prot · G009130 · 1976-12-31 00:00:00 — Skyndsamheiskravei finns del inga delade meningar om i ulskollel, ulandär har vi samma insiällning. Denulredning som själv berörde har fått i uppdrag all se övermöjligheterna lill ell skyndsamt ställningstagande på dessa områden. Av denanledningen lycker vi all i och med all sådana möjligheter ges i direktiven börman kunna vänta lills utredningen blivit färdig. Majorilelen i utskottet harvidare klart uttalat att den inte är säker på att jourdomstolar är lämpliga urrättssäkerhetssynpunkt. Jourdomstolar,m. I Hen () kortgenmäle: I Herr talman! I millförra anförande sade jag inte att jag tyckte alt den socialdemokraliskareservalionen går på skruvar, men efler replik kan jag väl sägadel. inte tar ställning i sakfrågan ulan bara begär ett lillkännagivandeatl kommittén skall behandla frågan - vilkel inte står i kommitténs direktiv -lycker jag nämligen alt det hade varil rimligl alt man hade kunnal ena sig omdelta, så myckel mera som den socialdemokratiska reservationen inle innebärnågol ställningstagande i sakfrågan eller all man där tar ställning moljourdomslolar. Sedanvill jag också säga all del kan finnas en gräns för del pågående förfarandet,där man lämnar över alll fler frågor lill handläggning av polis och åklagare -och alllså tar frågorna ifrån domstolarna - eftersom åtskilliga ärenden är avden arten all de bör behandlas av domstol. Men kravel på snabbhel i dendomstolsbehandlingen ökar vid bedömningen av vilka frågor som skall avgöras hosåklagaren och vilka frågor som skall ligga kvar hos domstolen. FruBERGANDER (s) kort genmäle: Del verkar underligl när man i ulskolieis skrivning också kan läsa ulvecklingen har gåll i sådan riklning alt del nu finnsmindre anledning alt kräva jourdomslolar, efiersom man har avkriminaliseral enhel del av de frågor som man kanske hade tänkt sig att en jourdomstol kunde laupp. inle har lagil ställning belyder inte all vi är beredda alt säga atl det ärriktigt, om en ulredning skulle komma fram lill all jourdomstolar skulle varanågonting all pröva. Del är inle så säkert all vi i den socialdemokraliskagruppen kommer all biiräda ell förslag i den rikiningen; i varie fall har jagen känsla av all del med hänsyn lill rälls-säkerhetskravei är väldigt viktigt attvi är varsamma med atl inrälla särdomsiolar, oavsell om del gäller ungdomareller äldre. diskussion vi hade om alkohollesler slog man från moderai håll verkligenfasl alt säkerhetskravet var oerhörl viktigt Jag tycker atl dei är minsl likaväseniligl all ungdomar får känna all de inle behandlas annorlunda än andra. Jourdomstolar,m. Hen () kortgenmäle: Självfallel skall del inte göras något som helst avsleg från kravel pårättssäkerhet i handläggningen vid jourdomslolarna. Del är f ö. inle avsett alldel skall bli speciella domstolar, ulan det är fråga om allmänna domstolar somi vissa avseenden och på vissa plaiser evenluelll skall ha jourverksamhet Jagtycker all det här mer och mer blir en tvist om påvens skägg. Vore del inte,, anledning all be regeringen ge kommillén i uppdrag all göradenna översyn, sä all vi får se vilka för- och nackdelar det finns med en sådanhär veijksamhel? Herrtredje vice lalmannen anmälde all anhållil alt lill protokolletfå antecknat att hon inle ägde rätt till ytteriigare repkk. HenPETERSSON i Röslånga (fp): Jag vill inledningsvis insiämma i utskottets skrivning, att det är avstörsta vikl all liden mellan en brottslig handling och samhällets reaktionblir sä korl som det över huvud laget är möjligt. Det är en grundläggandesynpunkl inom kriminalpolitiken. Del är också fråga om mänsklighet, även om denbrottsliga gärningen som sådan naturligtvis måste fördömas. Därför måsle olikamyndighelers slällningstagande i de enskilda fallen komma möjligl. Delär mot denna bakgrund lätt all ansluta sig till förhoppningen alt den särskildakommitté som utskotlel hänvisar lill skall ta nya grepp för att snabba uppförfarandet vid allmän