prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — Svenskafamiljer blev ju så inspirerade när de satt och säg på Arvingarna i TV att detenligt uppgifter i tidningarna nu går tre långlradarlass till Sverigemed dessa mörka, tunga, engelska möbler. Vad tänker regeringen göra ät det? HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle: sade att man kan avvakta en planering här,utan all det måsle ske någonting strax. Då skulle jag vilja säga: Man kan välinte länka sig atl det kan gå fortare all tilldela småsägarna det timmer som debehöver? Jag kan inte tänka mig att del kan gå fortare än vad industriministernhar sagt. Han överväger ju alt på alla säll förhandla med skogsintressenternaför all försöka få fram en fördelning av virket. Jagkan återuppliva mitt gamla påstående om atl del väl var synd att de norrländskabönderna en gäng i liden sålde sin skog lill skogsbolagen till nästan noll ochintet pris, eftersom de tyckte att de inte hade någon nytta av skogen pä denliden. Jag beklagar alt så skedde. Del hade varit bättre om skogsbolagen intefått komma över all denna skog och idka det baggböleri som de gjorde underslutet av 1800-lalel och i början av 1900-lalel. i säger: Svara mig vad niämnar göra med förslaget från vår sida om att förstatliga skogsindustrin! Jaghar naturligtvis ingenling att svara på det annat än vad under mängaår sagt som svar på era molioner på det här området: Del går vi inle med pä. Viiror all del kommer alt fungera lika bra ulan ell förstatligande avskogsindustrin, ulan atl lägga någonting under Statsföretags ledning. Hen () kortgenmäle: i Glömminge talade nu senast om fördelningen avskogsråvara. Då vill jag än en gång understryka: Jag tror inle det är möjligtalt åstadkomma en sådan genom frivilliga överenskommelser, och det ärangeläget att från sida ge regeringen till känna all det här är enviktig fråga. Vi är övertygade om alt flera av dessa små sågverk annars löperrisk att nedläggas. sade också att det var synd att skogsägarna i sålde skogentill de stora skogsbolagen och därmed skapade den situationen. Jag vill noggärna göra uppmärksam på att del inte bara är de storaskogsbolagen som är leverantörer av virke utan Också de bidrar till au förhindra att dessa sågverk fårerforderiig skogsråvara. Del flnns flera sådana exempel i inlandet, och det ärdärför vi anser att den här frågan frän regionalpolitisk ochsysselsältningspolitisk synpunkt är så viktig. Lälmig också, herr lalman, få säga all jag finner det märkligt alt , som företräder ell parti som i allra högsta grad vill slå vakt ominlandet, ändå anser sig ha råd alt vänta på en plan innan man pä allvar laritu med denna vikliga fråga. HerrLORENTZON i (vpk) kort genmäle: tycks helt ha missuppfattat frågan om de privata skogsbolagenoch vår mening om etl förstatligande. Återigen säger han alt vi inle kan gå medpå vpk:s förslag. Det kommer att avslås, därför altdet går lika bra ulan ell förstatligande, sade han. Lika illa, menarväl i Glömminge, för det är vad det är fråga om. Det är ingenmening i ett sådant resonemang, för då går man förbi hela problemet. tog upp frågan om de små skogsbönderna i , och jag hållerfiell med dem. Jag beundrar fakliski direktör när han kunde få Jessabönder atl satsa sill sparade kapital i andelar. I botten låg del faktum att deprivata skogsbolagen, som nu ömmnar för, skinnade de småskogsägarna i Norriand. Dessa förelag avverkade i sina egna skogar när prisetpå skogen var högt, men när det var lågt erbjöd man bönderna atl sälja. Tiderna är bättre nu för dessa skogsbönder. Men istället har de ingenling au säga t ill om. Deras roll ärjämförbar med denlille aktieägaren-han som kanske har en eller två aktier i det stora bolaget.Del är ju ändå de som sitter i toppen som bestämmer. Hur utvecklingen