prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag lycker knappast att jagskall behöva hålla några fler lektioner för i om vad ordet bemyndigandeinnebär. Det är väl någonting som varje riksdagsman borde känna lill. HenWIRMARK (fp): Jag tror det är viktigt alt komma ihåg atl Lalinamerika traditionelltvarit en slark exportmarknad för svenskt näringsliv. Den här delen av väridenmottog i slutet av 1940-talel omkring 13 96 av vår totalaexport. Ar 1960 hade andelen sjunkit till 5,7 96 och , som också anges iden promemoria som ligger lill grund för dagens proposition, lill 3,5 96. En uppgångkunde sedan inregistreras 1970-1974, från 3,5 lill 4,5 96, vilken nästanuteslutande faller på elt enda land, . För flertalet övrigalatinamerikanska länder har svensk export, även om den undantagslöst ökat iabsoluta siffror, under 1970-lalet forlsalt atl förlora marknadsandelar.Delsamma gäller även för exporten till från och samti ännu högre grad från , medan däremot västtysk, kanadensisk ochi synnerhet japansk export vunnit insteg pä latinamerikanska marknader under desenaste 15 åren. Exportfrämjande åtgärder från svensk sida är alltså mycketangelägna och förutsättningarna atl få effekt med sådana åtgärder borde varagoda. Latinamerikahar ju - med de mått man kan mäta - nätt längre i industrialisering ochekonomisk ulveckling än övriga u-landsregioner. Delta har medfört enimportefterfrågan, som lill stor del är inriktad på maskiner och andraprodukter från verkstadsindustrin, vilka ju utgör ell Slorl inslag i svenskexport. Med tanke på det och med tanke på den stora totala marknad somLatinamerika med sina 350 miljoner invånare representerar, borde man kunnaförvänta sig en större omfattning av den svenska exporten lill denna världsdelän vad som är fallel. Dellabör man ha i minnet när man diskuterar IDB. Maskiner, tekniska installationer,transport- och telekommunikalionsmedel, dvs. jusl sådana varor som ärefterfrågade i de utvecklingsprojekt stöder, utgör avSveriges export lill . För industriländerna som helhet ärmolsvarande siffra lägre eller 40 96. Medlemskap bör alltså kunna ge störreeffekt på exporten för än för andra länder. Delär också av handelspolitiska skäl som regeringen nu föreslår att skallbli medlem av IDB. Medlemskapet bedöms som viktigt för all främja exporten iett läge där vi har stort underskott i bytesbalansen och storasysselsättningsproblem. Debattenhar - och även här - i hög grad just gällt vilkenexportfrämjande effekt medlemskapet kommer atl få. Vad säger då förelagensjälva? Genomde nya upphandlingsreglerna i banken har ju förelagen inte efter den 9 juliförra året kunnat komma i fråga för leveranser till projekl som finansieras avbanken. Mol den bakgrunden säger atl man enbart tvingats avståfrån alt lämna anbud på projekl som uppgick lill . SkånskaCementgjuteriei säger alt man, om inle blirmedlem, riskerar alt gå miste om affärer i Centralamerikapå , affärer som man annars skulle ha goda chanser att få.Fem svenska storföretag, som noga studerat möjligheten att delta i projektfinansierade av IDB, har beräknat all de har realistiska möjligheter att ta hemorder pä 400-470 milj. kr. Del gäller alltså bara fem förelag och ansesvara en konservativ beräkning. Men det skulle med den konventionellaberäkningsmetoden - att förulsäita att förädlingsvärdet per anställd är 100 000kr. - svara mol minst 4 000 arbetstillfällen i svensk industri. Delär klart att del är svårt atl göra exakta beräkningar av export-effekterna avmedlemskap. Men jag lycker mol den här bakgrunden att propositionens bedömningslår sig väl. Och att göra jämförelser med tidigare perioder är helt enkeltinte möjligt, eftersom upphandlingsbestämmelserna då var hell annorlunda ochbankens satsning på upphandling i var mer begränsad. För delfanns en kvot, som satte en gräns som man inte fick överskrida. slogalltså snart huvudet i taket. Lätmig summera fördelarna för svensk export av medlemskap på följande säll: Det ger tillgång lill en betydande marknad förföretag som