prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Genomåren har frågan om obligaioriskl medlemskap i sluderande-församlingardiskulerais livligt Siudenternas förelrädare har ena årel velal avskaffaobligaloriel, årel därpå pläderal för all obligaloriel skall vara kvar.Enigheten har ofta varil stor när del gällt atl slå fast alt principen med ettobligatoriskt medlemskap är felaktig. Problemel har varit alt hitta andralämpliga huvudmän för alla de uppgifter som åvilar studentkårernasamtidigt som de studerande tillförsäkras en rimlig ser- anser att de obligatoriska sammanslutningarnas arbete som fackligaföreträdare för de studerande har fungerat väl och varil av belydelse för denhögre ulbildningens utveckling, men att det på föreningsrätlsliga grunder ärprincipiellt förkastligt att tvångsvis ansluta individer till en visssammanslutning. Det obligatoriska medlemskapet i studerandesammanslulningarbör därför avskaffas. Statsrådetkan emellertid inte biträda obligaloriekommitténs förslag om ell formelnavskaffande av obligaloriel, kombinerai med viss av-giftsskyldighet Därförfinns del ingen möjlighel all avskaffa obligaloriel . Förall del obligaloriska medlemskapel skall kunna avskaffas krävs överläggningarmellan de berörda parterna, dvs. slaten, slijderandesam-mansluiningarna,kommuner och landsting. Statsrådet aviserar i propositionen att han inom kortkommer all ta inilialiv lill sådana överläggningar. reservalion yrkar utskottets socialdemokratiska ledamöler dels atl riksdagenskall ullala att kårobligaloriet bör avskaffas, dels att förhandlingarna börföras så, all förslag om avskaffande kan föreläggas 1977/riksmöle. Idessa ivå frågor slår majorilelen och minoriteten varandra mycket nära.Föredragande statsrådet gör i propositionen ett klarl slällningstagande för atldel obligatoriska medlemskapel i studerandesammanslutningarna bör avskaffas.Utskottsmajoriteten ansluter sig lill della och menar all någol ytteriigareullalande inte behöver göras. Överläggningarmellan parterna skall starta. Någon anledning all från riksdagenssida nu precisera när överläggningarna skall vara avslutade finns inle.Majorilelen ulgår ifrån all regeringen framlägger förslag om ett avskaffande avdel obligatoriska medlemskapel så snarl överläggningarna mellan parterna äravslutade. 1ell iredje yrkande kräver socialdemokraterna att även vissa grupper skall kunnaundantas från det obligatoriska medlemskapel. Om delta kan man säga följande. Delblir svårt att avgränsa denna grupp studerande. Det blir dessutom nya krångligabestämmelser som förs in under den korta övergångstiden, innan obligatoriet äravskaffat för alla. Del innebär dessulom att man medan överläggningarna mellanparterna pågår ger högskoleslyrelserna rättighet att gå in och beslula i frågorsom klarl påverkar sluderandesammansluiningarnas situation. Det måsle rimligenankomma på stude-randesammanslulningarna själva all under den här liden liksomhittills besluta om man vill bevilja den ena eller den andra gruppennedsättning av kåravgiften. Sådana regler lillämpas , t ex. när del gällerdi-sianssluderande. annan reservalion las frågan om aniagningen lill den kommunala högskolanupp. H 75 föreslog all regeringen skulle la slällning dels lill en utvidgningav del cenlrala dalorbaserade antagningssystemet vid UHÄ till att omfatta ävenkommunal högskoleulbildning, dels lill elt inordnande av sådan utbildning iUHÄ:s anlagningsorganisation redan dess- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. förinnan i den omfallningsom bedömdes praktiskt möjlig. Föredragande slalsrådel är inte beredd atl nu biträdaförslaget Han säger dock att det självfallet är angelägel atl få en samordningmellan SÖ och UHÄ när del gäller tidpunkter, blanketter m. m. för antagningtill högskoleutbildningen. I propositionen föreslås alt man i nulägetutnylriar den centrala somLandstingsförbundet har rekommenderat landslingen alt ansluta sig till. Redanav H 