prot · G00949 · 1976-12-31 00:00:00 — Vad hade jag då attväOa på? Jo, anlingen att göra kompletteringar till utredningen, alltsåunderlåta att över huvud tagel lägga någon proposition nu utan vänta till 1977,eller att dela på nybyggnad och ombyggnad och återkomma belräffande befintligbebyggelse. Jag valde att framlägga en delproposilion. Jo, därföratt vi på departementet kände till all det förekommer missar vid ombyggnad ochatt del fortfarande - när man har byggt om - finns dåliga soprum och dåligatransportvägar. Det har jag ytteriigare fått bekräftat under de senaste dagarnaav representanter för sophämtarna. Därtill hade vi väldigt på oss attöver huvud taget kunna åstadkomma denna proposition, för att det skulle kommatill beslut här i före juluppehållet. Jag vill poängtera att vigjorde det här just för att vi hade sophämtarnas bästa för ögonen. Jagkan också omtala för kammaren, att ingen kunde vara mera ledsen än jag när jagunder föredragningen blev klar över att dessa luckor fanns i utredningen ochatt vi var tvungna att göra kompletteringar. Många har haft invändningar, ävenbland de remissinstanser som man räknar med är positiva. Det kanjag belysa för kammaren genom att läsa upp Nr 49 senare delen av HSB;syttrande: "HSB anser all den föreslagna 48 b § bör kompletteras med atthänsyn även bör lagas lill de ekonomiska konsekvenserna, samt attförbättringarna bör genomföras i samråd med förvaltningarna och successivt medhänsyn till ekonomiska och praktiska förutsättningar." Detär en fråga om bl. a. just de ekonomiska konsekvenserna och vilka ekonomiskagränsdragningar man skall göra och vem som skall stå för kostnaderna. Jag skallinte göra några bindande uttalanden här. Men jag kan ändå peka på var man kanlägga kostnaderna. Jag anser t. ex. att det borde vara rimligt all man i bottenför alla de här upprustningarna lägger en del som helt och hållet skall fallapå fastighetsägarna. Men man kan också sedan för det som gäller ovanför tänkasig all hyresgästerna står för en del och dessutom att samhället bistår mednågot. Det är sådana här avvägningar som måsle göras, och det är precis det somt. ex. HSB har skrivit i sitt remissyttrande. Jagvill också påpeka att det här inte skall bli ett långdraget utredningsförfarande.Det skall vara en komplettering till det arbete som arbetsgruppen har gjort,en komplettering av fastighetsägare, och de enskilda, en komplettering avrepresentanter för hyresgästerna och en komplettering av någon från planverket.Den här gruppen skall ha kort lid på sig och sedan skall en proposition läggasfram. Del tillhör väl egentligen ovanligheterna att en regering så klartuttalar sig för och lovar alt det skall komma en proposition, som man har gjorti det här sammanhanget. Närsedan majoriteten i civilutskottet anger tidpunkten är dethelt i linje med min tidsplan. Vad är det då egentligen som skiOer oss ål, herrLindkvist? Jo, det är för ikraftträdandet. Men jag utgår från att vifrån regeringen skall kunna komma med ett förslag som är mer genomarbetat ändel som arbetsgruppen gav underlag för. Jagvill än en gång poängtera: Sophämtarnas arbetsförhållanden är skandalösa, ochde måste förbättras även i befintlig bebyggelse. Låt mig få säga detta fråndenna talarstol. Del har talats så mycket om pressdebatt här . Tyvärr harjag av någon anledning inte fåll delta i den debatten. Men det finns ingadelade meningar i ambitionen. Jag vill läsa upp vad jag skriver ipropositionen; del verkar som om en del inte har läst den: "Delfortsatta utredningsarbetet beträffande åtgärder för att komma till rätta medmissförhållandena i befintlig bebyggelse bör inriktas på alt åstadkomma ettsyslem som i likhet med arbetsgruppens förslag gör det möjligt att åläggafastighetsägare att avhjälpa förekommande brister." Detta är regeringensambitioner. Jaghar då vi har arbetat med propositionen och över huvud tagetarbetat med denna fråga blivit förvånad över att del inte har visat sigverksamt all vidla åtgärder med hänvisning till annan lagstiftning -jag länkerpå arbetarskyddslagen och hälsovårdslagstiftningen. 