prot · G00935 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:35 § 1 Justerades protokolletför den 19 innevarande månad. § 2 Upplästes följandetill kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller härmed om tjänstledighet från riksdagsarbetet under december månad.Jag behöver tjänstledigheten för att kunna slutföra mitt uppdrag somlandstingsråd i . den 25 november 1976Börje Herr talmannen anmälde alt () ävenunder skulle tjänstgöra som ersättare för . Meddelandeom tidpunkt för besvarande av interpellation §3 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpellation 1976/77:28om regeringens skogspolitik Jag vill meddela alt interpellation nr28 av i om regeringens skogspolitik inle har kunnatbesvaras inom den föreskrivna liden. Efter samråd med avser jagatt besvara interpellationen . § 4 Omsysselsättningsproblemen i Herr industriministern erhöll ordel för attbesvara ()anmälda interpellation, 1976/77:27,och anförde: HerrLindström har frågat mig delsom jag avser atl infria min företrädares intentioner och löften i samband medriksdagens behandling av proposition 1975/76:122 när det gäller tekoindustrin iKarlskrona, delsvad regeringen i övrigt avser all göra för att säkra en rimlig sysselsätlningsnivåi . Riksdagengodkände förslag i propositionen 1975/76:122, innebärande alt centralabeklädnadsverkstaden (CBV) i skall avvecklas vid halvårsskiftet1977. I propositionen uttalades atl alla ansträngningar borde göras för attbereda de anställda annan sysselsättning. CBV sysselsätter f n. ca 120 personer. Sedani våras haren arbetsgrupp inom industridepartementet sökt finna alternativsysselsättning för dem som friställs när CBV läggs ned. Arbetsgruppen harnyligen föreslagit att det statliga företaget konfektions AB, somdriver verksamhet i , skall etablera en filial i . Härigenomberäknas 60 personer kunna beredas sysselsättning. Jag anser att en sådanetablering bör komma lill stånd. Gjorda marknadsanalyser visar att det inte ärrealistiskt att f. n. satsa på ett större antal sysselsatta i den nya tekoindustrini än jag har nämnt. Övriga anställda vid bedöms kunna erbjudasförtidspension eller annan statlig anställning. Jagdelar syn atl sysselsätiningssilualionen i ärotillfredsställande. Regeringen är beredd alt med hjälp av de medel som slårtill förfogande inom arbetsmarknads- och regionalpolitiken och i samverkan medbl. a. regionala organ vidta de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för allstärka sysselsältningssiluationen i kommunen. Hert (): Jag tackar industriministern för svaret på min interpellation. Bakgrundentill interpellaiionen börjar nu bli känd i hela landel. är stadensom i krigstid och i oro växt i storiek och betydelse och som fått sjunka undan i glömska. har staden hört till de största ilandet, ibland lill de mindre. Dethär upprepade sig även efter del senaste kriget. Statsmakterna drog neraktiviteten, drog in statliga tjänster, flyttade tjänster och personal tillhuvudstaden och förorsakade därigenom stor åderlåtning på arbetstillfällen ochpå skattebetalare i . Denhär gången ville inte kommunens innevånare vara med om en sådan utveckling. Påhuvudsakligen socialdemokratiska kommunalmäns initiativ har kommuninnevånarnagenom höga skatter, höga avgifter och stora uppoffringar fått satsa hårt föratt åstadkomma den industriella utveckling som så väl behövs i regionen. Irättvisans namn måste jag erkänna att staten under den förra regeringens tidlämnade stöd och hjälp på många säll, och det är kommunen tacksam för. Dehär satsningarna började under slutet av 1960-talel och början av 1970-laleiall ge resulial. Del produktiva industriarbetet fick allt större vikt och detallmänna löneläget tenderade t. o. m. att gå uppåt och närma sig lönelägel iandra regioner. Denoptimism och förväntansfulla framtidstro som det här väckt hos människorna ikommunen har , häftigt, under del år som gått bytts mol pessimism och misstromot företagsamheten och mot statsmakterna. Ingenskall få mig all tro att det svar