prot · G00945 · 1976-12-31 00:00:00 — Socialdemokraterna vill antingen behållaplånboken som valmetod inom sjukvården eller tolalförbjuda ett fritt läkarval.Det vore intressant all få ett besked om vilken av dessa två ståndpunkter somär socialdemokratins. Vivill å andra sidan mobilisera befintliga sjukvårdsresurser och skapa socialrättvisa. Det är den sakliga skillnaden mellan de två olika åsikterna här. EtableringsreglerJÖr sjukgymnaster, m. m. () kortgenmäle: Debatten har pågått länge och jag skall försöka fatta mig kort, menherr svepte ju i väg över vida fält och kom med åtskilliga märkligainte bara kommentarer utan också beskyllningar. Jaghoppas, herr talman, att använder sill infiytande i fortsättningenhär i kammaren till att förhindra just en privatisering av sjukvården. Del talhan för om att han vill sälla patienten i centrum och att detta omfritidspraktikerna egentligen bara är en fråga om att se till att alla kankomma in i sjukvården på försäkringens villkor, är ju bara ett sätt attargumentera. Iutskottsbelänkandet säger man visserligen all man hoppas att läkarvårdsdelegationenskall finna en lösning, men det är i alla fall regeringen som skall lägga framett förslag lill , vilket även framgår av skrivningen. Jaghoppas också - det har jag sagt - att man skall finna en rimlig lösninginom läkarvårdsdelegaiionen. Men, , del här är inga om väderkvarnar. Gå till de ansvariga inom sjukvården, herrGahrton, och lyssna på dem. Menarherr alt de ansvariga inom inte heller begriperdessa frågor? De har nämligen klart uttalat sin oro och framhållit altnuvarande bestämmelser motiveras främst av att samhället inte ansett sig kunnaförbehållslöst stödja ett system som ger negativa effekter på vårdkontinuitetenför den enskilde. Bestämmelserna måste också ses mot bakgrunden avsvårigheterna att få läkare för all upprätthålla basfunklionerna inomsamhällets sjukvård. Även i kort per- Etableringsreglerför sjukg}'mnaster, m. m. spekiiv kan man med frietablering av fritidspraktik länka sig att relativt många läkare väljerdeltidsanställningar hos sjukvårdshuvudmännen och sedan kompletterar medfritidspraktik, vilket avsevärt skulle försvåra möjligheterna för den enskilde attupprätthålla kontakt med samma läkare inom den offentliga vården. Dettasäger alltså de ansvariga inom . Menar all mankan bortse från landslingens klart deklarerade uppfattningar? I så fall är detfråga om en ny ordning här i landet, som innebär att regeringen ifortsättningen - med stöd - uppenbart kommer alt driva ensjukvårdspolitik utanför landstingen. En sådan kollisionskurs skulle jag, herrGahrton, på det bestämdaste vilja varna för. Hen () kortgenmäle; Om jag tog vida, svepande drag, fick jag en god medtävlare i herrAspling. Detär naturligtvis fullständigt grundlöst att vi skulle förorda att man skulle drivasjukvårdspolitik utanför landstingen. Tvärtom är det självfallet attsjukvårdspolitiken skall vara baserad på den massiva erfarenhet som finns ilandstingen. Och det är, som alla vet, landstingen som bedriversjukvårdspolitiken i grund och botlen här i landet. Men det hindrar inte också kan lyssna på dem som arbetar inom sjukvården, på dem som sköter detdagliga arbetet och känner patienternas problem med den organisationläkarvården har . Därför är det av ett visst intresse att ,som representerar läkarna, betraktar denna frågan som ett viktigt socialtproblem för alla de tusentals patienter som använder sig av frilidspraklikernastjänster. Jagtycker att den här frågan illustrerar ett dilemma. Del är alldeles uppenbart, ochdet inser ju också vi, att det kan finnas risker med en konkurrens mellanoffentlig sjukvård och privat sjukvård. Vi har tagit vår del av ansvaret föratt bygga ut den offentliga sjukvården. Det sker en massiv utbyggnad av denoffentliga sjukvården, och vi medverkar centralt och regionalt för att