prot · G00919 · 1976-12-31 00:00:00 — Omåtgärder för att trygga sysselsättningen på vissa orter i Med anledning av i krav på besked beträffande dennya regeringens ambitioner vill jag framhålla att ambitionen när det gälleratt klara sysselsättningen är oförändrat hög. Vi tänker bemöda oss till detyttersta, och jag har haft överläggningar med denärmast berörda länsorganen. Vad som händer i liksom i andra delarav vårt land där näringslivet har problem är en följd av den utveckling av denindustriella konjunkturen som vi bevittnar och som har orsakat svårigheter imånga olika branscher. Men vi tänker som sagt inte spara någon möda för attsäkra sysselsättningen. i (s): Det är möjligt att jag sårar industriministern , men jag tror inteatt jag gör mig skyldig till någon felbedömning när jag säger att den oro somman känner i dessa samhällen faktiskt har ökat sedan vi växlade över från enlöntagarregering till en borgeriig treparti regering. Värmlänningarnaär ett tåligt släkte men de är också vana vid att få konkreta besked. Det ärsådana de vill ha. Jag vet att industriministern har tagit emoten uppvaktning i dessa frågor och jag vill därför ställa en följdfråga: Fick deuppvaktande möjligen ett mer konkret Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i besked än det som ges isvaret på min fråga? Det är på sakens nuvarande ståndpunkt inte möjligt att ge mer konkretaanvisningar om hur problemen skall lösas. Vad jag har sagt tidigare i dagöverensstämmer med vad jag säger i svaret, att vi med stor uppmärksamhet följerutvecklingen. Ommänniskor känner oro kan det möjligen bero på de försummelser i fråga om den ekonomiskapolitiken som har medfört att vi i vårt land har en långt sämrekonkurrenskraft än vår omvärld. Det har gjort att vi förlorat marknadsandelar,vilket är roten och upphovet till de strukturproblem som har blivit såakuta. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Herr industriministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels (vpk) fråga, 1976/77:24, dels herrSvenssons i (vpk) fråga, 1976/77:29, till herr arbetsmarknadsministern,båda frågorna anmälda , och anförde: har frågat mig vilka garantier regeringen är beredd attlämna för sysselsättningen i och övriga med anledning av denaktuella situationen där. i har frågat arbetsmarknadsministern om regeringen haralternativa planer.för att angripa de sysselsättningsproblem som följer ispåren på övergivandet av 80 och vari dessa planer i så fall består.Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Överiäggningarpågår f n. mellan regeringen samt och i syfte att finnalösningar på den akuta ekonomiska krisen vid NJA. Regeringen har därvidförklarat sig beredd att positivt pröva en framställning från Statsföretag ABom statlig medverkan i en finansiell rekonstruktion av NJA. En sådanrekonstruktion är nödvändig för att på kort sikt trygga sysselsättningen iföretaget. NJAutarbetar f n. ett handlingsprogram som syftar till att förbättra lönsamhetenoch därmed på trygga sysselsättningen för de anställda. Företagetundersöker möjligheterna att sprida arbetstillfällen tillinlandskommunerna. Enligt vad jag erfarit väntas detta handlingsprogram varaklart . Regeringen kommer då att ta ställning till en eventuellstatlig finansiell medverkan. 80-projektet pågår ett utredningsarbete inom NJA. Detta väntas bliavslutat . kommer regeringen attpröva frågan. har dock, främst på grund av ändrademarknadsförutsättningar, beslutat rekommendera att denna utbyggnad avstålverket skjuts . En utbyggd metallurgisk kapacitet äremellertid fortfarande huvudalternativet för företagets långsiktigautveckling. Åtgärderför att rädda sysselsättningen vid NJA löser enligt min mening inte sysselsättningsproblemeni . Flera omständigheter visar att sysselsättningsläget i länetär otillfredsställande. Sålunda är t. ex. arbetslösheten hög och kvinnornasdeltagande i arbetslivet bland de lägsta i riket. Problemen är störst i länetsinre delar och i . De hittillsvarande regionalpolitiska insatsernahar således endast i begränsad omfattning förmått lösasysselsättningsproblemen: Regeringenkommer därför att tillsätta en delegation med uppgift att skyndsamtinitiera åtgärder som kan öka sysselsättningen i . Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i Hert i (vpk): Jag tackarför svaret. Iregeringsdeklarationen står en enda dunkel mening om stålindustrin iNorrbotten: NJA skall byggas ut till metallurgiskt centrum. är meramångordig men precis lika dunkel i sitt svar. Den nya regeringen är inteklarare än den gamla om sina avsikter, i den mån den nya regeringen har några.Det räcker inte, det måste ges ett klart svar på frågan: Hur många jobb skallkunna tillföras , brutto och netto, och hur skall de tillföras? Vadbetyder uttrycket "byggas ut" i regeringsdeklarationen? Det kan integärna betyda detsamma som att banta ner eller skjuta upp. Bygga ut kan betydaolika ting, t. ex. satsningar i själva produktionsapparaten, men kan maninvestera i utbyggnad utan att för den skull skapa nya jobb. Man kan skapa nyajobb som andra rationaliseras bort. Man kan skapa nya jobb på väldigtmånga olika sätt. Den gamla regeringen påstod att man skulle fl samma antaljobb trots 40 96 mindre ämnesproduktion när stålverksprojektet skars ner, ochdet var givetvis ett orimligt påstående. sägs det att man alltjämt skullekunna tillföra 2 300 nya jobb trots stålkonjunkturen. Hur vågar man utfärda dentypen av framtidslöften i nuvarande stålkonjunktur? Omman skjuter på hela upprustningen, vart tar då arbetstillfällena vägen näranläggnings- och servicearbeten får inställas? Jagunderstryker alltså min fråga: Vilken målsättning har regeringen isysselsättningsfrågan i dess helhet i ? Hur mycket och i vilkaungefäriiga proportioner förutsätts sysselsättningen öka eller minska netto?Hur skall man uppnå de effekter som man ändå på något outgrundligt sätt har itankarna? Det räcker nämligen inte att hänvisa till en regeringsdeklaration,för det är regeringen som skall vara vägledande när det gäller dengrundläggande politiska filosofin för . Det kan man inte lämna övertill en delegation som saknar varje form av direkt politiskt ansvar införriksdagen.. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i Svaret på fråga om vilken målsättning regeringen har föråtgärderna har jag tidigare gett: Det är att säkra sysselsättningen.Situationen i är allvariig från sysselsättningssynpunkt.Stålkonjunkturen har raskt försämrats, NJA har stora lager och dålig lönsamhet.Vi måste med utgångspunkt i NJA rekonstruera företaget, se till att NJAfungerar som producent av handelsstål, innan vi kan gå vidare inom den sektorn.Under tiden som NJA rekonstrueras och byggs ut till ett metallurgiskt centrummåste alternativa sysselsättningstillfällen skapas i , men också, som jaghar sagt i mitt svar, i inland och i . Och för denuppgiften kommer denna delegation att tillkallas. Vi har redan en mycket välfungerande länsarbetsnämnd i . Vi har vissa konkreta planer som tagitform inom NJA:s ram för vidareutveckling av produktionen i NJA;s omgivning. Alltdetta bör samordnas och inplaceras i ett konkret sysselsättningsprogram.Delegationen skall arbeta med största möjliga skyndsamhet eftersomsysselsättningsfrågorna är så allvariiga och akuta. Hert i (vpk): är alldeles för diffus och oklar. Jag har full förståelseför att detaljerna i ett sysselsättningspolitiskt program och de insatser somdet är fråga om måste utformas av specialorgan, men en politiskt ansvarigregering måste väl ha någon sorts grundfilosofi om vilken ungefäriig linje manskall välja. Man kan inte bara säga att målsättningen är att "säkrasysselsättningen i ". Hur skall det tolkas? På vilken nivå skallsysselsättningen säkras - på den nuvarande nivån så att den inte blir ännusämre, eller på en högre nivå? Var ligger ambitionsnivån? Nimåste väl ha funderat över vilka förskjutningar i den industriella och allmäntnäringslivsmässiga strukturen som är nödvändiga för att uppnå dessasysselsättningseffekter. Skall det ske en