prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Så,herr lalman, kan jag väl inle låta denna debatt passera ulan all säga några ordom , Det gäller ju att upprätthålla traditionerna, men jag skall fördagen inskränka mig lill att konstalera att våra farhågor beträffandeskogsprojektel har mer än besannats. Kostnaderna beräknas nu vara uppe i I 050milj, kt Det stannar inte vid detta utan kostnaderna Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. kommer all växaytterligare. När projektet först presenterades för angavs kostnadenpreliminärt lill 500 milj, kr. Sedermera slöts ett avtal som gällde 720 milj,kr,, elt avtal som aldrig underställts . Vi moderaler har aldrigröslal emol anslaget lill skogsprojekiet Vad vi däremol har krävt är att delavtal som slöts och som gällde de 720 miljonerna skulle ändras,eftersom det till sina konsekvenser var ganska huvudlöst. är liden ute. Såmycket av avtalstiden har gåll alt det inle är slor idé alt påyrka någonändring, och därför har vi inte någol yrkande . Kostnadsökningen skallenligl regeringens förslag och SIDA täckas av övriga biståndsmedel lillVietnam. Detla gör all kostnaderna inte direkl framgår av totalsiffrorna, mende flnns där i alla fall. Såskall jag också, förtåt atl jag hoppar ett lag, la upp en liten ljusglimt, enav de få som för ögonblicket finns i biståndsarbetet. Det föreligger nämligenuppgifter som tyder på atl totalproduktionen av spannmål tycks öka isnabbare takt än befolkningsökningen. Det är första gängen på länge som delinträffar. Det innebär inte att problemen är ur världen, efiersom ökningen äroproportioneriigt fördelad. Den sker inle i de mesl nödlidande områdena ulankommer huvudsakligen de stora spannmålsproducenterna till godo, men dock finnsdet ökade förrådet dät Del är som sagt en liten ljusglimt Jagvill också säga några ord om en fråga som tidigare ofta berörts ibiståndsdebalterna, nämligen att del råder en obalans i vårl bistånd. Storadelar av biståndet går lill länder som öppet presenterar sig sommarxistiskt-leninistiska, och del kanske inle är ägnal att alltid förankra biståndeti svensk opinion. Dessa länder har naturligtvis rätt atl själva välja sinåskådning, och den skall vi inte blanda oss i när del gällerbiståndsfördelningen i den mån övriga kriterier uppfyllts -fattigdoms-kriteriet etc, - men man kan ju hoppas pä alt den förnyade prövningav ländervalet och av vår biståndspolitik över huvud taget som kommer alt ske isamband med biståndsulredningens betänkande kommer alt leda lill all viefierslrävar en något slörre balans i fråga om ländervalet. Jagvel all jag i sådana sammanhang alllid får frågan: Vilka länder syftar ni dåpå? I t, ex, är övervägande antalet länder av denna typ. Jag tror skulle kunna komma lill rätta med problemet, om man startade från någotannorlunda utgångspunkter än vad som lidigare använts. Jagvill till sisl, hen lalman, när det gäller kriterierna för vårl bistånd säga IIdet svenska biståndet glädjande nog väl har kunnat väria sig mot anklagelsernaall "vi lar pengar från de fattiga i de rika länderna för atl ge åt i de fattiga länderna". Men det är ell kriterium som jag tyckersaknas i det sammanhangel och som redovisas i ett särskilt yttrande av IngridSundberg och mig själv vid utskottets betänkande, nämligen kriteriet alt eltland som vidtager militära operationer utanför områdei för sin egen säkerheiknappast bör vara kvalificerat för svenskt bistånd. Till denna fråga återkommerfru . Hen MÅBRINK (vpk) kortgenmäle: Vad gäller nyhetsvärde, , lyssnade jag uppmärksamt påvad sade men fann inte mer än något lilel i den vägen, nämligendel som gällde Sovjelunionen. Jag förslår all har brisl påargument och då måsle använda detta sätt att debattera. Men del var intressantatl notera att enligl är nu och om alt man skall riäna på biståndet Del är ju en intressantkonstellation: och ledare. Jagtog upp vissa väsentliga frågor, . Ni har ju gallskrikil ochorerat om kostnadsfördyringar och annat när del gällerskogsprojektel i . Jag