som industriministern gett eller hanslöften skall skingra den här modsiulenhelen och misstron mot staten - och då specielltmol den nya regeringen. Desvårigheter som jag i interpellationen pekat på har inte, sedan den skrevs förnu ungefär en månad sedan, blivit mindre; snarare har oron växt på de flestahåll. Endast fabriker i har positiva saker att peka på förKarlskrona kommuns del - desto negativare, förstås, för . Helaarbetsmarknadssituationen är verkligen besvärlig i kommunen, sedan fårarbetsmarknadsministern säga vad han vill från den här talarstolen. Jag skullenog inom parentes vilja ge det rådet att läsaarbetslöshetsstatistiken betydligt mer ingående och mer kritiskt än han tycksha gjort innan han i säger att arbetslösheten egentligen är ganskalåg i . Det var just vad han gjorde i ett svar här för två veckorsedan, och reaktionen på det uttalandet har varit hård i mitt hemlän. Nuhar jag inte i interpellationen pekat på alla företag i som harsvårigheter och funderar på alt lägga ned driften. a. har marinen en heldel förelag där, och man har funderingar på att lägga ned två eller trearbetsplatser. Jag tror att del kan bli anledning att komma tillbaka när delgäller dem vid senare tillfälle. Naturiigtvis hoppas jag all del blir onödigt. Såtill svaret på min första fråga i interpellationen. Industriministern lovar nuatl man skall kunna rädda 60 arbetstillfällen i lekobranschen genom att Trivabi öppnar en filial i centrala beklädnads-verkstadens gamla ulljäntalokaler på den militära i . Kommunen har erbjudit sig atluppföra nya tidsenliga lokaler lill företaget - detla för all någon möjlighetskall ges till lönsamhet. Ingen har märkligt nog visat sig intresserad av dethär anbudet, i varje fall inte efter valet. Ingen har ens hört sig för omvilken hyra kommunen skulle behöva ta ul för en sådan här lokal. Låtmig åter gå tillbaka litet i tiden. Det förelag, Trivab, som skall rädda 60arbetstillfällen till uppstod med statligt stöd ur ettkonkursdrabbai tekoföretag i . Arbetsuppgifternalill det förelag tog man från den produktion som CBV i arbetat uppoch betalat initialkostnaderna för. Det har naturligtvis förorsakat besvär förCBV, men i solidaritet med de olycksdrabbade kamraterna fann man sig hellnaturligt i produktionsbortfallet. IÄngelholm har man sedan satsat pengar och krafter, låtit förelaget expanderaoch investera. I däremot har man kört de gamla maskinerna till sistaskruven, och lokalerna står i stort sett likadana nu som för kanske 40-50 årsedan. Idet lägel låter man Trivab öppna en filial för atl bereda 50 96 av de anställdavid CBV fortsatt arbete. Vad som värre är: Ingen vid företaget tror alt ens denhär satsningen egentligen är allvarligt menad. Går man in i gamla uttjäntalokaler med gamla maskiner kan knappast länkarna på en långvarig drift varasärskilt allvarliga. Hade man däremot mera tagit fasta på kommunens erbjudande,skulle säkert de anställda sen belydligt ljusare pä situationen. För ungefär en månad sedannär bl. a. kommunens företrädare upp- 6Riksdagens protokoll 1976/77:33-35 vaktade industriminislerni delta ärende lovade all den nya regeringen skulle fullfölja dengamla regeringens målsättning om ungefär 150 nya jobb i somersättning för de två nedlagda beklädnadsindustrierna. Delär alltså inle bara de 120 vid CBV som blir arbetslösa. Nej, därtill kommer de70-75 beklädnadsarbeiarna vid , som blev friställda ganska omedelbartefter valet. Nästan samtliga av dessa går fortfarande ulan meningsfullsysselsällning. Förivå veckor sedan var induslriminislern nere i , närmare bestämt iAsarum, på en cenlersiämma. Där lovade han då enligt tidningsreferat 60arbetstillfällen vid Trivab i . 