prot · G0097 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:7 §1 Anmälan av utsedda statsråd, m. m. Fredagen den 8 oktober1976 Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Enligt regeringsformens föreskrift får jag för anmäla destatsråd som jag utsett att tillsammans med mig ingå i regeringen. Ställföreträdareför statsministern är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är f justitierådet . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för försvarsdepartementet är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare herrJan-Erik . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för industridepartementet är ledamoten av denna kammare . Statsrådoch chef för kommundepartementet är ledamoten av denna kammare . dels ledamöterna av dennakammare Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Regeringspartiernaär ense om att - efter samråd medberörd personal - skall delas i ett ekonomidepartement och ettbudgetdepartement. Chef för ekonomidepartementet blir statsrådet för budgetdepartementet blir statsrådet . I anslutning till dennaanmälan vill jag ge till känna följande: Enighethar alltså nåtts mellan , och moderata samlingspartietom att bilda regering. Dess politik skall grundas på deriktlinjer som anges i denna regeringsförklaring. Medfasthet och ansvar skall vi föra en polilik i hela folkets intresse. Därvidskall vi söka ett så brett samförstånd som möjligt. Regeringenskall sträva efter att bryta tendenser till maktkoncentration och verka fördecentralisering och närdemokrati. Vi skall föra vidare en socialt inriktadreformpolitik och främja en utveckling som stärker den enskildes valfrihet. Viskall värna och utveckla vårt fria och öppna samhälle. Trygghetenför alla generationer och grupper står i centrum för vår politik. Solidaritetenkräver alt reformer för de sämst ställda sätts främst. Arbetslivets förnyelseförs vidare. Det skall ske i nära samverkan med löntagarnas och näringslivetsorganisationer. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en självklarutgångspunkt för regeringens politik. Densociala marknadshushållningen förstärks genom åtgärder som främjar konkurrensenoch motverkar såväl enskild som offentlig maktkoncentration. Regeringenskall föra en politik för sysselsättning och boende i alla delar av landei. Stränghushållning måste ske med naturtillgångarna. Tekniken måste anpassas lillkraven på en god miljö och ell samhälle i ekologisk balans. Grundenför ett framgångsrikt reformarbete är en stark ekonomi. En bättreskattepolitik, en näringspolitik som tar vara på utvecklingskraften också i demindre företagen samt en aktiv konjunkturpolitik är viktiga instrument för atttrygga arbete åt alla. Sociala reformer ges en ansvarsfull finansiering ochgenomföres i den takt som det ekonomiska utrymmet medger. Sverigesutrikespolitik skall trygga vårt lands självständighet och demokratiskasamhällsordning. Den skall medverka till fred och frihet, trygghet och rällvisaför världens folk. Denalliansfria politiken i fred syftande lill neutralitet i krig ligger fast. Dentryggas genom ett starkt försvar. Detnordiska samarbetet vidareutvecklas. Förbindelserna med fördjupas. Ettforisatt starkt stöd ges till . Våranslutning till tankarna bakom en ny ekonomisk världsordning är ett uttryck förden solidaritet vi känner med fatliga och förtryckta Regeringen avser attge ett ökat stöd till kampen för frigörelse i södra . Sverigemåste öka sina insatser i kampen mot nöd och hunger i de fattiga länderna.Enprocentsmålet för vårt bistånd skall ses som ett etappmål. Det svenskautvecklingssamarbetet med de fattiga länderna skall utformas så, att detfrämjar social och ekonomisk utjämning. Biståndet inriktas på människorna i defattigaste länderna. Itakt med kärnenergins expansion har hotet om spridning av kärnvapen ökatdrastiskt. Regeringen kommer att arbeta för en internationell överenskommelseför att stoppa export av kärnkraftsteknologi till länder som inte underskriviticke-spridningsavtalei. Instruktioner i enlighet härmed kommer att ges densvenska nedrustningsdelegationen. Riksdagenskall ta ställning till vilande grundlagsförslag. Ytterligareförstärkt grundlagsskydd för de medborgeriiga fri- och rättigheterna prövasskyndsamt. Proposition