prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi har däremot inte hållit lika hårt påden kopplingen, utan vi har velat ta det steg som med hänsyn lill resursernavar lättast alt ta. Och det mäste vara lättast atl genomföra det som vi nu harföreslagit och som vi har enats om i utskottet, för just den kopplingen kostartotalt ett hundratal miljoner, medan det kostar betydligt över 1 miljard altgenomföra nästa steg. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. FruDAHL (s) kort genmäle: uttalade vi när det gällde den här reformen förpensionärerna atl del behövdes en helhetslösning bäde för all fä med alla ochför atl skapa solidaritet och jämslälldhel inom pensionärskollektivet. Viville också få en lösning av kosinadsfördelningsfrägorna och inte minst avfrågan om jämslälldhel mellan skilda kommuner, som ju är i mycket olikasituationer. Vi sade alt del var ytterst angeläget atl klara situationen förden grupp pensionärer som hade del allra besvärligast och som del var ursocial synpunkt mest angeläget atl hjälpa. Del var gruppen deltidspensionäreroch vissa med änkepension, som tidigare blev myckel ofördelaktigt behandlade.Den socialt angelägna gruppen förde vi alltså fram. När ni nu vill gä fram med en dellösning för nifram den grupp som det är billigast alt hjälpa och som är i eltbäitre läge än den myckel slora grupp av pensionärer som slälls utanför den härreformen. Och det, herr talman, tycker jag ändå är ell uttryck för de skildavärderingar som vi trots allt har och som tydligt illustrerar vad det är förlänkande som ligger bakom en borgerlig regerings handlande jämfört med ensocialdemokratisk regerings. (vpk) kortgenmäle; Del finns brisler-och del har jag påpekat här i kammaren Anslag lill bostadsbyggande, m. m. inte utan äventidigare - i våra fierfamiljshusområden och i det kollektiva boendet.Anledningen är ju atl man inte har satsat pä denna boendeform. Det är därförsom vi frän vpk:s sida har krävt atl bidraget till förbättring avboendemiljöerna skall ökas myckel mer än vad som föreslås ibudgetpropositionen. Delta är vi ensamma om att kräva. Vi föreslår atl det förändamålet skall ulgå 60 miljoner i stället de 35 miljoner som regeringenförordar. Vihar också föreslagit alt skall fä 25 milj. kr. för alt stimuleratill elt ökal kolleklivhusbyggande och för alt utreda formerna för dettaboende. Detföreligger, , enorma orättvisor mellan olika typer av boende. Pådessa orättvisor tjänar höginkomsttagare och villaägare. Ju dyrare, desto mertjänar man till följd av subventionssystemet. Ju dyrare villa man väljer, destomindre behöver man betala. På de här orättvisorna förlorar de människor som bori flerfamiljshus, för del är de som fär betala för småhusboendet, och de via sin skattsedel. Del är de här orättvisa skillnaderna när det gällerkostnaderna som vi har påpekat och som vi hävdar att man mäste la bort. Hen ÅKERFELDT (c) kortgenmäle: återkommer lill de "enorma" orättvisor somexisterar mellan de här boendeformerna. Jag har litet svårt alt förstå alt deblivil så enorma , efiersom vi 1974 var praktiskl laget enigaom att de utjämnats. Det vore intressant att höra redogöra för hurdet skulle gå om man skulle höja kostnaderna för småhusboendet. Jag kan förslåatt det ligger en del i resonemanget när det gäller de verkligahöginkomsttagarna, som ju kan ha en viss nytta av ränteavdragen. Vi vet alt detav andra skäl är svårt all göra en reform. Men låt oss experimentera med tankenatt vi skulle göra det. Hur går det för de många tusen småhusägare som harmarginalskatter på omkring 55 96, om man skulle höja kostnaderna för dem? Detjänar minsann inte på sina ränteavdrag i detla fall. De kommer ju att förlora.Skall de ställas på bar backe? Frän olika partier talas del ofta om att småhusägarnaär deras folk, men jag tolkar det här som all småhusägarna i varje fall inte ärvpk:s folk. FruDahl kom fram till att skillnaderna mellan oss gäller prioriteringen av de härtvä reformerna som i och för sig är rätt vikliga. Jag skulle vilja säga att ärinte skillnaden