dennautbyggnad skall fortsätta. Men ser vi att erfarenheten visar att det finnsen marginal, som vi ju alla accepterar skall få lov alt skötas avfritidspraktiker. Så länge inte har sagt alt han skulle viljatolalförbjuda privatpraktiserande och fritidsprakiiker att klara dennamarginal, antar jag att delta är utgångsläget. Dåär frågan: Är det rimligt, , att för framtiden acceptera all del ärplånboken som skall avgöra vilka människor som kan köpa sig denna extra förmån?Detta är ju den centrala fråga som ni inte har svarat på, men som jag tyckeralt ni rimligen måste svara på. Antingen får ni välja vår linje eller förbjudamarginalen, eller också accepterar ni en social orättvisa. Vad är erståndpunkt? () kortgenmäle: var betydligt mera dämpad . Han var med andraord försiktigare, och del tror jag var mycket klokt. Innerst inne förstår hannog vad det här egentligen gäller. Jag har i den aktuella frågan, herrGahrton, sagt alt när reformen om de privatpraktiserande läkarna genomfördesvar vi på det klara med att man övergångsvis fick lov att finna en lösning påfrågan i vad gäller de offentliganställda frilidspraktikerna. Det var ytterstangeläget att detta skedde i samråd med sjukvårdshuvudmännen. Med andra ord vardet en praktisk fråga om hur man skulle ordna detta övergångsvis, och jag har uttalat min förhoppning om att man också kommer att finna en rimliglösning. Det är den praktiska delen. Sedanskulle jag vilja ställa en principfråga, eftersom ju är mycketintresserad av principfrågor. Anser då i själva principfrågan attdet är rimligt och riktigt att en sjukhusläkare från sin mottagning päsjukhuset skall kunna hänvisa patienter till sin privatpraktik, och tyckerherr att det är riktigt och rimligt att en läkare privat skall kunna geremisser lill sin egen klinik på sjukhuset? Jag skulle gärna vilja ha ett svarpå den frågan. Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. HenGAHRTON (fp) kort genmäle; Jag är mycket intresserad av principfrågor men ännu mer intresserad avkonkreta, handfasta sociala frågor och av den materiella, konkreta situationenför människor som söker sjukvård. Därför säger jag, och till skillnad från herrAspling skall jag ge ett svar, att jag, medveten om alla de problem som finns, svararja på de ställda frågorna i den mån det är ett rimligt sätt att underlätta förmänniskor som söker sjukvård och i den mån det är ett rimligt sätt att skapasocial rättvisa. HerrAspling skulle emellertid ha berikat debatten och informerat såväl som folk ifall han hade kunnat ge ett svar på min fråga om hanaccepterar den sociala orättvisan eller om han kanske är blind och inte ser attdel här finns en social orättvisa, eller om han, för den händelse han hade haftmöjlighet, skulle ha velat genomdriva en tvångslag och införa totalförbud.Detta är den centrala fråga som man måste få svar på för att kunna veta varsocialdemokratin står. Som sagt: Principer i all ära, men det här handlarom situationer för patienter som bör ha rätt alt ha samma förmåner sompatienter som får vård i andra former. Hen (vpk); Allavet all super, men ingen frågar varför. Detta citat av kan mananvända även när det gäller alkoholproblematiken. Man skulle också kunnasäga någonting liknande när del gäller den behandling som alkoholproblemalikenhar fån här i kammaren - den har mer eller mindre sprungits förbi ochdetta kanske 4 protokoll 1976/77:445 Nr 45 har skett med anledning av den enighet som finns i utskottet. Tisdiuenden "' ' '''' '"' vänsterpartietkommunisterna inte är emot al- koholproblemalikernas rätt lill förtidspension och att vi anser all den hittillsvarande särbedömningen är felaktig. Etableringsregler Förslagetinnebär rent sakligt att man bekräftar en praxis som gällde för sjukgymnaster, förnågra år sedan när accepterade alkoholism som m. m. grund för förtidspension. Beslut i den riktningenupphävdes