härom föreläggs . Förslagläggs fram om obligatorisk lagrådsgranskning av vissa lagar, beslutandefolkomröstning i grundlagsfrågor och utvidgad rösträtt för utlandssvenskar. Samtalen mellan och siaten fullföljs. Denenskildes rättsskydd skall förstärkas. Datalagen skärps för att öka skyddet förden enskildes integritet. Byråkratiseringen av vårt samhälle måste brytas.Kraftfulla insatser skall göras mot krångel, onödig centralstyrning ochsvårbegripligt myndighetsspråk. Den kommunala demokratin fördjupas. Kommunerna gesmöjligheteratt inrätta distriktsnämnder och direktvalda kommundelsråd. Denstatliga detaljstyrningen av kommuner och landsting minskas. Rådgivandekommunala folkomröstningar möj-liggöres. Regeringen är beredd att positivt pröva framställningar omändringar i den kommunala indelningen som är motiverade av hänsyn till denkommunala demokratin. Centrala uppgifter, särskilt vad gäller regionalplanering, överförs från de statliga länsstyrelserna till de folkvaldalandstingen. Förslag läggs fram om att samtliga lekmannaledamöter avlänsstyrelserna skall tillsättas av landstingen. Samhällsekonominoch utrikeshandeln påverkas alltjämt ofördelaktigt av den ekonomiskautvecklingen i vår omvärld. Del svenska näringslivets internationellakonkurrenskraft har dessutom försvagats. Kostnaderna har ökat snabbare än ijämförbara länder och infiationen ligger kvar på en oacceptabelt hög nivå.Handels- och bytesbalansen har inte förbättrats på det sätt som tidigareförutsetls. Industriproduktionen utvecklas svagt. Densvenska ekonomin står således inför svåra problem. Det framstår som enavgörande uppgift att skapa balans i samhällsekonominoch att stärka den internationella konkurrenskraften. Detta är också engrundläggande förutsättning för att förverkliga en målmedveten reformpolitikoch för att trygga sysselsättning och framsteg. Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Denekonomiska politiken måste därför i hög grad inriktas på att underlätta enutbyggnad av näringslivet och en ökning av exporten. Målet är att inom rimligtid återställa balansen i ulrikesbelalningarna och stegvis minska behovet avulländsk upplåning. Det måste ske i former som tryggar arbete åt alla ochunderiättar en effektiv kamp mot inflationen. Näringslivets investeringar måstestimuleras och ansträngningarna att öka exporten underiäilas. Regeringenkommer att inbjuda lönlagarnas och näringslivels organisationertill överiäggningar om en ekonomisk politik som kan trygga arbete åt alla, ökakonkurrenskraften och minska prisstegringarna. Somett led i denna polilik måste budgetpolitiken utformas så, att staten inte tari anspråk det för näringslivet nödvändiga utrymmet på lånemarknaden. En hårdprövning av nya utgiftsåtaganden från det allmännas sida blir nödvändig.Möjligheterna att snabbt reducera del ställiga budgetunderskottet är dockbegränsade. Stora automatiska utgiftsökningar kan förutses . Åtgärdermåste därför också vidtas för att stödja det enskilda sparandet. Förslag tillsparstimulerande åtgärder kommer atl läggas fram. Enskatteomläggning genomförs i syfte att underlätta den föreståendelönerörelsen. Utöver de sänkningar av statsskatten som föreslagits i tidigareproposition till kommer regeringen att föreslå sänkt marginalskattockså på inkomster . Det avgiftsfria beloppet viduttaget av allmän arbetsgivaravgift på företagares och fria yrkesutövares egnainkomster höjs till . Den exakta utformningen av skatteskalanoch åtgärder ägnade att tillföra statskassan erforderiiga inkomster fastställsefter hörande av arbetsmarknadens parter. Möjligheterna att ge förelagendispens från energiskatt utnyttjas inte i samma utsträckning som . En varaktig skattereform skall innehålla bl. a. sänktamarginalskatter i vanliga inkomstlägen, infiations-skydd i skattesystemet samtåtgärder för att hålla tillbaka de kommunala skattehöjningarna. Avdragsrättvid beskattningen införs för gåvor till ideella och humanitära ändamål. Detarbeie som pågår i syfte att bekämpa skattefusk och skatteflykt fullföljs. Regeringenskall sträva efter bättre hushållning med skattemedel. Ökade ansträngningargörs för att effektivisera den statliga förvaltningen och tillvarata allamöjligheter till besparingar. Enväl fungerande samhällsekonomi förutsätter ett