kommeratl bli, vet inle ens i Glömminge. Faktum är all initiativ togsför atl komma åt dessa skogsbolag som svindlade bönderna. Problemet äratl man, när det inte går alt sälja, anklagar arbetarna för att ta för mycketbetalt. I stället är det priset på skogen som höjer priset på varan. Hen (): 1 den socialdemokratiska molionen 214 har vi redovisat de råvaruproblemsom de mindre och medelstora köpsågverken har råkat in i. Svensk skogsindustrigår mot en framlid där knapphet på vedråvara kommer alt göra sig alltmerkännbar. I takt med sin industriulbyggnad har de skogsägande grupperingarna valtall förädla en allt slörre del av sin råvara i de egna anläggningarna, varvidutbudet på virkesmarknaden har minskat. Dellaminskade utbud har lett till all köpsågverken pä många håll i landet haruppenbara svårigheter alt köpa råvara för sin produktion. Pä senare tid harmånga sågverk haft svårigheter atl utnyttja sin kapacitet och har därför ocksåsvårigheter atl irygga sysselsättningen för sina anställda. ger vår sågverksindustri direkt sysselsättning åt 25 000 personer. Tilldetta kommer de indirekta effekterna. Enbetydande del av dessa sysselsättningstillfällen är lokaliserade ute i våraglesbygder. Den spridda lokaliseringen till skogsbygderna gör all många orlerhar sågverket som basindustri för hela sitt näringsliv. En utslagning av dennaindustri skulle innebära förödande konsekvenser för orten och bygden i övrigt.I den situation vi redan nu är inne i men framför allt med tanke på den vi harframför oss med avseende på skogsråvaran har vi stor anledning alt ställa ossfrågan, hur det kommer att gå med sysselsättningen i framliden, i synnerhet densysselsättning som finns lokaliserad lill våra glesbygder. Vihar tyvärr nödgats konstatera atl del i första hand är de sågverk som ligger iskogsbygderna som har drabbats av knapphet på vedråvara - industrier som ärlokaliserade lill orler där del är allra svårast att skapa alternativsysselsättning. 1vår motion har vi belyst förhållandena genom all beskriva situationen iJämtlands län. Sågverken i länet har på senare lid haft en besvärande brist päråvara, trots att sågverkskapacilelen endast läcker en mindre del av den åriigaavverkningen i länets skogar. 1 finns sålunda kapacitet för sågningendast till ca 8 96 av den avverkade volymen och i till ca 55 96. Destora, resurssiarka förelagen vid kusten, och i viss utsträckning även företagfrån södra delen av landel, använder som virkesfångstområde.Skogsbolagen, som har sin förädlingsindustri vid kusten, äger en betydande delav länets skogsmark. Men även skogs-ägarföreningen transporterar den störstadelen av sill virke lill sågverk vid kusten. De rotposter som blir över fårlänets köpsågverk konkurrera om i prislägen som ofta blir orimliga för dem altklara av. Resursstarka förelag, som behöver marginalkvaniileler för all fyllasina råvarubehov, har möjlighel atl betala betydligt högre priser. Dennasituation kan innebära nådastöten för en stor del av den för länet viktigasågverksindustrin. En uppenbar risk föreligger, om inle köpsågverkensråvarutill-försel tryggas, atl en del sågverk kommer all få läggas ned, medstora förluster för ägaren och stora negativa samhällseffekter - och den arbetslösesägverksarbetaren får se hur råvaran transporteras bort från länet för attförädlas på annat håll i landet. Liknandeförhållanden som för sågverken i råder i stora delar av landel. Viär väl införstådda med atl del kommer atl ske en strukturrationalisering äveninom vår sågverksindustri. Men det borde vara lätt atl bli överens om att detvore olyckligt, om denna strukturrationalisering skulle komma all innebära alti första hand för sysselsättningen i glesbygd hell avgörande arbetstillfällenskulle gå förlorade. Somjag redan har beskrivit har vi en situation