prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Delmå vara alt BNP i är högre än i flera andra länder, men därmed är intesagt att man skulle kunna avbryta eller minska bislåndel sä starkt som mangjorl. skulle ju fr. o. m. , om jag inte tar fel, påböria sinindustrialiseringsprocess, och det var då ni gick in och menade: Nej,självständighet och ekonomiskt oberoende för i sådan omfallning vill viinte vara med om. Det måste vi försöka förhindra. Delär ytterligare ett skäl lill all ni var med om att sänka biståndet. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) korl genmäle: Herr talman! De principer för demokrati som jaganförde här är inget speciellt centerprogram. kan läsa dem i elldokument som är antaget i FN 1966. De står nämligen i konventionerna om demänskliga rättigheterna. Hämta del där, om inle tror på vad jagsäger. Konventionerna finns tillgängliga här i är också översattalill svenska. Ifråga om gör påståenden som är hell felaktiga. Jag harcenterns molion från förra årel i min hand. Jag skall läsa litel Internationelhutvecklingssamarbete m. m. ur den för ,efiersom han synes vara mycket ovillig att läsa interpellationer och sådani sominte passar hans egna åsikler. I motionen säger vi i fråga om länderval ochländerramar: "När våra samarbeisländer i allmänhet och programländer isynnerhet kan bedömas av egen kraft svara för sin befolknings livsmedelsbehov,sociala och medicinska hälsa bör avtalen omprövas. Kan därtill uppvisas klaratecken till att dessa länder också kan uppehålla och successiviförbättra levnadsförhållandena i det egna landet bör, i samarbele med dettaland, det svenska biståndet avvecklas i takt med alt lidigare ingångna avtaloch överenskommelser fullföljs." Därefter hänvisar vi till en motion år1975, där vi ansåg oss kunna konstatera en sådan utveckling på . måsleherr Måbrink inse att vad han yttrade var hell gripet ur luften. Det varju välatl jag hade motionen till hands så all jag kunde läsa upp ett stycke ur denför . Del behövs tydligen att man gör det. i (s): När det gäller anslaget lill Internationella ulvecklingsfonden, ,har vi socialdemokrater en reservalion där vi föreslår att det svenskaårsbidragel skall höjas med 68 milj. kr. till 320 milj. kr. Den borgeriiga majoritetenhar bestämt sig för en ökning av årsbidragel med 161 milj, kr, lill 413 milj.kt Anledningentill att vi socialdemokrater vill hålla igen på anslagsökningen är inte att vihar ändrat vår inställning till . Orsaken är hell enkelt att vi inom dengivna biståndsramen på 3,5 miljarder vill satsa mer påsödra . Vårsyn på och dess verksamhet är alltså oförändrad. Vi är kritiska på en delcentrala punkter, men genom att behålla årsanslaget på en så hög nivå som 320milj, kr, markerar vi vår vilja att fortsättamultilateralt biståndssamarbete inom lDA:s ram, Elt anslag på 320 milj, kr,skulle innebära all i absoluta tal fortfarande var den sjunde störstabidragsgivaren bland industriländerna. Vi skulle bidra med väsentligt mer änflera större industriländer, som , , ochBelgien, och ungefär mer än . skulle med ett årsbidragpå 320 milj. kr. också i fortsättningen vara del industriland som i förhållandetill sin bruttonationalprodukt ger det ojämförligt slörsla bidraget. Detskulle vara helt omöjligt atl internationellt beskylla för njugghel isina anslag rill , Mendet är, som sagt, inle denna vår unika tätposition bland givarländerna somgjort att vi lagt oss närmare 100 milj, kr. lägre än den borgerligamajorilelen. Orsaken är att vi behöver pengar till en väsentlig ökning avbislåndsanslagen till södra . Del är ett inslag i vår mer offensivabiståndsstrategi. Vi föreslär 15 milj, kr, mer till befrielserörelserna iZimbabwe, och , Vi föreslår 25 milj, kr, mer lill Mozambiqueför atl stödja den regering som får ta de hårdaste törnarna i konfrontationenmed Vorslers och Smiths rasistregimer. Vi föreslår 30 milj, kr, ytterligaretill , som forlfarande lar på sig en mycket slor börda i kampen förfrihet i södra , Och vi föreslår ytterligare 15 