prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — a. medbifall till molionerna 1976/77:1480, 1499 yrkandel 2 b, 1501 yrkandet 2, 1518 yrkandet 3, 1519 yrkandet 13 i vad avsåg 41 § lagen om handel med drycker, 1528 yrkandel 4, 1530 yrkandet 1, 1534 och 1537 yrkandel 4 i vad avsåg 41 S lagen om handel med drycker avslå propositionen i denna del, b. avslåmotionen 1976/77:1519 yrkandel 13 i vad detta yrkande inte behandlals under a, c. bifallaproposilionen i vad avsåg servering på nöjes- eller idrottsplatser och avslå molionerna 1976/77:1501 yrkandet 3 och 1537 yrkandel 4 i vad delta yrkande inte behandlats under a, d. avslåmotionen 1976/77:1532 yrkandel 3 i vad detla yrkande inle kunde anses tillgodosett genom vad ulskollel anfört, belräffande godkännande avföreståndare för serveringssiälle att med avslag på moiionen1976/77:1533 skulle bifalla proposilionen i denna del, belräffande restaurangprisernapå alkoholdrycker alt skulle avslå moiionen 1976/77:1529 yrkandel 3, beträffande skattefriproviantering av alkoholdrycker all skulle avslå motionen 1976/77:1018, beträffande alkoholhalten i öl a. allriksdagen med avslag på molionerna 1976/77:625 och 1502 yr 1 skulle bifalla propositionen i motsvarande del, b. alt motionen1976/77:236 icke föranledde någon ålgärd, belräffande alkoholreklamen attriksdagen med bifall till molionerna 1976/77:1517 yrkandel 4, 1519 yrkandet 14och 1537 yrkandel 6 saml med anledning av moiionen 1976/77:1515 yrkandel 3begärde att regeringen lill näsla lade fram förslag om förbud mot alkoholreklam, belräffande omedelbara ändringari beskattningen av drycker m. m. a. atlriksdagen i vad avsåg beskailningen av spritdrycker med avslag på motionen 1976/77:1537 yrkandet I i denna del skulle bifalla propo silionen i denna del, b. altriksdagen i vad avsåg beskailningen av vin och slarköl med avslag på molionerna 1976/77:1519 yrkandel 11 och 1537 yrkandel 1 i denna del skulle bifallaproposilionen i denna del, c. atlriksdagen i vad avsåg beskattningen av öl med avslag på mo tionerna 1976/77:1502 yrkandel 2 och 1537 yrkandet 1 i denna del skulle bifalla proposilionen i denna del, d. attriksdagen i vad avsåg beskattningen av lättöl och läskedrycker med avslag på molionerna 1976/77:1528 yrkandet 11 och 1537 yrkandel I i denna del skulle bifalla proposilionen i denna del, e. attriksdagen i vad avsåg avgiften på vissa dryckesförpackningar skulle avslå moiionen 1976/77:1296, beträffande ulredning ombeskattningen av drycker atl skulle avslå motionen 1976/77:1499yrkandet 1 c, 1528 yrkandel 10 och 1537 yrkandel 2, belräffande alkoholen ochförsäkringsväsendet alt skulle avslå moiionen 1976/77:1515 yrkandel4, belräffandeförfattningsförslagen all till följd av vad ovan hemslällts och ibetänkandet anförts skulle a. anta inomsocialdepartementet upprättade förslag till lag om tillverkning av drycker,m. m. med de ändringar att 2-4, ' 9-11, 21 och 25 i?§ skulle erhålla avutskottet föreslagen lydelse, lag om handel med drycker medde ändringar att 26, 30, 41, 44, 48, 54, 71 och 81 SS samt punkt 3 avikraftlrädandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, lag om ändring i lagen(1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat med denändring alt ikraftlrädandebestämmelserna skulle erhålla av ulskollelföreslagen lydelse, lag om ändring iölförsäljningslagen (1961:159), lag om ändring i lagen(1954:579) om nyklerhetsvård, lag om ändring i lagen(1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m. m., b. anla inombudgetdeparlementel upprättade förslag till lag om ändring i lagen(1957:209) om skatt på sprit och vin, lag om ändring i lagen(1960:253) om tillverkning och beskattning av mall- och läskedrycker, lag om ändring i lagen(1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker, lag om ändring oölförsäljningslagen (1961:159), lag om ändring irusdrycksförsäljningslagen (1954:521) med den ändring allikraflirädandebeslämmelserna skulle erhålla av ulskotiet föreslagen lydelse, lag om ändring