siörre bör vi nog kunna gå jämsides framåt när det gällerreformer på det här området. Herrtalmannen anmälde all anhållit att lill protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik. Herr talmannen anmälde atl anhållit alttill protokollet få antecknat att hon inle ägde rätt lill ytterligare replik. i (s): Är bostaden en rättighet eller en handelsvara? Del är titeln på en bok,som kritiskt lar upp en rad frågeställningar inom bostadspolitiken. ABF-Forum1977 förläggs lill , och under en av dagarna tas bl. a. bostadsfråganupp. Rubriken lyder:' Som man bygger fär man leva. Bakom dennarubrik döljer sig en rad frågeställningar som berör vardagen, boendet och deverkningar som bostadsalternativet kan leda till. Jag skall närmast ta uppfrågan från lokal synpunkt. Småhusbyggandettenderar att öka i en omfattning som vi aldrig förr skådat, och detta medförtrots allt en växande orättvisa och en ökning av segregationen i boendet.Värmlands län är enligt den senaste statistiken det län som har den högstaandelen småhus i landei. Inte av länels totala bostadsbeståndutgörs av småhus. Kommunerna slåss sinsemellan om höginkomsttagarna, som färdaslånga sträckor för att på allt sätt komma i åtnjutande av de förmåner som"högstbjudande kommun" kan ge. Kriget är i gång mellan kommunerna ochbyggnadsföretag och smarta försäljare. Detta har ofta till följd att mänga småhusområdenbyggs ulan rimlig närservice för de boende. Efter en lid märker de nyinflyttadeatt det inte var så bra som de trodde. Så är karusellen i gäng, och manflyttar till en annan kransort, där man får en chans lill en bostad. Ofta lederdetta lill en spekulationsvåg av villabyggande, som kommunens medborgare dyrtfär betala. Oavsett om man bor i småhusområde eller flerfamiljshusområde fårman en miljö som inle gagnar någon av kommunens medborgare. Jag satt och lyssnade till i inlägg, och jagfann alt det i princip var en plädering för bifall till reservationen 3. Men,, politik är ju inte bara att vilja. Politik är också att ikonkret handling visa vad man tänker göra. Jag tänkte något beröraanvisningsrätten för bostäder och hur vi i min hemkommun, i , uppleverlägel i del avseendet. Situationenär sådan all kommunen formligen ropar efter instrument för att klarabostaden åt vissa av kommunens invånare. Sociala myndigheter är ense om attvissa grupper av kommuninvånare måsle ges förtur. De måste helt enkelt ha rätttill en bostad. En möjlighet till s. k. kvotering synes i vissa fall vara endautvägen att kunna ordna bostad åt vad vissa människor i dagligt tal kallar"problemfamiljer". BosladsministerFriggebo var i Karlsiad och deltog i en debatt om den aktuellasituationen. Enligl tidningsreferat sade en av deltagarna i paneldebatten - förövrigt företrädare för de privata bostadsföretagen - följande: Begärinte atl vi i de privata bostadsföretagen skall klara bostäder åt dem som hardet svårt i samhället. Vi har ansvar för de hyresgäster som sköter sig på etlexemplariskt sätt. Trotsdetta är regeringen nu beredd att ge 45 milj. kr. lill företrädare för dennakategori, utan några som helst utfästelser om och krav pä socialt ansvar. Anslag lill bostadsbyggande, m. m. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Efter de orden kan del väl inte vara någon som helst tveksamhet om detviktiga i kravet att samhället måste träda in och lagstiftningsvägen gekommunerna möjlighet att ordna bostad åt människor som sökt sådan ochsom kanske nästan inte har tak över huvudet. Enligttidningsreferatet ansåg bostadsminisiern att det nu på allvar måste diskuterasen lagstiftning, och samma företrädare för del privata bostadsföretaget fälldedå orden: Kom med lagstiftning så vi vet vad vi skall räua oss efter! Efiersombostadsministern är närvarande i kammaren vill jag ställa följande fråga lillhenne: På vilket diskussionsstadium befinner sig de konkreta förhandlingarna ? Jagvill i detta sammanhang hänvisa till en trebetygsuppsats i sociologi, somgjorts av ett par högskolestuderande i . Jag rekommenderar kammarensledamöter