prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Men det är en begränsad avvikelse som antagligeninte är så allvarlig, även om vi i vår reservalion föreslår en ändring på denpunkten som bättre följer intentioner från . Betydligtallvarligare är det tillägg som utskottet har gjort och som innebär alttidningar som uppfyller kraven enligt de svenska reglerna skall få detlabidrag, medan övriga tidningar får enligl det särskilda slödel, lilläggbryter hell mot systemels uppbyggnad och innebär all kapitalstarka grupper -och till dem hör inle invandrarnas riksorganisationer - får elt omfattandestatligt slöd i sina strävanden atl skapa och befästa en monopolställning påmarknaden. Hela idén med ett särskilt stöd till invandrartidningar går förioradmed denna undantagsbestämmelse. Den stora femdagarstidningen får på ell bräde närmare 2 milj. kr., medan den konkurrerandeveckotidningen får nöja sig med . Vi lycker alldel är vikligare att stimulera till flera pressröster än till ett fåtalmonopollidningar med daglig ulgivning, Ceniernskovändning i ulskollel på denna punkl är obegriplig. Den linje som vi varöverens om förra årel är lika gillig , även om cenlern är tvungen att nuregera ihop med och moderaierna. Jagyrkar bifall till reservalionen 2 i denna del, dvs, till propositionens förslagmed den ändring som föresläs i vår motion 1472, Stödtill dagspressen m. m. Hen (vpk): Den svenska arbetarrörelsen har i otaliga sammanhang upplevt huryttrande- och tryckfriheten begränsats av kapitalels makl. sommäktiga finansinlressen haft källor atl ösa ur för alt framföra sinauppfattningar och ståndpunkter har arbetarrörelsen endast genom storauppoffringar kunnat skapa tidningar och sprida sina uppfattningar. Dessaskevheier har varit rådande myckel . Monopoliseringen inom pressen ochden s. k. lidningsdöden, som medförde alt den ena pressrösten efter den andratystnade, reste frågan om åtgärder för all pressdeballen inle skulle upphöra.Nu var del inte längre enbart arbetarrörelsen som befann sig i underläge. Presstödettillskapades och är av betydande omfattning. Utan statligt stöd skullesilualionen vara ganska katastrofal för tidningar och tidskrifter. Det voredock en illusion atl tro alt man genom presstödet skapat likvärdiga betingelserför olika åsiktsriktningar, Forlfarande har de mäktiga kapitalintressena ellklart överlag. Även inom ramen för den målsättning som uppställts förpresstödet krävs olika påbyggnader, förändringar och förbättringar. Däromvittnar konstilutionsuiskoilels betänkande nr 42, Om man vill främja en frideball och opinionsbildning genom att bevara och skapa en mångfald blandpressen, som syflel med Nr 128 presstödet brukar anges vara, kan man inte borlse från förändringarna Onsdaeenden ' svenska samhällel. Nya behov framträder, 11 mai 1977 "' ° trängt fram och blivit alltmer angelägen är invandrarnas Invandrarna har inte i första hand haft tidningar som drab- Stöd till dagspres- båts av den lidningsdöd som ledde fram till presstödet. För invandrarna sen m. m. har det i högre grad gällt alt skapa informations-och kontaktorgan av blygsam omfattning, men avsynnerligen slor betydelse för de människor som ofta under svåra betingelserlever i vårl land. Delfinns mänga invandrartidningar och -tidskrifter i vårt land, enligtImmigrant-Institutet inte mindre än omkring 150, En del av dessa föreiräder småspråkgrupper, men är för den skull inle mindre angelägna, I vpk-molionen nr1509 har vi tagil upp dessa tidningars problem. Vi lycker inte att de ipropositionen föreslagna stödåtgärderna är tillfredsställande. Stödet är inleutformat ulifrån någon grundlig utredning eller bedömning av varje språkgruppsbehov för sig. Del finns risk att invandrartidningarna fortfarande kommer i ensämre situation än svenska tidningar, I motionen har anförts atlinvandrartidningar och -tidskrifter bör ges slöd enligt samma kriterier somgäller för svenska publikationer, I utskottsbehandlingen har detta tolkals säatl moiionärerna menar atl samma regler