domstol. Frånmoderat häll har man - det har framgåll av debatten här i kammaren - sedanlänge hävdat all jourdomstolar skulle bidra till att påskyndarällegängsförfarandel, och detla kan naturligtvis vara rikligt. Frånfolkpartiet har vi emellertid gått emol lanken på jourdomstolar, eftersom vibetvivlat att de går all förena med räiissäkerheien. Vår tveksamhet på dennapunkt består alkjämt, även om vi släller oss bakom ulskolieis betänkande. Deltahar ju en synnerligen balanserad skrivning och innehåller inget som helslslällningslagande. Vi lycker därför all del kan vara rätt och riktigt alt engång för alla få förutsättningslöst prövat, om del över huvud lagel går atl hajourdomslolar ulan all räiissäkerheien försvagas. Vi anser atl del kan varalämpligl atl den sillande kommillén får i uppgifl atl, som del heler iutskottets belänkande, överväga lanken på jourdomslolar. FruBERGANDER (s): Skillnaden på denna punkl är ändå all vi är fulll säkra på all man vidden översyn av som man nu håller på med kommer atl pröva denhär frågan ulan att med anledning av en molion ger regeringen dellalill känna. Hen i Röslånga(fp): Lål mig än en gång slå fast att det aren uiskoltsskrivning som ärsynnerligen balanserad och att utskottet där inte tar slällning. Jagvill också slå fasl fyra punkler i della betänkande. För del första vill manatt kommittén skall överväga tanken på jourdomslolar. För det andra villulskotiet att kommitténs övervägande skall vara förutsättningslöst För deliredje sägs atl behovel av en verksamhet med jourdomslolar kan ha minskal sedanman första gängen log upp tanken pä en sådan verksamhel. För del fjärde lalasdet i klartext om vikten av att upprätthålla de grundläggande kraven pårällssäkerhel. I della inslämmer naturiigtvis samtliga partiet Medanledning av denna skrivning och detla förslag kan jag myckel väl biirädautskottets hemställan. Överläggningen var härmedslulad. Kammaren biföll vadulskollel i dessa momeni hemsiällt Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen av frökenMallson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller Justilieutskoltets hemslällan i betänkandet nr25 mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av fröken m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då fruBergander begärde rösiräkning verkställdes volering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resullal: Ja- 151 Nej - 140 §3 Anslag till kriminalvården Föredrogs juslilieulskottets betänkande 1976/77:29med anledning av propositionen 1976/77:100 såviti gäller anslag lillkriminalvården Jämle molioner. HenTREDJE VICE TALMANNEN: Ifråga om della belänkande hålles gemensam överläggning för samlliga punkler.Underden gemensammaöverläggningen fåryrkanden framslällas belräffande samlligapunkler i belänkandet. I del följande redovisas endasl den punkl, vidvilken under överläggningen framslällls särskilda yrkanden. Punkten2 (Kriminalvårdsansiallerna) Regeringenhade i proposilionen 1976/77:100 bilaga 5 Ousliliedepar-lemenlel) under punktenF 2(s. 77-81) föreslagit all bemyndiga regeringen all inrälla ivåriänsler som kriminalvårdsdireklör i Fe 23/24 samt atl tillKriminalvårdsansiallerna för budgelårel 1977/78 anvisa ell förslagsanslag av548 . Idetla sammanhang hade behandlals molionerna 1976/77:88av i Öslersund m. fl. (s), vari hemslällls all begärdeall regeringen omprövade beslulel att nedlägga all-- manna häklel i Öslersund, 1976/77:633av (), vari yrkals all hos regeringen begärdeutredning om kvinnliga interners sociala situation och om möjlighelerna altplacera män och kvinnor pä samma anslall, 1976/77:634av (), vari hemställts atl hos regeringen begärdeförslag till lagändring som fastställde fångars fackliga rättigheter, 1976/77:640av i m. fl. (fp), vari hemslällls alt gavregeringen till känna vad i motionen anförls i fråga om kriminalvårdsansialieni , 1976/77:1047av m. fl. (vpk), vari hemslällts all Ullalade auFörenade fångars cenlralorganisalion(FFCO) erkändes som en förhandlingspart,saml 1976/77:1048av herrar () och i Ulfsbyn (c). 