har stor betydelse för både vår sysselsättning och vår bytesbalans. Många av projekten ligger inom sektorer där svenskaföretag har goda möjligheter alt göra sig gällande - telekommunikationer,elförsörjning, transporter, gruvutrustning, för atl ta några exempel. På IDB-projekt får man kontant betalning, medanvåra företag på andra projekl måste erbjuda konkurrenskraftiga krediter på upptill - och det kostar pengar. Leverans till IDB-projekt blir oftastandardbildande. Får vi leverera teleutrustning lill ett IDB-projekt, har detsvenskproducerade systemet ett försteg när det gäller andra teleprojeki iframtiden i samma land, eftersom det inte är rationellt för landet att blandaalltför många system. Samma effekt kan man återfinna på många områden. Frånbåde socialdemokratiskt och kommunistiskt håll har man i den här debatten tagittill brösttoner med anledning av alt regeringen lagt fram det här förslaget. Desom är mol medlemskap i skulle enligt oppositionen företräda moralen, desom är för medlemskap i skulle företräda omoralen. Genom atl gå in i bankenskulle vi bryta våra biständspolitiska principer. Finns det fog för en sådankritik? Enligt min mening är svarel nej. Varkensocialdemokraterna eller nuvarande regeringspartier har någonsin hävdat atl debiständspolitiska synpunkterna skall reglera vår handel och våraexporlansträngningar. Inom u-landspolitikens ram får en avvägning ske, där detinte alltid kommer att vara så alt biständspolitiska synpunkter blirbestämmande. Enligt del förslag vi nu diskuterar skall ju inle heller någrabislåndspengar användas för IDB. På handelns område gäller det över huvud tagetatt välja metoder och lösningar som inte missgynnar ulan gynnaru-länderna. MedanSverige i sitt bistånd vill stödja framförallt de fattigaste länderna har viinget emol att vidga värt handelspolitiska utbyte med alla typer av . Idenna fråga tycker ju inte socialdemokraterna annoriunda. Även de vill handlamed . Även de lycker atl vi inte skall begränsa vår handel till deländer vi gillar. Skillnaden blir då marginell. Redan nu ökar exporten påLatinamerika totalt, och socialdemokraterna opponerar inle mol detta. Tvärtomgjorde ju en PR-resa lill och andraländer i för alt främja exporten. Vadsom skiljer är om vi skall främja exporten också genom medlemskap i - omvi alltså skall använda ett av de exportfrämjande medel som står lill buds -och det kan ju inte gärna utgöra skillnaden mellan moral och omoral. Detsägs alt medlemskap innebär elt stöd lill de värsta diktaturregimerna iLatinamerika. Pä samma sätt innebär handel med dessa länder ett indirekt stöd.Men av någon anledning ser socialdemokraterna genom fingrarna med detsistnämnda "stödet" samtidigl som de motsätter sig medlemskap i är onekligen svår alt förstå. Mankan gå vidare och konstatera atl ger kreditstöd vid export lill framförallt östländerna och olika . Den skillnad som har velatgöra mellan anslulning till IDB som en politisk åtgärd och kredilstödet som enopolitisk lycker jag inle häller. Stödet är ju utformat som elt extra avdragvid taxering som motsvarar kostnaden för förelagets refinansiering av dekrediter del lämnat till landet, dock högst motsvarande 4 96 avränteskillnaden. Indireki är det här elt stöd till de mottagande länderna. Ochdella stöd har också utgått till de nu berörda länderna iLatinamerika. Mensocialdemokraterna, som genomförde del här stödet, besvärades inte då av någramoraliska betänkligheter. Inte ansåg de all några biståndspolitiska synpunkterlade hinder i vägen, och jag menar atl del var riktigt. På samma sätt måsleandra exportfrämjande åtgärder bedömas främsl ur samhällsekonomisk synpunktäven om de medför ekonomiska fördelar för köparen/mollagariandel, vilket ärfallet om går med i IDB. yttrande sägs att det inle finns tillräckliga biståndspolitiskamotiv som i sig själva skulle motivera ett inträde i banken. Den åsikten harockså regeringen eftersom inträdet inle betalas med biståndsmedel. Men dettabetyder inte att medlemskap skall vara uteslutet av