport mycket omfattande ochkvalificerat. Det utvärderas f n. inom . Detta är främstaskälet till atl regeringen valt att senarelägga den aviserade propositionen.Till detta kommer att planverket självt kommer atl överiämna enytterligare slutlig rapport till regeringen. Självklart är regeringenangelägen om atl propositionen skall bli klar så fort som möjligt.Arbetet bedrivs därför med största möjliga skyndsamhel så alt proposilionenskall kunna behandlas av . Dentredje delfrågan gäller hur många kärnkraflsreaktorer som motsvarar detsparande som skulle följa med planverkets förslag. Ävendenna fråga har berörts i lidgare frågesvar - - samt iriksdagsdebatten om propositionen 107 om hushållning med energi i byggnader -. Del går dock inle alt ange något slutgiltigt svar innanutvärderingen av planverkets rapport är slutförd. anför självt ettexempel som skulle ge en energibesparing på genom vissa angivnaförbättringsarbeten i bostäder och lokaler. Denna energimängd överstiger detenergitillskott som kan utvinnas frän de kärnkraflsreaktorer som är i drift.Betydande delar av besparingen rör dock andra energislag än elkraft. Skall manå andra sidan göra en bedömning av möjligheterna alt spara elenergi, måsteockså besparingsmöjligheterna inom andra sektorer än bostads- ochlokalbeståndei beaktas. Ävenom del nu alltså inte är möjligt alt exakt ange den besparing som kanåstadkommas med planverkets sparplan, ger den enligl min uppfattning en klarindikation på atl del är både tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart allsikta till besparingsåtgärder av en slorieks-ordning som motsvarar dennuvarande kärnkraftsproduktionen. fjärde delfrågan ställer frågan om regeringen är beredd atlacceptera tvångsåtgärder av del slag som finns med i planverkets förslag. Somjag nämnde är planverkets förslag nu föremål för regeringens bedömning.Självklart bör inte tvångsåtgärder komma till användning annat än iundantagsfall. Del bör enligl min mening också vara möjligt atl genomföra deleftersträvade sparprogrammei genom alt i huvudsak använda sig av generellastimulansåtgärder av del slag, som både den nuvarande och den tidigareregeringen redan i viss utsträckning prövat, samt genom användning avskatteinstrumenlel. Möjligheterna lill ber sparingar vid uppvärmningen avbostäder är dessutom i hög grad avhängiga av en god planering. Del är mot denbakgrunden som kommunerna i en särskild proposition föreslagits få ett ökatansvar när det gäller energiplaneringen. Som tidigare förulskickats avserregeringen också all tillkalla en särskild utredningsman för attkartlägga möjligheterna alt begränsa användningen av elvärme i nybyggda bostadsområden. Frågannummer fem har formulerat på följande sätt Är det försvarbart attlägga ned'i kärnkraftverk som inte skall användas? Vilkakostnader som en neddragning eller ell slopande av del svenskakärnkraflsprogrammet kommer atl dra med sig är omöjligt att avgöra. a. beroende av i vilken ulsträckning en alternativ användning avanläggningarna kan komma i fråga. Lika litet finns del underlag för altgöra någon mera noggrann beräkning av kostnaderna Nr 142 föratt färdigställa det antagna kärnkraflsprogrammet.Resultatet av energikommissionensarbete bör emellertid kunna ge bättre underlag för sådana jämförelser. Obestridligtär dock atl en omställning av detta slag medför kostnader. Om energipolitikenEn del kapitalinsatser kan inle utnyttjas. Det krävs också, precis som vidandra omställningar, insalser för atl ge dem som har sin försörjning avkärnkraften annan sysselsättning. Som jag tidigare framhållit, bl. a. i denallmänpolitiska debatlen här i , kan delta pris dockaldrig bli så högt som det pris som vi alla kan komma alt få betala om vi blintrusar vidare på kärnkraftens väg utan alt säkerhetsfrågorna är lösta. HerrPalme frågar vidare i sin sjätte delfråga vad innebörden är av att vissautbyggnader av kärnkraftverk skall ske i långsammare takt Jagutgår från atl