kraftigt ökad satsning på högförädling? Skall denna höga förädling underbyggas genom ökad export, ellermåste den underbyggas t. ex. genom en vidgning av den interna marknaden för dehögförädlade varorna? Dentypen av frågor - frågor om stålindustrins framtida struktur t. ex. - är juverkligt avgörande för den andra målsättningen, som säger är enviktig del av den kommande politiken, nämligen inlandskommunernas situation. Omman skall koncentrera sig på en fortsatt bundenhet till råvaror ochhalvfabrikat inom stålindustrin, krävs enheter av en storleksordning somsanneriigen icke låter sig decentraliseras. Satsar man däremot på en högförädling, får man i det stycket i varje fall ett väsentligt bättre läge.Därför måste man, innan man utfärdar sådana där allmänna deklarationer om särskilt skall beakta inlandskommunerna och säkra sysselsättningen, frågasig i vilka proportioner och på vilken nivå man skall säkra sysselsättningenoch med vilken typ av industriell struktur manöver huvud taget skall kunna göra något för inlandskommunerna. Det är i och för sig ganska fascinerande att lyssna till ,som för en rent intellektuell debatt helt frikopplad från de dystra realitetersom tar sig uttryck i t. ex. NJA:s stora lager och den allmänna situationen förjärn- och stålindustrin. Skulle man kunna angripa detta problem på det sätt somherr förordar, dvs. utan hänsyn till realiteterna, utan hänsyn tilldet kärva ekonomiska klimat som råder och utan hänsyn till de stora åtaganden iövrigt som samhället har inom näringspolitiken, vore problemet mycket enkelt.Nu är det så att vi först och främst måste säkra NJA:s fortlevnad som ettfunktionsdugligt, framtidsinriktat stålverk. Redan det är en stor uppgift. Sedanmåste man, som jag förut har sagt, också ta till vara möjligheternatill vidareförädling av stålverkets produktion plus kompletterandetillverkningar som kan mobiliseras. I detta ligger i och för sig ett svar påden andra frågan som ställde, om vi väljer att gå vidare medhalvfabrikat, ämnestillverkning, eller om vi föredrar att växla in på ett spårmot högre förädling. Vi har med den här linjen uppenbart valt den senare vägen. Närdet sedan gäller delegationens politiska ansvar är det alldeles uppenbart atteftersom dess resultat skall värderas och sedan konkretiseras av regeringenfinns det politiska ansvaret hos regeringen. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i Hert i (vpk): Trots att industriministern uttryckt sig i så diffusa termer och sägeratt han skall säkra sysselsättningen utan att tala om på vilken nivå det skallske och vilken sysselsättning det rör sig om, utmålar han sig själv såsomrealist och jordnära. När jag begär samma konkreta besked som tiotusentalsmänniskor där uppe begär - efter vilka ungefärliga riktlinjer och med hjälp avvilken ekonomisk struktur skall sysselsättningen säkras, hur många jobb kan detbli fråga om med den ena eller andra åtgärden och vilka är proportionernamellan de kommande insatserna? - då rör jag mig på en orealistisk nivå. Då ärjag intellektuell. Jagtror faktiskt att bästa sättet att få en realistisk bild av är atttänka en smula, dvs. bedriva en intellektuell verksamhet, som klarar ut vilkaproblem det handlar om. Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Om åtgärder för atttrygga sysselsättningen i Torsdagen den 28 oktober1976 Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:25,och anförde: i har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att såväl på kort som på lång sikt tryggasysselsättningen i . Bakgrundentill fråga är de ekonomiska svårigheterna vid med omkring 110 anställda. Regerinjgenhar lämnat ett omfattande stöd till företaget. Trotsdessa insatser har företaget drabbats av nya svårigheter. I den uppkomnasituationen har regeringen haft att ta ställning till förslag, som syftar tillatt finansiellt stärka företaget. På grund av omständigheter som ligger utanförregeringens kontroll har det visat sig omöjligt att på grundval av dessaförslag ens kortfristigt