75:s efteriämnade papper framgår alt man var medveten om, all så längehuvuddelen av de kommunala högskoleutbildningarna har andra behörighets- ochurvalsregler än vad som gäller för högskolan i övrigl, går del inle all inordnadessa ulbildningar i del dalorbaserade cenlrala antagningssystemet vid UHÄ.Däremol kan man i och för sig överföra ansvarel för antagningen till UHÄ redannu. Utskottetsmajorilel delar här propositionens syn. Del finns inom Landstingsförbundelsram en central antagningsnämnd uppbyggd. Vi vet atl aniagningen är en av deverkligt kritiska punkterna inför starten av den nya högskolan. Del gällerdärför att hitta en praktisk form för all klara aniagningen till den kommunalahögskolan. I det läget är del rimligt att UtnyUja den antagningsnämnd som redanfinns, nämligen landslingens. Utskottetsäger klarl ifrån alt arbetet för framliden bör ske på ell sådani.sätt alt en framtida samordning av antagningarna inte utesluts. Man skall bl.a. bedriva ett gemensamt utvecklingsarbete. Det här är ett praktiskt sätt attlösa de här frågorna . Handlingsfriheten för framtiden finns kvar. Jagskall också, herr lalman, någol kommenlera den inledande texten i moiionen 1403av och . I utskottets betänkande har yrkandena imotionen behandlats och avslyrkls, men ulskollel har inle tagit ställning lillmotiveringarna. har några uppgifter hämtade ur motionen citerats itidningsartiklar, och det gör en kommentar nödvändig. Imoiionen sägs all den lolala ökningen av anslagen lill byråkratin inomhögskolan är medan ökningen för verksamhelen lolall skulle ligga på 5 9é.De uppgifier som lämnas i moiionen är inle hell korrekta, för alt uttryckasaken milt. För UHÄ har moiionärerna t ex. jämfört anslagsbeloppen för niomånader innevarande budgetår med helårsanslaget, dvs. 12 månader, för nästabudgelår. Då är del inle konstigt alt man får fram ökningen till . Görman i slällel jämförelsen mellan två hela budgelår blir ökningen . Sammasa!< gäller UHÄ:s anslag lill utredningar. Innevarande år fick man ellanslag som omräknat lill helår är 2,5 miljoner. I propositionen räknas detlaupp med 100 000 lill 2,6 miljoner. säger slalsrådel att pengarnaockså skall användas för ell sysiemarbeie avseende slu-diedokumeni.ation försocionomutbildning. Medel för detla har lidigare funniis under anslagetSocialhögskolorna. I realiteten är del alltså närmasl fråga om ett oförändratanslag, inte en uppräkning som sägs i motionen. Detanges inle i moiionen hur man kommit fram till siffran för ökningarna påbyråkratin. Men alt siffran i varie fall delvis är baserad på felaktigaberäkningar lorde vara klart. De skribenter som använi siffran har alltsåblivit vilseledda av motionens uppgifier. Ettannat och enligl min uppfallning riktigare sätt atl redovisa de satsningar somgörs i proposilionen är detta. Av de ca 130 nya miljoner som tillförshögskoleområdet satsas 65 miljoner på grundutbildningen, 10 på forskning, 36 påforskningsråden och den nya forskningsrådsnämnden och 21 miljoner på UHÄ,biblioteken och universitetsförvaltningarna. Del här gör lolall ca 110 miljonerpå forskning och uibildning och ca 20 på administraiion. Del ger en lilel mernyanserad bild av satsningen än vad som framgår av proposilionen. Den nya högskolan blir vad vi gör den till. Del är ett stort ochengageral arbete som lagts ned , men del kommer säkerlatl la ytterligare några är innan högskolan finner sin form. Det som liggerframför oss är framför alll en fortsatt satsning på ulbildningens ochforskningens innehåll. Jagvill med della, herr lalman, yrka bifall lill utbildningsutskottets hemslällani dess helhet Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. Hen () kortgenmäle: Fröken sade att vi ligger ganska nära varandra iobligaloriefrågan, och del kanske är rikligl. Men vi tycker att det ärolyckligt alt man tvingas att behälla obligatoriet nar den nya högskolanstartar , och vi är rädda för alt delta provisorium blir bestående