prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — Insikten om detta har också under desenaste åren visat sig anmärkningsvärt stark och avhållit fiertalet länderfrån att söka ensidiga fördelar i en protektionistisk polilik. För ett litetland som är delta en stor fördel. Motdenna bakgrund kommer regeringen atl inom verka för all de åtaganden, sommedlemsländerna gjort i den s. k. trade pledge alt inte införahandelsrestriktioner av betalningsbalansskäl, upprätthålls och senare i årförnyas. Regeringen kommer likaledes att målmedvetet söka medverka till att depågående GATT-förhandlingarna leder till en fortsall frigörelse avvärldshandeln. Tyvärrhar den fortsatta lågkonjunkturen och valet i haft en fördröjande inverkanpå dessa förhandlingar, som syftar till en fortsatt liberalisering avvärldshandeln. Det vid ministermötet i uppsatta målelatt förhandlingarna skulle vara avslutade har successivt förskjutits itiden. I dagens läge kan man räkna med atl de skall kunna vara avslutade förslår 1978. Iförgrunden står nu diskussioner kring en formel för tullsänkningar. harförordat största möjliga sänkning av induslrivarutullarna med sikte på enframlida fullständig avveckling. Den underlättas enligt svensk uppfattning bästgenom en harmonisering av i-ländernas tullar, som innebär alt höga tullarsänks mer än låga. Viden långtgående målsättning beträffande tullsänkningar blir också behovet av envälbalanserad skyddsklausul accentuerat. Framför allt gäller del en avvägningmellan intresset all effektivt kunna ingripa i fall av marknadsstörning och ensträvan att åstadkomma sä få ingrepp i världshandeln som möjligl. För ett litetland med stor utrikeshandel är det av särskild vikt att man får internationelldisciplin på delta område för alt så långt möjligl begränsa störningar iutrikeshandeln. Sverigehar inom ramen för förhandlingarna bl. a. också betonat vikten av framsteg iarbetet på all eliminera tekniska handelshinder samt alt åstadkomma realistiskanormer för lullvärdeberäkning. Vidminislermölet i rådde enighet om alt särskild hänsyn skulle tas lillu-ländernas intressen. Det förutsattes atl förhandlingar rörande tropiskaprodukter skulle ges företräde. Detta har också skett. tog således borttullen för ytterligare etl anlal varor, bl. a. kaffe, till förmän föru-länderna . Andra i-länder har vidtagit eller är i färd medatt likaledes vidta åtgärder för att sänka eller ta bort tullar påtropiska produkter. Genom atl kaffetullen nu är borta är samtliga tropiskaprodukter tullfria i liksom av den totala u-landsimporlen samt av importen frän de minst utvecklade . Iförhandlingarna har påböriats ett arbete som syftar lill en översyn av ;sregler för handeln mellan i-länder och . är etl politiskt ochprincipiellt viktigt område. ;s regelverk lill slöd för frihandeln utgörsav ömsesidigt balanserade rättigheter och skyldigheter att tillämpas ulandiskriminering mellan avtalets parter. Det kan sägas ha sin teoretiskautgångspunkt i ett samspel mellan jämställda par-ler. Man har härav pä sinahåll velat dra slutsatsen atl ;s principer endast är till för i-länderna.Detta är enligt vår uppfattning ell alltför begränsat synsätt. Mycket talartill att böria med för all från ekonomisk synpunkt har fördelar avatt tillämpa principer i sin inbördes handel. Vadgäller förhållandet mellan i-länder och måsle regelsystemetsjälvfallet tillämpas så all där det är möjligt beviljas undanlagoch särskilda förmåner till stöd för sin ekonomiska utveckling. Det allmännapreferenssyslemel är exempel på en sådan åtgärd. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt fördel är att en stor delav i-ländernas åtaganden gentemot binds genom GATT-reglerna och attdärmed en större säkerhet vinns i exportansträngningar. Sverigestöder aktivt de fortsatta ansträngningarna att inom ram stärkau-ländernas ställning. Vidförhandlingar under fjärde sessionen med för handel ochutveckling (IV) förelåg slora menings-skiljaktighetermellan och framför allt de större i-länderna i vad avser bl. a.råvarufrågorna och skuldbörda. Endast genom betydandeansträngningar kunde konferensen räddas frän ett totalt sammanbrott. Kopplingenlill den pågående s. k. Parisdialogen var uppenbar. Dialogen, ivilken 27 länder deltar, 19 och 8 i-länder (varav EG är enförhandlingspart), var vid denna lid inne i sin första fas. Genom sinakommissioner för rävaru-, utvecklings- och finansfrågor läcker den samma bredaområde som och behandlar dessutom energifrågor i en särskildkommission. Detär naturligt att intresset främst har knutils tillParisdialogen. har förhoppningarna att denna speciella förhandlingsformskulle leda till vissa konkreta resultat och också underlätta förhandlingar iandra fora inle infriats. Svårigheterna atl enas om hur detfortsatta arbetet skulle läggas upp försenade den avslutande fas som skulle haägt rum och avslutats med ett minislermöle . Nytidpunkt för detla möte är nu utsatt lill månadsskiftet maj-juni.Förhandlingarnas senareläggning och utgången av valet i torde ha ökatu-ländernas förhoppning om konkreta framsteg. Riskerna för en stark försämringi relationerna mellan i-länder och om sådana framsteg inte nås äruppenbara. Som förhandlingspart har funnit del angeläget atl aktivtföra ut vår uppfattning om hur en slutuppgörelse borde kunna uppnås. Iett slutpaket i CIEC krävs enligt vår uppfattning bl. a. i-landsåtaganden omökat bistånd, åtgärder för alt lätta de fattigaste skuldbörda, samtreformer pä råvaruområdet i form av bufferllagerfi-nansiering och stabiliseringav råvaruintäkler. har lagt konkreta förhandlingsförslag pådessa områden och kommer att verka för att överbrygga skiljaktiga positionermellan u- och i-länder. F.n. pågår en förhandling i om en gemensam fond för finansiering avråvarubuffertlager. Vi inriktar oss på att positivt befordra framsteg på dellaområde i , vilket i sin tur har betydelse för förhandlingsklimatet införPariskonferensens avslutande minislermöle. Ennära samverkan mellan indusiriländerna framstår i dagens ekonomiska situationsom oundgänglig. Inom pågår elt kontinuerligt samarbete i en radekonomiska frågor mellan dessa länder. Det är för , som inte deltar i deloppmöten i ekonomiska frågor som äger rum mellan de storaindustriländerna, av stor vikt alt detla arbete fortsätter och intensifieras. Vid minislermöle ijuni träffades en överenskom- melse om internationellainvesteringar och multinationella förelag. Det viktigaste beslutet avsäg enuppförandekod för de multinationella företagen. Arbetet med alt övervakatillämpningen av koden har böriat i . Strävandena alt vidareutveckla ochstärka samarbetet ytterligare på detta område fortsätter. Inom ramen för FN harman böriat utarbeta en världsvid uppförandekod för de multinationellaföretagens verksamhet. deltar aktivt i detta arbete. Inomdet internationella energiorganet lEA har överenskommelseträffats om ett program för långsiktigt energisamarbete. Avtalet härom harredovisats för i årets budgetproposition. Mol bakgrund bl. a. avOECD:s publicerade långtidsprognos, som pekar på kraftigt ökadoljeimport, pågår f n. arbete på atl inom ramen för della avtal söka minskaberoendet av imponerad olja. Av särskilt intresse för del ärorganisationens forskningssamarbete och arbete beträffande åtgärder förenergihushållning. InomOECD och i andra internationella sammanhang har man sökt motverka de ogynnsammaverkningarna av ett långtgående utnyttjande av exportkrediter och kreditvillkorsom konkurrensmedel. Som ett led i detta arbete har elt anlal siörreindustriländer enats om all tillämpa vissa regler videxportkredilgivningen bl. a. i fråga om kredittider och räntevillkor.Regeringen har beslutat att dessa regler också skall tillämpas förSveriges del. Iregeringsförklaringen framhålls att förbindelserna medEuropa skall fördjupas. Den1 juli kommer de sista tullsänkningarna för de allra fiestaindustrivarorna i handeln mellan ä ena sidan och övriga EFTA-länder ochå andra sidan EG att ha genomförts. Ett frihandelsområde mellan 16västeuropeiska