sedan av Denförändrade bedömningen får inte medföra alt rehabiliteringen åsidosätts.Visserligen skriver regeringen i propositionen - och utskottet ansluter sigockså lill den skrivningen - följande: "Den naturliga utgångspunkten skallalltjämt vara att man i rehabiliteringshänseende gör vad som rimligen kangöras i del enskilda fallet." Socialministernhänvisar sedan lill bl. a. alkoholpolikliniker - detsamma som man i dagligttal kallar "torkar" - och vidare till rådgivningsbyråer medläkarexpediiioner samt lill den slutna vården. Utskotiet talar om att också denförsäkrade själv i ökad omfattning skall delta i rehabiliteringen. Somsocialministern uttrycker det gör han det litet lätt för sig. Visserligen sägsall pensionering är sista åtgärd när rehabilitering inte längre anses möjlig,men del finns en betydande risk all pensioneringen kommer all ersätta rikligarehabiliteringsåtgärder. "Torkarna", som propositionen hänvisar till,fungerar inte som meningsfulla och verksamma rehabiliteringsorgan annat än irena undantagsfall. Det är därför ingenting att hänvisa till om man nuverkligen vill göra någonting för människor med alkoholproblem. i oroade sig för att den pågående utvecklingen avalkoholkonsumtionen - om den får fortsätta - blir social-och sjukvårdenövermäktig. Ja, , alkoholproblemaliken är redan social- ochsjukvården övermäktig och har alltid varit det. Del här beror på en felaktigoch underdimensionerad vård och på den ul-slagningsprocess som samhället beslårde enskilda individerna. Sakligtsett innebär förslaget att man kan grunda pension på den faktiska situationenoch slipper utföra exempelvis en behandlingsmässigt onödig psykologiskundersökning för att konstatera en alkoholbelingad hjärnskada. En nackdel medförslaget är att det kan leda till att alkoholism betecknas som en sjukdom ochatt man därmed också bortser från sociala faktorer. En annan nackdel är att manindirekt accepterar en orimlig situation på arbetsmarknaden, som innebär allmedelålders och äldre utan utbildning i praktiken inte har några möjligheteratt få jobb, särskilt om de dricker mycket sprit, vilket i sin tur i hög gradkan vara en följd av utslagningen. Enav effekterna kan då bli att man ersätter en i och för sig felaktig tvångsvård på anstalter med alt pensionera folk, ge dem en pensionärs- bostad och kompensera brislen på sysselsättning med en mycket knapp ekonomisk trygghet. I stället för all la hand om hunsade alkoholister som riskerar all hamna på eller Venngarn försöker man numera 50 skapa om samma människor lill "gladaförtidspensionärer", ofta med viss hjälp av lugnandepiller. Tyvärrfinns det inte så mycket att välja pä - vi måste acceptera förslaget. Denreella situationen är däremot alt det saknas lämpliga jobb för dessa grupper avutslagna människor. Också arbetsvärden har struk-turrationaliserats och stöterut socialt mindre välanpassade. Socialvården går på knäna och har mycket småmöjligheter att ägna sig åt behandlingsarbete. Sjukvården sysslar mest medfrågan om hur man skall avvisa alkoholproblematiker från akutmottagningarna,där man tycker att de stör. I övrigt upprättar man polikliniker medlöpandebandsbehandling, piller och sjukskrivning i stället för samtal ochterapi. Avvisarman förslaget innebär det att en grupp människor som inte har någon chans attfå jobb tvingas gå på socialhjälp. Med förslaget blir det i alla fall en vissekonomisk trygghet. Förtidspensionerhåller mer och mer på att bli ett arbetsmarknads-politiskt instrument. Ävenganska unga människor förtidspensioneras och döms därmed lill ett liv utanmeningsfull sysselsättning. Dettamåste förändras - men det är arbetslivet som skall förbättras för att det skallkunna bli en verklighet. Att dra in pensionen för människor eller försvåramöjligheten alt få förtidspension är något som drabbar bara de utslagna ochförändrar