prot · G009107 · 1976-12-31 00:00:00 — Del verkar kanske litet tjatigt att så här gå fram ochupprepa vad jag sade i delta hänseende. Vi anser i altvillkorslagen ger de regler som behövs för atl regeringen skall kunna bedöma detillständsansökningar som kommer från kärnkraftsbolagen. Det har tidigare inlefunnits regler som har reglerat avfallshanteringen och upparbetningen avkärnbränslet. Del tycker jag aren av de viktigaste orsakerna till altvillkorslagen behövs. Hen (); Till följd av en resa, som jag strax måste påböria, fär jag gä in påherr i plats pä talarlistan. Jag skall å andra sidan fatta migmyckel kort. Jag skall inte beröra den kritik av villkorslagen som hell nysshar framförts av och . Jag anklagar regeringen för att gravt ha misskött landei i en för vårsamhällsutveckling utomordentligt viktig fråga - energipolitiken. Energipolitikenmåste vara långsiktig, bygga på ett 10-15-årsperspektiv och präglas avstabilitet. Den kan inte bygga på improvisationer, tillfälliga kompromisser,taktiska manövrer - ty då vållar man landet slor skada. Denborgeriiga regeringen har inte förmått utforma en långsiktig energipolitikpräglad av ansvar för landei. I sak är partierna djupt oeniga. I det läget harenergipolitiken präglats av det dubbla syftet alt dels tillnästan varje pris värna den politiska makten för borgerligheten och klamra vid taburetterna, dels att, också lill näslan varie pris, rädda ansiktetpå . Denna borgerligaenergipolitik har fördel första redan vållat oss myckel stora kostnader ieffektivitetsförluster, i planeringsföriusler, i minskad arbetsglädje ochtrygghet för dem som arbetar på området. Det är säkerligen redan hundratalsmiljoner kronor som har förspillts och förslösats på det sättet. Denborgerliga energipolitiken har för det andra skapat en stor otrygghet förenskilda människor som förmenas klara besked. Arbetarna, tjänstemännen ochteknikerna i Forsmark, i , i , i , i ochpå många andra platser får inga klara besked. Jag tycker det är moralisktotillständigt att på detla sätt med berätt mod hålla enskilda människor påsträckbänken som byte för det taktiska spel som bedrivs i regeringen. Regeringensenergipolitik hotar för del tredje alt rasera en teknologi där f n.befinner sig i främsta linjen. Man snöper eller försöker snöpa forskningen, manförsvårar rekryteringen av personal, som vi under alla omständigheter kommeralt behöva, man lägger hinder i vägen för utvecklingsarbetet. Får dettafortsätta blir den handlingsfrihet som alla lalar om bara ett sken; en raseradteknologi och yrkeskunskap lar att återuppbygga, om det alls ärmöjligt. Denborgeriiga regeringens energipolitik innebär för del fjärde eu hot mot vårenergiförsörining pä sikt. Om vi inle har tillgång till energi till rimligtpris kan vi inte utveckla vår industri, och vi kan inte heller värna om ochförbättra levnadsnivån i landet. I spelet om kärnkraften bortser man helt frånde myckel stora påfrestningar som kan drabba oss och mänga andra länder ioljeberoendets spår och i framtida oljekrisers spär. Där utgjorde glädjande och välgörande undantag. Enaögonblicket försöker man intala folk att vi skall bygga kärnkraftverk för10-15 miljarder kronor som aldrig skall användas - således en kapitalförstöringav icke skådat mätt i detla land. utmålas vårtekonomiska läge i mörka färger. Man försöker påtvinga löntagargrupperna ensänkning av levnadsstandarden, man klagar över bristen på balans i vårutrikeshandel och den bristande tillgången på kapital. Del går inle ihop. Deldrar ell löjets skimmer över politikens trovärdighet över huvud taget. Ochdet är egentligen allvarligare än så. lett läge dä vår industri befinner sig iett svårt skede av strukturförändringar, dä vi har rader av ekonomiska problemägnar man huvuddelen av sina krafter lill dessa taktiska resonemang omkärnkraftsaggregai. Icke skapar del någon trygghet för löntagarna! Icke skapardet någon trygghet för industrin; vi har tvärtom hört fiera besked om attinvesteringsviljan sviktar därför all man icke känner sig trygg när