tog upp . Också i del landel bedrivsett skogsprojekt, som har mindre omfattning men som ändock lar en hel del av desvenska skattebetalarnas pengar i anspråk. Enligt de uppgifier jag har - ochjag tror all också är väl informerad om detla - fungerar detöver huvud taget inte. Jag skulle vara intresserad av atl höra om del. Tycker alt vi, trots atl miljoner slösasborl där, ändå skall fortsätta med den lypen av verksamhel, eller vad har herrHernelius för uppfallning? Vidaretalade om att förutsättningen för all vi skall kunna ge biståndoch öka biståndet är hög lillväxt och exporlnivå i landet. Del är ganskaavslöjande. Ni vill diskutera biståndet, men u-landspoliliken, som jag togupp, vill inte diskuiera. Del kan han inle. det vågar han inle,för då avslöjar han sig. HerrHernelius har redan avslöjat sig här genom all förespråka hög tillväxt och högexportnivå. Vad innebär del? Det innebär vad jag påpekade förut, nämligenmedlemskap i , som skall stödjaförtryckarregimer i , förprojekt och förstudier som svenska staten,dvs. de svenska skattebetalarna, skall stå för därför all den svenskastorfinansen skall kunna öka utsugningen av folk i den iredje väriden, bl. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. ()kort genmäle: Utan alt vara åberopad av vill jag ändå göra enkommentar till vad han avslutningsvis anförde i sitt inlägg rörande denkommande länderinriktningen. Jag finner nämligen alt det är en polemik mol vadjag hade anledning all framföra - atl ländervalet är mycket viktigt därför altdet skall möjliggöra alt svensk biståndspolitik kan medverka till atl nå demålsättningar som vi har, nämligen atl angripa orättvisorna i länderna, att fåen bättre fördelning människorna emellan, att komma åt de fattiga massornasproblem. När därför återigen tar upp en stark kritik av ,som under hela sin tillvaro som självständigt land har kämpat med just de härfrågorna och även har lyckats ganska väsentligt, tycker jag det äruppseendeväckande. Dessutom lalas det nu omvissl styrelseskick som skulle utesluta dem Internationelltutvecklingssamarbete m. m. frän att varasamarbeisländer med - om jag fattade rätt - vad dessaländer än uträttade i fråga om utvecklingspolilik. Delär synneriigen viktigt alt vi får del klarl för oss , för del skulle jubelyda en omorienlering av u-landspoliliken om vi skulle ha sådana kriterier dåvi valde länder. Vi kan ju tänka på , , . Skulle dessaländer plölsligl brännmärkas och uteslutas från samarbele med därföratt de nu har den poliliska ledning och den politiska inriklning som de har? Det vore bra om herrHernelius gav oss besked på denna punkt. HenHERNELIUS (m) kort genmäle: Till vill jag säga att jag har aldrig uttryckt migså all det kan tolkas som all skulle avbryta förbindelserna medleninistisk-marxistiska slaler i fråga om bistånd. Jag har däremol sagl atl vårbiståndspolitik icke bör uppvisa en så stor slagsida som den gör. Den slagsidankan avhjälpas genom alt andra länder kommer lill som bislåndsmottagare.Slagsidan kan också avhjälpas genom att en större del av vårt anslag går tillmultilateral hjälp. Men jag har icke ullalat mig om indragning av bistånd tillnågot land på grund av dess styrelseskick - möjligen med undanlag för , därjag framhöll all dess regim icke tillämpar principen om fri- och rättigheter påett sådant sätt att landet bör gynnas av som biståndsgivare. Det är enannan sak. Mensynpunkten om obalansen i vår biståndspolitik blir naturligtvis ännu viktigareom man länker på vad sade, nämligen atl biståndspolitiken ären del av vår utrikespolitik. Tillherr Måbrink vill jag säga atl jag finner del föga givande all gå i någondeball med honom. a, den elemenlär. förulsällningen förall della i en deball - all höra pä vad deballörerna säger. Jag har icke någonsin i mill anförande sagt allSverige skall riäna på bisiåndet Jag har åberopai en tidskriftsartikel, enliglvilken ansågs riäna på biståndet. Del är en helt annan sak, herrMåbrink, Därmed faller jämförelsen mellan och min ringhet lillmarken redan