länder har därmed förverkligats. av vår utrikeshandel skermed dessa länder. Ettav EFTA:s mål kommer därigenom att ha realiserats. Mot denna bakgrund hålls imaj ett möte i mellan regeringschefer. Det kan ses som enmanifestation av det framgångsrika arbete som EFTA har utfört för att främjadel västeuropeiska samarbetet. Syftet med överläggningarna mellanregeringscheferna är att uppmärksamma ekonomiska frågor där EFTA-länderna hargemensamma värderingar och gemensamt intresse och atl ge impulser till fortsaltsamarbete. Ettuttryck för del ökade intresset för EFTA och en intensifiering avEFTA-samarbetet är även den konferens om ekonomiska frågor som hölls av i Slockholm i är. Konferensen, som var detstörsta möte EFTA har arrangerat, hade tillkommit på initiativ avfackföreningsrörelsen. Den samlade deltagare frän EFTA-ländernas regeringar,näringliv och arbetsmarknadsparter. Vid mötet rådde allmän enighet om allhögsta prioritet måste ges ålgärder för all nå målel full sysselsättningsamtidigt som en jämn tillväxt och ekonomisk stabilitet främjas. Del betonadesallmänt alt länder i en starkare ekonomisk position borde låta inhemsk efterfråganexpandera tillräckligt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt för atl bidra till enlivskraftig internationell återhämtning utan att sälla den ekonomiskastabiliteten i fara. Man var enig om alt den internationella ekonomiskasituationen krävde fördjupade konsultationer mellan regeringarna om ekonomiskpolitik. Avsärskild vikt är här också våra relationer till de Europeiska gemenskaperna,EG. Den lösning som uppnåddes genom vårt frihandelsavtal med EG bedömsallmänt pä båda sidor som tillfredsställande. Avtalet har visat sig utgöra enlämplig grund för ett konkret samarbete av det slag vi önskar. Frågorinom ramen för frihandelsavtalet har behandlats i den blandade kommitténSverige-EG. Vissa reformer på ursprungsreglernas område har genomförts, menbehovet av ytterligare förenklingar kvarstår, framför allt med tanke på dekostnader som tillämpningen medför för exportföretagen. Diskussioner med EGpågår på grundval av de förslag som har lagt fram tillsammans medövriga EFTA-stater. Förtvä viktiga exportbranscher, papper och stål, sker tullavvecklingen enligtavtalet långsammare. För papper uppnäs frihandeln och förstål . Under senaste lågkonjunkturen har EG:s pappersindustrisökt påverka alt utnyttja de möjligheter avtalet erbjuder alltillämpa iredjelandslull för import över vissa kvantitetsramar och att begränsatillväxten för dessa. De beslut som kommissionen senare efter kontakter medSverige fattat har emellertid fått en begränsad omfattning. Vi kommer ävenfortsättningsvis all verka för att övergången till frihandel för dessabranscher fär fortgå störningsfriti. MellanEG och har samarbetet utvecklats på flera områden utanför avtalets ram.Samarbetet pågår på olika forskningsområden, på miljövärdens område, isjöfarlsfrägor och genom samråd i aktuella handelspolitiska frågor, exempelvispå stålområdet, och bygger på del ömsesidiga intresse som finns för sådanakontakter. Värt önskemål är att ytterligare bredda och utveckla detlapragmatiska samarbete. Delkan i delta sammanhang erinras om att och EG undertecknat ettfiskeavtal. Genom avtalet får svenska fiskare rätt till fortsatt fiske i EG:sfiskezon i . EGhar påböriat eller förbereder anslutningsförhandlingar med vissaMedelhavsländer. Den dag dessa länder fär fullt medlemskap kommer vårarelationer med dem atl regleras genom vårt frihandelsavtal med EG. Man måsteemellertid räkna med en övergångstid innan dessa länder når fullt medlemskap. Detkan finnas risk för att vår handel utsätts för en ökande diskriminering underdenna period. Tillsammans med de övriga EFTA-länderna utreder vi f n.möjligheterna att undanröja en sådan diskriminering. Dennordiska samhandeln har blivit en hörnsten i den svenska utrikeshandeln. Dennordiska marknaden, som i alla de nordiska länderna numera allmänt har kommilatt betraktas som en utvidgning av