där glesbygdssågar hotas tillsin existens på grund av brist på råvara. Detta hot kan endast avvärjas genomtillskapandet av en planerad virkesmarknad. Denframtida strukturrationaliseringen inom sågverksindustrin hotarglesbygdssågverkens fortsatta existens och därmed för glesbygderna hell avgörandesysselsättningstillfällen. Delta hot kan endast undanröjas genom en avregionalpolitiskt hänsynslagande präglad strukturrationalisering. Detta är bakgrunden till att vi i vår motion 214 har föreslagit enplanerad virkesmarknad i landels olika delar. Dettaförslag har den borgerliga utskoitsmajorileien tagit lätt på. Med några fåraders kommentarer avstyrker man motionen genom alt hänvisa till etl uttalandeav industriministern. Han räknade i delta med alt problemet skulle kunna lösaspå frivillig väg under medverkan av skogsbolagen. Återigenförlitar sig de borgeriiga partierna på de s. k. fria marknadskrafterna. De ärdel egna systemels fångar, sä förblindade i sin egen tro att de inte ser vartåtde fria marknadskrafterna styr utvecklingen. Del är ju, herr talman, de friamarknadskrafterna som har åstadkommit den besvärande situation somjag harbeskrivit. Och, i Glömminge, det finns ingenting som i dagtalar för all de fria marknadskrafterna kan el ler en vill styra utvecklingenåt ett annat håll. Här bör del vara lätt alt se, alt om vi inom denna sektor avvårt näringsliv vill bevara för glesbygderna viktig sysselsättning måstesamhället ingripa och medverka i planeringen. Vihar upplevt hur skogsbygderna har lappattiotusentals arbetstillfällen. I den politiska debatlen har skulden för dennaulveckling ofta lagts på socialdemokratin, som har påståtts stödjacentralisering och stordriflstänkande. Det är framför allt ofta centerpartistiskapolitiker som har slungat ut sådana beskyllningar mol oss. Knappastnågon annan industri har så goda förutsättningar för lokalisering lillskogsbygderna som just sågverksindustrin. När vi nu föreslår åtgärder för enstyrd ulveckling, som skulle kunna göra del möjligt atl bevara redan befintligsysselsättning i glesbygderna, avstyrker de borgerliga ulskoltsledamöterna -med centerpartister i spetsen - vår motion med motiveringen att delta problemfår de fria marknadskrafterna lösa ål oss. Dellakallar jag knappast för all la politiskt ansvar för utvecklingen. Jag skullevilja fråga i Glömminge: Hur skall ni efler detta kunna hävdaatt jusl ni är de som mesl slår vakt om glesbygden? Ert ställningstaganderimmar väldigt illa med filosofin om lokalsamhället. Låt mig även något beröra utskottels utlåtande om vår parlimolion nr1327. Imotionen är problemen totalt, inom skogsnäringen och skogsindustrin, noggrantredovisade. Vi kan slå fasl all vi redan nu inom skogsindustrin har enkapacitet som, om den utnyttjades för fullt, skulle förbruka betydligt merråvara än den ärliga tillväxten i våra skogar ger. Om vi lägger ihopkapaciteten i befintlig industri, i beviljade utbyggnader och i de utbyggnadersom förelagen ansökt om, får vi en kapacitet som skulle kräva mellan 100och råvara, medan den ärliga tillväxten i våraskogar ligger . Delta går inte ihop medtanken på ett långsiktigt uthålligt skogsbruk. Att detta skall vara målet förvårt skogsbruk tycks det råda politisk enighet om. Menredan befintlig industri och beviljad utbyggnad kommer, om etl ekonomisktkapacitetsutnyttjande skall vidmakthållas, all kräva råvara som vida överstigertillväxten i våra skogar. Etl uthålligt skogsbruk skulle alltså varaomöjligt. Iklartext betyder delta att om ett uthålligt skogsbruk är målet, så måsle en delav redan befintlig skogsindustri slås ul. Vilka enheter kommer atl slås ulförst? Ja, helt naturligt de mindre och äldre enheterna. Dessa enheter liggerofta i de regionalpolitiskt och sysselsättningsmässigl mest utsatta regionerna.Därför måsle redan nu slås fasl atl den fortsatta strukturomvandlingen inomskogsindustrin av mänga skäl måste styras med utgångspunkt i samhällsekonomiskaintressen. Delär mycket lätt att se atl om man låter strukturomvandlingen hell styras avmarknadskrafterna, så kommer det all bli de som äger skogen och dekapitalstarka köparna av skogsråvaran som kommer att styra utvecklingen. Atlen sådan utveckling inle alllid skulle ligga i linje med samhällsintressena ärlätt alt förutse. Därför är en planmässig, fortsatt strukturomvandling inomskogsindustrin nödvändig. 