av den anledningen. Del finns säkert personer och partier i dennasal som står närmare, Vilkel av de två partierna som jag syftarpå som slår närmasl kommer väl alt avgöras av protokollet iMoskva, när dessa partier näsla gång tar sitl säte i någon sal för inbjudnadärstädes. ()kort genmäle: Jag vill bara kort bestrida all del urval av motlagariänder som vi harf n, skulle ha någon politisk slagsida. Om vi går igenom dem, tror jag atl vifinner en ganska god fördelning på olika poliliska system. Men huvudsaken - jagvidhåller del - är ju att åstadkomma ett uppnående av det biståndspolitiska målvi har. Jag hoppas att hänsyn skall las till del även i fortsättningen. Hen () kortgenmäle: Beträffande målsättningen är vi överens. Det finns därför inleanledning all förlänga diskussionen på den punklen. HenWIRMARK (fp): I regeringsförklaringen angav den nya regeringen vid sitt tillträdeföljande målsättning för sin internationella solidaritetspolitik: "Sverigemåste öka sina insalser i kampen mol nöd och hunger i de fattiga länderna.Enprocentsmålet för vårt bistånd skall ses som ett etappmål." "Våranslutning lill tankarna bakom en ny ekonomisk världsordning är ett uttryck förden solidaritet vi känner med fattiga och förtryckta folk. Regeringen avser attge ett ökal stöd lill kampen för frigörelse i södra ." Idet budgetförslag som har atl la ställning till är deambitioner som angavs i regeringsförklaringen klart återspeglade. Budgetpropositionenoch utskottsbetänkandel visar all den nya regeringen på en rad punkter fiyttatfram positioner. Delgäller biståndsanslagets höjd: anslagen ökas med sammanlagt 428 milj. kr. ochhar beräknats så alt de skulle överstiga 1 96 av BNP. Atl här råder osäkerheiom var vi till slul hamnar har utskottets ordförande redan berört. Delgäller också nord-syddialogen. Vi har lagt fram förslag om ett särskilt systemför kompensation för vid bortfall av export-, inkomster på råvaroroch om avskrivning av de faltiga skuldbörda. Detgäller , Internationella jordbruksutvecklingsfonden, på I miljard dollar,vars tillkomst säkrades bl. a. genom ett extra bidrag från svensk sida. Detgäller - har aktivt verkat för att skall ges ökade resurser såatl del nya målet på för den femte på-fyllnaden skall nås. Delgäller också södra , där ökade satsningar på de självständiga staternaMozambique, , , , och nu görs i budgeten.Delsamma är fallet med stödel rill befrielserörelserna i , öchZimbabwe. Mot den här bakgrunden vill jag yrka bifall till utrikesutskottetshemställan i betänkandet nr 17 på samtliga punkter. Biståndetsvolym har stor betydelse för möjligheter all öka sin mobiliseringav egna resurser och alt påskynda både ekonomisk utveckling och socialareformer. Med ett forlsall växande bistånd kan i än högre grad fungerasom pådrivare genlemol andra länder. Det är därför glädjande att del nu medregeringsdeklarationen bekräftats atl enprocentsmålet bara är ett etappmål, attvi skall gå vidare. Någol annat vore ju inle heller rimligt. Från folkpartietssida hävdar vi - vilket Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. framgår av deballen kringden biståndspolitiska ulredningen - att det behövs en ny plan för ökning avbiståndet också efler det att enprocentsmålet är uppnått. Allaär ju eniga om alt enprocentsmålet bidrog till att våra anslag höjdes snabbareän vad som annars skulle ha varit fallel. Också i fortsällningen kommer vi altbehöva draghjälp i form av en plan, när konjunkturer och opinioner svänger.Och vi har råd att satsa mer - det tål att sägas även , när vi uppleverproblem med vår egen sysselsättning och utrikesbalans. Härhar politikerna ett stort ansvat Det är alllför lätt alt finna ursäkter förpassivitet under en skenbart progressiv argumentering för en omvälvandeu-landspolitik, som man vet inte kommer i brådraskel, eller under allmänt talom atl det är innehållet, de politiska förändringarna, man skall diskutera,inle volymen. Det ena utesluter ju inle det andra. Även om de strukturellaförändringarna genomförs i