hem- mamarknaden, utgör enbetydelsefull del i det allmänna nordiska sam-arbetsmönstret. Sedan EFTA:stillkomst har successivt kommil all svara för en allt större andel av denordiska ländernas utrikeshandel. Vifäster stort avseende vid det nära handelspolitiska samarbetet i olikainternationella sammanhang mellan de nordiska länderna och avser all ävenfortsättningsvis söka fördjupa della. Vårhandel med stalshandelsländerna har utvecklats gynnsamt under 1970-taletsförsta hälft. har dock en minskning av vår export lill dettaländerområde ägt rum. Den mer restriktiva imporipoliiiken istalshandelsländerna sammanhänger sannolikt med dessa länders försämradebelalningssituation som medfört en starkt ökad skuldsättning under senare år.Orsaken härtill är bl. a. avsättningssvårigheter i väst som sammanhänger medden internationella lågkonjunkturen. Regeringen som lägger stor vikt vidhandelsförbindelserna med stalshandelsländerna utgår från att nedgången i vårexport till dessa länder endast blir tillfällig. Idet fortsatta arbetet all vidga de ekonomiska relationerna med stalshandelsländernahar den s. k. rekommendationer på del ekonomiskaområdet stor betydelse. Regeringensträvar efter alt förankra dessa rekommendationer i de bilateralahandelsavtalen med stalshandelsländerna. Förhandlingar om sådana nya avtal harförts under är 1976 och kommer att fortsätta . Med Sovjetunionenhar etl nytt femärigi handelsavtal undertecknats. nytt långlidsavtal harockså träffals med . Inomramen för den blandade svensk-japanska kommittén har behandlats frågan omålgärder för att underiätla den svenska exporten till . USAupprätthåller restriktioner mot importen av specialstål. Desärskilda imporikvoler för olika kategorier av specialstål som erhållithar visat sig otillräckliga. Regeringen har därför pä nytt begärt attrestriktionerna avvecklas och därvid bl. a. åberopat den mycket svårasituationen för den svenska specialstålinduslrin. Måletför svensk handelspolitik är att eftersträva friast möjliga handel. Ett uttryckhärför är regeringens beslul att upphäva de lem-poräraimportrestriktionerna för skor och den nuvarande globalkonting-enlen förgummistövlar. gör del besvärliga läget för svensk lekoindustri ochnödvändigheten alt bibehålla produktion av tekovaror inom landet det nödvändigtalt begränsa en fortsatt ökning av särskilt känslig lågprisimport. hardärför ingått en serie bilaterala begränsningsavtal inom ramen för s.k. mullifiberavial. Detta avtal, som innehåller föreskrifter om hur handeln medtextilvaror får bli föremål för restriktioner, löper ut den 31 december 1977.F. n. pågår överläggningar i syfte att utröna om det finns förutsättningar föralt förlänga avtalet eller träffa ett nytt avtal. Föratt de mål som har ställts upp för den ekonomiska politiken i vårt land skallnås krävs en krafiig ökning av vår export. En förutsättning härför är attsvenskt näringsliv kan bättre hävda sig i en hårdnande Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt internationell konkurrens.Förutom fortsatt bearbetning av våra traditionella marknader bör särskilduppmärksamhet ägnas åt ansträngningarna att åstadkomma en ökad avsättning avsvenska varor och tjänster pä nya marknader. Regeringen har därför förelagtriksdagen förslag i syfte all förbättra vår exportfrämjande verksamhet. Ensärskild utredning har också tillsatts för att pröva om åtgärder bör vidtas föratt ge svenska företag ökade möjligheter att på lika villkor med utländskaföretag konkurrera i fråga om krediter vid export. Jag övergår härmed till alt redogöra för den svenska valutapolitiken. Undersenare är har värt lands handelsutbyte med utlandet inkl. nettot av tjänsteroch transfereringar visat ett tilltagande underskott. För perioden 1974-1976uppgick underskotten sammanlagt till mer än . 