litelför lång lid. Del är därför vi anser del vara så angeläget atl redani dag gör ett uttalande atl obligatoriet skall avskaffas möjligl ochatt vi sätter en press på regeringen, så att de förhandlingar som också vianser vara nödvändiga kommer lill slånd så snabbi all vi redan vid näslariksmöle kan falla ell beslut om obligaloriels avskaffande. Visslkan del vara svårl all avgränsa dessa olika grupper av sluderande, men del ärju yllerligare ett skäl för all vi trycker på för alt få obligatoriet avskaffatså snarl som möjligl. De förhållanden som kommer all råda vid olika högskolorkommer nämligen alt verka myckel underliga på många av de sluderande. En delstudenter som på heltid genomgår viss högskoleutbildning och vistas påhögskoleorten men som råkar tillhöra en av de linjer som inte omfattas avobligaloriel kommer inte med. Å andra sidan kan deltidsstuderande, som intealls tillbringar på högskoleorten och som tillhör annanfacklig organisation, Ivingas vara med. Det upplever vi som underligt, och delär därför vi reserveral oss för att högskolorna posilivi bör bedöma ansökningarsom sådana studenter gör för atl bli befriade från obligaloriel. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Fröken () korlgenmäle: Del sägs klarl ifrån i propositionen att slalsrådel har denuppfaliningen alt del obligatoriska medlemskapel bör avskaffas, men alt detockså är nödvändigl all bedriva överläggningar mellan de olika parterna innandel är möjligl alt lägga fram ett konkret förslag om hur avskaffandet skall gåtill. Alldet är en svår fråga tror jag atl vi som har varit engagerade inomstudeniväriden är väl medvetna om. Det finns många problem som man måsle hittalösningar på. Obligatoriekommitténjobbade för atl få fram ett resultat som i varie fall jag inlelycker är speciellt bra. Kommittén fastnade för alt man skulle avskaffa delobligaloriska medlemskapet men ha kvar tvånget att betala avgift under enganska lång övergångsperiod. Det är dock viktigt - det håller jag med herrSundgren om - att vi kan hitta en lösning pä denna fråga.Och del är från denna utgångspunkt som jag tycker det är viktigt atl nu salsaalll på alt lösa frågan. Då skall man inte under den korta övergångsperiod somdet kommer att handla om försöka föra in nya regler som kan försvåra dettaarbele. Delvar obligaloriekommitlén som ursprungligen förde fram tanken all sluderandeanslutna lill andra fackliga organisalioner t. ex. skulle kunna få befrielsefrån kåravgiften. Jag kunde förstå kravet när obligaloriekommitlén förde framdel, eftersom man då såg framför sig en tioårig övergångsperiod. Men nuhandlar del om belydligl kortare lider. Därför lycker jag all det viktiga äratt vi gemensamt försöker hitta en lösning på den stora frågan och därmed fåborl del obligaloriska medlemskapet för alla. Hen (): Den reformering av den högre ulbildningen som vi skall beslula ominnebär en förändring av både ulbildningens innehåll och högskolansorganisation. Proposilionen innebär i slort sett en avsevärd förbättringjämfört med de förslag som vi skulle ha fåll om vi haft en socialdemokraliskregering. Del är viktigt att undersiryka del. Detla gäller bl. a. vidgningen avden fria sektorn. Allleflersom erfarenheter vinns av dagens reform måsteemellertid arbetet forlsälla för atl skapa en allt bättre högskola medlyngdpunkien lagd på kvaliteten i undervisningen. Eltområde som tilldragit sig slort iniresse är ansvarsfördelningen mellancenlrala, regionala och lokala organ inom högskolan. Del är värdefulll atlstatsrådet i ell tal aviserat alt en översyn avansvarsfördelningen skall sällas i gång Ännu bättre hade det dockvarit om dessa frågor varil analyserade redan före beslutets ikraftträdande, Ulbildningsulskotlelhar under sill långa och lidskrävande arbele haft att behandla elt stort antalmolioner, och jag skall här i korthet kommentera ett par av dem. Ipropositionen anför föredragande statsrådet bl, a, att han ansluter sig