60 arbetstillfällen av 100 sades detdå. Iförra veckan informerade förelagsledningen tillsammans med industridepartementetsutredare personalen vid CBV om planeringen för framliden. Då utlovade man allTrivabs lokalisering skulle ge 50 åleranställ-ningar eller fortsattaanställningar. har det återigen i industriministerns svar blivit 60personer. Vad är det egentligen kommunen och personalen skall rätta sig efter?Vilket skall man tro på i den här tvehågsenheten? Ivilket fall som helst är det inte 50 eller 60 arbetstillfällen av 100 som skallräddas utan vad som går förlorat är mellan 180 och 190 ar-betstilirällen. Förtvå tredjedelar kommer problemen alt kvarstå. Läserman sedan industriministerns interpellationssvar noggrant blir man verkligenfundersam. Hur myckel allvar ligger del bakom de här löftena? I varje fall harman gjort allt för att se lill atl det skall bli mycket lätt atl krypa urlöftena. Arbetsgruppenhar föreslagit etablerandet av en filial, står det. Del beräknas atl 60 personerskall få sysselsättning, och industriminislern anser all en etablering börkomma lill stånd. Ingen kan påstå atl del är fasta grepp som tas. Enarbetsgrupp har alltså arbetat med del här problemet - gjort enutredning, förmodar jag. Kan man få se den utredningen? Har man exempelvis iutredningen tittat på kommunens erbjudande all bygga nya lokaler? Har man ienlighet med den avgångne industriministerns intentioner tittat på möjlighetenall engagera Statsföretag för en långsiktigare lösning? Låt mig ställa någraföljdfrågor: närmare tittat på kommunens erbjudande om nybyggnad? Är engagemang frånStatsföretag helt avskrivet? Anserindustriministern atl man nu i den anda som genomsyrar propositionen1975/76:122 gjort allt för alt bereda de anställda vid och Jacobsonssysselsättning? Sedanlill min andra fråga i interpellationen, herr lalman, nämligen följande: Vadavser regeringen göra för atl säkra en rimlig sysselsätt- Jaghar i interpellationen, och tidigare i detla inlägg, pekat på hur ytterligtallvarlig situationen verkligen är, och vänder vi oss till regeringen föratl få en god lösning av problemen. Denborgerliga medicinen alt marknadskrafterna skall lösa problemen går det inteatl få Karlskronaborna alt tro på, i varje fall inle de stora löntagargruppernadär. Undervalrörelsen däremot var det ganska många som visade sig lita till ochherr . Får jag därför genom att citera honom från valrörelsen 1973ställa ännu en följdfråga: "Enregering får inte sitta med armarna i kors när arbetslösheten växer. På vilketsätt kommer regeringen alt lägga om politiken för att få bukt medarbetslösheten?" Jag skall inte enligt högt föredöme nu upprepa frågan. FruHÅKANSSON (fp): Det är verkligen ganska underligt all höra hela denna långa lista pååtgärder som skall vidtas. Jag skulle vilja fråga hur hanställde sig när genom motionerade om att CBV skullebehållas i statlig ägo. Motionen innehöll också konkreta förslag om alt CBVskulle överföras till kommunikationsverken och där kunna tillverka för post-och leleseklorerna samt för den militära sektorn. 1 så fall hade det jufortfarande varil en statlig tekoindustri. Omriksdagen hade beslutat i enlighet med motion, skullesituationen för de anställda säkert ha varil helt annorlunda . har juresultatet blivit det som många har fruktat, nämligen alt en stor del avpersonalen slälls utan arbete. Del är för vår landsända verkligen viktigt altden nuvarande industriministern och regeringen ägnar sysselsättningsfrågorna iBlekinge ell betydligt större allvar än deras föregångare gjort. Detär djupt tragiskt alt människor och deras arbetssituation skall bli brickor iett politiskt spel. Jag tycker också alt de löften frän den föregåendeindustriministern, som i sitt andra anförande har åberopat, ärväldigt luftiga. Det går nog inle all väva särskilt mycket av detlöftesstoffet. Jag har en fråga till i : I vadbestod egentligen löftena med avseende på tekoindustrin i ? Delär min förhoppning all samtliga riksdagsmän från , oavsett partifärg,samverkar beträffande sysselsättningsfrågorna i vårt län. Frågetecknen ärmånga och slora när det gäller Uddcomb-, Gränges- och Karlskronavarven menockså när det gäller den ungdomsarbetslöshet som sannerligen är stor i vårtlän. Ungdomsarbetslöshetenberor till stor del också på all vi inle har någon högskola lokaliserad tilllänet. Vi