miljoner till , Pä dessa fyraanslagsposter får vi nej av den borgerliga majorilelen. Närbudgeten presenterades basunerades del ut att regeringen gjorde slorasatsningar på södra . Men då man granskar siffrorna visar det sig atlregeringen faktiskt i slällel netto skurit ned de av SIDA begärda anslagen tillsödra - visserligen bara med 15 miljoner, men ändå en minskning. När visocialdemokrater nu föreslår en klar polilisk markering av vår vilja att bidratill frigörelsekampen genom att höja anslagel med yllerligare 85 milj. kr., dåsäger den borgerliga majorilelen nej. Avalla de störa orden om saisning på södra blir del nu kvarnäsian lika litet som av allt skrytet om all vi under nästa budgetår skullekomma all överskrida enprocenismålei. Denomdisponering av bislåndsanslagen som föresläs i reservalionerna borde inieöverraska någon. 1 fjolårets bislåndsproposition och i ulrikesutskolletsskrivning för ett är sedan gjordes klara förbehåll. I regeringsförslaget sadesatl vårl fortsatta bidrag lill måsle avvägas mol andra biståndsinsatser.Och vi fortsatte: En sådan prövning bör naturiigen la hänsyn till hur målen förden svenska biståndspolitiken bäst främjas. Del enhälliga ulskotiet skrev sammasak. Närvi nu säger att vi bättre främjar målen för den svenska biståndspolitiken, omnärmare 100 milj. kr. satsas i södra än om de går till en ytterligarehöjning av vårl årsbidrag till , så är del en politisk värdering som ger sigsjälv från socialdemokratiska utgångspunkter. Del är bara atl beklaga alt denborgerliga majoriteten kommer till en motsatt slutsats och lycker attIDA-bidragel är viktigare än stödet till södra . DålDA:s bidragsländer i millen av mars gjorde upp om bidragen för den närmastetreårsperioden låste sig vår nya regering för 413 milj. kr. Dessaförhandlingar om den s. k. femte påfyllnaden hade eljest varit ett bratillfälle alt ta ner del svenska årsbidragel till mer normala proportioner, IDAfår nämligen jusl en extra påfyllnad med ca från nyabidragsgivare, främst vissa OPEC-länder, Bislåndsminisiernsäger nu här all del iroligen inle blivii några 32 miljarder lill IDAfram lill 1980, om karskal upp sig och sagl all man visserligen även ifortsättningen avsåg all bidra mer än någol annal industriland, men att manändå säg det som vikligare atl salsa 300 milj, kr, isödra , All lilla pä del saltet skulle ha sriälpt hela den femteIDA-påfyllnaden är nog att överdriva vår betydelse i det slora sammanhanget.Det är kanske lätt för en ny biståndsminister alt överskatta sin roll närIDA-givarna möts. Menden nya regeringen skall ha ett erkännande för att den fullföljt den lidigareregeringens politik på några punkler. Det är bra all det nu Internationelhutvecklingssamarbete m. m. 5 prolokoll 1976/77:123-124 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. skall göras en översyn avröstreglerna i specielll med hänsyn lill inflytande inomVäridsbanken, Detär också bra att man pekar på betydelsen av att satsa på de fattigaste ländernaoch alt bistå de fattigaste befolkningsrupperna och atl FN:sutvecklingsstrategi nämns i del sammanhangel. Framtidenfår utvisa om de stora västliga industriländerna, som i realiteten bestämmerdet mesta inom världsbanksgruppen, känner sig förpliktade att i prakliskhandling ta någon hänsyn till dessa deklarationer. Densocialdemokratiska kriiiken mol har främst koncentrerats lill tvä cenlralaområden: för det första att väslmakisinflylandet - och dä främst - varil så totalt dominerande, att önskemål ochpriorileringar kommit i andra hand. och för det andra all - som en följd avdenna väsldominans - inte i tillräcklig grad salsal påutvecklingsstrategier som syftat lill en jämnare inkomstfördelning, socialrättvisa och oberoende. Menhell avgörande för vår inställning har varil önskemål. De har genomåren varit angelägna att öka långivningen via . Världsbanksgruppen är juden ulan jämförelse största källan för obunden internationell kredilgivninglill . Något alternativ till världsbanksgruppen, och då speciellllill , finns