skall gälla. Jag medger att motionensformuleringar kan lolkas pä delta sätt, även om del inte varit avsikten. Deregler som gäller för svenska tidningar är inte lillämpliga på de flestainvandrartidningar. Avgörande är alt invandrartidningarna inle kommer i ettsämre läge än svenska tidningar. Det förhållandet all vi i motionen begär enutredning av invandrartidningarnas och -tidskrifternas speciella situationvisar att vi inte tror atl presstödets utformning ger lösningen på dessapublikationers problem. Jag skall beträffande invandrartidningarna endasl yrkabifall lill punkten 2 i vpk-motionen om utredning rörande dessa tidningarsspeciella situation. Vi anser del vara angeläget med en sådan undersökning föratt finna de former som bäsl lämpar sig för stöd till invandrarnas olikatidningar och tidskrifter. Beträffandepresstödet i övrigt har vi i motionen bl, a, förordal en uppräkning av produktionsbidragen till dagstidningar med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Liknande krav har framförls också i en social demokratisk motion. Det finns skäl alt sätta frågetecken för utskottets uppfattning att den snabba kostnadsutvecklingen bör mötas med kraft fulla insatser i kostnadsbesparande syfte. Del är nämligen inte så enkelt att rnöta stigande papperspriser, posllaxoretc. Viktigare är emellertid att utskottet fastslår att ytterligare uppräkning av produk tionsbidragen kommer att bli nödvändig, atl resullalen av samhällets presstöd endast kan bevaras genom en forlsall kombination av selektiva och generella stödåtgärder och au merparten av stödet även fortsätt ningsvis måste gå till lågtäckningslidningar, som på grund av underiäge på annonsmarknaden är beroende av produklionsbidragen för sin fortsatta existens. Utskottet anser motionerna besvarade med detta och förutsätter 14 att regeringen har sin uppmärksamhet riklad pädessa frågor. helst sett aU riksdagenbegärt förslag om en sådan uppräkning men kan godta att utskottets uttalandeutgör en viljeyttring i linje med vårt motionskrav. Vårayrkanden om atl fastställa grundbidragel till organisalionstidskrifter lill ,, om en ulredning i syfte alt trygga utgivningen av tidskrifter medliten upplaga, med lokal utgivning eller med speciella distributionsproblem,och om att skapa bättre villkor för de poliliska partiernastidskriftsulgivning avstyrks av utskottet Detta är beklagligt. Det är nämligenså att olika administrativa svårigheler leder till orimliga konsekvenser förorganisationstidskrifterna. Det borde varit möjligl all vidla de mått och stegsom vpk-motionen förordat för alt komma till rätta med dessa problem. Detär säkert inte många som vill bestrida all ell slort anlal tidningar ochtidskrifter, där en fri debatt förs, är av betydelse för demokratin. Därför börockså det ekonomiska stödel lill både dagspress och periodisk pres§ ökas. Dettagäller särskilt stödet till de mänga orättvist förbisedda tidningarna ochtidskrifterna med liten upplaga och svag ekonomi, vilkas existens är nödvändigom yttrandefriheten skall garanteras. Invandrarnas språkrör är av storbetydelse härvidlag. Därförär det viktigt all presstödet blir föremål för förbättringar och attprikräckligt kartlagda problem utreds. Delta har varit grundtanken i den motionvpk väckt rörande stödet till tidningar och tidskrifter. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till motionen 1509 punkterna 2, 5 och 6. Stödtill dagspressen m. m. Hen (); Presstödet är ett pålitligt debattämne i denna kammare. Det ligger intenågon negaliv värdering i del konstaterandet Tväriom är vi nog alla överens omatt debatten har en myckel viktig och allvarlig kärna. Det gäller ju självaförutsättningen för vår demokrali - att behålla en fri press och en press medmånga stämmor. Dagenspressdebatt har haft många föregångare. Jag skall inle redan nu försöka sällabetyg pä dagens debati - man skall ju inle prisa dag förrän sol gått ner - rnenför den som följl presslödsdeballer under 1970-lalel, både nära ochpå dislans, är det