väridsekonomin och i många , kvarstår enabsolul underutveckling som kräver konkreta insatser, resurser att bygga utundervisning och hälsovård, vägar och bostäder, resurser atl satsa pålandsbygdsulveckling och småindustri, för att la några exempel. Den enklasanningen är all med slörre biståndsvolym, något som själva begär idiskussionerna om en ny ekonomisk väridsordning, kan vi göra mer. Detär också angeläget alt vi som poliliker slår vakt om kvaliteten iu-landsbiståndet Det är därför glädjande att det råder stor enighei om att viskall tillämpa en landprogrammeringsieknik, som gör att egnaönskemål blir avgörande för samarbetets inriktning och som innebär att maninfogar de svenska resurserna på ell naluriigt sätt i landets egen planering.En konsekvent tillämpning av detta synsätt innebär att insatta resurser blirmer effektivt använda, får större resultat. Många av våra insatser och förslagi de internationella förhandlingarna har också till syfte all höja kvalitetenpå biståndet Del gäller t, ex. skuldavskrivningarna - och skulle vi inte nåframgång bör på egen hand skriva av sina utvecklingskrediter till deminsl utvecklade och de hårdast drabbade . Detgäller också frågan om avbindning av biståndet Vi är eniga om alt internationelltdriva kravet på avbindning - och i årets proposilion är denna viljeinriktningockså markerad genom en sänkning av del belopp av vårt bistånd som skallavsällas för varubiständ. På den här punkten hänvisar vi i utskottetsbetänkande lill biståndspolitiska utredningen, som haft att komma med förslaglill riktlinjer för framtiden. har utredningens förslag kommit, och jagbeklagar att socialdemokratin och på mycket dåliga skäl, som jag serdet, alldeles i slutskedet hoppade av kravet på att det bundna biståndetskulle upphöra. Det blir då litel patetiskt atl lyssna till fruLewén-Eliasson, när hon säger alt hon är så ängslig för en sammanblandning avkommers och bistånd på industrisidan. Del är hon lydligen inte vad beträffarvarubiståndet. Beträffande insatserna på industrisidan förutsätter jag för att det uttalande somriksdagen i och med delta betänkande nu gör kommer att respekteras. Övergångtill obundet bistånd innebär inle att upphandlingen i behöver minska.Redan nu går en miljard tillbaka av bisiåndsmedlen till upphandling av varor iSverige. Vi kan och bör ge svenska varor en fullgod chans all tävla medprodukter från andra länder. Men bundet bistånd - även med den enkla bindningsom beslulal om, dvs. med regeln att fritt skall få köpavilka varor de vill i - innebär att löper en uppenbar riskatt få belala högre priser, att biståndet blir krångligare, att det kanförsenas och atl sysselsättningen i påverkas negativt Det skullealltså bli en väsentlig kvalitetsförbättring om bindningen slopades. Detskulle också göra oss mer trovärdiga i de internationella förhandlingarna. Justmot bakgrunden av vaktslåendet om biståndels kvalitet välkomnar vi frånutskottets majoritel alt genom den femte påfyllnaden nu garanteras slörreresurser. Vi vet all och gått i spetsen för del obundnabiståndet och för mjuka lånevillkor för . De här lånen har ju enlöptid . är amorteringsfria, och lånen löper utanränta bortsett från en liten adminislrationsavgift Vi vet också att u-ländernasjälva begär alt vi skall öka anslagen till . Det bekräftades inte minst vidden extra generalförsamlingen , då man lalade om ett irängande behovav alt kraftigt öka världsbanksgruppens kapilal och speciellt IDA:s resurser. Vivel också all elt utmärkande drag i bankens och IDA:s verksamhet under senareår varil att öka stödet till de fattigaste befolkningsgrupperna. För det fickVärldsbankens ledning rosor från de nordiska länderna i del gemensamma tal somhölls vid i . Innehållet i det talet hade densocialdemokratiska regeringen all la ställning till. Mol den bakgrunden är detsvårl att förslå att socialdemokraterna nu vill sänka vår andel. Det skullebara få ett resultat att de fattiga länderna finge mindre resurser, all viverkade mot egna önskemål. Däremotär