hoppas atl man när man ser över sysselsättningen i länockså ser över möjligheterna till utbildning och arbete för ungdomen. förvånar mig en smula genom att uttala djup misstro molstaten. Det måste väl också betyda att underkänner deintentioner som legat lill grund för den föregående regeringens politik närdet gäller . Manmåste ändå ha klart för sig- vilka problem som ligger i bollen här. Framförallt är del ju så att vi i vårt land nu har en industriell konjunktur somlämnar ganska dystra framtidsperspektiv, i varje fall för den närmaste liden. Situationeninom tekoindustrin är speciellt allvarlig. Jag får ett intryck av att herrLindström hell bortser från atl även statsmakterna måste ha ekonomiskarealiteter som grund för sill handlande. Inte ens staten kan ju tänka sig attetablera industriell verksamhet för en produktion som det inte finns marknadför. Jagfår väl trots allt tolka yttrande om misstro mol staten som envälkommen tillnyktring i det avseendet. Det som händer i bransch efterbransch, i företag efter förelag och i region efter region är ell vittnesbördom att vi har haft en anmärkningsvärt dålig näringspolitisk beredskap här ilandet. får vi skörda frukterna av gångna års underlålenhelssynder.Marginalerna för all rädda sysselsättningen är smala, och vi har ettkostnadsläge och en konkurrenssituation som gör att problemen nu blir akuta. Jagskulle sedan beträffande de löften som har givits vilja säga att Jag inle hargett några sådana. Jag har sagt att jag är beredd atl verkställa förslaget frånden ulredning som föreslagit lokaliseringen av en filial till Trivab iKarlskrona. Det var en ulredning som beställdes av min företrädare i ämbetet,och där sades det visserligen att målsättningen var att skapa 150 nya jobb inomleko-branschen i , men såvitt jag vel är det en myt när man i mångasammanhang säger alt del var ett löfte av den gamla regeringen. Det finns ingetdokumenterat sådant löfte. Man har alltså att utifrån den analys somutredningen har gjort försöka lösa problemet, och del är tyvärr inte mer än vadsom har föreslagils. Fråganom etableringen av Trivab i de gamla lokalerna och den synpunkt som herrLindström här har angivit beträffande att man borde acceptera kommunenserbjudande har blivit föremål för förhandling. I detta ligger ju också ettförsök att göra en realistisk bedömning av lekobranschens möjligheter och ellförsök lill en ny start, i förhoppningen alt detta kan komma alt leda lill enpositiv utveckling. Jag tror, , all den lid är förbi närmänniskor uppskattade och värderade rundhänta förhastade löften omsysselsällning. Vi måste i stället eftersträva en realistisk syn på de härfrågorna och hellre starta på en lägre nivå, där vi kan slå för våra löften, änstarta på den nivå och med de visioner som man tidigare i alltför stor utsträckninghar gått ut med. Påden kompletterande frågan nr 1, om man har granskat kommunens erbjudande, villjag svara all det har man gjort. vara med vid den fortsattaöverläggning som skall ske på det lokala planet. Beträffandefråga nr 2, om vad den nya regeringen är beredd all göra för sysselsättningen,vill jag hänvisa till all Kariskrona ligger utanför det allmänna stödområdet.Lokaliseringsstöd lämnas i första hand inom stödområdet, men regeringen är ändåberedd all bevilja lokaliseringsstöd till företag utanför stödområdet, t. ex.när en ort hotas av arbetslöshet till följd av industrinedläggning. Regeringenkommer med utgångspunkt i dessa grundläggande regler all pröva ansökningar omlokaliseringsstöd från företag som ämnar starta eller bygga ul sin verksamhet iKariskrona kommun. Kariskrona kommun har alltså statsmakternas stöd i sina strävandenall lösa sysselsättningsproblemen. Jagvill också påminna om att regeringen har mottagit en skrivelse frånlänsstyrelsen i angående sysselsältningssiluationen i länet.Skrivelsen kommer att överiämnas lill sysselsättningsulredningen när riksdagensbeslut i anledning av propositionen 1975/76:211 föreligger. Jag vill då ocksåtill sist understryka