bislåndspolitiska skäl. Bl.a. mot bakgrund av den utveckling som sker inom IDB anser vi inle atl ettmedlemskap ur biståndssynpunkl skulle få sådana negativa verkningar atl vi förden skull borde avstå frän del exportfrämjande värdet av elt svenskt inträde ibanken. Altinte ansluta sig till IDB innebär ju alt vi medvetet, nästan ensamma blandindustriländerna, tar en allvariig konkurrensnackdel på den latinamerikanskamarknaden, atl svenska förelag förvägras tävla om projekt på ca 75 miljarder underåren 1977-1979. Dethär betyder självfallet inte att vi skulle vara nöjda med hur bankenfungerar, t. ex. i fråga om röstregler. Men om medlemskretsen vidgas med en radeuropeiska länder breddas infiytandet över verksamheten. Blir vi väl medlemmari banken av handelspolitiska skäl kan vi också söka påverka banken utifrån värbiståndspolitiska syn, t. ex. i riktning mol en större satsning pä defattigare länderna eller en utlåningspolitik som främjar en ekonomisk ochsocial utveckling. Detär sant att bankens verksamhet främst varil inriktad på de rikare länderna iLatinamerika, men man bör lägga märke till att ca tio elfiedelar av vad Sverigeskulle behöva salsa i banken kommer att gå vidare till , somger lån på mjuka villkor till de fattigaste länderna i . Och 80 96av specialfondens utlåning går numera till de 15 fattigaste länderna, en bättrefördelning än tidigare, vilkel tyder pä atl tendensen går mol en ökad satsningpå fattiga länder. Delär svårt att som belägg för att utvecklingen går i en annan riktning anföra denartikel i som åberopade. Den gäller en mycketkort period - - och statistiskt är det svårt all draslutsatser av en så . Vidare kan man inle av de siffror som här ärpublicerade se hur beräkningen är gjord, vilka lån som är inkluderade. I varjefall tycks det inle vara en beräkning som går att jämföra med den som jaggjorde av specialfondens utlåning. Tillsist, herr talman, försöker socialdemokratin - bl. a. genom - i debatlen ge intryck av atl medlemskapet innebär att den svenskautrikespolitiken i Lalinamerika ändras. I sin avvikande mening har man uttrycktdet så alt "utskottets majoritet i sin prövning låtit allmännaexportprognoser bli styrande för utrikespolitiken i förhållande tillLatinamerika". är med förlov sagl nonsens. skrivningbetonar vi just att "det är självklart att på samma sätt som förutkommer alt la avstånd frän det förtryck som förekommer inom vissa av regionensländer". Detär sant - jag har sagl det tidigare - att demokratin är satt pä undanlag imänga latinamerikanska länder, alt förtrycket ofta är hårt och blodigt, attmilitärernas makt ingalunda visar en tendens att försvinna. I fördömandet avden terror och det förtryck som råder är vi eniga - detta visar appeller ochprotester, t. ex. i fråga om , , , som representanterför både oppositionenoch regeringspartier i denna kammare gemensamtundertecknat Våramöjligheter atl protestera, att uttala oss, kommer inte alt minska genommedlemskapet i banken. I stället får vi nya möjligheter alt agera inom IDB:sram, som bör tas till vara. Man kan säga att de möjligheterna är små - det ärsäkert riktigt - men de är större om vi är med än om vi står utanför. Ochdärvid är det av vikt att ha i minnet att sedanfattal beslut om en lagändring som ålägger representant i att rösta mot lån till länder som systematiskt och grovt kränker demänskliga rättigheterna, såvida lånen inle är avsedda förprojekl som är till direkt nytta för behövande människor. Ävenom man kan diskutera hur hårt den nuvarande regimen i kommer attdriva delta innebär det ändå en skärpning. En lagändring har företagits, ochav rapporter frän alt döma är ändå viljan större nu än den var undertidigare regim. Det viktiga är atl vi inle kommer att stå ensamma i vår strävanatt stödja en sant demokratisk utveckling eller atl försvara de mänskligarättigheterna i Lalinamerika, troligen inle heller i vårt slöd till enekonomisk och social utjämning i länlagarländerna. Hen i (s): "Förklara dig inte, - det blir bara värre då!" Jagkom