decentraliserat näringsliv.Därför måsle näringspolitiken utformas så, att mindre och medelstora företagfår goda utvecklingsmöjligheter. Vårt lands ekonomi skall även i framlidenbygga på en socialt styrd marknadshushållning med fritt konsumlionsval, frikonkurrens och en aktiv konsumentpolitik. hället skall ta vara påenskilda människors vilja till initiativ och ansvar. Förslagkommer att läggas fram om vissa lättnader i fråga om arbetsgivaravgifter samtom ändrade skatteregler för familjeföretag. Avvecklingen av den faktiskasambeskattningen fullföljs. De mindre företagen ges goda kreditmöjligheter. Ägandeti samhället måste spridas. Privat och statlig maktkoncentration skallmotverkas. Regeringen avseratt lägga fram förslag omskärpt lagstiftning i syfte att motverka monopol och karteller samt sådanasammanslagningar av förelag som minskar konkurrensen. Därvid bör särskilt demultinationella företagens verksamhet uppmärksammas. De stora skattefriastiftelsernas maktställning begränsas. Regeringen avser inte att placerastatliga representanter i industriföretagens styrelser. Möjligheternaatt ge AP-fondernas förvaltning mera decentraliserade former kommer att prövas.Förslag kommer att läggas fram om en begränsning av fjärde AP-fondens rätt attköpa aktier i ett och samma företag. Utredningsarbetetom löntagarnas andel i företagens kapitaltillväxt fullföljs. i skall byggas ut till ett metallurgiskt centrum. Regionalpolitikenskall förstärkas, så att människor i olika landsdelar ges allsidigsysselsättning och service samt en god miljö. Bebyggelse i glesbygder och imindre tätorter skall underlättas. Samhällsplaneringen inriktas på att i slörreutsträckning samordna boende, arbete, service och fritidsfunktioner. Förslagskall läggas fram om ett fortsatt lägre uttag av den allmännaarbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet. trafikpolitik byggd på trafik i samverkan läggs fast. Ett program för den långsiktiga vägpolitiken läggs fram. Nyaarbetstillfällen måste skapas inom näringslivet. Det ger också resurser tillden ökade sysselsättning som krävs i statlig och verksamhel. Allaungdomar skall garanteras arbete, praktik eller utbildning. Arbetsförmedlingenförstärks och effektiviseras. Slödet till halvskyddad sysselsättningförbättras. Arbetslivet måsle anpassas till de handikappades krav. Enfemte semestervecka införs fr. o. m. Förslag om allmän arbetslöshetsförsäkringframläggs . Regeringenavser att föra en kraftfull politik för alt reformera arbetslivet och fördjupaarbetsdemokratin. Den nya arbetsrätten skall fullföljas, kampen mot dåligaarbetsmiljöer intensifieras. Förslag framläggs om en ny arbelsmiljölag. Arbetarskyddetges ökade resurser. Kontrollen av kemiska ämnen i arbetsmiljön skärps. Arbetet på jämställdhetmellan kvinnor och män påskyndas. Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Utredningen om jämställdhet mellan könen ges i uppdrag att undermandatperioden utarbeta förslag till lag mot könsdiskriminering. Detfamiljepolitiska reformarbetet fortsätter. Samhällets barnomsorg byggs utenligt beslut. Utbildningen av personal för barnomsorgen ökas. Normerfastställs för personaltäthet och gruppstoriek inom förskolan. En allmänföräldrautbildning byggs ut av stat, landsting och kommun i samverkan. Deallmänna barnbidragen och bostadsbidragen förbättras. Föräldrapenningen vidsjukdom utvidgas till att omfatta även ledighet vid skolstart. Småbarnsföräldrarges lagfäst rätt till kortare arbetstid och förlängd tjänstledighet.Föräldraförsäkringen byggs ut med en rätt lill ytterligareledighet motsvarande på heltid. Den kompletteras med ettvårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar. Stödet utformas så att del främjarvalfrihet och jämställdhet. Allamänniskor skall, oberoende av inkomsi, ha rätt till en god bostad. Det systemmed generella räntesubventioner och selektiva bostadsbidrag som riksdagenbeslutat ligger fast. Byggande och förvaltning av bostäder skall ske i formersom motverkar spekulation och stimulerar en kostnadspressande konkurrens.Lånereglerna för enskilt byggda fierfamiljshus förbättras. Valfrihet ochlikvärdiga boendekostnader mellan olika upplåtelseformer skall eftersträvas.Rätten att göra avdrag för räntekostnader bibehålls. Detär angeläget att