i lagen(1960:258) om uriämningsskall på vissa varor, lag om ändring i lulllaxan(1971:920), lag om dryckesskall, lag om ändring iskallebroltslagen (1971:69), lag om ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberälligade skallefordringar m. m., lag om ändring i lulltaxan(1971:920), 12.lag om ändring i lagen (1960:258) om uriämningsskall på vissa varor, c.anla av utskottet framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) omskatt på spel. belräffandeinformationsfrågor m. m. och viss beskatlningsfråga 1. avherrar , , i , Carislein och i , samt (samtliga s)som an sett att utskottet under 2 c, 2 d, 2 e samt 17 b i vad avsåg beskattningen av vin och 20 i motsvarande del borl hemställa 2. c.all i vad avsåg anslag till löntagarorganisationernas ut bildningsverksamhet m. m. med bifall lill moiionen 1976/77:1519 yr 10 till Bidrag lill löntagarorganisationernas utbildningsverksamhet m. m. i alkoholfrågan för /78 under femte huvudtiteln anvisade ell förslagsanslag av , 2.d.att i vad avsåg anslag till informationsåtgärder på alkoholområdetmed bifall lill motionen 1976/77:1519 yrkandena 2 i denna del och 9 och medanledning av proposilionen bilaga 1 punkten 11 samt med avslag på motionen1976/77:1497 yrkandena 1 och 2 i vad avsåg delta anslag lillInformationsåtgärder på alkoholområdel för /78 under femtehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 2.e.all i vad avsåg anslag lill upplysning i alkoholfrågor m. m. medbifall till moiionen 1976/77:1519 yrkandena 2 i denna del och 8 och medanledning av proposilionen bilaga 1 punkten 12 samt med avslag på motionen1976/77:1497 yrkandet 2 i vad avsåg delta anslag lill Upplysning i alkoholfrågorm. m. för /78 under femte huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av , 17.b.och 20. i nämnda del att i vad avsåg lagen om skatt på sprit och vinoch lagen om dryckesskall med bifall till motionen 1976/77:1519 yrkandet 11 ochmed avslag på moiionen 1976/77:1537 yrkandet 1 i motsvarande del skulle antavid proposilionen fogade lagförslag med de ändringar all dels2 S 1 mom. lagen om skatt på sprit och vin skulle erhålla av reservanlernaföreslagen lydelse, dels10 S lagen om dryckesskatt skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse. 2.av herrar () och () som ansett att utskottet under 15 aoch 20 i motsvarande del borl hemställa all skulle bifallamoiionen 1976/77:625 och avslå proposilionen och motionen 1976/77:1502 i vadavsåg alkoholhallen i öl, atl lill följd däravskulle a.avslå de vid propositionen bilaga 2 punkterna 3, 4, 6 och 7 fogade lagförslagenom ändring i lagen (1960:253) om tillverkning och beskalt- ning av mall- ochläskedrycker, i ölförsäljningslagen (1961:159), i rusdrycksförsäljningslagen(1954:521) såvitt avsåg ändring av I S, i lagen (1960:258) om uriämningsskallpå vissa varor och i tulltaxan (1971:920) i. vad avsåg annan ändring än ändringi Anm., b. antadet vid propositionen bilaga 2 punkten 2 fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker med den ändringen att 7 § skulle erhålla av re servanterna föreslagen lydelse, c. begäraförslag från regeringen till de lagändringar i övrigt som be tingades av bifall till reservationen. 3.av herrar () och i (s) som ansett atl utskottetunder 15 a och 20 i motsvarande del bort hemställa a. attriksdagen med avslag på propositionen i denna del och på mo tionen 1976/77:625 skulle bifalla motionen 1976/77:1502 i vad avsåg alkoholhallen i öl, b. atlriksdagen skulle anta de vid proposilionen bilaga 2 punkterna 3, 4, 5 och 7 fogade förslagen till lag om ändring i lagen(1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker med deändringar att 1 och 7 §§ skulle erhålla av reservanlerna föreslagen lydelse, lag om ändring iölförsäljningsförordningen (1961:159) med den ändringen att I § skulle erhållaav reservanterna föreslagen lydelse, lagom ändring irusdrycksförsäljningslagen (1954:521) med den ändringen att I S skulle erhållaav reservanterna föreslagen lydelse, lag om ändring i