det gällertillgängen pä elektrisk kraft och att man av den anledningen icke längre vågarknyta längtidskontrakt. Undervalrörelsen lovade att all kärnkraft skulle vara avskaffad 1985.Beviset var en sparplan som påstod sig presentera under valrörelsen.Jag sade vid det tillfället atl denna sparplan var en bluff Det är möjligt attdel, i det stämningsläge som rådde här och var, inte var någon politisk fördeldå, men del var sant. Särskilttillsiånd all lilljöra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. Säiskilttillsiånd alt tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. Förett par månader sedan frågade jag statsminister om han ännu stod fastvid detta löfte att kärnkraften med hjälp av sparplanen skulle vara avskaffad1985. Det gjorde han, även om löftet förvandlats till en bedömning undermellantiden. I övrigt var han ovillig alt diskutera; han sade i replik efterreplik alt den diskussion som jag försökte föra fick vi ta i samband med att villkorspropositionendebatteras i riksdag och sparplanen lagts fram lill bedömning. Det äri dag, del. Detbörjade med att energiministern över huvud laget icke befann sig i kammaren närden socialdemokratiske huvudtalaren tog upp vår linje i det somregeringen betecknat som sin viktigaste fråga, sitt viktigaste beslut. Delforsätter med alt statsministern inle har anmält sig till dagens debatt, althan över huvud taget icke har visat sig i kammaren - trots att han alltså förtvä månader sedan sade: Den här diskussionen är jag inte beredd att la , ulanden lar vi i samband med villkorspropositionen. Han häller sig undan, och jagkan förstå det - ty vad skulle han säga? konstaterade atl proposition om sparande är ellfiasko. skulle vi få en ny proposition om en sparplan för energi, menden kom inte. sparplan ligger i spillror som den bluff den var frånbönan. Sedanherr gav sill löfte om att kärnkraften skulle vara avskaffad 1985 harunder 1 000 milj. kr. satsats för att byggakärnkraftverk, som enligt löftet inte skall komma till användning eller ivarje fall vara borta 1985. har det väl kommit några hundramiljoner till. Det är klart atl i det läget håller man sig borta från . Detta,herr lalman, är elt ömkligt spektakel. Jag anklagar regeringen för att dessenergipolitik innebär en grav misskölsel av landet. Jag är medveten om attenergipolitiken rör svåra problem, svära bedömningar, känslomättade frågor -men jusl därför slälls ju kraven högl på landets regering när del gäller alt geledning, att ta ansvar, alt ge besked, att forma en långsiktig handlingslinje.Och för landets skull hoppas jag all ni av evinnerligttaktiskt spel skall kunna samla er lill beslut som vittnar om åtminstone ettminimum av handlingskraft och ansvar. fattade med myckel stor majoritet beslut om enlångsiktig energipolitik. Detta beslul bekräftades vid ,återigen med stor majoritet. Utvecklingen har visat att det i allasina huvudlinjer var ett klokt beslut, som speglade en ansvarsmedvetenhandlingslinje. Den häller vi socialdemokrater fast vid. Jag kan i och för sig inte hindra frän att lämna den härlokalen sä fort han vill. Men jag har ändå några kommentarer till det han harsagt, om han vill lyssna på dem. Detär klart atl den främste målsmannen för den kärnkraftspolitik som harförts i del här landet känner sig irriterad en sådan här dag - del kan jagförstå. Del är en anklagelse som ligger i villkors-propositionen, riktad motden tidigare regeringen dess ansvarslöshet, för dess lättsinne när detgäller att behandla avfallsfrågorna. Uppfatta det gärna så, ! Jagtycker att del är en korrekt beskrivning. Manönskar naturligtvis alltid att kunna föra energipolitik - och politik överhuvud taget - långsiktigt. Så mycket medvetenhet om behovel av att samlaerfarenhet hade ändå den gamla regeringen att man förutsatte elt nytt energipolitiskibeslut , 1978. Detta är också vad vi förutsätter. Det hadeinte sagts någonting av den gamla regeringen före regimskiftet om att mantänkte underbygga detta beslut med en bred utredning av den typ representerar. Den