och inte minst den borgerliga majoritetens företrädare, inklusiveregeringsledamöter, att ta del av trebetygsuppsatsen för att pä så sätt fä ettdokumenterat material som underlag för en lagstiftning. HerrÄkerfeldt tog upp frågan om KBT-lillägg, och även jag skall något beröra detlaspörsmål, som utförligt har beskrivits av . Jagbor i ett skogslän, , som drabbats av en befolkningsminskning på 12 000 personer, människor som befann sig i produktivålder. I vissa kommuner i de västra och norra delarna är ungefär var femteperson eller däröver. Kommuner med låga KBT-belopp återfinns ofta iskogslänen och i de regioner som ofrivilligt drabbats av en mycket starkutfiyttning. Manfrågar sig i detta sammanhang vad som är egentliga filosofi. Centernsäger sig nämligen ofta vilja vara något av glesbygdernas företrädare och villutåt sett framstå som ell parti, som värnar om människor i glesbygd. Varföransluter man sig då inte till de krav som vi för fram i vår motion?Majoritetens förslag är ett steg i rätt riktning men lämnar trots allt mångapensionärer i kommuner med låga KBT-belopp utanför. De konkreta kraven imotionerna 231 och 1282 är betydligt bättre. En lagfäst grundnivå är hell ilinje med vad krävt och läcker även de av ElvyNilsson m. fi. i motionen 231 framförda kraven. Reservationen9 tar upp frågan om förbättringslån. Vi socialdemokrater anser att kraven imolionen 304 av i m. fi. är väl grundade. Bosladssiyrelsen har följt en konsekventlinje. Styrelsen menar alt en höjning är berättigad och föreslår att gränsernahöjs lill . för ensamstående och . för makar.Departementschefen och den borgerliga majoriteten i utskottet är ense om att enhöjning för ensamstående inle är berättigad. Vi socialdemokrater kan inlefinna någon som helst anledning alt särskilja ensamstående och makar, och vianser i likhet med alt en rättvis och samtidig höjning bör skei båda fallen. Jag skulle gärna vilja ha en förklaring frän utskottets talesmän hurman kan stå till svars för den orimliga sits som man här har intagit och den orättvisasom del blir för den ensamstående i det aktuella fallet. Jag yrkarbifall till reservationen 9. Underpunkten Bostadsanpassningsbidrag behandlas motionen 921. Där föreslås altkostnadsgränsen pä . Motionen avstyrks med den motiveringenatt det helt enkelt inte finns någon övre gräns på . och all högrebelopp kan utgå i det enskilda fallet. På denna punkt föreligger politiskenighet, och om följer ulskottel är ställningstagandemycket entydigt och klart. Reservationen10, slutligen, tar upp frågan om bostadsanpassningsbidrag. Motionen hartillkommit på grund av den olika praxis som uppenbariigen tillämpas ute ilandet. Visocialdemokrater anser alt kritiken är berättigad, och vi har från mänga hällerhållit uppgifter om ell myckel stort och svävande tillämpningsförfarandebland landels länsbostadsnämnder. Vi följer motionärerna och anser att denkritik vi mött ute i landet är berättigad. Den är sä förödande och samstämmigall det är nödvändigt med ett uttalande på denna punkt. Deborgerliga anser i motsats lill oss all motionskravel inte är nödvändigt ochalt en översyn av regelsystemet inte anses motiverad. Pä denna punkt är visocialdemokrater hell eniga, och vi anser att del är ytterst angeläget med enöversyn av nuvarande regler, som syftar till alt en enhetlig praxis tillämpas,oavsett om man råkar bo i , eller annan ort eller region ilandet. Med vad här anförts yrkar jag bifall till samlliga s-reservationer somföreligger i civilutskottets betänkande nr 18. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Hen ÅKERFELDT (c) kortgenmäle; i säger beträffande frågan om bostadsanpassningsbidragalt vi har haft en svävande behandling ute i de olika länsbostadsnämnderna. Jagtror emellertid att det som man föreslår i den socialdemokratiskareservationen, nämligen centrala direktiv och rekommendationer fränbosladssiyrelsen, inte är lämpligt i detta fall. Här gäller det enskildaindivider, var och en med sitt särpräglade handikapp, som kan kräva speciellalösningar. Jag tror alt del bara är i ett fåtal fall som man kan ha sädanacentrala likare i den här verksamheten. Medden ordning som tillämpas över 15 000-kronorsgränsen kan man göra enindividuell bedömning. Del ger möjlighet att exempelvis i de här fallenrådfråga läkare och orlopeder m. fi. beträffande den bästa utformningen. Dettamäste bli till den bästa nyttan för den som söker bidraget, nämligen atl fåmiljön i hemmet sä utformad all möjligheterna till den bästa hjälpen blirstörst. Jag lycker att vi skall fortsätta pä den vägen. Vad som här sagts omall distribuera erfarenheterna frän en del länsbostadsnämnder ut till övrigalänsbostadsnämnder kommer att underlätta arbetet vid bedömningarna. 7 protokoll 1976/77:101-103 Anslagtill bostadsbyggande, in. Jagvill slutligen tillägga att man vid bidrag under 15 000-kronorsgränsen inteskall ställa några speciellt stränga krav på utformningen. Här kommer i ställetden sökandes önskemål att i mycket hög grad bli utslagsgivande. HenPERSSON i Karistad (s) kort genmäle: När det gäller bosiadsanpassningsbidragel föreligger en så massiv ochförödande kritik från olika håll ute i landet alt vi anser atl den motion somhär har aktualiserats är berättigad. Självfallet kan man inte i allaförekommande fall utfärda alltför centrala direktiv. Men när kritiken är säförödande har vi från socialdemokratiskt håll ansett alt man bör göra enöversyn här och all bör göra ett uttalande. Del är anledningen reservation. Vi tycker inle att det finns någon anledning atl ligga stillapä det här området. i (s); Jag bor i en kommun där nästan var tredje invånare är pensionär, därskattekraften är låg och kommunalskatten är hög och där del kommunalabostadstillägget för pensionärer är . per är eller omräknat 166:50 kr.per månad. Delta är del bidrag som min kommun orkar all hjälpa en pensionärmed till hyran, och det utgör ändock en tung post i den kommunala budgeten.Pensionärerna i min kommun är tyvärr inte ensamma i denna situation. Enbart iVärmland har sju kommuner mellan . i bostadstillägg.Kommuner av glesbygdskaraktär har genomgående låga bostadstillägg, framför alltberoende på att pensionärerna utgör en så stor andel av befolkningen. Dellamedför att pensionärerna i dessa kommuner inle kan efterfråga bostäder i delnyare och dyrare bostadsbeståndet utan är hell hänvisade till äldre ochomodernare bostäder. är självfallet högst otillfredsställande. Nuhar regeringen i budgetpropositionen föreslagit en förbättring för vissapensionärsgrupper - nämligen för dem som har en liten sidoinkomst jämtefolkpensionen och som alltså kan jämställas med låginkomsttagare utan barn.Denna kategori får nu tillgodoräkna sig del s. k. slatskommunalabostadsbidraget, men - tyvärr - de folkpensionärer som endast har sinfolkpension och sitt pensionstillskott, alltså de som allra bäst skulle behövaen förstärkning, de får inte räkna sig till denna kategori. Ochnu skulle jag vilja be om ett råd av bostadsministern eller avutskotlsmajoriielens företrädare. Vad skall jag svara det pensionärspar hemma iSunne, som bara har sin folkpension och sitt pensionstillskott, pä fråganvarför de får mindre bidrag till sin bostadskostnad än deras grannar, som ocksåär pensionärer men som har en mindre sidoinkomst jämte pensionen och som borvägg i vägg i en exakt lika lägenhet? Hyranför deras tvårummare är . Del första paret fär det kommunalabostadstillägget, som alltså är . per månad.Alltså betalar de en hyra pä . Grannen, som har eninkomst på upp lill . , får det s. k. statskommunalabostadsbidraget. Och det innebär alt han får en grundhyra pä . i månadensamt all han betalar pä återstoden, vilket gör . - alltså ensammanlagd hyra på . Talaom för mig hur jag skall förklara för dessa folkpensionärer varför de, som haren mindre inkomst att leva pä - alltså enbart folkpensionen ochpensionstillskottet - skall få . i bidrag av samhället till hjälp försin bostadskostnad, medan det andra pensionärsparet, som har en inkomst vidsidan av pensionen, skall få . Regeringenhar lagil en liten del av vad