förbättra bristfälliga boendemiljöer och att öka de enskildamänniskornas inflytande över sill boende. Bättre möjligheter för den enskildeatt äga sin bostad skapas, bl. a. genom att underlätta för hyresgäster att ibostadsrättsföreningens form överta ägandet. Bostadsadministrationenses över i syfte att åstadkomma förenklade och decentraliserade beslutsformer.Låneregler och andra bestämmelser görs mindre omfattande och detaljerade. Markpolilikenskall ge förutsältningar för en socialt inriktad bostadspolitik. Allmarkspekulation skall motverkas och den fysiska planeringen av mark ske iformer som säkerställer såväl angelägna samhällsintressen som den enskildesrättsirygghei. för bostadsändamål skall kunna upplåtas både med äganderättoch med tomträtt. Behovet av fritidsbebyggelse skall tillgodoses efterkommunala beslut inom riksplaneringens ram. Enklare regler eftersträvas förglesbebyggelse. Förslagframläggs om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken. Jordbruksmarken skallutnyttjas rationellt och skyddas från exploatering för andra ändamål. Därigenomkan vi trygga vårt livsmedelsbehov och bidra till världenslivsmedelsförsörjning. Sysselsatta i jordbruket tillförsäkras en med andragrupper likvärdig ekonomisk och social standard. Jordbrukspolitiken måsle,särskili i norra , ses som ett led i den aktiva Ökadvikt läggs vid samspelet mellan jordbruk och miljö. Jordförvärvslagstiftningenliksom jordbrukspolitiken i övrigt inriktas på att familjelantbruket skall varaden dominerande företagsformen. Det svenska fisket skallges bättre villkor. Miljöpolitikenskall bygga på en ekologisk grundsyn. Återvinning av resurser och återställandeav förorenade sjöar och vattendrag främjas. Utsläppen av svavel och andraluftföroreningar skall nedbringas. Våra hav och kuster ges elt bättre skydd motoljeutsläpp och annan nedsmutsning. Skärpta åtgärder mot supertankbåtar iÖstersjön är nödvändiga. Miljölagstiftningenses över i syfte att ge allmänheten vidgade möjligheter till inftytande överbeslut som berör den egna miljön. Regeringenskall föra en energipolitik som tryggar energiförsörjning och sysselsättningsamt ger handlingsfrihet för framtiden. Regeringenavser atl presentera program för effektivare energianvändning främst ibostads- och lokaluppvärmning samt i industriprocesser. En plan skall upprättasför utbyggnad av kraftvärmeverk. Särskilda finansiella förutsättningar skallskapas för en snabb utbyggnad av industriellt mottryck och utnyttjande avspillvärme. Energiforskningenskall i ökad utsträckning inriktas på att utveckla teknik för användning avförnyelsebara energikällor, såsom solenergi, vindkraft och jordvärme. Vidareskall eftersträvas ett effektivare utnyttjande av vattenkraften i redanexploaterade älvar. De outbyggda Norriandsälvarna och andra värdefullaälvsträckor skall bevaras. Elproduktionen i oljekondensan-läggningar skall sålångt som möjligt begränsas. Kärnkraftenär förenad med stora problem och risker. Främst gäller det hanteringen av detanvända bränslet och det högaktiva avfallet. Satsning på kärnkraft kan inteske, om inte dessa risker bemästras på betryggande sätt. I nuvarande lägemåste ställas som villkor att kärnkrafts-aggregat, som f n. är under byggnad,inte får tas i drift, om inte det berörda kraftföretaget dels kan företegodtagbart avtal om upparbetning av utnyttjat kärnbränsle, dels kan visa huroch var en helt säker slutlig deponering av det högaktiva avfallet kan ske.Barsebäck 2, som är färdigt, tas ur drift om avtal om upparbetning ickeföretetts före den . Regeringen avser att ta initiativtill förhandlingar i hithörande frågor med bl. a. och de berörda kraftföretagen. Föratl förbereda nästa beslut rörande energipolitiken tillkallas en särskildkommission. Den skall bl. a. ha till uppgift att granska och utvärderaerfarenheter och forskningsrapporter rörande kärnkraftens säkerhet ochmiljöpåverkan samt hanteringen av det högaktiva avfallet. Den skall vidareange tänkbara modeller för ett nytt energipoliliskl förslag som skallföreläggas 1978. En beredskapsplan for avveckling av kärnkraftenskall upprättas för att sättas i kraft, om säkerhetsproblemen inte Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Anmälanav utsedda statsråd, m. m. Kommissionenskall belysa den