är inte en vanlig statlig utredning, denär en ulredning som tar upp och prövar vartenda väsentligt område på detenergipolitiska fältet. Och behovet av att göra detta är stort. De problem somskulle lösas 1975 finns kvar olösta. Omedelbartföre valet talade i tidningen om att alla problem var lösta, ochhan hänvisade till en helt enig svensk ulredning med representanter för allariksdagspartier och med oberoende experter, som skulle ha sagt att redan dagensteknik erbjuder tillfredsställande möjligheter all hantera och förvara använtkärnbränsle och radioaktivt avfall. Då talade mol bättre velande -veckorna före valet i konsumentkooperationens tidning. Fördel förslå var det ingen enighel i den utredningen. För det andra hade redan deremissvar böriat strömma in som gav en helt annan bild av hur vetenskapsmän ochforskare ser på dessa frågor. är det bekräftat av alla direkt berörda attavfallsfrågorna icke är lösta. Varför satsar annars svensk kraftinduslri och kraftförelagenpå ett 40-miljoner-sprojekt? Vad hade hänt med den gamla regertngens politik?Den frågan är i hög grad befogad. Hade vi fått veta mer till 1978 om intekraven ställts? Dessaföretag är inte ensamma. ASEA:s forcerade satsning på sitt högtrycksprojekt ärett annat exempel. Världen över börjar man nu på allvar diskuteraavfallsfrågorna, och man är beredd att ställa upp och hjälpa till i det svenskaarbetet. Här ställs nämligen kraven och preciseras vad som måste uppfyllasinnan man tar nya reaktorer i drift. Jagskall inte gå in på allt del som sade. Han talar om hot mot vårenergiförsörining. Vad skall man då säga om den regering som under 1950-, 1960-och 1970-talen byggde upp det svenska oljeberoendet till 70 96 av den svenskaenergibalansen? Detär fantastiskt att höra att vi hotar energiförsörjningen, att vi skulle snöpaforskningen när vi omfördelar anslagen till de enda alternativa energikällorsom står till förfogande . Måttet hade väl varit rågat om densocialdemokratiska minoriteten i näringsutskottet hade fortsatt att salsa påbridleknologin också, medan trappar ned sin verk- Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Särskilttillstånd atl tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. samhet på del området. Sålångt gick man inle, men det var bra nära. Egentligen handlarvillkorspropositionen och den här debatten bara om en enda grundläggande fråga,. Skall vi kräva trygga lösningar på kärnkraftens avfallsproblem nu- del borde ha varil gjort för åtskillig tid sedan - innan nya reaktorer fårtas i drift, eller skall vi vältra över problemen pä andra efter oss? Kortsagt: Skall vi ta vårt ansvar eller skall vi lägga det pä de medborgare somlever efter kärn-kraflsparenlesen, som allt fier böriar tala om? Är det vad viskall göra? Jag vill gärna ha ett svar på den frågan, om del finns något svar. HerrPALME (s) kort genmäle: Jag är alls icke irriterad över villkorslagen, eftersom jag när denpresenterades sade att "detta är kejsarens nya kläder",och det förblir den. Det finns inga befogenheter i den som inte regeringen harredan nu. Vilåg kanske bland de främsta i väriden när det gäller att ta upp avfallsfrågangenom att tillsätta . Inte skall inbilla någonatt ASEA startade sitt experiment efter att vi hade fått en ny regering. Dehade hållit på länge naturligtvis. Frågan var inte om det gär att lösaproblemet, ulan vilken är den lämpligaste tekniska lösningen. Sä har jag alltidbetraktat det. Dådel gäller forskningen tror jag atl det är mycket rikligt när en svenskforskare jämför den nuvarande energiministern med Lysenko och den stämning sområdde i . Man försökte snöpa etl forskningsområdesom icke stämde med de egna doktrinerna, och det är del fariigaste en politiskbeslutsfattare kan göra. Del var ett slag mot säkerheten, därför att vi kommerall ha kärnkraft bra länge här i landet. Vi måste forska vidare närdel gäller säkerheten. I säkerhetsfrågorna var vi föregångsmän och tänkerfortsätta alt vara del. Ni har lovat alt avskaffa kärnkraften till 1985.Fälldin har lovat det, men