atl vårt arbete för alt säkra sysselsättningen iKariskrona inte är slutfört i och med delta; vi har problemen under dagligobservans. Det förvånar induslriminislern atl jag reagerar, som han säger, motstatlig företagsamhet. Jag hyser ingen misstro mot staten, men misstro mot dennuvarande regeringen finns tveklöst hos mig och många andra, i varje fall ilöntagargrupperna. Jag underkänner absolut inte den föregående regeringenspolitik, men naturiigtvis har jag kritiska synpunkter på vissa statliga ochhalvstalliga förelags politik, t. ex när det gäller hur man sköter företag ochnär man ibland försöker lokalisera över företag från det ena hållet till delandra. Givelvis skall man ha ekonomiska realiteter i grunden - så hoppas jagall del alltid skall vara - men alt det direkt skall bli lönsamt varje gång manstartar förelag eller behåller förelag är väl ändå inle all begära. Del finnsannat atl lägga i botlen när man gör sådana överväganden. Jaghar inte ansett att utredningen skall acceptera kommunens erbjudande om nyalokaler, men jag har begärt att man skulle undersöka vad erbjudandet innebar;del tycker jag att man skulle ha försökt mera än man har gjort. Enligt vad jaghar fåll rapporter om har det inte skett. Vilken väg man i så fall skulle hagått vel inle jag, men kommunens representanter har i varje fall inte haftnågon som helst kontakt när det gäller de spörsmålen. Vivet att inte ligger i stödområdet och att har begärtall regionen skall komma in i det. Jag är väl litet tveksam på den punkten.Fortsätter vi på del viset, har vi snart hela i stödområdet, och det ärganska meningslöst. Industriministernlovar att skall kunna få stöd, om del kommer företag och villlokaliseras dit. Men kommer det inget förelag. då har vi ingen chans altfå stöd. Vihar i , kanske man kan säga, tyvärr alltför mycket fåll stödja oss påstatliga förelag; jag tänker då på de militära, inle på de nuvarande och nyaföretagen, exempelvis Kariskronavarvet. Vi ser gärna all den senare sortensstatliga företag lokaliseras till eller växer sig större där, och vihoppas atl vi skall få se del. Tillfru vill jag säga all det här ju inte är någon diskussion mellanhenne och mig. motion kommer jag inle hell ihåg, men jag vetall den enhälligt avstyrktes. Utan atl vi alltför mycket invecklar oss idebatten skulle jag vilja fråga , som här påstår all det är enbesvärlig arbetsmarknadssituation i : Har då inle allsreagerat mol uttalande för tvä veckor sedan, att situationen intevar så besvärlig och atl arbetslösheten var ganska liten i ? i (s): Jag har fått en direkt fråga, och därför går jag helt kort in i den härdebatten. Detär väl självklart att när regering och riksdag har fattat sitt beslutbeträffande de centrala beklädnadsverksläderna i har vi också tagitpå oss ett betydande ansvar gentemot de anställda. I propositionen fastslogs -och mot del hade näringsutskottel och kammaren ingen erinran - att allaansträngningar självfallet skall göras för all bereda de anställda annansysselsättning vid nedläggning. Det är detta åtagande som vi följde upp i fjolunder den lidigare regeringen. Vad vi räknade med som möjligl var ju all viaTrivab få lill stånd en filialverksamhel - eller en samordnad verksamhet. Vadskulle då underlaget för en sådan verksamhet vara? Det är lill en del denproduktion som Trivab sysselsätter sig med. Men det är klart atl vi ocksåhar vissa möjligheter alt diskutera de beställningar som görs av de statligamyndigheterna. Jag ser del som ytterst angeläget att man också från regeringenssida medverkar lill att beställningar för statens egna verksamheter kan kommaföretag inom landet lill godo. Jag tänker då på möjligheten av produktion avskyddsplagg, uniformer och annan utrustning. Nukan man mol delta säga all de upphandlande myndigheterna har atl bedöma prisetoch söka lägga ut beställningar till lägsta möjliga kostnader. Man kan ju dåvid vissa tillfällen från statens sida finna anledning att gå in och la på sigen del av de ökade kostnaderna. Jag tror