försörjningstrygghet som kan uppnås på längre sikl med deolika handlingsalternativen och ge en bedömning av kostnaderna. Vidare skallklarläggas möjligheten att, om opinionen inför nämnda riksdagsbeslutfortfarande är starkt splittrad, företa en rådgivande folkomröstning. Nylagsliftning om socialvården samt hälso- och sjukvården utarbetas. Riktlinjernaför hälso- och sjukvården skall syfta till utbyggnad av öppenvården. Denorganiseras stegvis som ett system med husläkare och mindre vårdenheter. Ävenhemsjukvården byggs ut. En kraftig utbyggnad av långtidsvården är nödvändig. Sjukförsäkringensersättningsregler för privatläkarvård skall vidgas så att ävenoffentliganställda läkare med fritidspraktik får rätt att ansluta sig tillförsäkringen. Tandvårdsförsäkringens regler om etableringskon-troll ses överoch försäkringen utvidgas till att omfatta även barn och ungdom. Samhällets stöd till dehandikappade förbättras. Pensionärernatillförsäkras en rättvis andel av det växande välståndet. Förbättringen avpensionerna fortsätter. De garantier som getts om värdesäkring av pensionernainfrias. Vid utformningen av en varaktig skattereform skall beskattning avfolkpension och sidoinkomster beaktas. Åtgärdervidtas för att förbättra invandrarnas villkor i det svenska samhället. Ettsamlat alkoholpolitiskt program utarbetas. Insatserna mot narkotikamissbruketförstärks. Ökade resurser ges till förebyggande åtgärder ochupplysningsverksamhet. Kampenmot brottsligheten intensifieras. Den enskildes trygghet till liv och egendommåste förstärkas. Polisen ges ökade personella resurser. Kriminalvårdenförbättras i syfte att främja återanpassning. Frivården spelar därvid en storroll. Reformpolitikenpå skolans område förs vidare. Den skall syfta till en god utbildning anpassadtill elevernas skiftande anlag och intressen. Små skolenheter och mindreklasser eftersträvas. Läroplansarbetetför inriktas på att ge bättre baskunskaper, större inslag avpraktisk yrkesorientering samt en närmare kontakt mellan skolan, arbetslivetoch samhället i övrigt. Genom en vidgad lokal beslutanderätt får lärare,elever och föräldrar ett ökat inflytande över skolan. Betygssystemeti och gymnasieskolan reformeras. Betygsfrågan inomvårdutbildningen skall ges en snar lösning. Flerplatser inrättas i vårdutbildningen för att möta behovet av personal i vården. Utbildningensinnehåll måste slå i centrum för reformarbetet inom den högre utbildningen, Basresursernaför forskning vid universitet och högskolor förstärks. Förslaget om den nyahögskoleorganisationen remissbehandlas. Ingen totalspärr får finnas förtillträde till högskoleutbildning. Regionstyrelser inrättas.Ansvarsfördelningen mellan centrala och lokala myndigheter ses över. Det studiesociala slödetreformeras. Stödettill kulturlivet förstärks och decentraliseras. Litteraturstödet reformeras.Kulturskaparnas ekonomiska situation förbättras. Förslagkommer att föreläggas om en ny organisation avradio-TV-verksamheten, som bättre tillgodoser krav på decentralisering ochmångsidighet. Presstödetskall så långt som möjligt bygga på automatiskt verkande regler. Diskrimineringenav invandrar-och minoritetstidningar upphör. Tidskriftsstödet byggs ut. Den politik som härredovisats skall regeringen således arbeta för. Föratt upprepa: Med fasthet och ansvar skall vi föra en politik i hela folketsintresse. Därvid skall vi söka ett så brett samförstånd som möjligt. Herr statsministernsanmälan lades till handlingarna. §2 Antalet suppleanter i utskott Somtidigare meddelats kommer val till talmanskonferensen och utskott att ske vidmåndagens sammanträde. Enligttill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit att ikonstitutions-, lag- och näringsutskotten skall utses 17 suppleanter, iskatte-, justitie-, utrikes-, försvars-, socialförsäkrings-, ut bildnings-,trafik-, jordbruks- och arbetsmarknadsutskotten 16 supple anter samt i övrigautskott 15. Jaghemställer att antalet suppleanter i utskotten bestämmes i enlighet medvalberedningens förslag, dvs. till 17 i konstitutions-, lag- och näringsutskotten,16 i skatte-,justitie-, utrikes-, försvars-,socialförsäkrings-, utbildnings-,trafik-, jordbruks- och arbetsmarknadsutskotten samt 15 i vart och ett av deövriga utskotten. §3 Kammaren åtskildes .