han håller sig undan - jag fär väl lasta det pä hansSancho Panza. Ni har lovat att de byggen som är på gäng skall avbrytas eller ivarje fall icke laddas. Om ni har gjort den bedömningen all säkerhetsfrågornaicke gär att lösa vill jag helt enkelt fråga: Hur kan ni, i ett läge då nisöker pressa ned de svenska lönlagarnas levnadsstandard, då ni lar jättelikautlandslån, då ni klagar om vår ekonomi, satsa miljard efter miljard päkraftverk som ni säger icke skall komma till användning? är en oansvarigpolitik. Skall de laddas, skall de användas eller ej? Om de inle skallanvändas, stoppa då byggena. Fortsätter ni all bygga utgår ni från att dekommer att laddas och användas. Jag fick inle svar på min slutfråga, men jag hade tyvärr rält svagaförhoppningar om det när jag ställde den. påstår att atomenergilagenkunde ha använts. Min fråga blir; Varför gjorde ni inle det då? - Jag kanskekan fä svar på den frågan i stället, om den är mer lätthanterlig. Dessutom:När det gäller forskningen har vi höjt anslagen till säkerhetssidan. Försökinte förvända synen på folk genom all påstå något annat. Det gär alt läsa i detandra av de tvä belänkanden som vi behandlar just . Vad vi däremot har gjortär all vi har omfördelat anslagen från att avse forskning om nya reaktorsyslem,forskning om briderteknologi, lill forskning om alternativa energikällor. Sedanär del klarl atl vi har olika värderingar i energipolitiken. Jag är medveten omdet, och del är respektabelt i en demokrati. Men jag lycker inte att det ärrespektabelt alt lägga över skulden på sina politiska meningsmolståndare ochsäga all de slösar med resurser - när man själv har avstått från att ställahelt rimliga villkor, som gär ut på att problemen skall upp och inteförvärras. Räkningen på de resurser som lagts ned i kärnkraftsbyggnader här i landei,som eventuellt inte kan användas, blir dyr - det håller jag med om - och denbör adresseras lill den lidigare socialdemokraliska regeringen. Men vi skallgöra vad vi kan för att utnyttja de nedlagda resurserna, det kan upp. Förall del inte skall kvarstå något intryck av att jag tror all ärrepresentativ för hela den rörelse som han företräder vill jag säga att en avde saker som jag har beklagat mest i det här jobbet -och även under valrörelsen- är all det var de som sade obetingat ja till kärnkraften somfick råda och inle de andra. Jagär så övertygad som allra helst om alt det finns betydande grupper inomsocialdemokratin som helt delar vår uppfattning om kärnkraften. Hur kan delkomma sig atl socialdemokratin - denna rörelse med bred folklig förankring;detta sagt utan någon som helst ironi - lappat kontakten med det starkamotstånd mot kärnkraften som finns i folkopinionen och som dokumenterats gångpå gäng? Hur är det möjligt att socialdemokraterna kunnat föra sinkärnkraftspolitik i stort sett i fost-brödralag med kraftföretag ochkärnkraftsindustri - utan debatt och utan kritik i något fall som jag kanerinra mig mot dessa företag - ni som i andra sammanhang talar om att folkelsväl går före storfinansens? Är det inte en av årets förstamajparoller förresten? Hur har partiet egentligen kunnat bli så totalt ett med detkraftindustriella komplexet i del här landet? Och hur kan del komma sig attpartiets representanter - del tycker jag har varit genomgående idebatten - fortfarande vill delta i kärnkraftsdebatlen ulan att diskuterahuvudfrågan, nämligen de problem som fortfarande kräver sin lösning och som änsä länge inle fått någon lösning. Särskilitillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. () kortgenmäle: Del är alltid regeringen, och sedan , som måste ta ansvaretför säkerhetsfrågorna. Ni kan icke skjuta över det på kraftföretag ellerandra. Det ansvaret har vi lagil, och det står vi för. Ni har i taktikspeleistecken försökt skaffa er andrum genom att skjuta Särskilitillstånd all tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. över det påkraftföretagen. Detfinns mänga socialdemokraler som delar vår uppfattning, sade energiministern.Vilken