alt tänka på den repliken när jag hörde förklaringtill kovändning. Centernhar blivit borlförklaringarnas parti. IDB-frågan är elt nytt exempel på det.Det är en bedrövlig rad av undanflykter som här kommer med, och ingenav de undanflykterna går ihop med vad sade före valet eller enhälligtbeslutade på sin stämma . Det var statsminister somgav första signalen till reträtterna. Han flck i frågan: Vad är detegentligen som har hänt sedan cenlerstämman gick emot ett medlemskap i ? Jo,det har blivit klart att svenska företag inte längre längre får tävla omIDB-finansierade projekt, svarade . Det är ett förbluffande svar, därföratt detta var känt , långt före centerstämman. Det är alltså inteverkligheten som har ändrat sig utan del är , och möjligen Fälldinskunskaper om verkligheten. Sedanblev det tur att förklara löftesbrottet. Hon nämnde som etl skälför anslutning att några av de mindre diktaturregimerna till förde fram uppfattningen att skulle gå med i IDB. Ärargumentnöden sä skriande atl landets utrikesminister måste slödja sig påsädana resonemang? Tänk om tog lika starkt intryck av vadrepresentanter för de förtryckta folken säger. Tänk om hon i stället hadelyssnat till representanter för chilenska folkfronten, Unidad Populär, som imars höll en konferens här i . I etl uttalande till den svenskaregeringen och svenska folket säger de: "IDB - den internationellautvecklingsbanken - har maktövertagande i varitimperialismens främsta instrument för stöd till den fascistiska regimen. Därförär det fel av att söka medlemskap i ." Nuhar turen alltså kommit till , och hans förklaringar görinte saken bättre. hänvisar för det första till atl det är sämånga länder i som går med i IDB. har här i debattenfält dra fram del faktum att det var allom bekant alt dessa länder ville gå medredan 1975. Man förhandlade om del då, man gjorde sig klar för enstadgeändring, och del sägs också i partistyrelsens beslulpå cenlerstämman följande: "har medlemskap i banken varitbegränsat till regionens länder, men till följd av en stadgeändring torde underår 1976 tolv i-länder utanför regionen komma atl ansluta sig till banken. "Det formella, atl dessa tolv i-länder får sitt medlemskap registrerat, görTorsten till den stora förändringen jämfört med centerstämman. Avalla undanflykterna och förklaringarna undrar jag om inle denna är denömkligaste reträtten. hakar upp sig på att det står"torde" komma att ansluta sig i stället för "kommer att".En sak som man alltså pä cenlerstämman förutsäg skulle inträffa blir när denväl registreras den största förändringen enligt och gör atl mankan springa ifrån cenierstämmans beslul. HerrBengtson har för det andra ett resonemang om den amerikanska lagstiftningen.Både och har visat hur ändå har fåttsitt lån, hur i själva verket har diskuterat en uppluckring av dennalag. Det är alltså inte fråga om någon skärpning efler centerstämman, och ärdet en vändning går den i motsatt riktning. Jag tror inte heller altherr Wirmark kan ge exempel pä alt man har avstyrt etl olämpligt län på senaretid här på grund av de bestämmelserna. Sedangår vidare och säger: Här har också skett förändringar på olikasektorer av utlåningen, representationen i styrelsen där har ändrats,lånevillkoren, procentsatserna osv. Det har skelt en väsentlig förändring,säger han. Men den avgörande frågan är ju: Är det en förändring till detbättre? Det är del man inte har kunnat visa. HerrWirmark tog upp ett resonemang om att de fattigaste länderna får mycket. HerrHellström har redan talat om att åtskilliga av de länderna hör lill deblodigaste fascistregimerna. Om man tittar på de län som går till den socialainfrastrukturen finner man att deras andel, från att ha varit 16 96 igenomsnitt och likaså 16 96 , har sjunkil till 8 96 frännovember 1976 till . kan säga: Det är inte sä långtid, man kan inle dra några bestämda slutsatser av del. All right, det är enförhållandevis , men vi vill inte med de här siffrorna visa atl IDBhäller pä atl förändras, ulan vad vi vill slå fast är