8Riksdagens protokoll 1976/77:49-50 iStockholms kommun säger vid förfrågan all man har praktiskt taget ingaanmälningar mot dessa dåliga förhållanden. Jag tycker det är dessa lagar somman behöver tillämpa tills vi får det bättre ordnat i den befintligabebyggelsen - en bättre arbelsmiOö för sophämtarna. Hen (): Bostadsministern har identifierat sig med ikanslihuset och avsvär hon sig den uppfattning som samma i planverkels styrelse . Eftersom ståndpunkternagrundar sig på samma material plus ell antal tillstyrkande remissvar blirnaturiigtvis frågan vad skälet är till att bostadsministern har släppt denuppfattning hon gav uttryck för så sent som . Sedansäger bostadsministern att det skall komma en proposition. Ja, men det är intedet som är intressant; det intressanta är vad som skall stå i dennaproposition. Vilken ambitionsgrad har den borgerliga regeringen när det gälleratt tillmötesgå sophämtarnas arbelsmiOökrav? Var tänker regeringen lägga sinkravnivå? Del är en av de huvudfrågor som jag har ställt under debatten och somden bekymrade ordföranden i civilutskottet klarade av med att säga; "Vilovar att det skall komma en proposition. Det är vårt positiva besked i dennafråga." Vilken är er målsättning när det gäller sophämtarnas arbelsmiOö? Bostadsministernklagade över mitt höga röstläge och tillskrev detta det långvarigasocialdemokratiska regeringsinnehavet. För ordningens skull vill jag säga lillbostadsministern att mitt röstläge inte har någon som helst anknytning till detlångvariga socialdemokratiska regeringsinnehavet. Jag tyckte det var skäl att talai klartext så all vi vet exakt var vi har varandra när det gäller en så viktigfråga som denna. Bostadsministernrefererar i sitt anförande den socialdemokratiska motionen och skriver underpå att förhållandena är skandalösa. Men argumenterar hon för en nyutredning - "del fanns luckor i de gamla utredningarna"". Dåfrågar jag: Vari beslår de luckorna? Utredningarna har gjorts av ambitiösaarbetsgrupper som i har fått samtliga politiska partier bakom sig.Vad är det som fattas i delta utredningsmaterial? Enligt vårt sätt all seingenting. Bostadsminislern säger ordagrant att när hon uppläckte luckorna iutredningarna blev hon ledsen och kände sig tvingad att tillsätta en nyutredning. Vad ligger det i begreppet "tvingad att tillsätta en nyutredning"? Det är ju bara fastighetsägarna som är direkta motståndaretill en lösning av det slag som arbetsgrupperna och sedermerasocialdemokraterna i riksdagsdebatten har föreslagit. Bostadsministerntar också upp remissvaret från . Det hade jag naturligtvisväntat att hon skulle göra. Där har nämligen HSB sagt att man tvingats tahänsyn till de ekonomiska konsekvenserna. Man har även fört in i debatten attförvaltningarna skall med i bilden när det gäller dessaförändringar. Vadfru bostadsminislern glömde bort, och det kan ju ske i hastigheten, var attnämna att HSB;s riksförbund i princip tillstyrkte arbetsgruppernas förslag ochalltså får anses slå bakom de åtgärder som den socialdemokratiska gruppenrekommenderar. Jag tror det är viktigt att säga det, eftersom detta är enviktig del av redogörelsen för HSB:s riksförbunds remissvar. Bostadsministernsäger också all hon kan tänka sig att en del av merkostnaden skall falla påfastighetsägaren, en del på hyresgästerna och en del kanske på samhället. Honsäger att det hör lill ovanligheterna alt en regering efter så utlovaren proposition. Det hör nog inte till ovanligheterna, men det hör tillovanligheterna att en regering efter så utlovar en proposition om varsinnehåll vi vet väldigt litet. När fru bostadsministern säger att en del avkostnaden skall falla på hyresgästerna frågar jag; Avser regeringen samtidigtatt förändra bruksvärderingen av hyreslägenheter? Det är den värdering vi sattin på den svenska bostadsmarknaden för all åstadkomma en jämnare hyressättning. Jag återkommer till höga röstläge. Det berornaturiigtvis inte på socialdemokraternas långa regeringsinnehav utan på att nilåtit denna fråga bero. Då kanske man tror att om man talar väldigt högt kanman döOa detta faktum. Jagsade, vad gäller remisserna, att även de som räknas till de positiva svaren -och dit räknas bl. a. HSB;s yttrande - innehåller många invändningar, bl. a.de invändningar jag ordagrant läste upp. Det faktum att det i så många av de s.k. positiva yttrandena finns så mycket invändningar gjorde att vi pådepartementet kände oss nödsakade att lägga fram propositionen i två omgångar. HerrLindkvist återkommer med frågan vad den nya propositionen skall innehålla.DetaOer är jag naturiigtvis inte villig att gå in på. Men jag har läst upp vaddel står i propositionen att den arbetsgrupp som skall komplettera materialetskall syssla med och vilken ambitionsnivå den skall ha. Man skall alltsååstadkomma ett system som i likhet