uppfattning? Vilken är regeringens energipolitik? Skall kärnkraften varaavskaffad lill 1985? Står det löftet kvar? Skall ni bryta de pågående byggenaså fort kontrakten kan sägas upp? Står den uppfatlningen kvar? Skall ni inleladda något kärnkraftverk utöver dem som redan nu finns? - Vilken uppfattning? Detjag anklagar regeringen för är att den icke har någon energipolitik utan baraelt taktiskt spel, och det är att gravt missköta landet. Nihar lagt ned pengar, sade energiministern. Ja men, om ni verkligen ville stoppakärnkraften, varför gjorde ni då inle det? Här läggs miljard på miljard ned avera pengar - skattebetalarnas pengar som ni föreslår alt anslå - ochdå säger ni: Det här skall vi aldrig använda. Hur långt skall ni då pressa devanliga lönearbetarnas standard för atl tillfredsställa olika vågoroch taktiska utspel? Somden Åsa-Nisse-marxist han är försökte nu energiministern hävda alt vi fört etlspel med storfinansen. Det visar att han aldrig har begripit vad som ärkännetecknande för svensk arbetarrörelse. Vihar från börian förställ atl skall man skapa sysselsättning här i landet, skallman skapa hyggliga reallöner och levnadsvillkor, skall man kunna lösa desociala problemen, då måste man slå vakt om och utveckla industrisamhället.Annars hade vi suttit kvar i backstugor och torp, i svälten och nöden pä dengamla landsbygden. Och det samhället vill vi icke tillbaka lill. Del är skälet,och den politiken för vi trots vår kritiska inställning till kapitalismen. Vivel att vi måsle fortsätta atl värna och utveckla industrisamhället, om viskall vara starka som nation. Frän den linjen skall inga sådana här mer ellermindre ockulta stämningar få oss atl vika. Vilken energipolitik, frågar . Den som står iregeringsförklaringen, den som vi steg för steg håller pä alt förverkliga, densom innebär att man skall lösa problemen innan man, som ni vill, förvärrar dem. Vihar inte vältrat över det slutliga ansvaret på kraflföretagen, men det är desom skall visa på lösningarna av de problem som måste fä sin lösning. Tyvärr -eftersom vi redan har dem! Pä grund av de mer än 40 lönnen avfall kanvi tvingas att acceptera mindre goda lösningar. Låtmig sedan beträffande personliga tillvitelser säga att man i det här jobbet lärsig att inte bry sig om dem, och det gör jag inte heller i det här fallet, herrPalme. Man blir inte särskilt sårbar om man tror på den polilik man för. Jaghoppas verkligen att ni inte tror på den polilik som ni har drivit. Tyvärrär del den socialdemokratiska ledningens kärnkraftspolitik som harfäll dominera. En sak har jag emellertid efter hand blivit alltmerövertygad om; socialdemokratin är ingen folkrörelse för kärnkraften. Sädanafolkrörelser finns inte. Det är alllid en tröst. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c); Efter denna stora genomgång av villkorspropositionen kommer vi nu övertill näringsutskottets betänkande nr 24. Regeringen har i propositionen1976/77:100 bil. 17 framlagt förslag angående energiförsörjning ochenergiforskning. Detta förslag präglas naturiigtvis av den nya regeringens synpå energifrågorna och i synnerhet av skillnaden mellan centerparliels och dengamla regeringens uppfattning. Altenergifrågorna numera har blivit en av samhällets viktigare angelägenheterslår väl klart för alla, i synnerhet efter den debatt som vi har lyssnatlill. Frågan är på vilket sätt vi bäst skall lösa problemen och vilka risker vikan tillåta. Istora drag består propositionen på detta område av en redogörelse för dellångsikliga energisamarbetet inom ramen för del internationellaenergiprogrammet, men ganska omfattande överväganden görs också om det inhemskaenergiforskningsprogrammet. Del är här som meningarna i delta betänkande ärdelade mellan ulskottsmajoriteten och de socialdemokratiska reservanterna. Regeringsförslagel,som utskoitsmajoriteten hell stöder, innebär all man inom den treårigamedelsramen för sammanlagda insatser gör en omfördelning av forskningspengarnaså atl en mindre del av anslaget än tidigare gär lill kärnenergiforskning