att den grundläggandestrukturen finns kvar. Och det kan inte bestrida. talar om atl del har skelt en väsentlig förändring av lånevillkoroch liknande tycker jag att han ändå kunde lyssna på vad biståndsministern sadei : "Men visst är del såatl IDB:s utlåningspolitik myckel dåligt stämmer med riktlinjerna för detsvenska utvecklingssamarbetet. IDB har ingen koncentration på de fattigasteu-länderna. Tvärtom har huvuddelen av projekten hört hemma i derikaste länderna i . Man har heller ingen prioritering för desocialt motiverade investeringarna - trenden är den motsatta." Detmåsle vara tokigt alt vi går in i en organisation som alla, mer eller mindre, måste hållamed om inte har en bra inriktning. Det måste vara tokigt atl anslå pengar ochsäga: Blir IDB inte bättre än går vi ur . De 14 centerpartisternasom har skickat ut etl pressmeddelande säger: "I de diskussioner somförekommit har vi hävdat att ett bemyndigande för regeringen atl inledaförhandlingarom medlemskap måsle vara förenat med mycket bestämdaförbehåll." - Del starkaste förbehållet är au inle anslå några pengar.Frågan är om inle gränsen går jusl där: Är man beredd att anslå pengarna harman inte gjort de förbehåll som behövs. Då har man bara varil med om att godlaen dimmig skrivning i näringsutskottet. TorstenBengtson har här sagt att det är klart atl det blir medlemskap, ochhandelsministerns uttalanden visar tydligt alt han inle ser några slörreproblem: regeringen basar på som den hade tänkt sig förut FruHambraeus sade här lidigare att vi redan är med i etl orättfärdigt sammanhang,och därför kan vi lika gärna gå med i IDB också, för dä får vi en diskussion ommoralen i allt delta. Men IDB är inle någon diskussionsklubb. Det är tvärtom enorganisation som, om vi gick med, skulle slussa våra pengar tillmilitärdiktaturer i Lalinamerika - i direktstöd till militärdiktaturerna. 1näringsutskottets belänkande slår del: "Del är angelägel atl vårt ekonomiskautbyte med inte kan utnyttjas som etl slöd av regimer som det ivårt land råder stor enighet om alt fördöma." Men vad händer om vi blirmed i IDB? Jusl della kommer atl ske! Våra pengar kommer atl gå i direktaräntesubventioner till några av de värsta militärdiktaturerna i världen. Jagskall ta etl konkret fall. Här har gjorts, tycker jag, en konstlad uppdelning istora och små länder - kanske också en konstlad uppdelning i rika och fatligaländer. Del avgörande måsle ändå vara: Hur är regimen? Är regimen enblodsregim, blir inte saken bätlre för att landet råkar vara litet och fattigt Uruguayär elt av de mindre länderna i Lalinamerika och förvisso inte etl av derikaste. är en av världens värsta tortyrkammare. 70 000människor har sedan militärkuppen passerat landets fängelser, och minst 40000 av dem har utsatts för tortyr. är del land i Lalinamerika därdel finns flest politiska fångar räknat per invånare. Till följd avfascisternas politik har 600 000 människor tvingats lämna landet. Befolkningenhar kraftigt minskal och är nere i 2,7 miljoner invånare. Före kuppen1973 hade lyckats uppnå en rätt bra ekonomisk och social standard -ivarje fall i jämförelse med andra latinamerikanska länder. är denstandarden fullständigt krossad. Före kuppen gick t ex. 21 96 av budgeten lillulbildning. är det knappt 13 96. I stället går 54 96 till armén och polisen.Uruguay kan fä mjuka lån från IDB med stora räntesubventioner. På papperet gårlånen till alt bygga social infrastruktur och liknande, men eftersommililärjunlan administrerar en sönderfallande social struktur kommer lånestödetoch räntesubventionerna i praktiken atl hälla regimen under IDB:s verksamhetförlänger förtrycket i . Vår internationella solidaritet är inte given en gäng för alla. Den ärinte något som bara står där stilla och prunkar - som en blomma i en vas.Solidaritet är något som kan växa och skjuta skott. Den kan utvecklas kraftigtDet internationella medvetandet i är slörre än för tio femton årsedan. Ändå är det bara ett frö till vad som kunde vara. Det gäller nu att fäsolidariteten