det heller knappast realistiska förutsättningar för inomöverskådlig tid. Påsenare år har också långivningen genom - dit ju våra biståndsanslag går -fåll en inriktning som bättre motsvarar de svenska önskemålen. Vi har kunnalregistrera en strävan all söka nå fram med bislåndel till de fattigastebefolkningsgrupperna i de fattigaste länderna. Jordbruks-ochlandsbygdsutveckling, utbildning, och avlopp saml familjeplanering ärverksamhetsområden som fått ökal uirymme. Självfallelfinns del också åtskilliga inslag i världsbanksgruppens verksamhel som vibestämt tar avstånd från. Dit hör bl. a. - inte lDA:s - samarbelemed militäriunta. Men som medlemmar i en mellanfolklig organisation fårvi ibland vara beredda att också godta beslut som vi själva inle kan slälla ossbakom. ytterligare tecken på del breda u-landsiniressel förvärldsbanksgruppen är del nya förenade inträde som aktiv medlem iVärldsbanken. En ny anslagspost i årels biståndsproposition är anslaget tillAsialiska ulvecklingsbanken. blev 1966 medlem i banken men har intesedan dess deltagit med några bidrag lill bankens verksamhel. Vi har längekritiserat banken för atl den koncenlrerat del mesta av sin utlåning i relativtvälutvecklade länder i och att man salsal pä traditionellakapitalintensiva projekt. Ett enhälligl ulrikesuiskotl framförde denna kriliksä senl som . Nupåstår vår nya regering all del skell en omfördelning av bankens utlåning lillförmån för regionens fattigaste länder. Det stämmer inle med del siffermaterialsom redovisas. Banken har nämligen yllerligare koncentrerat sin utlåning tillde relativt rika i regionen. gick mer än två tredjedelarav lånen till , , och Thailand.Därför bör t v. inte engagera sig med biståndsmedel i Asiatiskautvecklingsbanken. Vaddel här nya anslagel i själva verkel handlar om avslöjas i remissyllrande med anledning av handelsdeparlemen-lelspromemoria Ökade insalser för svensk export till . Industriförbundetlikställer där , , med Asiatiskautvecklingsbanken. Vid en föredragning inför ulskollel i går bekräftade ocksåInduslriförbundets talesman all man ser IDB och Asiatiska ulvecklingsbanken somhell jämförliga, när del gäller au öka möjlighelerna för svensk export Manexemplifierar i remissvarel med ASEA, som enligl uppgifl skulle ha gått misteom stora exporlorder för all inle aklivl engageral sig i Asialiskaulvecklingsbanken. Jag citerar ur remissyttrandet: "Industriförbundethälsar med tillfredsställelse att nu återupptar bidragen lill denAsialiska ulvecklingsbanken och även tillskjuter ett belydande belopp lill dessspeciella utvecklingsfond. Detta bör ge svenska förelag ökade möjligheter attdelta i projekl som finansieras av banken. Det är vår förhoppning all Sverigeäven i fortsällningen skall lämna bidrag lill AsDB och dess speciellafond." Engagemangeii Asialiska ulvecklingsbanken är alllsä främsi en ex-porlfrämjande ålgärd avsamma slag som del av handelsdeparlemenlel föreslagna engagemangei i IDB. Mankan då fråga sig varför pengarna lill den asialiska banken hämlas frånbiståndsanslaget Varför denna skillnad? Hade del inle varil renhårigare allockså finansie-a engagemangei i Asialiska ulvecklingsbanken viahandelsdeparlemenlel? Delanslag lill Asialiska ulvecklingsbanken som den borgerliga majorilelen senarehär kommer alt rösta igenom innebär ett ylierligi beklagligl sleg mol ensammanblandning av svenska kommersiella inlressen med vår bislåndsverksamhet Jag yrkarbifall lill reservalionerna 1, 2 och 3. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Herr förste vicetalmannen () korl genmäle: Herr lalman! De socialdemokraliska förslagenbaserar sig på SIDA:s ursprungliga förslag. SIDA:s totalsumma var 3 900miljoner. Socialdemokraterna har själva medverkat lill alt pruta detla belopptill 3 550 milj. kr. Jag vill fråga i : Hur stämmer della,när man pruiar hundratals miljoner ner till 3 550 miljoner? Kan man dåforlfarande åberopa eil belopp som man själv har varil med om atl prula? Deltotalbelopp ni åberopar existerar ju inle ! Ändå har ni i flerareservaiioner baserat era yttranden på elt belopp som ni själva inte haraccepterat Hen i (s)korl genmäle: Del är ju ingel ovanligt all man pruiar på äskanden -frågan är hur manpruiar. Här är del ell faktum all regeringen gick ul med slorareklamlrumman och sade: Vi gör en myckel slor sals- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. ning på södra . Vadman i realilelen hade gjorl under budgeiarbelei var all man skuril borl 15miljoner från äskade anslag lill södra . Nuföreslår vi en myckel kraftigare ökning än den SIDA hade föreslagit Därmedmarkerar vi vår viljeinriklning. Vi föreslär 85 miljoner utöver regeringensförslag. Jag tycker inle all man kan lala sä förfärligt storordigt ombidragsökningen till södra när del i reala pengar inle rör sig om mer änca 5 96. Del är omkring 5 96 reall som regeringen har ökal anslagen lill södraAfrika. Del är faktiskt inte så mycket all skryta med. Sedanmåste jag säga att del är allvarligl att så kraftigt sänka anslagel lillTanzania. Den motivering som nu kommer med förvånar mig ganskamyckel. Han säger all en av orsakerna lill nedprul-ningen är au inleär en demokrali som han för sin del kan acceptera. Jag undrar just ombiståndsministern ställer sig bakom den moiiveringen för sänkningen av anslageltill . Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) korl genmäle: Herr talman! Del som i senasisade om var väl ungefär motsatsen till det jag sade, nämligen au viinle kan finna några länder som uppfyller alla kriterier - allra minsl del somgäller demokrali. Jag gav några exempel, och jag sade atl de länderna inte hardemokratiskt styrelseskick. Det var på det sättet jag yttrade mig om Tanzania.Sedan svarade på något helt annat än jag frågade om. Hanutvecklade synpunkler på en annan fråga. SIDA har föreslagit ett anslag på 3900 milj. kr. och socialdemokraterna lillsammans med andra vill prula ned deltalill 3 550 milj. kr. Men ändå fortsätter man i sin argumentering att utgå frånde 3 900 miljonerna. Det jag frågade var: Vad är det för logik i den sorlensberäkningar? Beräkningar av det slaget gör socialdemokraterna inle bara när detgäller södra , ulan också i de andra socialdemokraliska reservationernahar man hänvisat till SIDA:s ursprungliga förslag. i (s)kort genmäle: Med risk för all upprepa mig försöker jag än en gång förklara för herrBengison vad det här handlar om. Det är inle så atl vi socialdemokrater hållerfasl vid SIDA:s ursprungliga förslag, ulan vi lägger oss väseniligl högre, ipengar räknal 70 miljoner över SlDA:s förslag. Vad jag sade lidigare var allregeringen går ul och skryler med sin höjning - men den är i själva verket enreducering av SIDA:s förslag. Va(deballen handlar om är hur vi skall använda ungefär 90 milj. kr. - om vi skalllägga del beloppel på en ökning av årsbidra'gei lill eller om vi skallsalsa det på södra . Jag försökte i min anförande förklara varför vilycker atl det i dagens läge är mycket viktigare all salsa på en anslagsökninglill befrielserörelserna och lill , och . är enmer offensiv bislåndsslraiegi, som myckel bällre än er överensslämmer med derikllinjer som gäller för svensk bislåndspolilik. Del är bara all beklaga atlden borgeriiga ma- jorilelen har varil såpassiv och så undfallande all den inle vågal ta Nr 123 endiskussion om bidragspåfyllningen till och på det säliel kunnal Onsdaeen den frigöra 100 milj. kr. 4 i: loy-y har erfarenhelerna visal oss hur nödvändigl del ärall huvudprinciperna för vårl iniernalionella bisländ i slora drag ligger fasl.