det glädjande att notera all socialdemokratin ansluler sig lill regeringensförslag om att vi nu skall lämna bidrag lill Asiatiska utvecklingsfonden. Delgäller ell bidrag på 14 milj. kr. Men socialdemokraterna har en reservation -de vill inle vara med om att teckna andelar i den planerade kapitalhöjningen iAsiatiska ulvecklingsbanken. Vi för vår del finner del logiskt att görabådadera, all salsa på både banken och fonden. Sedan det återförenade Vietnamnu återtagit sin plats som medlem i banken kan man böria åleruppbyggnadsinsatseri och andra delar av , precis som man gjort i . Då finnsdet inte längre anledning för oss att fortsätta atl vara avvaktande ochpassiva. Det råder bred politisk enighet om att del svenska biståndet måsteinriktas på ett samarbete som innebär direkta angrepp på fattigdomen. Det ärfattigdomen som är problemel. Del är den som skall Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Det är den somskall minskas och helsl avvecklas. Dåär del verkligen förunderligt all höra vpk:s och funderingar omhur biståndet i framliden skall inriktas. talar om svårigheternaatt nå de fattigaste i . I är av befolkningen vad mankallar absolut falliga. Då kan man väl inte säga all biståndet inte kommer altnä några fattiga i . drar sä snäva poliliska gränser förländervalet atl han inle ens försöker all angripa fattigdomen, där den är somvärst. Justmol den här bakgrunden har vi välkomnat de insatser som görs i olikaasiatiska länder, i , liksom i andra länder med slor fattigdom.Under senare år har också del svenska biståndet alltmer koncentrerats tillmycket falliga länder. För del budgetår vi nu diskuterar räknar vi med all 90 %av medlen går till ländergruppen de mycket fattiga länderna. Detär i del perspektivet som man bör se anslagel lill . Det är sant att har ansenliga ekonomiska svårigheter, men landet tillhör inle denfattigaste ländergruppen. har, som redan påpekats här, engenomsnittsinkomst per invånare. Under 1970-talel hartillväxten i ekonomi varit 8 96. Den ekonomiska isolering som varett av skälen för att skulle gå in i har böriat luckras upp.Många latinamerikanska länder har öppnat såväl diplomatiska förbindelser somhandelsförbindelser med . Riksdagenbeslöt ju förra årel all ramen för skulle vara 40 milj. kr. Del beloppelföreslås också stå till förfogande - 35 miljoner för bistånd och 5miljoner för det bredare samarbetet. Delta bredare samarbele håller man på attdiskuiera och resultatet av diskussionerna har aviserats skola redovisas tillnästa års proposition. Försl dä kan vi enligl min mening definitivt taslällning lill i vilken takt avvecklingen av bisiåndet skall ske. Vi har inteangetl exakta belopp för vart och ett av de båda budgetår som följer efler detvi nu diskuterar, däremot ett sammanlagt belopp av 60 milj, kr. Självfalletbör avvecklingen ske lugnt och snyggt efter samråd med kubanerna och pä ettsäll som lar rimlig hänsyn till del krav på långsikiighei som alllid bör finnasi biståndsarbetet. Omsocialdemokraterna trycker på behovet av långsiktighet i Cuba-fallei blundar dedäremol för behovet av långsikiighei i biståndsarbetet med alla de länder sominte gjorls till programländer av men med vilka sedan mångaår har ell biståndssamarbete. Jag syftar, på länder som , ,, , och , För en del av de länderna - KapVerde och - föreslår socialdemokraterna t, o, m, ökade anslag, ochändå vill man inle all regeringen gör ireåriga utfästelser. Men, fruLewén-Eliasson, även här föreligger väl elt behov av långsiktighet? Eller ärdel möjligen socialdemokraternas åsikt atl man skall avvecklainsatserna i de här länderna? Att skillnaden mellan programland, som beslutasav , och de övriga moUagariänderna minskar kan bäras med jämnmod närvi vel alt vinslen är alt biståndspengarna blir bällre använda genom en långsikiig planering. Inför de väldiga behoven, inför de slora anslag som fordras för attmöta de här behoven i löper vi lätt risken all glömma bortenskildheterna, vikten av små insatser. Jag tänker t, ex, pä de