tulltaxan(1971:920) med den ändringen att tulltaxenummer 22.03 B och C skulle erhållaav reservanterna föreslagen lydelse, c. attriksdagen begärde förslag från regeringen till de lagändringar i övrigt som betingades av bifall till reservalionen, 4. avherrar (), () och () som ansett att utskottet under 16 bort hemställa attriksdagen skulle avslå molionerna 1976/77:1515 yrkandel 3, 1517 yrkandel 4,1519 yrkandet 14 och 1537 yrkandet 6, 5. avherrar , , i , Carislein och i , saml (samtliga s) som ansett att utskottet under 17 e bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1976/77:1296 skulle anta av reservanternaframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:37) om avgift på vissadryckesförpackningar. 2Riksdagens protokoll 1976/77:117-118 Sedanregeringen i propositionen 1976/77:100 bilaga 12 ()under punkterna B 62 och B 63 föreslagil all, i av vaklan på särskildproposilion i ämnel, för budgelårel 1977/78 beräkna till Bidrag elt reservationsanslag av2 . och lill Organisationssiöd till vissa nykterhelsorganisationerm.fl. ett reservationsanslag av , hade regeringen i proposilionen1976/77:108, såviti nu var i fråga, föreslagit all delsgodkänna de i proposilionen förordade allmänna rikllinjerna för fördelning avanslaget Organisationsstöd lill vissa nykterhelsorganisationer m. delstill Organisationsstöd lill vissa nykterhelsorganisationer m. fl. förbudgelårel 1977/78 under nionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , delsgodkänna de i proposilionen förordade förändringarna av villkoren förbidragsgivningen till , delstill Bidrag till för budgelårel1977/78 under nionde huvudtiteln anvisa ett anslag av 3 021 000 kt atl godkände de ipropositionen 1976/77:108 förordade allmänna riktlinjerna för fördelning avanslaget Organisationssiöd lill vissa nykterhelsorganisationer m. att lillOrganisationssiöd lill vissa nykterhelsorganisationer m. fl. för budgelårel1977/78 under nionde huvudtiteln anvisade elt reservationsanslag av 10 000 000kr., all godkände de iproposilionen 1976/77:108 förordade förändringarna av villkoren förbidragsgivningen lill Cenlralförbundel för alkohol- och narkolikaupplysning, all till Bidrag för /78under nionde huvudtiteln anvisade ell anslag av . Reservation hade avgivits av herrar iLycksele, och , i och , herrKlöver samt fröken (samtliga s) som all ulskollel under 1 borlhemslälla altriksdagen med anledning av proposilionen 1976/77:108 och vad reservanlernaanföri godkände de av reservanlerna förordade allmänna rikllinjerna förfördelning av anslagel Organisationssiöd till vissa nykterhelsorganisationerm. När nu har all ta slällning lill de närmaste årensalkoholpolitik här i landel är del efler en ulomordeniligl lång lid av förberedelse.Den alkoholpoliliska ulredningen log väldigt på sig för självautredandet, och det var elt mycket vidlyftigt material som ställdes lillförfogande av utredningen. Remissförfarandet blev därefter myckel omfallandeoch tilltaget med god tidsmarginal. Vi var då framme vid mitten av 1975, menmalerialei ansågs ändå inte tillräckligt som underiag för en proposilion. Ibörian av 1976 tillsattes en arbetsgrupp inom för attöverarbeta det föreliggande materialet Proposilionen uppsköts ännu . Detvar därför kanske inte så konstigt alt en viss oro bökade skönjas inomriksdagen över den långhalning som frågan var utsatt för. Ålgärder molmellanölet krävdes och genomfördes också. Harvi mot denna bakgrund nu fått elt förslag till en ny alkoholpolitik medradikala ändringar? Det mesta förblir vid det gamla. APU föresloginga revolutionerande ändringar. Ulredningen var ganska oenig, ochremissinstanserna hade mycket olika uppfattningar i skilda frågor. Beredningsgruppen,och senare regeringen, försökte kompromissa sig fram till någol slagsmedelprodukt, som sedan utskottet funnit det nödvändigl att ändra en del på. Minbeskrivning av alkoholfrågans handläggning kundekompletteras med många andra beskrivningar av olika delfrågors behandling, mendet skall inte göras här. Låt