tydligt att presstöds- debatterna fäll en alllrneranalyserande prägel. Borta är de många härda orden och beskyllningarna. Vi hari stället fält en påtaglig enighet kring presstödet som en nödvändigförutsättning för att kunna behälla en väl nyanserad presskör. Vihar mer och rner fått gtt sökande efler alll bällre lösningar; och lål migredan nu s|å fast all dagens beslut innebär ett nyll sleg framåt somdet ingalunda blir det sista stegel. Var och en som närmare sysslat medpresstöd i dess olika former har upptäckt hur svårt det är atl hitta den bästalösningen. Kraven är många, Försl har vi kraven på själva pressen: Vi vill haen press som vidmakthåller det svenska folkstyret. Vi vill ha en press som gergoda kommunikationer mellan Nr 128 väljarna och de förtroendevalda. Vi vill ha en press som gerinformation Onsdaeen den °"' mesta. Vi vill ha en press som ger fortlöpande kännedom om 11 mai 1977 enskildas och organisationers uppfallning. Vi vill ha en kritiskt Stöd till dagspres- Sedan kraven på presstödet: Del skall gynna mångsidigheten ulan alt sen m. m. försämra konkurrensförhållandet Det får inleuppfattas som partipolitiskt Det fårinle strida mol lag och författning. Det skall hjälpa tidningar som behöverstöd men inte försämra för dem som klarar sig. Det skall ha enkla regler. Ochslulligen måsle statens kostnader för presstödet vara rimliga. Hurfinner man den bästa syntesen av dessa skiftande krav? Svarel är att man fårpröva sig fram. Man får la en bil i laget. Och på den vägen är vi: 1969 fick visamdistributionsraballen och presslånefonden, 1971 fick vi produktionsbidragen,1975 fick vi försöksverksamhet med bidrag lill tidningar på främmande språk och1976 nya regler för produktionsbidrag, utvecklingsbidrag och bidrag för annonssamverkan. Detär en nalurlig fortsättning all vi lar beslut om en uppjustering avsamdistributionsrabatten. Jag vill understryka, särskilt med anledning av OlleSvenssons anförande alldeles , all denna uppjustering inte skall tolkassåsom en markerad övergång lill generella stödåtgärder. Den är endast ellförsök atl i viss mån återställa del värde som samdistributionsraballen hadenär den infördes - elt värde som har urholkats genom inflationen. Jag villockså påpeka att utskottet inte har gjorl denna uppjustering fullt ut utantrappat av bidragel när det gäller de slörre upplagorna. Änmer betydelsefullt är atl stödel till tidningar på främmande språk nu får enmer permanent lösning. Här har vi åierigen ett exempel på hur en försiktigstart gett erfarenheler som kan läggas lill grund för såväl fastare regler rejält ekonomiskt slöd. Regeringensförslag om slöd till organisationslidskrifterna aren annan viktig reform,spelar en betydelsefull roll i den demokraliskaprocessen i värt samhälle. Den svenska demokralin är en folkrörelsedemokrati.Jag tror alt använde samma uttryck. Folkrörelserna i sin lurbehöver för sin ulveckling egna lidskrifter med god Slandard och högperiodicitet Kostnaderna för denna tidskriftsulgivning måsle hållas på enrimlig nivå. Del kan inte ske utan bidrag från statens sida, I slora drag molsvarar detföreslagna tidskriftsslödet de remissyttran den som inkommit på grund av tidskriftsutredningen. De var ganska entydiga. De gick i en beslämd riktning - atl ell lidskriftsstöd skulle komma lill stånd. Det presstödspaket som läggs fram är ganska om fattande, Utskollsbelänkandel är delta till trots inte särskilt kontrover siellt Del redovisas endast tvä reservationer. i har berört dem. Jag vill göra några kommentarer. Som framgår av ulskottsbelänkandet har en komplettering föreslagits 16 i de av regeringen förordade reglerna för stöd lillorganisalionstidskrifter. Imotionerna 1492 av , , 1471 av herrar och i , , och 1496 av i ,moderat, har påpekats all den föreslagna avgränsningen av krelsen tidskrifter kanfå konsekvenser för konkurrensförhållandet mellan tidningar av likartadkaraklär. Del gäller här , som enligl proposilionen inle skulle blistödberättigad, möjligen - med en speciell tolkning - stödberättigad i yllerslblygsam omfattning, ICA-Kurirenräknas enligl officiella bedömningar - jag hänvisar lill nämnden församhällsinformation - till en enhetlig grupp pä fem tidningar, där man förutomICA-Kuriren finner tidningarna , Dessa fyratidskrifter blir alla bidragsberättigade. Bidragen blir också omfallande. Utskottetkan inte utesluta risken av att ett bidrag till de fyra märkbart påverkarkonkurrensen med den femte, , Tanken bakom tidskriftsstödet är judensamma som bakom det allmänna produktions-stödet till tidningar, nämligen atlstödel inle får leda lill att konkurrensförhållanden snedvrids. Av della skälanser utskottet au ett stöd också lill skall kunna komma i fråga,vilket bör ges regeringen lill känna, som termen lyder på utskottsspråk. Härbör reservanlerna observera en betydelsefull sak. Utskottet tillstyrker inlede regler som föresläs i motionerna 1471, 1492 och 1496, Det är inte utskottetsavsikt att vidga själva kretsen av bidragsberättigade tidskrifter. Del är intemeningen att stödet skall komma all omfalla tidskrifter av annan art och lypän det är avsett för. Vadulskollel gör är atl peka pä det ganska så sällsynta fall då folkrörelseägdatidskrifter blir stödberätligade och befinner sig i upplagekonkurrens med enicke stödberättigad tidskrift den omständigheten atl fallel är sällsyntfår inle hindra att man gör en rättvisande jusiering. Låtmig också visa all reservanlerna själva inte hell utesluter all utskottet harrätt i sina farhågor, I reservalionen på s. 37 i ulskottsbelänkandet sägerman: "Skulle trots alll sådana oönskade effekler uppkomma åligger detpresstödsnämnden att ta initiativ till de åtgärder som då är nödvändiga. "Varför inte i så fall redan nu ge regeringen problemel lill känna. Ireservalion nr 2 lar man upp tre saker - del gäller här tidningar på främmandespråk. Försl och främst vill man slopa den föreslagna höjningen av bidragel vidtätare utgivning än ett nummer . Avreservanlernas argumentering kan man lätt få den uppfattningen all tidningarmed fler än 52 nummer skulle bli speciellt gynnade. Så är inle fallet.En tidning med 24 nummer får . per nummer.En tidning med 52 nummer får . per nummer.En femdagarstidning med 260 nummer skulle få 912 000 kt enligt systemetskonstruktion. Var och en av oss somsysslat något med tidningsekonomi vet att Stödtill dagspressen m. m. 2 prolokoll 1976/77:128 Nr 128 det ingalunda är någon dans på rosor alt ge ut femdagarslidningar idagens den hårdaannonsklimat, även om man får ett presstöd pä ca , 11 mai 1977 ' möjligt att reservanlerna nu påslår atl jag rör mig med kon- --------------- struerade siffror. Men faktum är att vi här i landet har en femdagars- Stöd till dagspres- tidning, som ges ut i , helt med finsk text och spridd över sen m. m. prakliskl lagel hela , Den heler FinnSanomal och sliier om, som Nuär rädd för all utskottets skrivning skulle innebära alt FinnSanomat skulle få ytteriigare pengar. Men då skall jag be vad som står på s, 32 i utskollsbelänkandel. Där markeras klarl attpresstödsnämnden vid en ökning av bidragel noga skall se lill altkoncentrationstendenserna därmed inte ökas. Jag är inte särskiltförriust i - jag lycker inle del är rikligl korrekl - att här i kammaren ta uppenskilda förelag till debatt. Jag skall därför nöja mig med atl slå fasl atl debidragsregler som utskottet tillstyrker för icke svenskspråkiga tidningar tordevara väl avvägda och kan läggas till grund för de erfarenheter som vi skallvinna som kommer, Reservalionen nr 2 tar sedan upp en annan sak,Reservanlerna vill, som yrkas i moiionen 1472, lämna bidrag lill tidskriftersom ges ut av svenska organisalioner men trycks på andra språk än svenska, ochanser atl bidragsreglerna skall vara desamma som för invandrarnas riksorganisationersmedlemstidningar. Härhar vi inget åskådningsexempel atl peka på. Motionen har varil på remiss hosarbelsmarknadsutskoltel som säger att man inte har underlag för atl bedöma behovetav bidrag av denna typ. Konstitutionsutskottethar heller