prot · G00960 · 1976-12-31 00:00:00 — Här brister det betänkligt i mångafall. Det finns inte tillräcklig beredskap med sakkunnig personal som kaningripa vid eventuella olyckstillbud, exernpelvis i en hamn. Jag skall någotbelysa det problemet med ett par exempel. IStockholms frihamn inträffade etl läckage på etl fat, innehållandekloracetylklorid. Siuveriarbetarna som utförde lossningen hade bara enklamunskydd vid arbetet - ett skydd som måsle anses hell otillräckligt. Lossningenskedde , men giftfaten stod kvar , dåläckaget uppstod. Siuveriarbetarna upptäckte att det ur etl av de 15 fatenpyste ut gul rök. tillkallades och böriade bespruta fatet medvatten. Det visade sig vara elt hell felaktigt bekämpningsmedel. tillkallats konstaterades atl giftet i fråga skallneutraliseras med natriumkarbonat, något som brandbefälei i delta fall intehade en aning om. Kloracetylklorid reagerar häftigt med vatten. Utveckling avhögloxiska ångor sker , vilket innebär slora risker för förgiftningav alla som befinner sig i närheten. Manfrågar sig vad del beror på att etl sådant katastroftillbud inträffar. Delfinns ju bestämmelser om hur man skall hantera dessa varor. Det skall klartdeklareras vad det är för slags gift som ifrågavarande kolli innehåller.Däremot saknas det strikta bestämmelser om hur man får lagra giftiga ochvådliga ämnen. I det här fallet kunde inte personal klart utläsavilket gift det var fråga om. Fatet var bara märkt "Giftigt" och"Frätande". Här var det således fråga om ett brott mot gällandebestämmelser, dvs. i fråga om deklarationen. Men sådana brott sker vidhantering av giftigt gods. Vardet nödvändigt atl placera giftfaten bland annat gods och där människor måstevistas? Men här saknas också bestämmelser. Hur länge skallgods, som innehåller giftiga ämnen, få slå kvar ulan att det avhämtas avmottagaren? Här finns det heller inga bestämmelser som föreskriver skyldighetatt avhämia godset inom viss lid. Det finns heller inga föreskrifter som klartsäger hur det skall gå till vid lagring av giftiga och vådliga ämnen. Och härhar det faktiskt inträtt en försämring jämfört med tidigare, då giftnämnden varövervakningsorgan. Då föreskrevs att vid lagring av gift skulle det finnaslokaler som godkänts av giftnämnden, och dessutom skulle det finnas engiftföre-slåndare på sådana ställen där gift lagrades. föreskrevs i dentidigare gällande giftförordningen. Men inga sådana krav kan resas vidlagring av gift. Det är en brist och ett oacceptabelt förhållande. Elt annat exempel sombelyser della ytleriigare vill jag också ge. IVästerås hamn ligger ell parli på 50 lon am-moniumnitral,elt ämne som är både giftigt och explosivt. Del är förpackal i plaslsäckar, ochdel är dåligl söqi för läckningen- endasl några presenningar skyddar mot väder och vind. Dessa säckar håller nupä all vittra sönder. Lagringen av giftet utgör en stor miljöfara för helaVästerås. har begärt att partiet skall tas bort, meningenting har hänt. Mottagaren, som är Arosbygdens Lantmän - ell förelag inomden jordbrukskooperaliva föreningsrörelsen - föredrar att belala kajhyra islällel för att göra något åt giftpariiet. Ammoniumnitralär elt ämne som, om det exempelvis blandas med olja av något slag, kanförorsaka kraftiga explosioner. ämne användes förr som sprängämne igruvorna. För atl något beskriva dess sprängverkan vill jag nämna atl det såtidigt som 1919 i -närmare bestämt i Ludwigshafen, där mestbetydande kemiska industri då fanns - inträffade en explosionsolycka som krävde500 människoliv och orsakade slora materiella skador. I del här fallethandlade del också om av nämnda ämne. Man förstår då vilken risk manlöper genom all ha detla parti av gift kvar. Det kan inte få vara så alt ettenskilt företag självt skall kunna avgöra vilket som är mest ekonomiskt - attlåta etl parti gift ligga kvar mot betalning av kajhyra eller all frakta bortpartiet. Det måste vara så att myndigheterna skall kunna ålägga förelagel atlta bort skräpet. Men på det här området råder det fortfarande