överbrygga den finansiella krisen. Jag vill dockunderstryka att arbetet på att finna en,lösning på företagets problemfortsätter. Diskussioner pågår med berörda parter, och jag hoppas att de skallkunna leda till positivt resultat. Omdet trots allt inte skulle visa sig vara möjligt att fortsätta driften vidFengersfors Bruk, kommer självfallet regeringen att vidta åtgärder för attfinna alternativa sysselsättningsmöjligheter för den berörda personalen. Heladen arsenal av lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiska resurser som viförfogar över kommer i så fall att sättas in. Hert i (s): Jag tackar för svaret. Jag skall inte här gå in på någon tekniskdiskussion om bruket utan hålla mig på det mer allmänt principiella planet. Valetav till industriminister tolkades säkert av många människor i demindre orterna såsom en markering av att sysselsättningen på dessa orter även ifortsättningen skulle få det stöd och den stimulans av samhället som man vant under den förra regeringen - detta inte minst med tanke på de argument somNils Åsling i egenskap av ordförande i finansutskottet förde fram i debatterna.Därför kom regeringens avslag på ansökan om en kreditgarantisåsom en kalldusch för många. Det var en av anledningarna till min fråga. Detoroar mig att jag i industriministerns svar ser att regeringen verkar hasvårigheter att t. o. m. kortfristigt klara krisen för Bruk. Jag ärövertygad om att regeringen har dessa möjligheter. Äveni ett längre perspektiv är verkligheten den att om verksamheten vid bruket intekan fortsätta, blir följden en total katastrof för hela detta samhälle. Därförär det av största vikt att företaget, kommunen och regeringen tillsammans åstadkommeren varaktig lösning för detta pappersbruk. Jagtolkar trots allt den sista delen av industriministerns svar på det sättet attindustriministern är beredd att sätta in alla resurser för att Brukskall få det stöd som är nödvändigt för att detta samhälle skall kunna överlevaoch även fortsätta att utvecklas. Jag vill upplysa i om att departementet de senastedagarna har varit intensivt sysselsatt med att söka en konstruktiv lösning idetta ärende, och jag är optimistisk beträffande möjligheten att hitta ensådan. Mennär man skall lösa probjem av den här arten är ju inte regeringen den enda partsom agerar. Kreditgivare, kommuner och naturiigtvis de anställda är samverkandeparter när det gäller att finna konstruktiva lösningar, och en länk i denkedjan svarade inte upp i våra inledande överläggningar. Det var därför somärendet i det första preliminära skedet behandlades på det sätt som skedde.Sedan dess har vi kommit en bit på vägen, och jag är, som jag sade, nu full avgoda förhoppningar om en positiv lösning. HerrJOHANSSON i (s): Det gläder mig att industriministern i sitt kompletterande inlägg varmera optimistisk än vad som framgår av det stencilerade svaret. Heltriktigt konstaterar industriministern att regeringen harlämnat ett omfattande stöd till Bruk. Det har varit heltnödvändigt, och jag bedömer det som lika angeläget att den nya regeringenvidtar de åtgärder som absolut är nödvändiga från samhällets sida för att dettaföretag skall kunna få en chans att överieva. Detgläder mig som sagt att industriministern i sitt senaste inlägg uttryckte enstörre optimism än som framgår av själva frågesvaret. Överiäggningenvar härmed slutad. Omvissa företagsfusioner inom glasbranschen § 5 Om vissaföretagsfusioner inom glasbranschen Herr industriministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels (vpk), dels iNybro (c) anmälda frågor, 1976/77:30 resp. 31, och anförde: har frågat mig om fusioner av den typ som diskuteraspå planglasområdet står i överensstämmelse med vad som står iregeringsdeklarationen om att privat maktkoncentration skall motverkas och demultinationella företagens verksamhet särskilt uppmärksammas. i har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för attgarantierna för sysselsättningen i skall uppfyllas Omvissa företagsfusioner inom glasbranschen av de företag som berörsav det planerade samgåendet på planglasområdet. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Enligtmin mening kan man inte i ett sammanhang som detta generalisera vad gällerfrågor om maktkoncentration till följd av samgå-enden i näringslivet eller omde multinationella företagens uppträdande. Varje fall måste granskas för sig. Vadavser det nu aktuella samarbetet på planglasområdet gäller - enligt vad jaginhämtat - följande. Tre tillverkare av planglas - ett svenskt, ett danskt ochett norskt företag - har beslutat att ägarmässigt gå samman. De tre företagen,vilkas operativa verksamhet skall ligga kvar i resp. land, samordnas genom ettholdingbolag med säte i . Aktiemajoriteten i holdingbolaget kommer atthållas av det franska företaget som f n. är den störstaaktieägaren i AB Glasverk. Defackliga organisationerna vid Glasverk har enligt uppgift ställt sigpositiva till fusionen men starkt tveksamma till att holdingbolaget skall hasäte i . Jaghar från det franska företaget begärt en redovisning av innehållet iuppgörelsen. Jag avser också att träffa representanterför de anställda vid liksom för kommun. Några andrabesked kan jag för dagen inte ge. i (vpk): Jag tackarindustriministern för svaret. Dennya regeringens sätt att förhålla sig till glasfusionen strider motregeringsdeklarationen på sex väsentliga punkter. Enligtdeklarationen skall regeringen motverka privat maktkoncentration. Här står manpassiv inför en klar och medveten sådan privat maktkoncentration. Enligtdeklarationen är man för fri konkurrens i näringslivet. Men här tolererar manen långtgående och allvarlig begränsning i en f ö. redan starkt kringskurenkonkurrens på glasområdet. Enligtdeklarationen skall regeringen särskilt uppmärksamma de multinationellaföretagen. Varför gör man då inget för att hindra att maktcentrum i dennabransch nu helt flyttas utomlands? Enligtdeklarationen skall man motverka konkurrensbegränsande åtgärder. Här låter mansådana åtgärder genomföras, nära nog upp till monopolets, eller åtminstoneduopolets gräns. Enligtdeklarationen skall man motverka karteller. Det projekt som man nu tillåter ärett typiskt exempel på en kartell mellan tre stora glasföretag i . Enligtdeklarationen skall man fördjupa arbetsdemokratin. Men hur skall de anställda iEmmaboda få insyn i ett holdingbolag som ligger i ? Kan på hur Emmabodaarbetarna skall klara sig mot multiföretagets godtyckligadispositioner? Det sista aren retorisk fråga, det kan han inte svara på, förjag vet att de kan inte klara det. alltså beredda att på sex olika punkter bryta mot er egen regeringsdeklarationså snart den skulle innebära att ni måste lägga minsta sten i vägen förkoncentrationssträvanden och monopolkapitalets ökade makt? Jagställer dessa frågor med avsikt på ett principiellt plan. Ni har sagt så här:Vi skall bekämpa monopolen! Vill man vara politiskt trovärdig kan man intesäga: Vi skall bekämpa monopolen - och sedan så fort ett konkret exempelinfinner sig skicka upp industriministern att säga: Men man kan ju integeneralisera. Omvissa företagsfusioner inom glasbranschen Hert i (c): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. Det är bra attden nya regeringen visar intresse för sysselsättningen vid glasverket iEmmaboda, Emmabodatillhör de kommuner som bittert fått känna av den näringspolitik som den gamlaregeringen förde. Det visar inte minst den negativa befolkningsutvecklingen ikommunen. har stora glesbygdsområden med låg sysselsättning. Kommunentål helt enkelt inte den smäll som det skulle innebära att kanske 50 96 av deanställda i ett av de större företagen förlorar sina jobb. Deskilda uttalanden som gjorts från olika representanter för det planeradestorföretaget inger stor oro hos de anställda vid . Mankänner med all rätt en stor osäkerhet över huruvida tidigare från företagetgivna löften om sysselsättningen kommer att hållas. Storföretag har tyvärrofta en benägenhet att stirra sig blinda på kortsiktiga vinstintressen.Ansvaret