mig redan från börian säga ifrån att vad jag nusagt inle skall uppfattas som kritik av de organ som handlagt alkoholfrågorna.I stället skall det tas som ett bevis på hur svårt det är att föra enalkoholpolitik som gör någon nylta och som accepteras av en bredmajoritet av medborgare. Låt mig, herr talman, någol ytteriigare uppehålla migvid det motsägelsefulla när det gäller våra alkoholfrågor och försöka utveckladella. Sedanurminnes lider används alkohol i vårl land. Den totala konsumlionen var förexempelvis mycket större än , men vi skall samiidigl ha klarlför oss all vi inle har någon sjunkande irend när del gäller alkoholkonsumiionulan i slällel en starkt stigande trend. miu fram till 1920-och 1930-ialen sjönk totaikonsum-tionen ganska stadigt, men därefter har dentotala konsumtionen mer än fördubblats per svensk invånare . Så härlångt är statistiken tillförlitlig, men när vi kommer över till frågan om vemsom har ökal sin konsumlion blir siffrorna strax osäkrare. Åtskilligaundersökningar har gjorts både av ulredning och av APU, som kommiifram till alt missbrukarna har ökat sin konsumlion och att nya grupper harkommit till medan måtllighetsförbrukarna har fortsatt att visa måttlighet. Detfinns också ett klart samband mellan den ökade konsumtionen och den helnyktrasektorns utveckling. Det var när var som starkast och då kvinnornai stor omfattning avstod från bruket som toialkonsumtionen och skadorna var somminsl. I och för sig är detta en självklarhet, ochteoretiskt skulle det vara möjligt atl radikalt förbättra landetsalkoholskadesituation genom kraftfulla ingrepp mot konsumtionen och därefter påsikt få borl missbruket Låtmig upprepa vad jag anförde, nämligen att det teoretiskt skulle vara lätt atlminska alkoholens skadeverkningar - men låt mig tillägga att det i praktiken ärså mycket svårare. Inledningsvis nämnde jag alt det finns tusenårigaalkoholtraditioner inte bara i vårt land utan också i de flesta andra ländersom vi umgås med. Del skall hell enkelt vara alkohol i vissa sammanhang, ochdessa sammanhang har blivit allt vanligare och gått allt längrened i årsklasserna. Detförsta en alkoholutredare möter är således ett västeriändskt kulturmönster somman snart går bet på. Detta så mycket mera som av dem som använt alkohol imodern tid har klarat sig själva, sin familj och sin omgivning, sköttsina förpliktelser mot samhället och inte orsakat några skador. Jag kan förståatl dessa människor tycker att samhällets restriktioner och hjälp skall sättasin på de andra, de , i stället och att den skötsamme skall få hasitt fria konsumtionsval. Detär alltså för de som råkar ut för någonting som samhället måste ha enalkoholpolitik. Men dessa innebär rätt stora absoluta tal.Alkoholfrågorna är vårt lands största olösta sociala problem. Det har mångakunniga läkare, forskare och andra auktoriteter sagt, däribland de senaste socialministrarna.Alkoholskadorna kan också sägas vara vår lids största folksjukdom. Det tordevara ostridigt att vi har omkring 200 000 människor som är så gravtalkoholskadade atl de icke förmår utföra vanligt arbete och att antalet skadadeväxer. Det är också ostridigt att en mycket stor del av den psykiska vårdensresurser, på sina håll hälften, tas i anspråk av sådana som har besvär medalkohol och att även kroppssjukvårdens platser kraftigt belastas av patientersom på grund av alkoholförtäring hamnat där. Alkoholens roll i trafikskador ärju som alla vel mycket stor. Desiffror som jag här nämnt visar med all önskvärd tydlighet att det aldrig gårall enbart vårda bort alkoholskadorna. Tillförseln är så oerhörtmyckel större än alla tänkbara vårdresurser. Vården av alkoholens offer ärgivetvis en första rangens angelägenhet och den inställning som alltmeraböriar vinna insteg, att alkoholfrågorna skall sältas in i sitt socialasammanhang, är därför att hälsa med den största tillfredsställelse. Men jagupprepar vad jag förut anförde: utan förebyggande åtgärder i stor skala går detaldrig att vårda bort