1 en sådan planering måste även en fördelning mellanvad som skall förädlas i sågverks-, massa- och pappersindustrin vägas in, inleminst av regionalpolitiska skäl. Jaghåller gärna med om att man, för ell fullföljande av det skogs-politiska handlingsprogramsom den socialdemokraliska regeringen påbörjade och som den nuvaranderegeringen avser att fullfölja, behöver skogsutrednings arbete somunderiag. Ivår parlimolion föreslås ell uttalande från om all del äroundgängligen nödvändigt alt samhället, när nämnda handlingsprogram utarbetats,får möjlighet au överblicka och samordna utbyggnaden av skogsindustrin. Endastgenom en planmässig hushållning under samhällets ledning kan såvälsysselsättnings- som regionalpoliliska intressen samt resurshushållnings- ochmiljömässiga intressen tillgodoses på ell säll som är lill gagn förhundratusentals anslällda i skogsnäringen och för hela folkel. Samma krav har fö. berörda löntagarorganisationer ställt. Denborgerliga majoriteten avstyrker motionen med motiveringen atl etl sådantuttalande inte behövs. Ulskoitsmajoriielensställningstagande är hell i överensstämmelse med majoritetens borgerligaideologi. Men går man litet tillbaka i tiden och granskar tidigare agerandesyns ändå de borgerligas ställningstagande som något märkligt. Närskogspolitiska utredningen lade fram sitt betänkande 1973 hade den somplaneringsmål en avverkningsvolym av under1970-lalel och 90-95 miljoner under millen av 1980-lalet. Däblåste del lill storm i den borgerliga pressen och bland borgerliga politiker.Man vände sig mot den föreslagna avverkningsvolymen och framlonade framtidensSverige i ord och bilder som ett enda stort kalhygge. Läl mig återge etl endacitat från etl pressmeddelande - av centerledaren -återgivet i tidningen nämnda år: "Förslaget leder kortsiktig exploateringspolilik, som har oroande likheter med det gamlabaggböleriet vid början av ." Såläl del då. , 1977, avverkas över en konjunkturcykel, om man räknar dentotala avgången i våra skogar, . Vihar ännu älta år fram till mitten av 1980-lalel, men vi har redan nått inärheten av skogspolitiska utredningens planeringsmål. Vi har redan passerat1970-talets uppsatta mål. Om man 1973 ansåg målet leda lill något som liknarbaggböleri, sä gör det del lika mycket som då. Men harmarknadskrafterna själva styrt utvecklingen lill del mål som nämnda utredningutstakade och kommer atl gå mycket längre om de får handla fritt. Men är manlyst i de borgerliga leden. ,herr lalman, leder mig fram lill all en planmässig hushållning inomskogsnäringen är oundgängligen nödvändig. borde även den borgerligamajoriteten i näringsulskollet ha insett och tillstyrkt vår motion, inte minstmed tanke på den krilik de borgeriiga partierna riktade mot skogspolitiskautredningen . Jag yrkarbifall lill reservationerna 1 och 2. I delta anförandeinstämde i (s). Hen LÖVENBORG (-): Jag kan fatta mig mycket kort. Milt anförande kommer alt röra sig omutskottets behandling av molionen 396 av och mig omkarlonglillverkningen vid ASSLs anläggningar i . förevarande betänkande behandlas alltså bl. a. vår motion,och i och för sig anser jag alt utskottets skrivning är positiv. Det är därförsom jag nu kan falla mig kort. Jag finner atl