1. att belräffandeallmänna häktet i med anledning av moiionen 1976/77:88 gavregeringen lill känna vad ulskollel anföri om bibehållande av häklel ochevenluell reducering av plalsanialei, 2. atl belräffandekriminalvårdsansialien med anledning av moiionen 1976/77:640 gavregeringen lill känna vad ulskollel anföri om senareläggning av lidpunklen föranstaltens nedläggning, 3. alt belräffandekriminalvårdsansialien Ulriksfors gav regeringen lill känna vad ulskolteianföri om senareläggning av tidpunkten för anstaltens nedläggning, 4. atl beträffandeintagnas fackliga verksamhet skulle avslå morionerna 1976/77:634 och 1976/77:1047, 5. all beträffandekvinnliga intagna skulle avslå motionen 1976/77:633, 1. alt beträffandebiblioteksverksamheten vid kriminalvårdens anstalter skulle avslå motionen 1976/77:1048, 2. atl-riksdagen bemyndigade regeringenalt inrälla Ivå riänsler som kriminalvårdsdireklör i Fe 23/24, 3. all belräffandemedelsberäkningen till Kriminalvårdsansiallerna för /78anvisade elt förslagsanslag av 549 020 000 kt Följande ivä reservaiioner hade avgiviis av frökenMallson, herrar i och , och iKumla saml herrar och (samlliga s) 1. belräffandeallmänna häklel i Öslersund, vari reservanterna alt utskottet under 1 borl hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1976/77:88 gav regeringen till känna vadreservanlerna anföri om bibehållande av häktet, 2. beträffande kriminalvårdsansiallerna ochUlriksfors, vari re servanterna delsall ulskotlels yttrande i viss del skulle ha av reservanlerna angiven lydelse, dels atl ulskollel under 3borl hemslälla all belräffande kriminalvårdsansialien iUlriksfors gav regeringen till känna vad reservanterna anföri om bibehållandeav anstalten med reducerat plalsanlal. Fröken (): Till justilieutskoltets betänkande nr 29 flnns fogade två reservaiionersomjag sä småningom skall ålerkomma till. Inledningsvis vill jag emellertidbetona au det inom ulskollel råder delade meningar endasl på en punkl. Belänkandelom anslag lill kriminalvärden skiljer sig delvis från de betänkanden som vi iulskollel lagl fram en del . Dä har vi haft en moderalreservalionsom krävt en ulvärdering av kri-minalvärdsreform. I är är dennareservation ersatt av ell särskill yttrande som väldigt balanserat - enligt minåsikt - lägger fram anledningarna till att kriminalvårdsreformen som det helerendasl delvis har kunnat genomföras. Detär alldeles rikligl. Den har endast delvis kunnal genomföras -och jag har frånden här talarstolen lidigare sagt att pä vissa slällen i har den överhuvud lagel icke kunnal genomföras eller kunnal fungera alls. gällerframför alll i Slorslockholmsomrädel, och den frågan har verkligen ordenlliglbelysis i den ulredning om frivård i sior-stad som är åberopad i bil. Manlalar där framför alll om-brislen pä lämpligt belägna lokalanslaller, främsi dåi Del bör observeras all vi nu i ulskotlsbelänkandet kankonstatera atl lokalfrågan för så Nr 130 småningom kommer all lösas. Men vi har icke kunnal göra det med Torsdaeen den ledningav budgetpropositionen. Vi är tvungna alt åberopa en enkel fråga 12 mai 1977 °j tidigare i kammaren slällde lill justitieministern därför atl vi --------------- - fulltmedvetna om alt vissa markfrågor har varit besvärliga Anslag till kriminal- -lycker att del har dröjt väldigt . Ingenling hindrade justiliemi- vården nistern att redan vid detla börian gekriminalvårdsstyrelsen i uppdrag all böria ulredafrågan, såsom han sade att han hade för avsikl. Justitieministern har svaralatl ungefär efter det atl beslut fattats här ikammaren och slyrelsen fått sitt uppdrag kommer atl lämna förslag pålokalanstalt i Det är glädjande alt kunna konsiatera i inle har suttit med händerna i kors utan redanböriat ulreda frågan. Vi väntar oss därför all denna nyckelfråga när det gällerkriminalvården och frivården i Slorslockholmsomrädel kommer alt lösas i detlaavseende. 