i och för sig inte arbetslivet. Vihamnar därför i den paradoxala situationen alt vi som vi accepterarförslaget också instämmer i den kritik som riktals mot delsamma. Jag har inget säryrkande, men jag har ansett del vara viktigt att härklargöra kommunisternas inställning till den behandling - ellerrättare sagt brist på behandling - avseende alkohol-problematikerna som i dagföreligger. EtableringsreglerJÖr sjukgymnaster, m. m. HerrWACHTMEISTER i (m): trädde den nya lag i kraft som möjliggör förprivatpraktiserande läkare att ansluta sig till sjukförsäkringssystemet. Läkarensarvode från regleras enligt en förteckning som upptar sexolika grupper, där grupp 1 avser enkel behandling-omläggning iiv sår,borttagande av siygn etc. Rättenlill ersättning begränsades emellertid till 3 000 besök per halvår, och skälethärför var all läkarna inte skulle tjäna för mycket. Redan första halvåretmedförde reformen att en del privatpraktiker som redan tagit emot 3 000patientbesök stängde sin praktik fram med åtföljande längreköer för den vårdsökande allmänhelen. Imotionen 309 har och jag begärt alt maximeringen till 3 000besök skall omprövas, och motivet är naturligtvis att det är långt viktigareatt inte i onödan förlänga vårdköerna än att ett begränsat antal läkare tilläventyrs skulle tjäna litet mera. Isitt betänkande understryker utskottet det självklara i att del även iframtiden är den offentliga vården som skall prioriteras. Därom råder ingameningsskiljaktigheler. Men utskottet ansluter sig till vad Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. vi motionärer framhållit,nämligen att man i största möjliga utsträckning skall ta till vara deläkarresurser som finns. Medtanke på att frågan bör prövas av läkar-vårdsdelegalionavstyrker utskottet bifall lill motionen. Detförhållandet att skall överväga frågan gör att jag trotsallt ser positivi på möjligheten att praktisk klokhet skall vinna överbyråkratiskt krångel. Den15 frågade jag här i kammaren dåvarande socialministern han var villig att medverka lill att dispens lämnades för de läkarbesök somhänfördes lill grupp I så att dessa alltså inte inräknades i de 3 000 besöken.Herr Aspling svarade att han inte var beredd alt medverka härtill. Två veckorsenare beslöt tvärtemot svar att fr. o. m.den 1 juli 1975 skulle besök hänförliga till grupp 1 t. v. inte inräknas iantalet ersättningsbara besök. Jag tycker det skulle vara förargligt, herrAspling, att ha blivit desavouerad av i del avseendet. Jag har inget yrkande utan uttrycker avslutningsvis den förhoppningenatt vid sin behandling av denna fråga skall handla lika kloktsom . Måhända räcker det med en förnyad översyn av indelningen i desex taxegrupperna. iVikmanshyttan (c); Jag begärde ordet för att kommentera i Staffanstorpsynpunkter. Enär inte ställde något yrkande vill jag barauttala den förhoppningen, att man i de överläggningar som pågår rörandefrågorna om antal läkarbesök osv. skall finna vägar att lösa dessa frågor påett tillfredsställande sätt. Jaghar tidigare yrkat bifall lill utskottets hemställan på denna punkt, och jagvidhåller del yrkandet. Sånågra synpunkter med anledning av yttrande här i kammaren. Denfråga som han tog upp förtjänar större uppmärksamhet än den har fått i dennadebatt. Den stora frågan, sade jag inledningsvis , är ändå möjligheternatill förtidspensionering av människor som har alkoholproblem och som på grundav alkoholmissbruk har fått sin arbetsförmåga i avgörande grad nedsatt. HerrFranzén hade en del erinringar mot detta, men han kom ändå fram till att yrkabifall till utskottets hemställan på denna punkt. Detvar emellertid ett par yttranden som jag gärna skulle vilja stryka under. Detfinns anledning att ställa frågan: Hur skall vi kunna förhindra en utvecklingmot ökad förbrukning av alkohol i vårt land? De siffror som redovisas i detavseendet är nog så