Även om majorilelen av svenska folkel helhjärtat stöder de anslrängningar somgörs från svenskt håll såväl för atl minska slora lidanden som i form avinsatser för undervisning, kultur eller teknisk ulveckling så är del angelägelatl våra insalser stöds av alla i värt land. Misstanke om atl våra bidragsmedelinle kommer lill nytta eller kommer folk eller grupper till godo som intebehöver dem får inle finnas. i sill betänkande nr 1970 lade "fast grundprincipernaför svensk biståndsverksamhet påpekade ulskollel att den svenskabiståndspolitiken lill sin allmänna utformning och inriklning sedan begynnelsenpräglals av stor kontinuitet och siadga. Men ulskollel sade också 1970 när detgälide förändringarna av de principerna - och jag vill gärna påpeka det medsärskild hänvisning lill , mot bakgrund av de beskyllningar honriktade mot åtskilliga talare från regeringspartierna i dagens deball - altbeständigheten i de slora dragen ändå inte har hindrat all biståndspolitikenmed hänsyn till de erfarenheler som gjorls och den internationella deballenkunnal modifieras, preciseras och vidareutvecklas. Självfallelmåste delta gälla också i fortsättningen. En helt statisk inställning lillländerval, omfattning eller uiformning av vårl bislånd skulle motverka biståndelseffektivitet och värde. Imolion 337 av m. fl. har yrkats atl skulle ultala allnya avtal innebärande svenskl bislånd ej bör ingås med land vilkel är aktivtengageral ulomlands vid militära operationer som icke rimligen kan betraktassom vidtagna i självförsvar. Frågangäller alltså om ett land som aktivt bedriver krig i annal land, kanske pålångl avstånd från det egna landet, skall erhålla svenskt bislånd. I och försig kan man säga all redan det s. k. falligdomskriteriel, dvs. den av riksdagenbeslutade principen för länderinriktning, enligl vilken bisiåndet skallkoncentreras lill fattiga länder, borde utgöra ett hinder för bislånd Ullsådant land. Ettland som har råd med krigföring för annat lands räkning besitter eller får frånannal håll medel av en sådan slorleksgrad atl våra svenska biståndsmedel vid enjämförelse måste le sig små. Atl man kan utbilda, utrusta och underhålla samttransportera tiotusentals soldater till främmande land Ulgör i sig elt teckenpå all landets ekonomiska standard är sådan all landel inle torde uppfyllakravet på all höra lill de falligasie. Ulskollelsläller sig kriliskl lill molionens krav och påpekar all det kriterium föravbrytande eller avveckling av biståndssamarbete som föreslås inte syneslillräckligl klarl och Uttömmande för alt ulan svårighel Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. kunna lillämpas i allalänkbara situalioner och avstyrker därför motionen. Jag kan inle förslå vari oklarheten skulle ligga. Ingen vill förmenaeil folk räiten all försvara siu land mol främmande intrång eller all inomlandel kämpa för oberoende och självsländighel. Om ett land däremol aklividellar i krigshandlingar i annat land ulan att det egna landel på något sätlhotas kan del inte ligga någon oklarhet i delta. Däremot bidrarutskottsmajoritelens skrivning till alt skapa oklarhet om gällande principerför svenskl bislånd. Jag syftar då på principen all vi skall inrikla oss på defattigaste länderna. Motionenskrav överensslämmer enligt min uppfattning väl med stals-ulskotlets ullalandefrån 1970 om alt gjorda erfarenheter motiverar atl biståndspolitikenmodifieras, preciseras och vidareutvecklas. När våra principer för svensktbistånd lades fast hade vi inte ställ inför sådana situalioner som las upp imoiionen i fråga. Däremol akiualiserades principerna i samband medmiliiäriunlans övertagande av makten i , och en överväldigande folkopinionoch riksdag log konsekvenserna och stoppade svenskl bistånd lillChile. Det lycker jag också är ell bevis för all inga utfästelser kan göras somtäcker "alla tänkbara situationer". HerrHernelius och jag har fogat ett särskilt yttrande lill belänkandel. Vi har inlevelal föregripa behandlingen i sedvanlig ordning av bistånds-utredningensbelänkande och har därför avstått från alt reservera oss, men jag har härredogjort för våra synpunkler. Jag skulle vilja ta upp en sak till. antog FN:sgeneralförsamling deklarationen om avskaffande av diskriminering av kvinnor.Deklarationen utgör en milstolpe i FN:s arbete för alt främja mäns och kvinnorslika rättigheter i enlighet med stadgans beslämmelser. Nuhar elt decennium gåll, och myckel har skett, men del är också mycket som inlehar förändrats. Del är därför glädjande alt en