1budgetpropositionen lalar man om svårigheterna. Kommunernas socialvårdspersonalkan inte på ort och ställe delta i behandlingsplaneringen på det säll somavsågs med kriminalvärdsreformen. Frigivningarna blir verkligt illa planerade. 1Storstockholmsregionen är del något över 50 96 som släpps ut direkl frånriksanslalter, ulan den ulslussning, de förberedande åtgärder, som viförutsatte när vi 1974 fattade beslut om kriminalvårdsreformen. Resultatetblir illa planerade frigivningar, försummade arbetstillfällen, mindre godabostadslösningar, störda familjerelationer, återfall i kriminalitet, alkohol-och narkotikamissbruk och kostnadskrävande socialvård och sjukvård. Del är enmycket kortfattad men målande beskrivning av de verkliga förhållandena. Ibudgetpropositionen och i belänkandel kommenteras ganska utförligt desvårigheler vi haft i Slorslockholmsomrädel och även på andra ställen i landelatt genomföra kriminalvårdsreformen. Men det bör understrykas att ioch med detta beslut också kommer atl ta åtminstone ett steg närmareförverkligandet av tankegångarna bakom reformen. Vi kommer nämligen nu alt fåen ändrad dislriktsindelning för skyddskon-sulenlorganisalionerna i ,och . Del kommer att betyda oerhörl myckel mer än man kanskeföresläller sig. Närman skärskådar problemen märker man alt de olika sociala in stanserna - frivårdens personal - hindras från att samarbeta med varandra genom en dålig distriktsindelning rent geografiskt och kommunikalions- mässigt. Man hoppas all det genom nyindelningen skall skapas helt andra möjligheter till del. Frivårdens personal, skyddskonsulenier och andra som är berörda, vänlar sig myckel av den nya organisationen. kan man kanske äntligen - det har vi uppehållit oss myckel utföriigl vid i belänkandel - få lill slånd del samarbele mellan samhällels olika organ som var länkl alt underiälla ulslussningen av dem som siller på anslall och hjälpa dem som är ule i frivård eller har skyddslillsyn. 120 Vi säger i belänkandel alt de intagna och de somslår under krimi- nalvårdens överinseende ien eller annan form skall ha samma räll all få slöd och hjälp från samhällelssida som andra medborgare. Vi konslaierar också all så verkligen inle ärfallel. Vi har från ulskolieis sida år efler år tryckt på delta. Delkan väl också i delta sammanhang vara värt alt notera all en viss förståelsehar ulskotlels anslrängningar rönt . Om man tittar på 34ij-frigivningarna, dvs. medgivande för en inlagen all långt före strafftidensslul vistas ulanför förbereda sig inför frigivningen - del kanröra sig om psykiatrisk vård, det är väldigl ofta fråga om vård mot alkohol-eller narkolikabesvär - finner man all ungefär 50 96 av kommunerna i landel nuställer upp och svarar för kosinaderna. Vi hoppas all de med liden kommer allbli allt fler och all kriminal-vårdssiyrelsen skall slippa all påsina budgeläskanden la upp miljonbelopp för alt svara för de omkostnader somkommunerna inte vill ta på sig. Vi konstaterar också med stor glädje ochtillfredsställelse den väldigl posiiiva syn på dessa frågor som Kommunförbundelhar. Vi hoppas all Kommunförbundel i en framlid renl av kommer altutfärda en rekommendation lill de kommuner som ännu inle riktigt har faltalprinciperna bakom dessa vårdformer. Delär alllså en del ganska genomgripande frågor som las upp i belänkandel, ävenom inle alla problem kan lösas på en gång - de får lösas stegvis. Inte minsttror jag alt en lokalanstalt i Storstockhoims-omrädel kommer au görasilualionen lällare för de kvinnliga inierner som finns pä Hinseberg och påandra slällen. Ulskollel har alliid ägnal slor uppmärksamhel ål kvinnligainlagna, och vi belönar också nu alt det är viktigt atl de inte på grund av allde är sä få blir diskriminerade inom svensk kriminalvård. Alltdetta, herr lalma, är vi hell öVerens om. Våra åsikter har däremol skilt signär del gäller de föreslagna nedläggningarna av vissa krimi-nalvårdsanstaller. Vihar