syflar på frågan om kreditgarantier och andraekonomiska garantier lill del tredje kärnkraftsblockel i samtuppdraget ål alt förhandla om och karlläggakonsekvenserna av en ändrad planering för kärnkraftsblockel . Ägarnalill Oskarshamnsverkei har i en skrivelse lill regeringen för-klaral sig inleha möjligheter atl bygga elt tredje aggregat ulan statliga kreditgarantier ochgarantier för kostnader nedlagda efler villkorslagens tillkomst Som har regeringen inte beviljat några sådana garantier. Iförhandlingsuppdragei lill vattenfallsverket beträffande framhållsbl. a. atl den verksamhet på byggarbetsplatsen i som avser delta blockskall upphöra. Nya kontrakt med underleverantörer bör inte tecknas. När delgäller ekonomiska garantier från slalen kommer de privata minorilelsdelägarna iForsmark 3 atl likabehandlas med ägarna till Oskarshamnsverkei. Meddella behåller man handlingsfriheten på kärnkraftsområdet i avvaktan pä 1978års energipolitiska beslut och några ytterligare resurser binds inle i Forsmark3. HerrPalme frågar vidare i sin sjunde delfråga vad som avses med uttrycket altvillkorslagen inte skall tillämpas drakoniskt. Uttrycketi fråga är hämtat från näringsutskottets belänkande rörande regeringensproposition angående villkorslagen. Det för mig avgörande är atl harantagit regeringens förslag lill villkorslag utan några som helst ändringar ilagtexten. Idelfråga älta frågar om regeringen kommer att tillåta laddning avytterligare aggregat under den innevarande valperioden. Mittsvar är här all laddning av nya kärnkraflsaggregat inle kan tillåtas, om kraveni villkorslagen inle är uppfyllda. Fråganummer nio gäller huruvida jag är beredd alt godta ett utnyttjande avkärnkraften, om förvaring av det högaktiva avfallet enligl regeringens meningkan lösas på etl tillfredsställande sätt Äveni delta fall vill jag hänvisa lill de krav som ställs i villkorslagen. 100 Kraven i denna lag är utformade med ulgångspunkl iall kärnkraftens risker är mesl uppenbaranär det gäller upparbelningen och förvaringen av det utbrända bränslet. För minegen inställning till kärnkraften har det avgörande varit och är altsäkerhetsfrågorna kan bemästras. Delkan givelvis inte heller uteslutas att andra risker med kärnkraften kanuppenbara sig. Sambandet mellan kärnkraft och spridning av atomvapen blir t.ex. alltmer uppenbart och inger nu allt fler oro överallt i väriden. Jagföreställer mig att inte heller kan bortse från detta samband. Isin tionde och sista delfråga bygger på antagandet alt det bortfallav elektrisk ström, som uppstår vid en neddragning av det beslutadekärnkraflsprogrammet, måste läckas med en ökad förbrukning av olja. Mot denbakgrunden frågar hur oljeförbrukningen, valutaförhållandena ocholika miljöfaktorer påverkas av en fördröjning av etl kärnkraftverk etl år. Saklägethär är atl både elförbrukningen och energiförbrukningen som helhet har ökatväsentligt långsammare än vad den dåvarande socialdemokratiska regeringenutgick från vid det energipolitiska beslutet och långsammare än vadsocialdemokraterna uppenbarligen fortfarande räknar med. Del finns helleringenting som f n. lalar för atl ökningstakten på nytt skulle öka. a. börresultaten nu bli mer påtagliga av de insalta sparåtgärderna. Ikonsekvens härmed har också prognoserna för den framtida elenergiförbrukningenfortlöpande justerats ner. Enligt den prognos som centrala driflledningengjorde 1970 skulle den totala elenergiförbrukningen 1985 uppgå lill . Enligtenergipropositionen 1975 skulle förbrukningen 1985 uppgå till . har i en prognos beräknat den totala elenergiförbrukningen iSverige 1985 till per är. Kompletterande beräkningar lyder pä att ävendenna siffra är för hög. a. har planerade besparingsåtgärder och väntadeprishöjningar på energi inte beaktats. Det finns därför ingen anledning atlräkna med en högre oljeförbrukning som ett resultat av en omprövning avkärnkraftsprogrammet än vad riksdagsmajoritelen fann acceptabelt 1975.