1 åretsfinansplan beräknas underskottet enbart komma att uppgåtill . Regeringenhar i finansplanen angett de närmare riktlinjerna för politiken pä olikaområden i syfte att återställa balansen i våra utrikes-betalningar. Ifråga om finansieringen av underskotten är det i första hand med hjälp av dekreditpolitiska instrumenten som det erforderliga kapitalin-flödet frånutlandet kan åstadkommas. Situationen har emellertid skärpt kraven även påvalutapolitiken. Regeringen har sålunda bedömt det nödvändigt att föriängavalutaregleringen ytterligare elt år. Proposition härom kommer altföreläggas . Regeringen är medveten om den kritik som frånolika häll har riktals mol den nuvarande regleringen. En utredning kommerdärför att tillsätias med uppgift alt pröva hur valutabeslämmelserna bör varautformade . Tidigarehar kapitalinfiödet skett genom näringslivets och kommunernasutlandsupplåning. har beviljat tillstånd förlångfristiga län i utlandet med . Företagen och lillnågon del också kommunerna bör även fortsättningsvis kunna svara för enbetydande del av den erforderliga täckningen av värt bytesbalansunderskott. Iårets finansplan förutskickades atl även staten kommer atl bidra lillfinansieringen av underskottet. Ett avtal har träffats mellan statenoch ell antal utländska och svenska banker om ett första län pä den s. k.eurodollarmarknaden. Länet uppgår till . Lånevillkoren, som tidigarehar offentliggjorts av , bedömer jag som tillfredsställande. Enfördel med att staten går ut på den internationella kreditmarknaden är atl dessanspråk på den svenska marknaden minskar i motsvarande mån lill förmån försärskilt de mindre företagen, som inte har förutsättningar att själva ta upputlandslän. Densvenska utlandsfinansieringen har skett utifrån en förhållandevis starkvaluiaställning gentemot utlandet. internationella kredit-värdighet äralltjämt mycket god. Jag bedömer därför atl en fortsatt utlandsupplåning ierforderlig omfattning inte bör möta några svårigheter. En förutsättning ärsjälvfallet att tillräckliga resurser sätts in för att förstärkavärt näringslivs internationella konkurrenskraft. Sverigedeltar i del europeiska växelkurssamarbetet inom den s. k. valutaormen, somomfattar , och de skandmaviskaländerna. Erfarenheternaav ormsamarbetet, som har fungerat under fiera är, är goda. Problem isamband med valutaoro till följd av alt D-marken inom ormen har förstärkts iförhållande till vissa andra valutor har kunnat bemästras. Närdet gäller del monetära samarbetet inom kommer enöverenskommelse om ell reviderat valutasystem att träda i kraft senare i år.Del nya systemet omfattar bl. a. allmänna riktlinjer för medlemsländernaspolilik pä växelkursomrädet och beträffande guld och andra reservtillgångar. Iöverenskommelsen ingår också en förstärkning av Valutafondens resurser atlbistå medlemsländer i beialnings-balanssvårigheter. Regeringensallmänna uppfattning är att samarbetet inom Valutafonden bör pä sikt kunnaleda till en mer stabil utveckling i det internationella valutasystemet.Därigenom motverkar man också tendenserna lill nya hinder mot världshandeln.Regeringen har föreslagit att skall ansluta sig tillöverenskommelsen. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Hen (); Efter denna valuta- och handelspolitiska exposé skall jag återgå lilldet under förmiddagspasset livligt diskuterade ämnet moral och utrikespolitik.Men i och för sig finns ett visst samband. Också ekonomi och handel harnågonting med utrikespolitik och moral atl göra. Jag hoppas att det skallfinnas något litet att lyssna på även för . Detär historiskt sett en ganska ny tanke att ofriheten, otryggheten och nöden iandra länder angår oss alla. Den fick sitt genombrott när FN bildades och komtill uttryck bäde i organisationens stadga och i deklarationen om de mänskligarättigheterna. Numerafinns ett omfattande internationellt regelsystem till skydd för degrundläggande politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Menverkligheten har knappast förändrats lill det bättre. Istora delar av världen försvarar de härskande sina privilegier med våld.Godtyckliga friheisberövanden, tortyr, mord och avrättningar är fiitigt användametoder i förtryckets tjänst. Listan