alkoholskadorna. socialdemokratiska parlimolionen utgår man från en helhelssyn, dvs. altförebyggande och vårdande insalser göres och utan alltför hårtåtskilda gränser. Detla är en viktig synpunkt när det gäller att hjälpaalkoholskadade till anpassning i det vanliga samhällslivet. Vi är beredda attsatsa rätt kraftigt på en försöksverksamhet i regi utanför devanliga institutionerna, men vi är också beredda att salsa avsevärda belopp föratt tanken bakom fylleristraffets avskaffande skall bli verklighet och intebara en pappersreform. Jaghar tidigare anfört att alkoholen leder till allvariiga problem för avkonsumenterna. Då ca fyra femtedelar av landels vuxna befolkning äralkoholkonsumenter med varierande konsumtionsnivåer finns således en stormajoritet av måttlighetsbrukare. I praktiken är det alltså dessamåttlighetsbrukare som bestämmer den allmänna inställningen till denalkoholpolitik som skall föras. Vi har här i alltid försökt attutforma lagstiftningen så att den har ett stöd i den allmänna folkopinionen. Såsker givetvis också i fråga om alkohollagstiftningen. Jag är övertygad om attsvenska folkel med mycket stor majoritet är bereii att underkasta siginskränkningar i fråga om egna konsumtionsvanor och egen bekvämlighet och ocksåär berett atl belala de skatiepålagor som finns i alkoholpolitiskt syfte om mansamtidigt kan vinna alt situationen förbättras för de alkoholskadade eller missbrukarna.Jag tror att man i lika hög grad är beredd lill vissa uppoffringar om man kanförmå barn och människor i de tidigaste ungdomsåldrarna att skjuta uppalkoholdebuten eller renl av få dem att avslå för gott. Detlaär inte enbart en fråga om vinster, vinster som vi alla kan vinna omalkoholskadorna minskas, vinster på grund av att sjukhussängarna därigenom stårtill förfogande för dem som är sjuka i traditionell mening, vinsler genom allbrottsligheten blir mindre, vinsler genom att inle trevnaden spolieras av förslor alkoholförtäring. Utöver dessa vinsler är del här också ytterst en frågaom medmänsklig solidaritet. Förvad betyder egentligen inskränkningar i den starkes livsföring och litet extrabesvär om de kan betyda att några svagare människor får den hjälp sombehövs för all undgå alll del elände som ofta drabbar den svage i ett starktkommersialiserat samhälle. Med detta har jag inte bara velat säga att del ärrestriktioner och förbud som behövs, utan att den mänskliga gemenskapen är likaviktig. Alkoholpolitik är med andra ord ett stort tvärsnitt av all socialpolitik. Skatteutskottethar vid sitt arbete med beredningen av förslagen lill olika alkoholpolitiskaålgärder utgått från de värderingar jag här har försökt göra mig lill tolkför. Vi känner givetvis alla en slor tillfredsställelse över att man kunnalenas om den knäsalla målsättningen atl det är av stort värde attalkoholfrågorna i fortsättningen fogas in i sill sociala sammanhang och alt ettklart mål uppställs för en flerårig insats syftande till att begränsa dentotala, alllför höga alkoholkonsumtionen och atl komma till rätta medalkoholmissbruket. Somjag lidigare nämnt är utskottet således överens om all alkoholpolitiken måslesättas in i sill sociala sammanhang, och jag kommer längre fram att la upp dekonkreta ålgärder som måsle lill härför. När del gäller målsättningen all begränsaden alltför höga toialkonsumtionen menar utskottet atl del fordras ensamordning av flera olika insatser, och det är glädjande alt så stor enighethar kunnal uppnås också på denna punkt Bland de åtgärder man anger är behovetav kraftig in- formation, utnyujande avprisinslrumentet, olika lagstiftningsåtgärder beträffande hanteringen och hurkonsumtionen kan styras i fråga om olika drycker. Man kan givetvis heller inteborlse ifrån att del även är fråga om totalkonsumtionen som sådan och atl dethär finns ett nära samband med enskilda människors sociala situation. Socialdemokraternahar i sin partimotion skissat ett treårigt program för att bättre änpropositionens förslag kunna uppfylla målsättningen att elt