med arbetsgruppens förslag gör det möjligtatt ålägga fastighetsägaren att avhjälpa förekommande brister. Längre lyckerjag inte man skall behöva gå. Det är väl klara besked. Jagsäger som sade förut: Det räcker inte att tala om var man tyckeratt det har funnits luckor och vad som skall ses över av denna arbetsgrupp.Herr frågar bara vad som skall göras. När man ändå bestämmer sig föratt man inte vill lyssna på varandra tjänar sådana här meningsutbyten väldigtlitet till, tyvärr. HenFRANZÉN (vpk): Den här debatten hänger sig fortfarande fast vid alt hyresgästernaskall vara med om alt betala en del av kostnaderna för de föreslagna förbättringarnai arbetsmiOön för sophämtarna. Jagtror inte all vare sig eller riktigt har fattalproblematiken med fördelningen av kostnaderna. En sak kan vi direkt slå fast,nämligen att fastighetsägarna kan begära vilka höjningar som helst, oavsett omman hävdar bruksvärdesprincipen eller, som säger att utredningenskall syfta till, att hyresgästerna skall åläggas en kostnad ovanpå den somfastighetsägarna skulle få. Fastighetsägarnakommer givetvis i mesta möjliga mån att använda sig av principen går det så gårdet, alltså det gamla klassiska tillvägagångssättet. För alt kunna stå emoldetta måste hyresgästerna ha "is i magen" och ocksåavsevärda kunskaper eller experthjälp för att kunna vinna rättelse ihyresnämnden. Somjag sade i milt tidigare inlägg kommer mängder av människor att falla förkraven från fastighetsägarna. Varken jag eller tror jag inbillarsig att fastighetsägare eller fastighetsspekulanter kommer att låta bli attgöra tappra försök. Märk väl att jag inte generaliserar. Del finns givetvis endel som inte tar lill sådana metoder. Men vi måsle slå vakt om allahyresgäster, särskilt de som har hyresvärdar som står ulan alla hämningar närdet gäller att tillgodogöra sig vad som är möjligt. HerrLindkvist och gick inte in på frågan vad som skall hända för dehyresgäster som inte berörs av bruksvärdesprincipen, alltså när det gäller delägenheter som inte är bostadslägenheter. Tänker man kanske skyffia över demesta kostnaderna på de hyresgästerna? Tillherr kan jag inte låta bli att återkomma ytterligare en gång. Det ärinte alls så givet, som ni socialdemokrater ger uttryck för i reservationen 2,att enligt bruksvärdesprincipen hyreshöjningar inte skulle kunna komma tillstånd i detta fall. , som skall förhandla ombruksvärdet, har i sitt remissvar till sagt föOande: "Enförutsättning för att konfiikler inte skall uppstå är att man vid genomförandeav åtgärder för att förbättra arbetsmiOön inte ger avkall på de boendesintressen. Tekniska lösningar får inte väOas så alt servicen försämras.Finansieringen av åtgärderna måste ordnas så att belastningen påboendekostnaden blir så liten som möjligt." Detinnebär ändå, och , all enligt bruksvärdesprincipenhar hyresgästföreningen, som skall förhandla om dessa hyror, den uppfattningenatt förbättringen av arbetsmiOön för sophämtarna kan inverka på hyrorna. Dettaremissvar stärker min misstanke att hyresgästerna mycket väl kan åka på att betaladetta kalas. Jagvill avsluta med att konstatera vad som sades , då renhållningsarbetareoch sophämtare från de fyra nordiska länderna var samlade i . Därsade man all stat och kommuner bör lämna bidrag och förmånliga lånemöjlighelerför ombyggnad av soprum och transportvägar i befintlig bebyggelse. Det är heltgivet att del måste till åtgärder, inte för fastighetsägarna utan naturiigtvisför att se till att sophämtarna får miOöer som är människovärdiga. Hen (); Jag vill tillföra protokollet några ord med anledning av frubostadsministerns senaste yttrande, där hon återigen gick till attack motsocialdemokraterna för att vi så länge har låtit den här saken bero. Låt mig dåsäga att vi har haft kontakt med facket i dessa frågor undersenare delen av och under hela 1970-taIet, och från fackligt hållhar man ansett sig i första hand böra försöka lösa problemen genom frivilligaöverenskommelser. När misslyckandet att nå resultat på den vägen numera ärkonstaterat, har man kommit till socialdemokraterna i och begärt attvi skall aktualisera frågan lagstiftningsvägen. Del är precis vad densocialdemokratiska gruppen har gjort. HSB:syttrande är positivt, säger fru bostadsministern. Ja, det är det. Det finnsmånga positiva yttranden, och jag konstaterar att det borde ligga mycket näratill hands att nu förslå alt tidpunkten är inne att praktiskt omsätta rådenoch anvisningarna