utskottet delar motionärernasuppfattning atl en utbyggnad av skulle vara betydelsefull försysselsättningen. Utskottet är också ense med oss om del angelägna i att besluti frågan fallas mycket snabbt. Delta utskottets uttalande tycker jag ärpositivt, och kommer med all sannolikhet också all ställa sig bakomdet. Del är bara av formella skäl som utskottet inte har tillstyrkt molionen isak. Jaguppfattar utskottets uttalande som klart och otvetydigt. Man uttalar sig förprojektet. Man anser, precis som vi kräver i vår motion, att etl beslul skallfallas myckel snabbi. Gårdagenvar prickningarnas dag. Jag vill säga så här: Agerar inte regeringen snabbt ienlighet med utskottets yttrande , borde det vara motiv nog för enprickning i nästa dechargedebatt. naturligtvis inle ske omutskottets intentioner följs. Jag utgår från all sä blir fallel och yrkardärför inle bifall lill molionen 396. HerrKARLSSON i (s): En av de molioner som behandlas i det utskottsbelän-kande som vi nudiskuterar är molionen 1976/77:125, avlämnad av oss socialdemokrater frånKopparbergs län med som första namn. Molionenär väckt därför alt ell flertal sågverk har svårigheter alt få den råvara sombehövs för all klara driften. I flera av våra glesbygder är etl sågverkpraktiskt taget den enda industrin. För atl kunna bevara sysselsättningen ochom möjligt skapa ny sådan har samhället gett stöd lill etablering av ett antalinlandssågverk. 11, ex. Västerdalarna och norra finns sågverk som harstora svårigheter med råvaruförsörjningen. De är helt enkelt hänvisade lill detutbud av såglimmer som finns lokalt eller i bästa fall regionalt. Delmåste vara angeläget all effektiva åtgärder vidtas, som garanterar att deköpsägverk som av regional- och sysselsäitningspolitiska skäl bedöms somangelägna får den råvara som krävs för atl driften skall kunna hållas i gäng.Del bör vara den första åtgärd som man vidtar om man menar allvar med atl manvill rädda sysselsättningen i glesbygd. Föratt om möjligt förbättra råvaruförsörjningen har vi motionärer velataktualisera frågan om tillvaratagande av rivningsvirke. Tekniskt tror vi altdel är möjligt alt tillvarata avsevärda mängder av det rivningsvirke som i dagbara vräks i väg till ingen som helst nytta till soptippar eller bara brännsupp. Utskottet avfärdar vår motion alltför lättvindigt, tycker jag, medhänvisning till mera långsiktigt utvecklingsarbete. Utskollel menar atl delinte skall vara nödvändigt med något särskill uttalande. Jagtycker atl utskottets ledamöter skulle ha tagit mer noggrant del av sin egenrecil, där del under rubriken och utvecklingsarbete inomskogsindustrin redovisas försök som gjorts i . Där anförs atl rivningsvirkehar hög hall av föroreningar och att del i inte finns någonutvecklad teknik för mekanisk separering. redovisar man att vissaförsök görs utomlands. Man hänvisar lill en internationell facktidskrift, , som lämnade en redogörelse för enindustriell anläggning i , där rivningsvirke har använts som råvara förmassaindusirin. Del hade, tycker jag, varit naturligt all utskottet hade visatintresse för all vi även i skulle göra försök all tillvaratarivningsvirke. Går del all tillvarata den varan i - och det gör manförmodligen därför att det är brist på råvara - tycker jag att vi också iSverige skulle kunna göra försök som leder till praktiska resultat. Minförhoppning är att resurser ställs till förfogande, så all praktiska försök kangöras när det gäller tillvaratagande av rivningsvirke som råvara imassaindustrin. besvärlig råvarusiluaiion måste alla uppslag prövas, och jag tror att delförslag som vi fört fram i molionen 125 är realistiskt. f. ö. också av vadutskollel redovisar av försöken från . Etttillvaratagande av rivningsvirke i en bristsituation skulle också lätta trycketför sågverken, eftersom