lillregionkommittéernas förslag lill högskoleenheter Enligt delta förslag skullevi lill namnet endast ha två tekniska högskolor: ochtekniska högskolan i , Uttalandel väckte berättigad oro vid bl, a, dentekniska fakulteten vid , och della föranledde atl tvåmolioner väcktes med krav på att skulle bemyndiga regeringen atlfastställa att namnet tekniska högskolan i skall gälla även ifortsättningen, Ulbildningsulskotlel anser inte atl motionerna behöverföranleda någon åtgärd men understryker atl bildandet av större enhetersjälvfallet inle får leda till all de olika utbildningarna mister sin särartoch framhåller atl används benämningen tekniska högskolan iLinköping, Jagulgår ifrån all denna ulskotlels skrivning innebär atl regeringen, somslutgiltigt har alt fastställa enheternas benämning, inte har någon frånutskottet avvikande uppfallning, utan att tekniska högskolan i iframtiden får behålla detla namn. Detta överensstämmer hell med de starkaönskemal som finns lokalt, och del är även betydelsefullt frånrekryteringssynpunki när det gäller såväl lärare som elever, F,n, pågår en debatt om betygens vara eller icke vara, och detta gäller allanivåer inom vårt utbildningsväsende. Fröken var inne på del i sillanförande. De som är mesl kritiska mol beiygen - och ofla mesl högljudda -tycks i graderade betyg se anledningen till alla de svårigheter och brister somde upplever inom vårt utbildningssystem. Så är del givelvis inle. Del äremellertid angeläget att betygssystemet kan utformas så, all del molsvarar deönskemål som finns inom olika utbildningar. Detla framhålls också såväl ipropositionen som i ulskottsbelänkandet Sedanlänge tillämpas vid de lekniska högskolorna inte bara en fem-gradigbelygsskala, utan de blivande civilingenjörerna har därulöver möjlighel allgenom överkurser i vissa ämnen skaffa beiygen 6 eller 7 och därigenom profilerasina betyg. De kan ge dem en viss inriktning, som är av ulomordeniligl slortinformationsvärde i samband med exempelvis sökande av en anställning. Riksdagensbeslut i belygsfrågan är någol oklart formulerat. Detsamma gäller den nudiskuterade högskolepropositionen, där föredraganden anser all frågan om altminska antalet betygssleg får bedömas från fall lill fall. Några synpunkter påen ökning utöver de ire belygssteg som skall vara elt riktvärde framförsemellertid inte i propositionen, även om det sägs alt den beiygspraxis somulvecklas måsle beakias. Del är mol denna bakgrund värdefullt att utskottetklart säger ut all det även i framliden, t ex. vid de lekniska högskolorna,skall vara möjligl all använda fler än tre belygssteg. Idelta sammanhang vill jag säga några ord om den socialdemokraliskareservalionen 4. där reservanlerna begärt alt ett uttalande skall göras omavskaffande av graderade betyg. riksdagsbesluthar del inom ulbildningsdepartemenlel Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. gjorls en kartläggning avdet nuvarande betygssystemet inom högskolan. Ulbildningsminislern har kommiifram lill alt beiygssäliningen bör övervägas på nyll. Olika belygssysiemlillämpas inom olika ulbildningar. Mot bakgrund av del omfallande arbele sompågår på belygsområdet yrkar jag avslag på reservalionen 4. Utvecklingen synesdessutom i allt slörre utsträckning gå reservanlerna till mötes. Varieår väcks i ett antal motioner om inrättande av nya professurer. Debrukar i allmänhet avslås- i varie fall första gängen. öde har drabbal enfempartimotion från Östgölabänken om en professur i allmän onkologi viduniversilelel i . Ulskollel avstyrker motionen med hänvisning tillall ej lagil upp denna professur som prioriterad och alt UHÄ inlefört fram riänslen i sin anslagsframställning. Ulskollel erinrar om all delankommer på vederbörande myndigheter atl i budgetarbetet /79 prövaom en sådan riänsl skall prioriteras. Jagkan förslå utskottets motivering, men jag vill göra ett par kommentarer. Detär i lid ell belydande gap mellan myndighelernas