och önskemålen i verkligheten och inte skjuta på det som frubostadsminislern har gjort. Nej,sanningen är den att fru bostadsministern har stått inför ett val mellan å enasidan fastighetsägarintressena och å andra sidan sophämtarnas arbelsmiOö. Honhar i varje fall t. v. valt fastighetsägarintressena. Det tycker jag är ettklart facit av den här diskussionen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 6mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultal: Ja - 157 Nej - 147 HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande ulskotlelshemställan och därefier i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i molionen nr33 av m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föOande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskotlets hemställan i betänkandet nr 6 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i molionen nr 33 i motsvarande Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på godkännande av dels utskottels motivering, dels den i reservationen nr2 av m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föOande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren godkänner civilutskottets motivering i betänkandet nr 6mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav föOande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposilion; Den som vill alt kammarenbifaller civilutskottets hemställan i belänkandet nr 6 mom. 3 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 157 Nej - 148 Ändradebeskatt-ningsreglerJÖr egenföretagare, m. m. §20 Ändrade beskattningsregler för egenföretagare, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1976/77:12med anledning av propositionen 1976/77:41 om ändrade beskattningsregler föregenföretagare, m. m. jämte motioner. I propositionen 1976/77:41 hade regeringen() föreslagit att skulle anta vid propositionenfogade förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, 3. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142), 4. lag om ändring i lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift, 5. lag om ändring i lagen (1959:552) omuppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föOande: "I bönan av delta år infördesregler om lättnader i den s. k. faktiska sambeskailningen. Samtidigtinskränktes utrymmet för inkomsluppdelning mellan famiOemedlemmar som bedriververksamhet genom ett fåmans-fbrelag. Enligt dessa bestämmelser måsle s. k.medhjälpande make arbeta minsl 600 limmar i verksamheten under beskattningsåretför all själv bli beskattad för värdet av sin arbetsinsats(600-timmarsspärren). Vidare gäller alt medhjälpande make inte i något fall fårbeskattas för mer än en tredjedel av makarnas sammanlagda inkomst avverksamheten (tredjedelsregeln). Lön till barn från föräldrar eller från ettfåmansförelag, i vilket någon av föräldrarna är företagsledare, skallbeskattas hos föräldrarna om barnet inte fyllt . Detsamma gäller - oavsettbarnets ålder - om barnet studerar på heltid utom när del är fråga om arbetesom utförts under sommarferier eller annat uppehåll på minsl en månad. Ipropositionen läggs fram förslag om uppmjukning av villkoren för individuellbeskattning. Kravet på medhjälpande makes arbetsinsats sätts ned från 600timmar lill 400 limmar. Tredjedelsregeln slopas helt. .Ändradebeskattningsregler för egenjöretagare, m. m. att barn som har fyllt 16år skall beskallas för värdet av sin arbetsinsats oavsett om barnet är anställthos föräldrarna eller annan arbetsgivare. Propositioneninnehåller också förslag lill ändring av den s. k. 80/85-procentregeln. Enligtnuvarande regler skall skatten nedsättas om del belopp som den skattskyldigeför visst beskattningsår måste betala i kommunalskatt, stat lig inkomstskattoch förmögenhetsskatt överstiger viss del (80/)av den skattskyldiges lillstatlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst (spärrbeloppet). I propositionenföreslås all också den skatlskyldiges egenavgifter (socialförsäkringsavgifteroch allmän arbetsgivaravgift som erläggs av egenföretagare) skall fä räknas ini det belopp som jämförs med spärrbeloppet. I fråga om skaltskyldig, som vidlaxeringen till statlig inkomstskatt fått särskilt investeringsavdrag elleravdrag för egenavgifter, föreslås vidare all spärrbeloppet skall utgöra 80/85 %av summan av den beskattningsbara inkomsten och de belopp varmed sådana avdragmedgivits. Vissaändringar av huvudsakligen teknisk karaktär föreslås i reglerna omschablonavdrag för egenavgifter m. m. Vidareföreslås alt premie för egen grupplivförsäkring skall få dras av somdriftkostnad vid beräkning av inkomst av jordbruksfastighet och rörelse. Egentbretagareerlägger f n. allmän arbetsgivaravgift på den del av inkomsten som överstiger18 . 