att genomsyra alla områden i samhällslivet. Därför är det sätragiskt att de borgeriiga nu bryter mot vad som har varil en positivutveckling och tar ett steg bakåt. Biståndsministern har i etl anförande sagl: "Vimåsle bli medvetna om atl våra åtgärder när del gäller t ex. handel, sjöfartoch valutasamarbete har effekter för . Biståndet får inte vara eltsätt atl betala för och be om ursäkt för det vi gör på andra områden." Jag tycker atl det är synd alt de orden inte får vägleda den borgerligaregeringen i den här frågan. Idella anförande instämde , fröken samt herrar ochAndersson i (samtliga s). Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle: Jag kan inte hjälpa att i inte tycker attsvaren är för honom tillfredsställande. Men svar har lämnats , ochvill kalla dem borlförklaringar är del hans sak att ge dem ensådan benämning. Jag har svarat på frågorna, men jag kan förtydliga mig ännumer. talar om de nya länderna och säger att de torde komma att blimedlemmar, skall jag ge honom fakta. Det var fråga om tolv länder. Den 9 juli1976 - skriv upp det, - alltså efler centerstämman,undertecknade nio av dessa länder överenskommelse om bankens upprättande. Den10 deponerade och sinaratifikationsinstrument Där har fakta. Detta har hänt eftercenterstämman. Därmed är väl också dessa frågor besvarade tillfredsställande. Italienhar förklarat sig berett att vidta erforderliga åtgärder för medlemskap i ,men de parlamentariska procedurerna är inte avslutade. Också ochFrankrike har beslutat alt ansöka om medlemskap. En hel rad saker har alllsähänt sedan centerstämman. Chilehar fått sitt lån, säger . Ja, men faklum kvarstår: röstadeemot detta lån. Jag har också påtalat åtskilliga andra saker, t. ex.specialfonden där allra största delen av medlen går lill de fattigaste femtonländerna. Dettaär några fakta, men hur mycket jag än svarar och vad jag än svarar kommer herrBergqvist alt säga dels att han inte har fått svar, dels atl han inte ärbelåten med svaren. Men kan ju själv förklara hur det är med deländer med socialdemokratisk regim som blivit medlemmar i . Har de felbedömthela situationen? 6 protokoll 1976/77:145-146 vi frågat om helaeftermiddagen. Kan vi få ett svar. Har de socialdemokraliska regimerna gjortfel? Döm dem i så fall, , så alt vi får vela del. HerrWIRMARK (fp) kort genmäle: i hävdar alt av so-lidarilelsskälskall stå utanför IDB. Vi går emellertid in i IDB av handelspolitiska skäl. Dåfrågar jag: Varför skall vi avstå från denna handelspolitiska åtgärd, när herrBergqvist inte anser alt vi i övrigt skall avslå från åtgärder för alt främjaexporten till eller handeln med ? Del logiska vore väl att sägaatt vi över huvud taget inle skall handla med dessa regimer i . Menden konsekvensen vill socialdemokraterna inle dra. Beträffandefördelningen av lån vill jag bara upprepa all jag lalade om de bidrag somSverige kommer alt få betala in till IDB. Tio elftedelar av dessa bidrag kommeratt gå till special fonden. Vi vet alt över 80 96 av specialfondens medelnumera går till de femton fatligasle länderna. Här har diskuterats vilka dessaländer är. Jag vill fästa uppmärksamheten på all den kategori som herrHellström omnämnde är en snävare kategori än de fem.ton länder som åberopas iutrikesutskottets betänkande. Den kategorin inrymmer fiera länder, som nog ärmer sympatiska än de länder som räknade upp. Jag kan nämnaColombia, och . Till den kategorin hör väl också , omdetta land nu blir medlem i IDB. Tillslul, herr talman, vill jag bara apropå den lagändring som den amerikanskakongressen beslöl, innebärande atl mänskliga rättigheter skulle sammankopplasmed långivningen frän IDB, säga att väl ändå måsle erkänna atldel är ell framsteg att den lagstiftningen införts och all den nuvaranderegimen agerar för alt följa upp den. Alt man under den förslå liden kanskemåsle treva sig fram för alt finna hur den lämpliga avvägningen i verklighetenskall utformas är väl förståeligt, men jag har i varje fall inga rapporter omalt man avser att slopa denna lag.