inget underlag för atl kunna tillstyrka ett bidrag. Del är möjliglatl behovet finns, men i så fall bör vi få en karlläggning av hur mångaorganisalioneroch lidskrifter som kan bli aktuella. En viss erfarenhel kan välvinnas genom del behovsprövade stöd som invandrarverkel kan ge. Här vill jag gärna påpekaall den anslagsreducering som ulskollel liksom propositionen föreslår heltenkelt hänger ihop med att vi här har konslrueral nya regler för bidrag lillinvandrartidningar. Av det enkla skälet måste delta anslag reduceras. Jagvill än en gång undersiryka att vad vi sysslar med på tidnings-ochlidskriftsstödets område är en rullande reform där vi också måste se på vadstatskassan tål. binder sig med dagens beslut för ganska sloraålaganden i en ekonomiskt brydsam lid. Även om de nu aktuella presstödsreglernainle är indexreglerade, ligger det i beslutets nalur att vi längre fram i tidenfår göra korrigeringar på grund av både kostnadsutvecklingen ochlidningsmarknadens egen utveckling. Vi har ju alla klart föross all fjolårels ganska slora uppräkning av produklionsbidragel lill dagspressen inle räcker långl, Silualionen är re dan nu bekymmersam för många tidningsföretag och utskottet har upp märksammat även detla. Del ligger visserligen inle en formell fram- 18 slällning till regeringen i utskottets skrivning,men utskottet vänlar na- lurliglvis all ellregeringsiniiiaiiv kommer all las. alllsä ha klarl för ossatt behov finns av ytteriigare bidrag pä presstöds-området Av del skälet bör vikanske nu vara försiktiga med all alllför snabbi fatta beslut om nyabidragsgrupper. Låtmig sedan helt kort få kommenlera anförande. Han modifierade enhel del av vad vpk har framfört i sina motioner. För invandrartidningarna nöjdehan sig i slort sell med att kräva en utredning om deras situation. Destödformer som nu fastställer, den stödverksamhet som inleds,kommer förmodligen atl ge en hel del erfarenheter som borde blibetydelsefullare och mer vägledande än en ulredning på detta stadium, I stortsett vel vi hur många tidskrifter på främmande språk som utkommer. Vi får se ivad mån den krelsen vidgas. Jag upprepar vad jag inledningsvis sade, nämligenall vi får ta ell sleg i sänder i denna synnerligen ömtåliga fråga. Jag ber allfå yrka bifall till utskottets hemställan. Stödtill dagspressen m. m. HenBERNDTSON (vpk) kort genmäle: säger all jag modifierade mig jämfört med våra motionskravnär jag nöjde mig med kravel på en utredning rörande invandrartidningarna. Justdetta lyckerjag är ett mycket väsentligt krav. Nog behövs det en ulredning ominvandrartidningarnas och invandrartidskrifternas speciella situation. Ävennär det gäller de åtgärder som vi skall fatta beslut om saknas, såvilljag förslår, en fullsländig bild av silualionen för de små språkgrupperna. Delräcker dä inle att säga att vi genom de åtgärder vi nu vidtar kommer atl vinnaerfarenheler och sedan får ta upp frågan på nytt. Jag lycker alt det finns skälatt skaffa sig en samlad bild av de olika språkgruppernas situation. HerrNordin säger att det finns många invandrartidningar, och det har jag ocksåpåpekat. Men det finns en rad språkgrupper som inte får något samhällsstöd förutgivning av sina tidningar. Vi måsle tillä på den speciella situation som debefinner sig i. Del finns även regionala tidningar av myckel hög klass, somockså behöver stöd. Nog måsie ni väl ändå medge, , att del behövs enkartläggning av dessa problem för all stödet skall få en riklig uiformning? Jag tror också all del är viktigt att man observeraratl del inom en och samma språkgrupp kan finnas olika idémässiga och politiskaströmningar som bör fä komma till tals. Även här måsle det gälla att främja enfri debatt och opinionsbildning. i (s) kort genmäle: Jagnoterar med tillfredsställelse den posiiiva syn som kunde spåras i på den svenska modell för massmediepolitik som växer fram. Del ärriktigt alt och socialdemokraterna gjort gemensamma insatser både fördel selektiva presstödet till dagspressen och för del stöd