accepierai alt man på grund av låg beläggning lar borl den iredjeavdelningen i Skenas och all Ljusladalen läggs ned. Vi har - och det vill jagsäga å allas vägnar - med en viss vånda gåll med på all Sjöboda ulanförKatrineholm skall upphöra frän . Vi lycker alt det är en braanslall. Vi vel all den fyller sin uppgifl. Vi vet att den är en av de fåanstalter som genom sin verkstad blir vinsl-givande. Vi har resoneral om vadman skulle kunna föreslå alt Sjöboda skall användas lill i en framlid. Men vihar tvingats böja oss för det faktum alt den s. k. administraiionslokalen, somegentligen aren gammal flygel där man har både bastubad, förråd och arbetsrumför personalen, är i ett sådani skick att det behövs en ombyggnad för ungefär550 . Vi uttrycker alla den förhoppningen all Sjöboda skall kunnaforlsälla i en eller annan form, Däremolhar våra åsikler skilt sig när det gäller häklel i Öslersund, ochUlriksfors, kommer längre fram au mer ingående ta upp dessa frågor.Jag vill bara rent allmänt säga att vi läste regeringens Nr 130 moiiveringar till nedläggningarna med en viss förvåning, Torsdaeenden '" °' regeringen lade fram förslag till enhäkteslag som i framliden 12 mai 1977 kommerall göra det oändligl myckel lättare för häktade och anhållna all fågemenskap, all i varie fall kunna läsa tidningar, höra pä radio Anslag till kriminal- och molla besök i en annan ulslräckning än lidigare, vården Den förra regeringen lillsalie en ulredning omhäkle och allernaliv lill häkle, som myckelklarl betonade den grundläggande principen, nämligen atl ell anhållande elleren häktning är ell myckel allvarligl ingrepp i en människas inlegrilet och atldel rör sig om människor, som inle är bevisade skyldiga av domstol och somalllså skall belraklas såsom oskyldiga. Vilycker därför atl det är ganska säreget alt man i budgelproposilionen hell korltalar om all man på grund av den dåliga beläggningen skall lägga ned häktet iÖslersund, Man nämner ingenling om all del är lill och atl enhäktad eller anhållen har samma rätt som vi andra att vara i nära konlakl medanhöriga saml med advokat och försvarare. De grundläggande principerna har överhuvud tagel inte berörts. Vihar emellertid i utskottet blivit överens om att häklel i skallfinnas kvar. Vi skiljer oss ät därigenom all utskottsmajoriteten accepterar enviss evenluell minskning av personalen i framliden, medan vi lycker all delfinns anledning alt behälla häklel i Öslersund ulan inskränkningar. Jagber, herr talman, med detla atl få yrka bifall lill vår reservalion pä denna,punkl, Anslakerna ochUlriksfors kommer all närmare beröra. Jag vill bara säga atl vi och- vill jag tillfoga - den personal som är anställd på och pä Ulriksforsliksom på Sjöboda - har läsl beskrivningen av anstalternas tillstånd med enviss indignation och förvåning. Det förefaller oss, som har haft lillfälle atlbesöka i varie fall några av dessa anstalter, som om man inle hade sell dem närman skrev förslaget. Det är verkligen en överdrift alt belräffande Sjöboda hellgenerellt påstå all anstalten byggnadsmässigt är i särskill dåligt skick. Jagiror all man med några undanlag kan säga delsamma om Ulriksfors och ,Självfallel har inle bara dessa synpunkler gjorl all vi i vår reservation \ nr2 har stannat för all föreslå all dessa anstalter skall bestå. Hänsyn har ocksåtagits lill arbelsmarknadslägel i de bygder där anslakerna är belägna. Därförhar vi föreslagil all Ulriksfors skall finnas kvar i någol nedbantat skick ochall regeringen och arbelsmarknadsmyndighelerna gemensaml skall överväga omLärbro skall läggas ned när andra arbelslillfällen kan erbjudas. Vi tycker atldel är en rimlig bedömning. Därförber Jag, herr lalman, all få yrka bifall lill juslilieutskollels hemslällan päalla punkter ulom dem som berörs i reservalionerna I och 2, 122 Hen KÖRLOF (m): Frågan om anslallsnedläggningarna, som fröken har tagit upp,kommer senare atl ulveckla ulskollsmajorilelens syn på. Jag gårdärför inie närmare in pä den. Justitieutskoltethar i betänkandet nr 29 behandlat kriminalvården och kriminalvårdsreformenrelativt utförligt, bl. a. mot bakgrund av den delvis livliga debatt som försom problemen inom kriminalvården. 