pelitaskrivning ochframställningens behandling i utskott och riksdag. Situationen hinner förändrasunder mellantiden. Arbetsbördan för en läkare i allmän onkologi iLinköpingsregionen kan illustreras med en hänvisning lill atl där flnns enläkarriänsi på 132 000 invånare. Motsvarande siffra i är enpå 55 000. Del går helt naturligt inle all kombinera en sådan arbetsbörda med undervisning. Universileleli är i största behov av den professur i allmän onkologi som viföreslagil i vår motion. Så länge inte denna professur är inrättad i Linköpingsaknas de primära resurserna för forskning på della vikliga område. Detlaskapar pålagliga problem, bl. a. därför all frånvaron av forskning får negalivarekryieringseffekter när det gäller läkare inom della medicinska område. Detmotverkar givetvis vår strävan atl åstadkomma bäsla möjliga sjukvård. Det bördärför finnas anledning atl ålerkomma till denna fråga. Meddella, herr talman, ber jag all få yrka bifall lill ulskotlels hemslällan påalla punkler. Fröken (vpk)kort genmäle: hävdade all jag hade sagl all betygen är roten tillallt ont har vi i vpk givelvis inle sagl. men vi anser alt betygen bidrarlill en konkurrensmentalitel inom såväl som högskolan och atl demotverkar kolleklivitet och solidarilel i studierna. Vi hävdar också alt debidrar till ulslagningen som böriar redan i . Vi anser vidaie altbeiygen motverkar ett utvecklande av en allernaliv pedagogik i bägge fallen,och därför har vi alliså krävi och kräver all betygen skall avskaffashell inom de grundläggande ulbildningarna och på sikl även inom högskolan ochall fållar beslut om avskaffande av de graderade betygen inomhögskolan. Hen (): När vi för snarl tog de grundläggande besluten för denreform vi är på väg all bekräfta slällde sig tvä av de borgeriigapartierna, och moderala samlingspartiet, på väsenlliga punkter vidsidan av reformen. Jag beklagade då särskill alt , som tidigareaktivt medverkat i våra utbildningsreformer, inle fullföljde sinutbildningspoliliska linje ulan ställde sig i ledet med de konservativakrafterna. Moderaierna har ju alltid varil litet av särlingar inom utbildningspolitiken. Iregeringsställning har det emellertid inom dessa partier skett en väsentligtillnyktring. En folkpartislisk utbildningsminister ställer sig nu bakom deflesla av de grundläggande värderingar som hans parti avfärdade.Det är glädjande och ett bra exempel på vad ett handgripligt möte medverkligheten kan leda lill. Jag vill, herr lalman, uiirycka mintillfredsställelse med au högskolereformen efler många, alllför många, årsmödor nu till väsenlliga delar kan tas i så stor enighei. har varil en seg kamp för atl nå fram till dagens beslut.Ulbildningsminislern har vid del här laget fäll göra samma erfarenhel som jaggjorde i ämbetet, atl den konservativa opinionen vid en del av högskolornaalkjämt är myckel högljudd och stridbar när del gäller all försvara privilegieroch särdrag. Jag gör mig heller inga illusioner om alt dagens riksdagsbeslutsnabbi förändrar situationen, i all synnerhet som ulbildningsminislern på enväsenilig punkl, lill vilken jag skall återkomma, har gått den konservativaopinionen lill möles. Detsom framför alll oroade oss inom socialdemokratin när vi tog initiativ tillreformeringen av högskolan var all trots en kraftig expansion av den högreutbildningen under 1960-talel kvarstod en markant social snedrekrytering tilluniversilel och högskolor. Och den snedrekryleringen är särskill sned i frågaom utbildningar som iraditiorielk leder till yrken med hög prestige och godalöneförhållanden. Iakttagelsen är inte unik för . Den internalionelladebatten under både 1960- och 1970-lalel har visat att utbildningsexpansionenunder endast i begränsad utsträckning har bidragit jämnare fördelning av bl. a. välfärd. Detär därför del har varil naluriigl all betona att utbildningspolitiken måstesamordnas med insatser på andra områden inom arbetsmarknadspolitik,socialpolitik