lillorganisalionspressen som här tar form. Detta gäller även de speciella reglersom nu föreslås för tidningar på utländska språk. Stödtill dagspressen m. m. Jagnoterar all i sina kommentarer till reservationerna var relativtförsiktig. När del gäller konkurrensförhållandena mellan organisationstidskrifteroch andra tidskrifter har vi reservanler inle velal uttrycka oss så kategorisktsom utskotlsmajoriteten. Vi har sagt atl press-stödsnämnden bör pröva dennafråga tillsammans med andra problem och atl det är regeringens sak atlåterkomma till om del visar sig att man behöver göra jämkningar. Vadvi vänder oss emot är atl utskollsmajoriietens skrivning innebär attpresstödsnämnden måste anse sig tvingad att här ge ett slöd. Utan atl riksdagenhar pröval den frågan skriver utskottsmajoriteten atl det här föreligger ettkonkurrensförhållande. Det vill jag inle insiämma i. Ensak vill jag beklaga, och det är den kovändning som cenlern gör när det gällerstödet till tidskrifter pä främmande språk. Genom utskottsskrivningen öppnarman här dessa speciella möjligheter och går därmed ifrån det klaraställningslagande man gjorde när denna fråga senast behandlades. Låt mig citera vad herrJonnergärd sade i förra årets debatt: "Förvånandei sammanhangel är emellertid atl moderaierna och envetet hållitfast vid att de s. k, invandrartidningarna skall gå in under de vanligapresstödsreglerna. Det kan, som utskottet framhåller, leda till att man skaparmonopolsituationer på de delmarknader som de olika språkgrupperna utgör. Det ärmotsatsen till den mångfald i debatt- och opinionsmöjligheter som presstödetbör främja, är den enkla sanningen om den 'diskriminering' som t ex, herrWerner i har talat om," borde hafullföljt linje i ulskoltei. () kortgenmäle: Allra först några ord till , Man får rätt ofta här ikammaren uppleva ledamöternas otroligt slora uppfinningsrikedom när del gälleralt finna motiv för nya statliga utredningar. När man läser den digra lunta somkommittéberällelsen ulgör får man klart för sig att del är gott om ulredningarhär i landel. Det är inle alllid nödvändigt att öka pä den i oträngtmål, i varie fall inte när vi har andra metoder än utredningar all tillgripaför att få en kartläggning av förhållandena. Närriksdagen 1975 satte i gång en försöksverksamhet och öppnade möjligheter förtidningar på främmande språk atl få bidrag fick man ganska snabbt bilden klarför sig. Del var ganska många som hörde av sig, av vilka en del var tidningarinom samma språkgrupp. Med ledning därav fick man undan för undan en ännuklarare bild av situationen. Det är mol den bakgrunden som förslaget om merpermanenta regler nu är lagt. Som jag sade i mill huvudanförande ulgår jag fränatt de nya reglerna kommer att ge ytteriigare erfarenheter. Om dessa erfarenhetersedan skall sammanfattas och följas upp i form av en ulredning får bli ensenare fråga. Jag tror dock det är för tidigt att ställa det yrkandel Jagskall gärna kvittera i artighet genom Onsdaeenden alt säga alt vi två liksom de båda parlierna, våra uppdragsgivare, har jj : 1977 samarbeiat ganska väl idessa frågor. Jag vill också vidga kretsen och --- säga alt allariksdagspartier har visat iniresse för dessa frågor. Speciellt Stöd tilldagspres-de senaste åren har det funnits en klar tendens atl försöka finnasamlande sen m. m. lösningar och därmed goda regler liksom en bättreförståelse för de statliga utgifter som det här rör sig om. i gör gällande all vi skulle ha släppt från fjolårets debatt. Mot det kan anföras vad som slår på s, 32 förstastycket i ulskottsbelänkandet: "Härvid måste dock beaktas att risken försådana koncenlrationstendenser som utskottet ovan påvisat inte därmedökas," Det är en uppföljning av vad vi frän sade i fjolårelsdebatt och utskottsbetänkande. Vi står fasl vid den uppfattningen och kommeratt föra den vidare. HenBERNDTSON (vpk) kort genmäle: åberopar att del pågår många ulredningar här i landel, ochdet vet vi väl alla. Många av dem har säkert också tillkommit på centerpartietsinitiativ.