anarki. Etlannal exempel: - alltså i år- inträffadepå nytt ett tillbud vid lossning av gift i frihamn. Vid lossningenlappades elt fal innehållande nairiumcyanid. Innehållet rann ul på kajen.Brandkåren lillkallades även och fick sanera. Undersaneringsarbetel hade brandmännen s. k. kemskyddsdräk-ter - enskydd.sutrustning som i stort sett täcker hela kroppen och skyddar moteventuell gasutveckling. Vid del här tillfället var det ganska fuktigt påmarken och stor risk förelåg för all det skulle bildas cyanväle, elt gift somär nära nog dödande. Siuveriarbetarna som lossade giftet hade även idet fallet en torftig utrustning bestående av ell enkelt munskydd. Mångafier exempel på inträffade olycksfall och tillbud skulle kunna anföras. Men jagskall nöja mig med dem som jag nu har nämnt. Hurskall man då lämpligast komma åt de här riskmomenten och få ordning på delhela? Ja, enligt min mening måsle det först och främst bli en bättre kontrollav transporterna av giftiga och vådliga ämnen. Fartyg och lastbilar som kommerlill måste kontrolleras effektivare. När del gäller fartygslransporlervore det bäst att dessa gick till ett fåtal hamnar i och att dehamnarna utrustades så atl det i första hand fanns etl skjul avsell förupplaslning och lagring av giftiga och vådliga ämnen. Vidare borde del i variesådan hamn finnas välulbildad ansvarig föreståndare för dessa s. k. giftskjul,så all lagringen kunde ske på be- Omhanteringen av miljöfarligt gods Omhanteringen av miljöfarligt gods tryggande sätt, ochstuveriarbetare och annan personal som kommer i beröring med dessa ämnen när dehämtar eller avlämnar gods borde utrustas på ett betryggande sätt och få enriklig skyddsutrustning vid sådana arbeten. Del innebär naluriiglvis ettekonomiskt åtagande att utrusta vissa hamnar med giflskjul och engiftföreståndare, men enligt min mening är det nödvändigt. Kostnaderna härförskulle kunna betalas med medel ur arbetsmiljöfonden. Man tar ju till mycketannat ur den - man skaffar biljardbord, bordtennisbord och andra mindre vikligasaker. Jag förnekar inte alt också det är nödvändigt - för trivselns skull -men de skyddsåtgärder jag har föreslagit är absolut nödvändiga. Jag vill nufråga industriministern om det inte är både realistiskt och klokt att införaett system liknande det jag här har skisserat. Statsrådetnämner också atl det snart kommer nya anvisningar för stuverifacket, dvs. nyastuverianvisningar, och det är riktigt. Men dessa kommer inte atl nämnvärtändra förhållandena. Nya anvisningar kan visserligen innebära viss skärpning aven del tidigare bestämmelser, men de kan tyvärr också föra med sig enuppmjukning av tidigare strikta bestämmelser. Man kan inte ha förstoraförhoppningar på nya anvisningar och tro att de skall vara allena saliggörandeoch lösa alla problem. Jag tror inte att industriministern har den illusionenheller. Närman 1965 gav ut nya anvisningar för stuverifacket innehöll dessa allvarligauppmjukningar av de tidigare klara och strikta bestämmelserna i 1941 årsanvisningar. Det återstår att se vad de nya anvisningarna, som kommer ut imitten av detta år, innehåller. Vi kanske då får anledning att återkomma tillsaken. Transporterav farligt gods är förknippade med samma problem som den övriga hanteringen avsådant gods. Del är nära nog omöjligt au kolla alla transporter av fariigtgods, eftersom så många sysslar med sådana. Först och främst borde endastseriösa transportförelag, som har föruisätlningar alt utföra transporterna påett betryggande sätt, komma i fråga för arbeten av detta slag. Det kan intevara vettigt alt vilken småskutiare som helsl kan åla sig sådana transporter.Vi vet alt det alltför ofta inträffar olyckor och haverier, som i sämsta fallkan betyda rena miljökatastrofer. Manskulle också få en bättre kontroll av transporter av giftiga ämnen om det fannsnågon som besiktigade ekipagen innan de gav sig ut på vägarna. Dessutom bordeinriktningen vara att så långt det är möjligt överföra sådana transporter lilljärnväg, vilket måsle