1 ell särskilt yttrande lill utskottetsbetänkande har och jag, med anledning av en moderai molion omulvärdering av kriminalvårdsreform, konslaleral all ulskotiet gåttrelativt långt i sin skrivning om de brister som råder inom kriminalvärden. Pånågra punkler är skrivningarna så pass skarpa alt de utan att ha fäll formen avlillkännagivanden näsian kan uppfällas som sådana. Mol bakgrund av detla, menockså med hänsyn lill den pågående undersöknings- och utredningsverksamhetinom kriminalvårdsomrädet som ulskollel uiförligi redovisar, har vi avståttfrån atl yrka bifall lill kravel på en fullsländig utvärdering av reformen. Låtmig ändå, herr talman, något kommenlera vissa förhållanden som utskotlel funnitsärskilt anmärkningsvärda. Del gäller främsi den skrämmande stora förekomstenav narkolika på anstalterna, som delvis omöjliggör en vettig kriminalvård. Mångainierner som aldrig pröval på narkotika blir narkomaner under sinfängelsevistelse. En undersökning visar all ungefär 8 96 av iniernerhar fåll sin första kontakt med narkolika under fängelsetiden.Kriminalvårdsstyrelsens informationsavdelning uppger all 90 96 av samlliga somunder 1975 och 1976 häktats i vid Kronobergshäkiet är hemfallna ålnarkotikamissbruk. Den officiella sialisliken - Kriminalvärden - angeralt andelen missbrukare pä alla våra anstalter de senasie åren legal på ca 2596. År1975 var någol över 9 000 personer intagna på eller koriarelid. Om siffran 25 96 är riktig, skulle del innebära att över 2 200 interner1975 var narkotikamissbrukare. Ofla anförs dock all dessa senare siffrorförmodligen är lagna i underkant och alt procenttalet sannolikt ligger närmare50, vilkel skulle innebära alt ca 4 500 av de inlagna skulle varanarkotikamissbrukare. Förhållandena har sannolikt förvärrats. De äckligt utstuderade och raffinerade metoder för insmuggling avnarkotika på anstalterna som förekommer är sädana all man med vämjelse vändersig mot att införa ett kontrollsystem som skulle helt omöjliggöra sådaninsmuggling. Ändå är förhållandena sådana, vad gäller uppgörelser mellan deintagna med stundom otäcka inslag av våld, vad gäller risken för alt internermed eller mol sin vilja görs lill narkomaner, vad gäller personalens arbeissiluaiionoch säkerhei och naturligtvis allmänt ur behandlings- ochbrottbekämpningssynpunkt, alt man allvarligl måsle fråga sig om inie direklaoch kraftiga ålgärder nu hade varil fulll moliverade. Utskottetskriver också atl silualionen självfallel är oacceplabel och vidare altsilualionen måsle bedömas som allvarlig och att ytterligare åtgärder erfordras.Jag uppfattar denna skrivning så att den av regeringen lillsällaarbetsgruppen för samordning av samhällels insalser mol Anslag tillkriminal- narkolikamissbrukel relalivi omgående bör framlägga förslag, somkan leda till snabba förbättringar. Ettsådant förslag, som redan diskuterats, kan vara alt genom ökad differentieringav de intagna söka skapa s. k. narkolikafria anslaller för dem som vill borlfrän narkotikan och är beredda att underkasta sig den provtagning som erfordrasför att man fortlöpande skall kunna försäkra sig om att anstalten hålles frifrän narkolika. Härigenom kan de starkt begränsade resurser som kriminalvårdenförfogar över i Jakten på narkotikan, bl. a. de s. k. visitationspalrullerna,riktas med kraft mol de anstalter där narkotikasiluationen ter sigsvårkontrollerad. För mig ler del sig också ofrånkomligl all vad gäller dessasenare anslaller allvarligl pröva om besöksregler och permissioner är rikligtutformade med hänsyn till kravel all förhindra insmuggling av narkolika. Vihar som sagl avstått frän all reservera oss på denna punkl men har ändå velalmarkera hur yliertigi oroande vi uppfattar situationen.