1 propositionen föreslås att den avgiftsfria inkomsldelen höjs till30 . Denya reglerna om fördelning av inkomst mellan olika famiOemedlemmar och omavdrag för premie för grupplivförsäkring skall enligt förslaget tillämpas fr.o. Ändringen av 80/85-procentregeln skall tillämpasförsta gången i fråga om skall som påförs på grund av taxering.Höjningen av den avgiftsfria inkomstdelen vid beräkning av allmänarbetsgivaravgift skall enligt förslaget tillämpas på inkomster som las upptill beskattning fr. o. m. Idelta sammanhang behandlades motionerna 1976/77:30 av . (s), vari hemställts att beslutade attförslaget om ändringar i kommunalskatlelagen beträffande rätt lill avdrag förfamiOemedlemmars lön från företagsinkomster skulle avslås, atti förslaget om ändring av kommunalskatlelagen, i vad avsåg all företagarnasgrupplivförsäkringspremier skulle vara avdragsgilla i rörelsen, ordet"väsenlligt" utgick och all förslaget om ändring av lagen om allmänarbetsgivaravgift skulle avslås, samt 1976/77:31av m. fi. (vpk), vari hemställts att beslutade 1. att Ibrslagei om ändringar i kommunalskattelagenbeträffande rätt till avdrag för famiOemedlemmars lön från fbrelagsinkomsterskulle avslås. 2. att i fbrslaget om ändring av kommunalskattelagen,i vad avsåg alt förelagarnas grupplivförsäkringspremier blev avdragsgilla irörelsen, ordet "väsenlligt" utgick. 1. att förslaget om ändring av lagen om allmänarbetsgivaravgift skulle avslås, 2. all förslaget om ändring i lagen om begränsning avskatt i vissa fall skulle avslås. 1. belräffande spärreglerna i fråga om lön till makeoch barn m. m. att med avslag på motionerna 1976/77:30 och 31 i dennadel skulle anla proposilionen i denna del, 2. beträffande grupplivförsäkring att medbifall lill motionerna 1976/77:30 och 31 i denna del skulle anta proposilioneni denna del med den i motionerna föreslagna ändringen, 3. belräffande 80/85-procentregeln alt medavslag på molionen 1976/77:31 i denna del skulle anla proposilionen i dennadel, 4. beträffande egenföretagares allmännaarbetsgivaravgift att med avslag på motionerna 1976/77:30 och 31 idenna del skulle anla propositionen i denna del, 5. belräffande förfaltningsförslagen att riksdagentill föOd härav och av vad utskottet anfört skulle anta de vid propositionenfogade förslagen lill 1. lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) medde ändringar att 23 >; 1 mom., 30 1 mom. samt punkt 2 a av anvisningarnalill 22 5;, punkl 9 av anvisningarna till 29 ? ; och anvisningarna till 52 >;skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 2. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, 3. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) med deändringar alt ingressen och I >; skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, 4. lag om ändring i lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift, 5. lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Ändradebeskatt-ningsreglerJÖr egenföretagare, m. m. 1.av herrar , , Carislein och Weslberg i , ,samt (samtliga s) som ansett all ulskollel under 1och 5.1 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionerna 1976/77:30 och 31 skulle i vad avsåglimgränsen, iredjedelsregeln och lön lill barn avslå proposilionen 1976/77:41 idessa delar samt till föOd härav och av vad reservanterna anfört antautskottets förslag beträffande kommunalskatlelagen (1928:370) i denna del medde ändringar att dels20, punkl 2 av anvisningarna lill 20 >j, punkl 1 av anvisningarna lill 22 j,punkl 11 av anvisningarna till 29 ;;; och punkl 13 av anvisningarna lill 32 ;;skulle ulgå ur förslaget, delsanvisningarna till 52 j skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse. Ändradebeskatt- ningsreglerJÖr egenföretagare, m. m. 2.av herrar , , och i , ,samt (samtliga s) som ansett att utskottet under 4och 5.4 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionerna 1976/77:30 och 31 i vad avsågegenföretagares till allmän arbetsgivaravgift avgiftsfria inkomsldel och medavslag på proposilionen 1976/77:41 i denna del skulle avslå det vid propositionenfogade förslaget till lag om ändring i lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift. Hen ():