konvention om avskaffande avdiskrimineringen mol kvinnor är under utarbetande. Den skall behandlas avECOSOC och av Dendeklaration som antogs för snarl lio år sedan måste för många frän u-ländernale sig som ett utopiskt aktstycke. Ändå är del så att social och ekonomiskutveckling i många länder hindras just genom diskrimineringen av kvinnorna.Jag vill uttrycka del önskemålet atl man vid arbetet med denna konvention frånsvenskt häll kommer alt göra de eftergifter som är nödvändiga för allkonvenlionen skall få en sådan uiformning att den också kan ratificeras avu-länderna. Fleralalare här har redovisal personliga erfarenheter. När del gäller den svenskabiståndspolitikens inställning till kvinnorna har -det erkännandet görjag gärna - varil föredömligt i sitl klara konstaterande att vårt bisländ ocksåskall bidra lill att förbältra kvinnornas situation, del må vara genommödravård eller utbildning, i de olika biståndsländerna. Men del finns ändå enlendens lill atl i svenskl biståndsarbete komma med lekniskalösningar av förnämligt slag, samiidigl som dessa lekniska lösningar indirektbygger på förutsättningen all kvinnorna kan fungera t. ex. som lastdjur för detvatten eller den konstgödsel som de tekniska anordningarna så finurligt framställer. Minerfarenhel när jag beskådade elt svenskl vattenprojekt i var allvattnet visseriigen kom, men hade del varit män som burit de tungavallentunnorna på sin rygg hade projektet kanske också omfattat ulveckling avdistributionen av vatten. Jagtror att kvinnofrågan i är av så slor betydelse att viinle bara skall inrikta vår biståndsverksamhet pä alt förbällra situationenrenl allmänt för kvinnorna när del gäller hälso- och sjukvård, utbildning ocharbele utan att vi också i varie svenskl biståndsprojekt skall försöka tahänsyn till hur projektet som sådant kommer att inverka på kvinnornaslevnadsförhållanden i del land där projektet skall verkställas. Jag har ingel yrkande förulom bifallsyrkande till utskottetsbelänkande. Jag har i huvudsak talat med anledning av det särskilda yttrande nr2 som finns fogat vid utskottets betänkande. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Idetta anförande instämde (). Herrandre vice talmannen tillkännagav atl anslag utfärdals om sam-manirädelsfortsällande . Fröken (vpk): kommunisterna har under en följd av år krävt alt Sverigeskall lämna Världsbanksgruppen. föreslär regeringen inte bara fortsattmedlemsskap ulan också höjda bidrag. Världsbanksgruppenhar gjorl sig känd som en pålitlig understödjare avreaktionära och korrumperade regimer på olika håll i världen. Del finns gott omexempel på det. nekades stöd under den försiktigt progressiveGoularls tid, men efter kuppen mot hans regim 1964 har , där olikafascistiska militäriunlor avlöst varandra, blivit en av de största mottagarna.Likadant är det med , som efter massakern på över en halv miljonnationalister och kommunister 1967 har fåll ell omfallande slöd frånVärldsbanken och . Andra förtryckarregimer som har fått och får stöd ärSydkorea, och , Under 1960-lalel flödade lånen rikligt. När Allendetillträdde salle stopp för alla nya lån i envälorganiserad aktion samordnad med övriga USA-banker, Och så, endast någradagar efler den blodiga militärkuppen då Pinocheis mördariunla tog maklen,meddelade Väridsbanken dessa gangsters alt "banken var beredd atl prövaden chilenska silualionen som ell speciellt fall som kanske skulle krävaspeciella former av bislånd", I prakliken innebar delta att blev enav huvudmoliagarna för , Medan en växande opinion fördömerjunians terror och svällpolilik Internationelltutvecklingssamarbete m. m. hävdar bankens företrädareall "grunden nu är lagd för social ulveckling i ", Nuär del inle atl förvåna alt banken för denna politik. Den är hell uppknutenkring de amerikanska storbolagens inlressen av vad man kallar ellinvesleringsvänligl klimat, dvs. alt man skall göra sig så slora profller sommöjligt. Bankgruppen är helt uppknuten kring den amerikanska regeringensimperialistiska politik.