osv. Det är därför viktigt all undersiryka atl den högskolereformvi nu skall genomföra är en social reform, en jämlik-helsreform, på samma sällsom de stora utbildningspolitiska reformerna i och gymnasieskolanunder . Vad del gäller är atl utplåna principiella ochpraktiska gränser mellan ulbildningar och atl göra ulbildningen tillgänglig förbredare grupper. Delta förutsätter atl en högre utbildning i ökad ulslräckningplaneras och fördelas på olika grupper, regioner, ulbildningsformer osv.ulifrån fördelningspoliiiska ulgångspunkler. Villkoren för lilllrädel lillhögre uibildning måsle förändras för all möjliggöra en breddad rekrylering, menockså ulbildningens in- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. nehåll, organisation ochlokalisering måste medvetet planeras för alt lillgodose nya gruppers behov.Delta är högskolereformens principiella bakgrund. Dagensbeslut innebär alt huvuddelen av 18-19-åringarna som slutar skolan och det sloraflertalet medborgare kommer atl ha allmän behörighet för högrestudier. Differentierade urvalsregler kommer också alt ge oss en mer allsidigrekrytering. Därför är del viktigt atl del samlade utbudet avhögskoleulbildning breddas och differentieras för alt motsvara de nya behov avhögre utbildning som den vidgade rekryleringen kommer alt innebära, är enförutsättning för all de yrkesverksamma skall kunna utnylria universitets- ochhögskoleorganisationen. Det är enligl min mening av utomordentlig belydelse.Äldre sluderande kan få sina utbildningsbehov tillgodosedda även inom andraområden än de iradilionelll fria fakulteterna, där vi har en storandel personer , Ellannat väsentligt inslag i debatien om den nya högskolan har varil kravet på atlden högre utbildningen liksom andra grenar av den offentliga verksamheten skallriäna alla medborgare och därför slå under inseende och inflytande av valdapolitiskt ansvariga samhällsorgan. En högre utbildning kan inte fä vara enangelägenhet uteslutande eller ens i första hand för dem som är verksamma iden. På den här punkten var motståndet stort från och moderaternaför . Det är utomordentligt glädjande att utbildningsministern nu iallt väsentligt ansluter sig lill den grundsyn gav uttryck åt i delförra beslutet. Jag vill betona att den här grundsynen självfallel inte innebäratl man skall avstå från alt ta lill vara de unika kunskaper och erfarenhelersom de har som arbetar inom högskolan. Men del är min bestämda övertygelse atlom man vill anpassa högskolans verksamhetsformer till en mer allsidigrekrylering av studerande och om man vill differentiera det samladeulbildningsulbudei med hänsyn lill den pågående förnyelsen av arbels-marknadoch arbelsliv, så är det av stor betydelse all högskoleverksam-heien bedrivs idemokratiska former som liknar dem som vi har på samhällslivels övrigaområden. Påen viklig punkl innebär den proposilion vi behandlar ell avsleg frånriksdagsbeslutet , Den borgerliga regeringen, inkl, alltså,har velal reservera ett s, k, frilt utbildningsområde - eller viss fri seklor,:>om kallar del. Det kan vid första påseende göra ettoförargligt intryck, men i själva verkel är förslaget så suddigt utformat attdet är slor risk all denna eftergift för en konservativ opinion i praktikenurholkar de grundvärderingar som regeringen i det principiella avseendelframfört - att vi skall få en jämlik fördelning av resurser ochutbildningsmöjligheter över hela högskoleområdet. Vivet av erfarenhel all kraftiga och okontrollerade svängningar i tillströmningentill de fria fakuketerna, och därmed utflödet på arbetsmarknaden, fårbelydande negativa effekler som särskilt häri drabbar de lägre socialgrupperna,Förvänlningarna pä ulbildningen har svikils, och i grup- per ulan studielradiiionhar del medfört rädsla all salsa på högre sludier. Därförkan del som ulbildningsminislern nu högsläml kallar frihet i själva verket visasig bli en klasslagsordning, som främsi gynnar de redan privilegierade.