enskildaorganisationernas biståndsinsatser, som ofla sker med små medel under slorauppoffringar från medlemmarnas och biståndsarbetarnas sida. Här kan manverkligen tala om folk som tar sitt arbete som en kallelse. De här insatsernakommer senare i deballen att beröra. Låtmig bara förmedla en bild från en liten by ute i djungeln i kop-parbältel iZambia, Jag tänker på Mpongwe, där fribaptislerna - ett samfund som kanske har2 000 medlemmar här i - driver en av sina missionsslationer och där manhar haft och har hälsovård och sjukvård, där man har bedrivit ettundervisningsarbete och haft hand om skolorna, I börian av 1960-lalel, när jagbesökte Mpongwe , frågade jag en ung flicka som just hadekommit ul hur länge hon skulle stanna. Vår period är , sade hon, sedankan vi få åka hem om vi vill. Men jag tror atl jag skall stanna ännu längre,tillade hon. Jag kunde se vid besök alt perioden nu gått ned någol. Den ärnu för de olika missionsarbeiarna. Jag kunde också se exempel pä hurarbetet burit frukt, hur samverkan mellan mission och SIDA resulterat i att enhel bygd fått helt nya utvecklingsmöjligheter. Den lypen av insalser får viinle glömma, och därför är det glädjande att det numera råder enighei om atlbidrag till enskilda organisalioner också bör öka i snabb takt, såsom sker iårels budget Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kort genmäle: Jag skall uppehålla mig vid endasl en av de punkler som talat om och inte låla mig frestas all gå in på t, ex, de olika graderna avlångsiktigt samarbete mellan och olika andra länder, efiersom detkommer atl ingående behandlas av socialdemokrater senare i deballen. Vadjag skall säga några ord om är varubiståndet, och jag skall där inle hellervidröra den fråga som aktualiseras genom utredningen. Betänkandet frånbiståndspoliliska utredningen, som både och jag lillhör, är ule påremiss. Vi får väl se vad olika remissmyndigheler lycker om våra förslag, ochsedan får regeringen och andra ta ställning med utgångspunkt frän del. Men behandlar vi en proposilion, i vilken enfolkpartislisk biståndsminister föreslår elt anslag som innebär ett inleobetydligt varubiständ. Del är del vi har att beakta och ta ställninglill. Del är visserligen något mindre än , men den skillnaden är heltnegligerbar. Så får i första hand försöka påverka sin egenbiståndsminister. Hen WIRMARK (fp) kongenmäle: Jag märker på replik att hon inle Internationelltutvecklingssamarbete m. m. vill diskutera sakfråganom bundet eller obundet bistånd. Vadjag påpekade var följande: Om man hävdar all det måste vara en klarprincipskillnad mellan kommers och bistånd, så är denna ståndpunkt myckel svåralt förena med krav på att del bundna biståndet skall fortsätta, och tydligenfortsätta för en mycket framåt - det är ju enligl vad som har framgått av deballen kring bisiändspolitiskaulredningen. Jagför min del anser att en enkel bindning, som vi har i , inte skapartillräckligt posiiiva sysselsättningseffekter. I så fall får man ta till enannan bindning, nämligen en dubbel bindning, både till land och till vara. Menden typen av bindning är vi ense om att vi inte skall ha. Därför borde alla somär intresserade av biståndet och biståndets kvalitet enas om au vi skallupplysa opinionen om atl det förhåller sig så och att del är viktigt attbiståndet är obundet, därför atl della bättre riänar intressen. ()kort genmäle: Jag skulle kunna på samma sätt som re-turnera replikengenom att säga: undviker att diskuiera de problem som här hartagits upp, om en brislande gränsdragning mellan ett samarbete med förelag ochbistånd i egentlig mening, genom all i stället lala om varubiståndet, som herrWirmark vel alt jag i princip inle gillar. Med de stränga regler som gäller förvarubiständ med fri upphandling, frill val av varor och riänster, kan jag intefinna all del på någol säll kan jämföras med den ulveckling som möjligen kankomma till stånd, om man skulle inlåta sig på att låta svenska förelag gä in ibiståndsverksamhet utan alt gränsdragningen lagts fasl.