konkurrensen om råvaran frän massaindusirin skulleminska. Motell enigt utskott har jag, herr lalman, inget yrkande, men om inle försök snartinleds i landet för atl tillvarata rivningsvirke som råvara för massaindusirinåterkommer vi med vårt motionsyrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr43 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHögström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159 Nej - 151 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr43 mom. 3 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omrösl- Nr 139 ninggav följande resultat: den Avstår - 11 Hälso- och miljöfarligavaror Mom. 4 Utskoltels hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 884 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr43 mom. 5 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 884. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrLorentzon i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 298 Nej - 13 §3 Hälso- och miljöfarliga varor Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1976/77:31med anledning av molioner om hälso- och miljöfarliga varor. Idetta belänkande behandlades molionerna 1976/77:290av () och i (s), 1976/77:854av m. fl. (vpk), vari föreslagits att hos regeringenhemställde om utredning och utarbetande av förslag lill lagstiftning om skyddmol hälso- och miljöfarliga ämnen med krav i likhet med i motionen refereradeamerikanska lag om kontroll av giftiga ämnen, 1976/77:1216 av fruBernslröm (fp), 171 1976/77:1218av m. fl. (c), vari hemställts alt beslutade förbjudaspridning av fenoxisyror från luften, 1976/77:1236av m.fl. (s), vari hemställts att gav regeringen lillkänna 1. atl del centrala produktregislret ej ytterligare borde försenas, 2.alt ett planeringsarbete omgående borde påbörjas inom produklkonirollnämnden såatl produktregislret utan dröjsmål kunde användas för de i molionen angivnasyftena, 3. all skyddsombuden genom registret flck tillgäng till uppgifter ominnehållet i de produkter som förekom på det egna arbetsstället, och 1976/77:1310av m. fl. (vpk), vari föreslagits alt hos regeringenhemställde om atl års utgång i en offentlig rapport skulle utvärderasde s. k. mutageniciietsteslen (test på förändringar i arvsmassan) samt atlförslag om tillämpning av sådana test för kontroll av giftiga ämnen skulleutarbetas. beträffande kontrollen avhälso- och miljöfarliga varor 1. lämna motionen 1976/77:854ulan åtgärd, 2. lämna molionen 1976/77:1216utan åtgärd, 3. lämna molionen 1976/77:1310ulan åtgärd, beträffande produktkontrollnämndens sammansättning 4. lämna molionen 1976/77:290 utanåtgärd, beträffande produktregislret 5. somsin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört med anledning av molionen 1976/77:1236, beträffande användningenav fenoxisyror som bekämpningsmedel 6. som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av molionen 1976/77:1218. i (vpk): Lagen om hälso- och miljöfarliga varor var en framgång när den antogs.Mesl positiv var den omvända bevisföringen. Visseriigen kom lagen försent, men den var ändå en framgång. Tyvärrhar lagen visat sig vara en papperstiger. Avvägningarna mellan miljöintressenaoch storfinansens effektivitetskrav har i stort satt lagen ur spel. Del skallses i perspektivet av den enorma ulveckling som sker pä della område av nyakemikalier och giftiga ämnen. Ingen förhandskontroll förekommer av nya farligaprodukter, inte heller anmäls nya produkter. Närlagen infördes rikiade den sin udd mot tillverkare och hanterare av giftigaämnen, dvs. mol dem som utnyttjar dessa produkter och som styrinriktningen av produktion och arbetsliv - kapitalisterna. De som skulleskyddas när det gäller gifter och farliga ämnen - arbetarna och befolkningen istort - bestämmer inte över produktionen.