betraktas som väsentligt säkrare än lastbilstransporter.Det är något att ha som målinriktning. Men då fordras det striktarebestämmelser än . kan, som sagt, nära nog vem som helst åta sigsådana transporter. Del är först när det händer en olycka som ansvarsfrågankommer upp lill diskussion. Men dä kan det redan vara för senl - då kan redanett helt samhälle ha förgiftats, om exempelvis grundvattnet blivit förgiftatvid ett lasbilshaveri. Kontroller skullelämpligen kunna ske vid de hamnar som - om mina propåer sätts i verket -har giftföreståndare. De skulle också kunna kontrollera s. k. tank-trailers,som lossas från fartygen och i regel kopplas direkt till dragfordon och ulannågon som helsl kontroll skickas ut på våra vägar. Inte sällan förekommer detatt dessa tank-trailers kommer till skada under sjötransporten om det ärdåligl väder, och det är inte alltid sådana skador upptäcks och åtgärdas innantransporten på-börias. Det här var några synpunkler som jag har på dessa problem och som jaganser är värda atl beaktas vid kommande arbete för att komma till rätta med deproblem som otvivelaktigt är förknippade med hantering och transport av giftigaoch vådliga ämnen, både på våra vägar och i våra hamnar. Mot bakgrund av de exempel som åberopar skulle man kunnatro att det inte har hänt någonting när det gäller kontroll av och regler förhantering av farligt gods. träder det emellertid i kraft etlregelsystem för arbetet med farligt gods i hamn, och för styckegodstransportenkommer motsvarande förändringar av bestämmelserna. Därigenom blir del,har jag låtit mig .berättas, en väsentlig upptrappning av ambitionerna i syftealt förebygga olyckor och händelser av den art som exemplifierade.Jag tror att vi skall vänta med att värdera det arbete som har lagts ned pådetla område - det är de facto elt ganska omfattande arbele - tills vi har settdet nya regelsystemet och kan bedöma dess värde i praktiken. Somjag nämner i mitt svar föreslås också i den budgetproposition som ligger påriksdagens bord att industriverket, som i hög grad svarar för tillsynen ochsamordningen av regelsystemet när del gäller transporterna av farligt gods, fårväsentligt förstärkta resurser. Via industriverkets aktiviteter höjersamhället ambitionen väsentligt när det gäller alt hålla transporten av fariigtgods under uppsikt och förebygga olyckliga händelser, som självfallet kan fåmyckel beklagliga konsekvenser för den engagerade arbetskraften. Jagvill i detta sammanhang också erinra om - och jag tror alt det är en mycketväsentlig del av frågan - att vi under detta år i kommer att få taställning till förslaget om en ny arbetsmiljölag. För frågan om hur manpraktiskt skall tillämpa det regelsystem som finns trorjag aU de möjlighetersom den nya arbelsmiljölagen erbjuder kommer atl bli av avgörande betydelse.Jag ber att också noterar arbetsmiljölagens slora betydelse isammanhanget. När det gäller utformningen av reglerna för hantering av godseti hamnarna har arbetarskydds-styrelsen utifrån sina allsidiga erfarenheter haftett avgörande ord med i laget. Därmed kan vi räkna med atl den arbelsmiljölagsom kommer också får en avgörande betydelse för kontrollen av detta storaområde. Omhanteringen av miljöfarligt gods Omhanteringen av miljöfarligt gods Hen (vpk): Jag vill inte pänågot säll förringa betydelsen av de åtgärder som är vidtagna och de åtgärdersom är planerade atl vidtas. Visst är del riktigt att det kommer nya bestämmelser,men del är svårt att få ett kontrollsystem som fångar upp de slora riskerna vidtransporter utifrån. Detviktigaste tycker jag är att det fastställs alt några hamnar skall vara de endai som får ta emot giftiga ämnen och att man i dessa hamnar harkontrollstationer för dels fanygen, dels det emballage som giftet är förpackati. Dessutom måste siuveriarbetarna få en riktig utrustning - där brister detkolossalt . Det är alltså dessa frågor som jag tycker är de viktigaste. Dennya arbetarskyddslagen kommer naturligtvis att innebära en ytterligareförstärkning. Men