över brutala regimer är lång. Den upptarbåde kommunistiska länder och reaktionära militärdiktaturer stödda av inhemsktoch utländskt kapital. siorpolitiska hanteringen har de mänskliga rättigheterna alllid suttitträngt. Militärstrategiska och ekonomiska intressen har bedömts som viktigare.1 och har de politiska realiteterna handlat om supermakternasintressesfärer snarare än om människornas välfärd eller den enskildes frihetoch värdighet. Förståelsen har inte varit Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt stor för små nationerskrav på oberoende. Inte heller har man velat inse att social rättvisa i längdenär en förutsättning för internationell fred. Motden bakgrunden förvånar del inle atl president nya utrikespolitik hargjort många amerikanska och internationella bedömare osäkra. Talet om moral ochmänskliga rättigheter som väsentliga inslag i utrikespolitiken har uppkallatskeptikerna till tvivlande frågor: Kan inte kritik av missförhållanden i andraländer komma all motverka sitt eget syfte och leda lill ökal förtryck? Kan inteavspänningspolitiken och nedruslningsförhandlingarna komma i fara, om USAunderblåser missnöjet i ? Och hur skall kampen för mänskligarättigheter kunna förenas med globala intressen? dominerande intrycket är att presidentbytet i uppfattas som ettefterlängtat löfte om förnyelse. Den internationella politiken skall tillförasen dimension av medmänsklighet. Del är ingen tvekan om atl snabbt harvunnit ett betydande stöd för sin politik i amerikansk opinion. För mångaamerikaner känns de nya signalerna som en befrielse efter alla skandalerna ochdet cyniska maktspelet under epoken Nix-on-Ford-Kissinger. Efter Watergale,och vill vända bladet. Hittillsär det president uttalade slöd lill oliktänkande i ochSovjet som har väckt mest uppseende. Sin största betydelse borde emellertid enny amerikansk politik kunna fä i områden där har direkta och påtagligamöjligheter att påverka utvecklingen - i , i södra och idelar av . Men i sä fall måste kampen för mänskliga rättigheter förenasmed respekt för de berörda folkens rält all själva välja sin framtid. Den fårinte bli etl nytt korståg mot kommunism och socialism i McCarihys och Dullesanda, och den mäste ta hänsyn till att mänskliga rättigheter utanför denindustrialiserade världen i första hand är en fråga om rätten att överieva, attfå mat för dagen, tak över huvudet, arbete, utbildning och hälsovård. Fören liten nation som är problemen av ett annat slag än för en stormaktmed globalt ansvar för fred och säkerhet. I vår utrikespolitik har kampen förmänskliga rättigheter länge varit ett väsentligt inslag, Den är en del av enpolilik för internationell solidaritet som är fast förankrad i folkopinionen. Iblandställs frågan konkret, om vi är villiga att låta omsorgen om mänskligarättigheter fälla utslaget vid avvägningen mellan våra nationella ekonomiskaintressen och den internationella solidaritetens krav. Två sådana frågor äraktuella i nu i vår. Den ena rör de svenska investeringarna iSydafrika och den andra förhällande lill den interamerikanskautvecklingsbanken, IDB. Jag tänkte försöka alt utan alltför många upprepningarav förmiddagens debatt behandla just dessa två frågor. Utsugningen av den svarta arbetskraften är ju själva kärnani apartheidsysiem. En högt utvecklad teknologi, god tillgäng på kapital och svältlöner för de svarta arbetarna är grunden för den vilaminoritetens välstånd. Politisk och facklig aktivitet bland de svarta möts medspöstraff, fängelse och tortyr. Polis och hundpatruller garanterar vid behovordningen på arbetsplatserna. Sydafrikahar med framgång försökt dra till sig utländskt kapital. Regimenhar kunnat locka med att apartheid garanterar hög avkastning och ger företagengod konkurrenskraft. Bakom den politiken ligger naturiigtvis en önskan att utnyttjalandels ekonomiska resurser, men ännu viktigare ar de poliliska motiven.Utländska investeringar ökar handelsutbytet och väver samman ekonomimed de rika industriländernas.