skrämmande, och myckel talar för alt del inte blir bättreframöver. Jag framhöll också att här måste något ske så alt vi fåren förändring till stånd. Jag pekade på den förebyggande verksamheten. Fårjag emellertid nu i anledning av vad sade påpeka all man löserinte de här problemen med en förtidspensionering. tror inte heller att man,som gjorde, skall använda uttrycket "skapa gladaförtidspensionärer". Den som förtidspensioneras på grund avalkoholmissbruk och som alltså har alkoholproblem i sådan omfattning att hansarbetsförmåga är nedsatt, har säkerligen tillrygga-lagt en långväg fylld av vånda och stor tragik. Tidigarehar hälsotillståndet varit avgörande för beviljande av förtidspension. Enligtde bestämmelser som gällt och som daterar sig har manfrågat sig vilken orsaken till sjukdomen varit. Den som på grund avalkoholmissbruk fått sin arbetsförmåga nedsatt har bedömts på ett annorlundasätt en den som av andra skäl haft nedsatt arbetsförmåga. socialpolitiska samordningsutredningen kom vi efter en ingående prövning avärendet till den slutsatsen, att vid förtidspensionering både det fysiska ochdel psykiska hälsotillståndet samt möjligheterna för den sjuke all göra enarbetsinsats skulle prövas. Jag vill alltså betona att del är såväl sjukdomensart som möjligheterna att sköta ett arbete som skall vara avgörande skäl för eneventuell förtidspensionering, detta sedan alla rehabiliteringsmöjligheteranvänts. Det är det nya i lagen, som det finns all anledning alt stryka under. Vifår tillfälle all återkomma till de synpunkter som tog upp påorsakerna lill alkoholism, samt på hur man skall kunna komma lill rätta med democh finna vägar till alt avlägsna alkoholismen. Jag hoppas att vi ganska snabbtskall få ett sådant förslag på bord. Jag vet att den utredning sominom arbetar med dessa frågor håller på att slutföra sittarbete med förslag till åtgärder och alt det skall leda lill att en propositionkan framläggas . Detta är nödvändigt - här brådskar det verkligen! Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. tn. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Aspling m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 13 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAspling begärde rösl- Anslag till krafl stationer m. m. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 155 Nej - 144 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med godkännande av den i reservationen nr 2 av m. fi.anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskollels hemställan i betänkandet nr 13 mom. 5 medgodkännande av utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med godkännande av den ireservationen nr 2 av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Aspling begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 143 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 3 Föredrogs näringsutskottets betänkande 1976/77:13 medanledning av propositionen 1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /77 i vad avser industridepartementets verksamhetsområdejämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anslag till kraftstationer m. m. Regeringen (industridepartementet) hade i propositionen 1976/77:25 bilaga 10 under punkten 8 (s. 106-117) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen all delsgodkänna konsorlialavtal mellan och kommunm. om bildande av ett aktiebolag för energiförsörjning inom Östhammarskommun, dels medge all träffa överenskommelse om smärreändringar i avtalet, 2. bemyndiga regeringen att medgestatens vattenfallsverk att teckna borgen för lån som Forsmarks Kraftgrupp ABtog upp på den allmänna kapitalmarknaden ulan den begränsning lillvatlenfallsverkets andel av aktiekapitalet som normalt gällde för verketsborgensåtaganden, 3. bemyndiga regeringen att medgestatens vatlenfallsverk att teckna borgen för lån- inkl. lån