det kommer fortfarande att vara så att det slutligen äryrkesinspektionen som avgör om etl arbele skall få utföras eller inte. Om deanvisningar som yrkesinspektionen då har alt hänvisa till är svaga, blir detheller inga kraftåtgärder. Det är det som är det allvarliga. Jaganser att man borde ha en striktare kontroll av hanteringen när det gällerhamnarna och transporterna från hamnarna. Denordning som tidigare rådde men som tyvärr inte var effektiv eflersombestämmelserna inte efterlevdes innebar att giftet skulle förvaras i skjul, somvar godkända av giftnämnden enligt bestämmelser i giftförordningen. Man skullemycket väl kunna tänka sig att ha en sådan bestämmelse och atl skjulet godkännsav arbetarskyddsstyrelsen. Vidare skulle man kunna ha en föreståndare förhanteringen av dessa giftiga ämnen och han skulle också ansvara för att denpersonal som arbetar i dessa skjul får en riktig utrustning. Han skulle ocksäkontrollera att alla transporter från skjulen sker med godtagbara fordon. Detär sådana ålgärder jag skulle vilja ha industriministerns syn på. Vore inte deten framkomlig väg för alt få en skärpning av kontrollen? Sådana åtgärder harinte nämnts i skyddsanvisningarna - de har varit ute på remiss och jag har fåttta del av ett korrektur. Någon åtgärd av delta slag föreslås inte heller iarbetsmiljöutredningens förslag till arbelsmiljölag. Hur de andraförordningarna som skall träda i kraft senare är utformade vet jag faktisktinte, eftersom jag inte tagit del av dem. och jag är överens om att man här måste vidta allalänkbara ålgärder för alt förebygga olyckor. Jag föreställer mig att deålgärder som här skisserade har övervägts eller kommer attövervägas av arbetarskyddsstyrelsen. Det är inte möjligt för mig att här i dagvärdera de olika slagen. Det får göras i annan ordning av de ansvarigamyndigheterna. Eftersomdel är arbelarskyddsstyrelsen som har utarbetat de nya regler för hantering ihamnarna av farligt gods, som träder i kraft , tycker jag attdet är att dra litet förhastade slutsatser när man säger atl det är dåliga regler.Arbelarskyddsstyrelsen måsle rimligen vara den myndighet här i landet som största erfarenheten av de risker som uppkommer vid hanteringen av farligtgods. Jag har allt förtroende för arbetarskyddsstyrelsen i delta avseende.Därför trorjag ocksä att del finns en värdefull koordinering mellan de reglersom gäller och den blivande arbelsmiljölagen, som kommer all erbjuda sloramöjligheter att ur arbetstagarnas synpunkt kontrollera efterievnaden avregelsystemet. Omhanteringen av miljöfarligt gods HenHALLGREN (vpk): Jag vill bara påpeka att jag inte har sagt att de anvisningar för stuverifacketsom skall träda i kraft är dåliga. Jag har bara sagt att deinte innehåller några bestämmelser av det slag som jag har efteriyst, och detär en väsentlig skillnad. Jaghar tittat på dessa anvisningar. Naluriiglvis har de brister såsom jag somstuveriarbetare ser det. Dessa anvisningar är dock på många punkter bättre ände som gäller. De fyller emellenid inte de behov som jag här har påtalat.Därmed har jag inte sagt all de är dåliga. När etl enskilt företag kan bestämmaatt av ekonomiska skäl låla etl parli gift på ligga kvar och ingamyndigheter kan göra någonting ål det, då saknas det bestämmelser. hoppasjag att de bestämmelser som träder i kraft kan ändra på detta, men jagär inte säker på det, eftersom jag inte har tagit del av dem. Men del faktumall ett privat förelag av ekonomiska skäl kan utsätta en hel stad förförgiftningsrisk är allvariigt och då är del stora brister. Överläggningen varhärmed slutad. S 7 Propositionen 1976/77:100medförslag till statsbudget för /78 hänvisades till utskott enligtföljande: Bilaga 1 Finansplanen................ Bilaga 2 Budgetförslaget............ Bilaga 3 För flerahuvudtitlar gemensamma Bilaga 4 Kungl. A 9 Datainspektionen............ D 6 tighetsdata ..................... . Civilutskoitet G 5-6 Stöd till politiska partier - Vissa kostnader i anled ning av allmänna val.. Konstitutionsuiskoitel Bilaga 6 .... . Bilaga 7 Försvarsdepartementet.. . Nr 60 Bilaga 8 ..... Måndagenden " undamag för punkterna C 3 Bidrag till sjukförsäkring en för föräldraförsäk ringen ................................................... Söcialförsäkringsutskoltet J 8-9 Upplysning i alkoholfrågor m. m. V:3 Lån förinrättande av al koholfria restauranger.. Bilaga 9 .. Bilaga 10 Ekonomidepartmentet............................. med undantag för punkterna B 8-14 Avsättning till banktill synens fond - m. m...................................................... NäringsutskoUet C 3 Nordiska investerings banken .................................................. NäringsutskoUet Bilaga 11 Budgetdepartementet............................ med undantag för punkterna B 13-18 - ... C 1-7 Skatte- ochkontrollväsen E 3 Bidrag till vissa handi kappade ägare av motor fordon.................................................... E 5 Stöd tilldagspressen ... Konstitutionsuiskottet E 7 Bidrag till vissa investe ringar .................................................... E 8-16 Avlöningar till personal på indragningsstat m. m. - Statlig personaladmini- strativ informationsbe handling ................................................. V:6 Pressens lånefond. G Studiesociala åtgärder .. Sociairörsäkringsulskotiel H Internationellt-kulturellt Nr 60 I:B 2 Televisions-och Ijudra- .------------- IV:5 Studiemedelsfonden.... Bilaga 13 .. Bilaga 14Handelsdepartementet..... NäringsutskoUet med undantag för punkten A 6 Nordiska ministerrådets V. Fonden för låneunder- V:7 Lån till teko-, sko- och Fonden för beredskaps lagring Diversekapitalfonder .. Bilaga 15 ... med undantag för punkternaC 1-4 Arbetarskyddsstyrelsen - Bilaga 17Industridepartementet..... Näringsutskotlel med undantag för punkterna C 1-2 Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet - Sär skilda stödåtgärder i gles bygder...................................... Arbetsmarknadsulskoitel V:10 Regionalpolitiskt stöd: Bilaga 19 Oförutseddautgifter....... Bilaga 20 och dess verk m.m.. Konstitutionsuiskottet med undantag för punkterna D 6 Riksdagensrevisorer och Bilaga 21 Riksgäldsfonden............ Bilaga 22 Avskrivning av nya kapitalinve steringar ...................... - Bilaga 23 Avskrivning avoreglerade kapital- Bilaga 24 Slalens allmännafastighetsfond . Bilaga 26 Beredskapsbudget för totalförsva ret ............................... Propositionen 1976/77:101 med förslag om tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /77 hänvisades lill utskott enligtföljande: Bilaga 1 Jusliliedeparlementei .... Bilaga 2 Försvarsdepartementet.. Bilaga 3 ..... Socialulskouei Bilaga 5 Budgetdepartementet.... med undantag för punkten med undantag för punkterna 4-5 Teknisk samt viss medi cinsk och matematisk- naturvetenskaplig ulbild ning och forskning m. m. i och - Inredning och utrust ning av lokaler vid uni versiteten m.m........................... Bilaga 8 ... NäringsutskoUet Bilaga 9 Industridepartementet... S 8 Anmäldes och bordladesProposition 1976/77:62 om godkännande av överenskommelse mellanSverige och om fiske S9 Anmäldes och bordlades Redogörelser 1976/77:2 Riksdagensrevisorers verksamhetsberättelse för 1976/77:7 Fullmäktiges iriksbanken förvaltningsberättelse för 1976/77:8 Fullmäktiges iriksgäldskoniorei förvaltningsberättelse för § 10 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:88av () till herr socialministern om utbyggnaden av barnomsorgen: En fortsatt snabb utbyggnad av barnomsorgen ärnödvändig av flera skäl, främst för all ge alla barn stimulerande och tryggauppväxivillkor och för atl främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Undervåren 1976 godkände med bred majoritet den socialdemokratiska regeringensförslag om en plan för utbyggnad av barnomsorgen syftande lill fullbehovstäckning senasl inom tio är. och ställde sigbakom regeringens beslut. Endast demonstrerade sin fientligainställning till barnomsorgen genom atl gå mot både ul-byggnadsplanen och dessfinansiering. Riksdagsbeslutet,grundat på en uppgörelse med , avsåg bl. a. atl i enförsta etapp fram lill 1981 skulle 100 000 nya platser tillkomma i daghem och50 000 i fritidshem. I samband med beslutet underströk den dåvarandesocialministern all regeringen noga skulle följa ulvecklingen och vid behovvidia de ytleriigare åtgärder som kunde erfordras för att den uppställdamålsättningen skulle uppfyllas. 