som föreslogs i boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna, dä den öppnade möjligheterna förfolkpensionärer utan barn atl få statskommunalt bostadsbidrag dä detta ger ellgynnsammare ulfall än det kommunala bostadstillägget. Delta är bra. Menregeringen har inte följt utredningarnas förslag om att detta skulle kombinerasmed ell grundbelopp på . Del är därför som det nu liggandeförslaget slår sä snett som jag här har relaterat. Detta förhällande måsteenligt min mening möjligt rättas lill. Imolionen 231 har vi påtalat della missförhållande och också yrkat pä all mangör en översyn av pensionärernas bostadsstöd för atl åstadkomma siörrelikformighet kommuner emellan. Det är inle rimligt med del förhållande som råder, alt pensionärernas standard skall vara beroende av pä vilken sida omen kommungräns de är bosatta, men del blir ännu orimligare med det nu liggandeförslaget, då stödet dessutom kan utfalla olika i samma fastighet beroende påom man får kommunalt bostadstillägg eller statskommunalt bostadsbidrag. Desocialdemokratiska ledamöterna av civilutskottet har i reservalionen 7 bl. a.uttalat att "elt system bör utformas sä att i pensionärernasbosiadsbidragssystem byggs in en garanterad grundtrygghet sami all systemetkonstrueras så all kommuner med många pensionärer och låg skattekraft kommeratl ges möjligheter att erbjuda högre bostadsbidrag än f n.". Detta ärhell i enlighet med intentionerna i vår motion, och jag ber därför, herrlalman, au få yrka bifall till reservationen 7. Reservationen9 utmynnar i etl yrkande om bifall till motionen 304 av i m.fi., där man kräver att inkomstgränsen för de räntefria och ståendeförbättringslånén för pensionärer uppräknas även när del gäller ensamstående.Det är fullkomligt oförklariigt att regeringen, och ocksåutskoitsmåjoriielen, stannat för förslaget all höja inkomstgränsen för makarmen inte för ensamslående. hade ju också, som iKarlstad antydde, i sin anslagsframställning yrkat på attinkomstgränserna för alla sökande skulle uppräknas. Jag yrkar därför bifalllill reservalionen 9. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Hen i (s): Det finns oroande tendenser på hyres- och bostadsmarknaden. Kostnaderna inombostadsproduktionen har ökal myckel snabbi under Anslagtill bostadsbyggande, m. m. På mindreän har byggkostnaderna stigit med ca 40 96. Tendensen har varit särskiltpåtaglig det senaste halvårel. Följden har blivit att man tvekar attsälla i gång nya bostadsprojekt. Och detta sker som vi harbostadsbrist i vissa delar av landet. Destigande byggkostnaderna - som kanske dock inte är generella för hela landet -har lett lill stora hyreshöjningar . Årets hyresförhandlingarkommer att bli mycket besvärliga, och situationen förbättras inte av denborgerliga ireparliregeringens inflationsskapande ekonomiska polilik. Detföreligger en betydande skillnad mellan de faktiska produktionskostnadernaoch de lån som erhålls lill subventionerad ränta; Mellanskillnaderna måstefinansieras till höga kapitalkostnader - korta lån och höga räntor - ochhyrorna blir därför höga. Vidtas inga snabba åtgärder går vi mot en nyproblemsituation på bostadsmarknaden. Detär mol den här bakgrunden man skall se motionen 1976/77:421, där det begärs enskyndsam utredning om förändringar i den statliga bostadsfinansieringen för altmöta den kraftiga stegringen av produktionskostnaderna. Jag har ingen anledning atl polemisera mot utskottets skrivning.Utskottet avstyrker motionen men framhåller att det förekommer en snabbuppgång i byggkostnaderna och förordar att belåningen knyts lillproduktionskostnaden. 