för sysselsättningen och de anställda är inte alltid likavälutvecklat. Aptiten på att lägga under sig välskötta små och medelstoraföretag får inte bli så stor att man glömmer ansvaret för de anställda och desamhällen och den bygd där man verkar. Jagtror att stat, kommun och anställda i samverkan kan skapa den tyngd som krävsför att det aktuella storföretaget tvingas böja sig för de anställdas krav ochför samhällsintresset. Varken staten, kommunen eller de anställda kan finna sigi att låta det eventuella nya storföretaget fusionera sig ur tidigare ställdalöften och garantier. Ledningen i det nya företaget måste göras medveten om attnonchalerar man sitt ansvar för sysselsättningen måste samhället skärpa dengenerösa näringspolitik som gäller för främst storföretagen. Jaghoppas också att industriministern lyckades med uppgiften att förmå företagetatt föriägga sin administrativa ledning till . Om företagetshuvudledning knyts nära den ort där en stor del av verksamheten redan finnsökar garantierna för sysselsättningen . Såväl anställda som kommun- ochlänsintressena känner tacksamhet mot industriministern om han lyckas med dennaviktiga men kanske svåra uppgift. Omvissa företagsfusioner inom glasbranschen När i försöker konstruera en situation där mittsvar skulle vara ett brott mot regeringsdeklarationen tycker jag sig själv, och det vill inte säga litet. Vihar faktiskt , vilket hade märkt om han gjort sig mödan attlyssna på mitt svar, infordrat fakta i målet från det franska moderbolaget. Ochvi har bestämt tid för överläggningar med kommunen, facket och företaget iärendet för att informera oss och få en grund för regeringens bedömning avfrågan. Och för att kunna gå vidare med aktiva åtgärder. Att försöka dömaåtgärder som bara är under förberedelse är att gå litet väl långt. Jag skulleockså vilja fråga om i kritiserar det ställningstagande somfacket i gjort till fusionen. Tillherr i vill jag säga att jag har starka sympatier för desynpunkter han har anfört. Och regeringen skall ta de initiativ som deförestående överläggningarna och den väntade redovisningen från moderbolagetkan ge anledning till. Hert i (vpk): Industriministern blir egendomligare och egendomligare. säger hanatt man inte skall döma i en sådan här sak medan monopolen ännu förbereder sitthandlande. När skall man då döma? När monopolet genomdrivit sitt handlandespelar det ingen roll vad industriministern gör, då är ju faktum fullbordat. Detär alldeles utmärkt att ni informerar er om vad som händer och sker. Det är enbanalitet som jag inte behöver fråga om ni gör, det förutsätter jag. Men detär inte det den här frågan handlar om. Utan frågan handlar om vad ni tänkergöra i denna typ av fall och gentemot denna typ av strävanden då de uppträder idetta och andra sammanhang. Ni har väl någon sorts åskådning om hur ni tänkerhandla gentemot mo-nopolistiska tendenser i allmänhet. Ni har ju gett uttryckför en mycket klar sådan. Härkommer jag till frågan om den politiska trovärdigheten. Speciellt har gjort mycket stor affär av sin antimonopolism och ibland riktat enudd mot socialdemokratin, ibland kanske rent av en berättigad udd. ex.emot SE-bankens bildande. Det framfördes mycken begåvad och riktig kritik omden från centerhåll här i kammaren. När ni nu handlar som ni gör, dvs. förstsäger att ni är emot monopol och sedan att man får döma från fall till fall såfort ni ställs inför första konkreta situation, blir frågan: Är centernspopulistiska och decentra-listiska ideologi uteslutande en röstmässig ochpolitisk flugflngare? Ni som är så samvetsömma att AP-fonden inte skall få ägamer än 5 96 i ett företag. Tänk om ni vore lika samvetsömma när glasjättarnavill ha 40 eller 60 96 i sin bransch. När det gäller den principiella synen på den här typen avföretagsfusioner gäller självfallet vad som framgår av regeringsdeklarationen.Det är den principiella grund på vilken regeringen arbetar. Närdet gäller detta konkreta fall må i gärna för mig döma ochfördöma företagen.