1 årets budgetproposition saknas emellerlid enredovisning för situationen i kommunerna. Socialministern ger endaslupplysningen all kommunernas ulbyggnadsplaner lyder på all programmet kommeratl fullföljas. har del emellerlid kommit fram enrad oroande uppgifter som tyder på all man med gällande planer ochutbyggnadstakt inte skulle nä del avsedda målel. a. material som TCOredovisat pekar i denna riktning. Jagvill mot denna bakgrund be all få framsiälla följande inierpellalion lill herrsocialministern: Vilket är del aktuellaplaneringslägel beträffande barnomsorgens utbyggnad? Kan man med utgångspunkt igällande kommunala planer och utbyggnadstakt räkna med atl 1976 årsriksdagsbeslut om barnomsorgens utbyggnad kommer atl näs? Om så ej är fallet, avserslalsrådel att la några initiativ i syfte att riksdagsbeslutet skallfullföljas? 5 protokoll 1976/77:59-61 § 11 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts \916/11:21av i (vpk) lill herr arbetsmarknadsministern om ålgärderför alt stoppa sysselsättningsminskningen inom stålindustrin: Domnarvels varslar om permitteringar för 3500 anställda. genomför förelagel ell s. k. besparingsprogram, somskall minska antalet sysselsatta med ca 800. Detla är bara elt exempel på utvecklingeninom järn- och stålindustrin. Regeringenhar hänvisat till att åtgärder inte kommer att vidtas förrän deaktuella utredningarna inom stålbranschen, bl. a. handelsstålsutredningen, ärklara. minskar antalet sysselsättningstillfällen, ochpermitteringar vidtas. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga lill herr arbetsmarknadsministern: Ärregeringen beredd alt vidta åtgärder och använda sitt inflytande för att stoppaminskningen av antalet sysselsatta och eventuella permitteringar vidDomnarvels och stålindustrin i övrigt i avvaktan på etl samlat programför hela stålindustrin? 1976/77:222 av herrBengtsson i (c) lill herr justitieministern om ett nytt polishus iLjungby: har frågan om uppförande avetl nytt polishus i varit aktuell. Frågan har varit föremål förriksdagsmotioner, såväl motion 1975:1123 som 1975/76:1079 har i princip vunnitriksdagens gillande. Följande citat ur jusiilieulskotlets betänkande 1975/76:26åberopas: "Ulskollel,som ansluter sig till motionärernas uppfattning om behovet av nya lokaler förpolisen i , anser sig liksom inte kunna prioritera Ljungbyframför andra oner. I anledning av motionen vill utskottet dock understrykavikten av atl byggnadsverksamheten sätts igång så snart detla bedöms lämpligt.Med dessa uttalanden avstyrker ulskollel bifall lill motionen." Trotsdelta och trots tidigare förslag atl en kostnadsram förpolishuset i skall uppföras i investeringsplanen för /78synes några initiativ för projektets förverkligande inte ha lagils avregeringen. Projekteringsarbetet för polishus i beräknas vara klanunder . Vidgenomgång av bl. a. protokoll från en skyddsrond i 1976-12-07och etl senare besök i lokalerna bedömer jag atl bris- terna är av sådan art ochomfattning all en ytterligare försening av lokalfrågans lösning genomnybyggnation leder lill myckel stora svårigheter för polisdistriktet atluppfylla allmänhetens berättigade servicekrav. Men vad värre är: Möjligheternaatt uppfylla personalens berättigade krav, grundade på bl. a.arbetarskyddsföreskrifter, synes vara obeflnlliga i nuvarande lokaler. Riksdagensyttersta ansvar för en dräglig arbetsmiljö för polisen i måste snarastleda fram lill all lokalmässiga förutsättningar härför skapas. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga lill herrjustitieministern: Närkan det länge planerade polishusbyggel i komma all förverkligas?