inle, herr industriminister, altriksdagen skulle ställa sig negativ till sådana åtgärder. Delär det som vi räknade med skulle vara möjligl när vi diskuterade denhär saken, när vi med kommun under hand diskuterade möjligheten allkommunen byggde lokaliieteroch siaien svarade för att den produktion som därskulle bedrivas också kom till stånd. Vi hoppades då att ungefär 150 jobbskulle kunna ordnas, och jag tror att den möjlighetenfortfarande finns. Det gäller härden grad av aktiviiei som man från statenssida vill ålägga sig. Det är också svar på denfråga som har ställt lill mig. Vadvar del vi avsåg för produktion? Jag har nämnt det. Del är fråga om deupphandlande organens möjligheter all lägga ul beställningar som vi kan ta handom och dirigera över i varje fall under en övergångslid. Jag finner detangeläget för att vi skall kunna uppfylla de anspråk som har ställtpå oss. Ter sig en strukturomvandling med nedläggningar nödvändig, så kan viacceptera den om den sker under socialt godtagbara former. De människor som harsysselsättning skall alltså beredas tillräckligt tidsutrymme för atleventuellt kunna gå över till andra jobb - eller också får vi under enövergångslid skapa de arbeten som är nödvändiga för att man skall kunnabibehålla sysselsättningen. Del var vi inne på. Jagtror, , alt det är möjligt att sträcka sig något längre än lill de60 jobb om vilka ni nu har annonserat. Men det kräver att vi är en liten smulahårdföra mol de upphandlande myndigheterna. Och det är i den här situationenrimligt för lekobranschens vidkommande och inte minst för den kommun -Kariskrona - som är utsatt för så utomordentligt stora besvärligheter. Tillproblemet om näringspolitiken och beredskapen skall vi återkomma, enda som förvånar mig är all ni gång på gång uttrycker er överraskning. Vihar nu i ett tiotal år diskuterat strukturproblemen inom åtskilliga branscher,och vi har framför allt diskuterat de nyabranschområdenas speciella bekymmer. Har den diskussionen alldeles undgått er? FruHÅKANSSON (fp): Först skulle jag vilja säga lill att jag tycker att detär något förmätet atl göra sig lill tolk för samtliga löntagare och uttala sittmisstroende. Det finns faktiskt löntagare i alla partier. Jagtror att vi borde försöka få debatten på en nivå som innebär all man verkligenvärnar om sysselsättningen i . Då förundrar det mig att ,som dock har befunnit sig i denna kammare , inte under alla dessa årlidigare har pläderat för tekoindustrin, som har varit i krisläge. , som väl flitigt läser, har del råttstor ovisshet bland de anställda under . Del stodall läsa i . Varför har man intelidigare gjort något? Mig veterligi var det ensocialdemokratisk regering som med kraft hade kunnat ingripa. Sysselsättningsproblemennu är väldigt stora, och man måste få en samlad bild för hela länet. Det är braall vi nu kanske kan få ell extra stöd till industrin i , men behovfinns i hela länet, som jag var inne på. Jagskulle vilja sluta med ell tack lill industriministern och en förhoppning omen god och sund utveckling för . Jag noterade med intresse att i intekommenterade den mytbildning som har förekommit beträffande ell föregivet löfteom 150 nya jobb i , Jag lar det som en bekräftelse på all herrJohansson i och jag är överens om alt något sådanl löfte har aldrig motnågon realistisk bakgrund kunnat ges. Här finns en gemensam strävan alt skapaså mycket sysselsättning som möjligt, och enligt den utredning som dåvarandeindustriministern tillsatte blir det 60 arbetsplatser med hänsyn lillden marknadssituation som råder . Jagvill också påminna i om alt del är inle i första handstatliga verk som är kunder hos Trivab, ulan det är landstingen. Jag ser detinle som möjligl atl diktera landslingens upphand-lingspolilik. Där får vi nogfinna oss i att den kommunala kompetensen i varje fall innefattar valet avupphandlingsvägar. Men vi skall självfallet göra vad vi kan för atl ge Trivabden marknad som finns. De 60 nya anställningarna är en realistisk bedömning avmarknadens ökning .