1 det sammanhanget hänvisar man lill en utredning. Detär emellertid ofattbart att den borgerliga majoriteten i dagens situationväljer au lägga pengar på förmånligare lån till enskilt ägda hyreshus. Följdenav elt sådant beslut blir ökade vinster för privatägare av hyreshus men ingasom helst förbättringar för hyresgästerna. Detla gör man alltså i en frånsamhällsekonomisk synpunkt problematisk situation. Sammanfattningsvis: Jag ville i molionen peka på att del gäller attsnabbi försöka lösa problemen med ökade byggkostnader och alltför storahyreshöjningar. Vi fär hoppas att utskottels skrivning innebär att riksdageninom en snar framtid får ta ställning till förslag beträffandebostadsfinansieringssystemet. Hen ÖSTRAND (s): i är kunde man läsa följande i :"Villaägare tjänade . på sina hus - ulan att ens flytta in. Iett bostadsområde söder om har 30 husägare tjänat omkring 100 000kronor var ulan minsta ansträngning. De sålde sina nya hus utanalt ens ha bott i dem. Dekunde tjäna sig grova pengarna tack vare att de ställ i den kommunala huskön.De fick köpa husen på förmänliga villkor och sålde dem sedan direkt - med upptill vinst." Mol bakgrund av detta citat är det tillfredsställande atlcivilutskottet i betänkandet nr 18 har tagit en av mig och väckt motion, nr 934, tillutgångspunkt för ett tillkännagivande om en utredning beträffande spekulationerpä villamarknaden. Vi är självfallet glada för atl utskottet enhälligt ställtsig bakom betänkandet på den här punkten utan några partitaktiska markeringar.Det är utmärkt alt pä sä sätt kräver praktiskl handlande av den nyaregeringen. har det i stort sett rört sig om allmänna uttalanden tilltidningarna frän det ansvariga statsrådet. Viär särskilt glada för den här behandlingen eftersom motionen ingår i en seriemotionsinitiativ frän samma häll. I en motion, 1973:234, log jag och fruThunvall upp frågan om de oskäliga kapitalvinsterna vid försäljning av vissastatsbelänade småhus. Utskottsmajoriteten (s och vpk) begärde enliglcivilulskottets betänkande 1973:19 en utredning, och fattade beslut ienlighet härmed, medan de borgerliga gick pä linjen att alla problem löser sigom man bygger tillräckligt många småhus. I ensenare motion, 1974:346, kompletterade vi våra förslag, och molionen i dessadelar överlämnades lill boendeutredningen enligl civilutskottets förslag i dessbetänkande 1974:14. Boende-och bostadsfinansieringsuiredningarna log upp frågan om köpeskillingsprövningi betänkandet SOU 1974:17 Solidarisk bostadspolitik. Utredningen redovisadeläget och kommunernas olika försök att med skilda medel värja sig mol dennautveckling. Utredningens majoritet föreslog den köpeskillingskontroll som sedangenomfördes. Borgerliga reservanter, bland vilka till viss förvåning fanns ävencivilulskotlels nuvarande ordförande, hänvisade dock fortfarande till lagen omtillgäng och efterfrågan. Utredningarnakonstaterade emellertid all det fanns ett ytterligare utredningsbehov - någotsom CivilutskoUet nu knutit an till. Det har ju blivil så alt kommunerna päolika sätt tagit fasta pä möjligheter som de ansett sig finna för alt få ettgrepp om denna osunda del av småhusmarknaden. Jag hoppas nu att man inombostadsdepartementet snabbt sätter i gång med alt aktivt kartlägga situationenoch dessutom ger kommunerna en översikt av de rättsliga möjligheter de hartill olika ingripanden. Utredningen fär sedan ge svaret på frågan om vibehöver nya instrument i del här renhällningsarbetet. Till slut vill jag bara göra etl påpekande. Utredningarna noterade attförhållandena vid snar försäljning av bostadsrätter i vissa fall kan liknaförhållandena på småhusmarknaden. Det fanns enligl utredningarnas mening skälatt med uppmärksamhet följa den frågan. Utskottet säger enhälligt ibelänkandet nr 19, som vi också behandlar , att frågan om en priskontroll avbostadsrätten anknyter lill allmänt bostadspolitiska utgångspunkter pä eltsådant sätt atl utvecklingen pä denna marknad bör noga följas. Den satsen ärett påpekande med sådan tyngd att det bör allvarligt beaktas när man nu idepartementet drar upp riktlinjerna för utredningsarbetet pä villasidan. Jag har ingetsärskilt yrkande i denna fråga. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Om sanningen skall fram, , är det inte sanning allt somstår i . Del är därför civilutskoitet vill ha ell korrektareunderlag. HenÖSTRAND (s): Det är klart, , alt inte allt är sant som står iAftonbladet. Allt som står i är inle heller sant.