klart mål skalluppställas för en flerårig insats syftande till atl begränsa den totala,alltför höga alkoholkonsumtionen. Delta treåriga program kräveranslagshöjningar i storleksordningen 100 milj. kr. utöver vadregeringens förslag innebär om man baserar detla på vad som föreslagits förkommande budgelår. Parlimolionen är uppbyggdpå nio punkter enligt följande. Alkohol- och narkolikafrågornaskall ges en mer framskjuten plals i skolans verksamhet. gesi uppdrag att utarbeta ett program härför. Kraftfull satsning påinformation och deball om alkoholproblemen i ungdomsorganisationer ochfolkrörelser. Stöd till alkoholfri - ickekommersiell nöjes verksam het. De fackliga organisationernafår resurser för att ta upp alkoholfrågorna i arbetslivet. Resurser för en kraftigtutbyggd hälsoupplysning om alkoholens verkningar. Stöd till upprättande ochgenomförande av kommunala handlingsprogram för förbättring av särskilt utsattaungdomsmiljöer. Förbällring av dealkoholskadades sociala och kullurella slällning genom saisning på demokraliskluppbyggd verksamhel. Omedelbara insatser förakutvård av alkoholskadade. Förbud mot alkoholreklam. Därtillskall läggas atl i nämnda molion yrkas avslag på propositionens förslag omutskänkning i samband med teaterföreställningar och konserter, en miljö somockså tidigare varit alkoholfri. är jag angelägen om att klargöraalt det inle bara är den socialdemokratiska parlimolionen som velat stoppaalkoholens spridning till tidigare alkoholfria miljöer. Avde nio punkter som jag föredrog behandlas den första punkten avkulturulskollet, varför jag inte här kommer alt beröra den. Punkt 9, som rörförbud mol alkoholreklam, har bifallits av utskottet med röstsiffrorna 12 - 3,och jag vill också på den punkten nämna all socialdemokraterna inle varit ensammai sina krav. Kravet på reklamförbud är inte nyii. Molslåndel mot dessgenomförande har segrat, även om skälen har varil krystade. Sedan nutryckfrihetslagstiftningen ändrats har man i alla fall anledning vänta attregeringen kan effektuera den beställning som jag hoppas atl gör omnågra timmar. Någon annan utveckling på denna fråga anser jag knappast möjligmed hänsyn till skalieulskotlels målsättning och de ullalanden som gjorls omvinsi-inlressels bortkopplande från alkoholhanteringen. Deövriga punkterna i den socialdemokratiska parlimolionen anser sig denborgerliga ulskolismajoriielen inle kunna tillstyrka, och de socialdemokratiskaledamöterna har därför anfört reservalion. Vi är, låt mig säga det, litetbesvikna över atl vi inte på de här punkterna har kunnal få de borgerligasstöd, då enligt vår mening framställningarna varit väl moliverade. Jag hartidigare berört de punkter, där de alkoholskadades problem och deras anknytninglill samhället lagils upp. Jag vill tillägga atl den förebyggande verksamhelenmed ålgärder i arbelslivet genom löntagarorganisationerna väl sammanfallerdärmed. Två av punkterna berör miljöer som alternativ till dagensungdomsmiljöer av kommersiell nalur. Vi anser detta vara en mycket viktig delav våra förslag. Del går inle all bara säga nej till ungdomensalkoholkonsumtion; vi måste också bjuda de unga alternativ. Vi anser att detbeträffande dessa frågor finns så färdiga planer, att en försöksverksamhetomedelbart borde kunna sättas i sjön. 1fråga om information om alkoholproblemen och den föreslagna kraftigt utbyggdahälsoupplysningen om alkoholens verkningar föreligger i princip inga skillnadermellan ulskolismajoriielen och reservanlerna. Skillnaden ligger i attreservanterna vill ha en kraftigare saisning. Detär också med tillfredsställelse man kan konstatera att inte heller i andrafrågor som upptagits i parlimolionen har utskottsmajoritelen några principiellainvändningar, utan avslagsyrkandel beror på all man vill gå litet långsammarefram. Man vill avvakia erfarenheterna av de mindre anslagshöjningar som görsoch resultatet av det arbete som kommer fram lill. Reservanlernadäremot anser all tiden nu är mogen alt göra något extra kraftfullt.