ochforskningen mera inriktas pä att utveckla teknik för förnyelsebara energikällorsåsom solenergi, vindkraft och jordvärme. Detär angivet i regeringens förslag all om del skulle visa sig nödvändigl förpågående program i övrigt kommer regeringen att överväga en utökning av ramenför sådana delprogram som det i varje särskilt fall kan gälla. Därförtillstyrker utskottet förslagel om ett anslagsbelopp av 114,3 milj. kr. Denhär nämnda ändringen finner utskottets reservanter anmärkningsvärd. Man fär dåosökt i tankarna den argumentation som socialdemokraterna efter valet hardrivit mot den förda energipolitiken - de har lalal om all förändringarna inlehar varit så stora och de har t. o. m. kallat detta för svek. Detär den föreslagna ändringen i riktlinjerna för programmet Energiproduktionfrån Framlida reaktorsyslem. Anrikning av uran och Utvinning av uran tillforskning om mera förnyelsebara energikällor som reservanterna ogillar men somligger helt i linje med den energipolitik som den nuvarande regeringen strävarfram emot. Anslagetför forskning rörande de senast nämnda målen anser sig reservanterna kunnagodtaga. De vill ha en ökning av anslaget med 6 milj. kr. till forskning omframtida reaktorsystem, uranproduklion och bridreaktorer. Med hänsyn till behovet avkapital för kärnkraftsenergin i övrigt kan Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. 6 protokoll 1976/77:107-108 Nr 107 man nog säga att skillnaden mellan utskoitsmajoriteten ochreservanterna Torsdaeenden '"' ' ' synnerhet som utgifterna för det ändamål vi här behandlar 14 anrii 1977 '°'/76 var 55,5 milj. kr. Som jag förut nämnt har dess- utomregeringen inom Ireårsprogrammels rambelopp möjlighet att göra Särskili tillsiånd att justeringar, om så skulle befinnas vara absolut nödvändigt. tillföra kärnreak- Idetta betänkande behandlas molionen 860, som jag har väckt under tor kärnbränsle, det här och där jag yrkar alt hos regeringen begär m. m. initiativ till uppförande av vindkraftverk på . hör, förutomfjällområdena, till de områden som säkert lämpar sig bra för vindkraftexperiment.Utskottet utgår ifrån att delprogrammet för vindkraftundersökningarkommer alt innefatta möjligheten att förlägga Detstår klart att den framtida synen pä energifrågorna kommer att bli en annan änden vi haft under bönan av 1970-talel och under årtiondena . Vihar här i inte kommit i kontakt med alla tillgängliga ener-gilillgångari världen. På grund av yttranden som fällts lidigare i debatten vill jag som enparentes säga att vi nog inte utan vidare bör förkasta möjligheterna attanvända naturgas. Det är ändå en av de ur miljösynpunkt renaste energikällorsom vi känner till. Utanför har man i etl rikt förgrenatnät av rör för transport av naturgas. Att döma av svaren på förfrågningar omdel hänt några siörre olyckor med dessa naturgasledningar i verkar säinle vara fallet. Utantvivel satsas det runt om i väriden myckel på solugnar och övriga förnyelsebaraenergikällor. Det skulle vara oklokt all i detta läge vid anslagstilldelningenför forskningen inle markera detta genom att göra en glidning mol sådan energifrän kärnkraften. Av rapporter från svenska forskare som bevakat vad som skerrunt om i världen framgår att t. o. m. arabländerna i , som harsä mycket olja, är intresserade av solugnar. Som lidigare nämnts i deballen harpresident i i sitt program för energipolitiken förordat attenergiforskningspro-grammel i ökad grad bör inriktas från kärnenergin tillalternativa energiformer. Jag ber att fä yrka bifall till näringsutskotlets hemställan i dessbetänkande nr 24. HerrPETTERSSON i (s): Vissa centerpartister har från denna talarstol skrutit över denextra satsning på forskning kring alternativa energikällor som föreslås ibudgetpropositionen. Låt mig bara säga mot bakgrund av det eviga lal som fråndet hållet förts när det gäller möjligheten av ett snabbt nyttiggörande avalternativa energikällor att dessa ingenting annat är än en droppe i havet. Jag fäste mig specielltvid energiministerns yttrande därvidlag.