för finansieringenav del tredje kärnkraftsblocket i Forsmark - intill sammanlagt 2 600 000 000kr., varav högst . för lån till eldistributionsförelag, 4. till Kraftstationer m. m. påtilläggsbudget I till slatsbudgeten för /77 anvisa ettinvesteringsanslag av . Anslaglill kraftstationer m. m. I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1976/77;14 av m. fi. (s), vari yrkats alt hemställan med anledningav hemställan under 2 i propositionen gavs formuleringen att riksdagenbemyndigade regeringen att medge att utan krav påefterborgen teckna borgen för lån som tog upp på denallmänna kapitalmarknaden ulan den begränsning till valtenfallsverkets andelav aktiekapiialei, som normalt gällde för verkets borgensåtaganden, och 1976/77:24 av m. fl. (vpk), vari hemställts alt skulle 1. avslå begäran itilläggsbudgeten om ytterligare . 2. anvisa ytterligare 100 000 000kr. lill forskning och utveckling av andra energislag än uranbaserad kärnkraft, 3. anvisa . tillsy.sselsättningsåtgärder för att möta arbetslöshets- och omställningsproblemför de inom kärnkraftssektorn arbetande. 1. all med bifall tillregeringens förslag under 1 bemyndigade regeringen att dels godkännakonsorlialavtal mellan staiens vattenfallsverk och kommun m. fi. ombildande av ett aktiebolag för energiförsörjning inom kommun, delsmedge all träffa överenskommelse om smärre ändringar iavtalet, 2. att skulle a)med bifall lill regeringens förslag under 2 bemyndiga regeringen alt medgestatens vatlenfallsverk att teckna borgen för lån som Forsmarks Kraftgrupp ABtog upp på den allmänna kapitalmarknaden utan den Anslagtill kraftstationer m. m. begränsning lillvatlenfallsverkets andel av aktiekapitalet som normalt gällde för verketsborgensåtaganden, b) avslå motionen 1976/77:14, 3. allriksdagen med bifall till regeringens förslag under 3 bemyndigade regeringen att medge att teckna borgen för lån - inkl. lån för finansieringen avdet tredje kärnkraftsblockei i Forsmark - intill sammanlagt 2 600 000 000kr., varav högst . för lån till eldisiribulionsförelag, 4. attriksdagen med bifall till regeringens förslag under 4 och med avslag på motionen 1976/77:24 lill Kraftstationer m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /77 anvisade ett investeringsanslag av . Reservationhade avgivits av herrar , och , samt herrarPettersson i , Häll och i (samtliga s), som ansett altutskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag under 2 och med bifall tillmotionen 1976/77:14 bemyndigade regeringen att medge statens vattenfallsverkall teckna borgen för lån som log upp på den allmännakapitalmarknaden utan den begränsning lill vatlenfallsverkets andel avaktiekapitalet som normalt gällde för verkets borgensåtaganden och utan krav påefterborgen av övriga delägare. HerrWÅÅG (s): Det finns bara ett säkert sätt att inte göra något fel, och det är attinte göra någonting alls. Regeringen har gjort någonting, och ett fel haruppkommit. Det har vi pekat på i vår motion 1976/77:14 i anslutning lillpropositionen 1976/77:25. Kärnkraftenhar fått en mycket stor politisk betydelse; den anses t. o. m. ha avgjortvalet. I det läget är det angeläget att frågan handläggs av högsta beslutandeinstans - riksdag och regering - redan från början och inte nu delegeras förframtida efterprövning. På den punkten kan man möjligen ha haft en annanmening. Det förklarar kanske felet som uppkommit i propositionen. Utifrån vad vianser vara en högst tvivelaktig princip har sålunda i propositionen förutsattsatt intressenterna bakom Forsmarksbolaget skall stå den ekonomiska risken av enframlida regeringsprövning - en prövning som i regeringskretsar förklaras bliså hård att hela den investering som Forsmarksbolaget skall göra skulle blibortkastad. Nuär emellertid Forsmarksbolaget inte enbart staiens företag. Det finns bådekommunala och privata delägare.