prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag kan inle förstå herrGadds uppfattning all regeringen skulle springa ifrån sitl ansvar. Det är dockregeringen som ligger bakom den proposilion som har aktualiserat frågan häri . När det gäller vilka vägar man vill gä för altuträtta del bäsla på della område, så lyckerjag för min del all det vittnar ompraktiskt handlag atl man inrällar en speciell delegalion med människor som kanspecialisera sig på ämnet, verkligen tränga in i dessa frågor och i samråd medmyndigheterna föreslå sådana åtgärder som kan underlätta uppgiftslämnandel. Hen iSlaffanslorp (m): Först och främst ell lack lill för all han utgick ifrån atlmill anförande skulle bli vältaligt - innan jag ens hade lagil lill orda. Finansulskoliels värderade ordförande varnärvarande i kammaren när böriade sitt anförande. sagl för alldel inle i prolokollei skall stå oemotsagt att nonchalerat riksdagenvid behandlingen av finansulskoliels ärenden. Redan1965 observerades i en molion lill atl förelagen hade problem med detväxande uppgiflslämnandet: Om det fanns problem 1965, så är dessa problem medvisshet avsevärt slörre . Del finns i handlingarna visseriigen ingen färskareslatislik tillgänglig än , men del årel beräknades, som herrGuslafsson i Slenkyrka nämnde, all drygl 1 miljard deluppgifter lämnadesin pä sammanlagl 49 miljoner blanketter. All del är avsevärt myckel mera nubehövs del ingen slörre fantasi för atl föreslälla sig. Självfalletberor inte det ökade uppgiflslämnandet på en önskan och vilja frånmyndighelernas sida atl snäria in företagen i ett improduktivt byråkratiskt krångel, ulanutvecklingen har lell lill ell väseniligl ökal behov av informalion. Somexempel härpå kan nämnas redovisning av moms och reklamskall, ATP-reformen,tandvårdsförsäkringen, förstärkt prisövervakning, väsentligt ökadplaneringsverksamhet och myckel annal. Nuhar emellertid kraven på uppgiftslämnande nåll så långl all ell alll slarkaremolsiånd visals från företagens sida, inle minsl frän de mindre och medelsioraförelagen, där man upplever förhållandena som särskill svära. Uppgiflskravenbelraklas som alllför ofla åierkommande, för de-taljrika och oftasvårbegripliga, och de leder lill oacceplabla besvär och koslnader. Förelagenhar dessulom ofta svårl all förslå vad de själva får för nytta av myckel av denslalisiik som de bidrar lill. En alllför negativ insiällning till dessa problemkan förorsaka alt kvaliteten på de infordrade svaren blir för dålig, vilkel isin lur nalurliglvis medför alt underlaget inte blir så tillförlitligt somskulle önskas. Riksdagsmotionenår 1965 ledde, som lidigare sagls, lill all en ulredning lillsalies 1969 förall se över beslämmelserna om förelagens och andra arbetsgivares uppgifts- ochuppbördsskyldighet Del är denna ulredning, UFU, som framlagl sillbelänkande. Ulredningens förslag lill ålgärder kan sammanfallas i åtta punkler: Översyn av författningen i hithörande frågor. Nya metoder för insamling av uppgifter. Omprövning av uppgiftskrav från myndigheter. Att öka molivaiionen för förelagen genom bällreupplysning. Uppgiftspliki så noggrani som möjligl angiven iförfattningarna. Generella åtgärder för samordning avuppgiftsinhämlandel. Ökad företagsmedverkan i de arbetsgrupper som vidSCB avväger sialistikproduklionen. Tillsättande av en ochförenkling av uppgiflslämnandet Ulredningensförslag har remissbehandlals av mer än 90 organisalioner och myndigheler. Sågoll som alla godlar i princip förslagen om förenkling och rationalisering. Ettanlal myndigheler har emellertid slälll sig avvisande till förslaget att tillsättaett granskningsorgan, som regeringen nu föreslår i sin proposition.Socialdemokraterna har lagil fasla på detta och i sin reservalion yrkal avslagpå proposilionen. Vadman reagerai mol är all det lillskapas någol slags övermyndighel, och manhänger upp del hela pä alt del slår i proposilionen alt gransk-ningsorganelskall ha viss myndighelsfunklion. Den oro som reservanlerna lill ävenlyrskunde känna inför den passusen i proposilionen måsle tvivelsutan ha skingratsmed lanke på vad finansutskottet säger därom pä s. 7 i betänkandet nr 25: "Delegalionenskall enligl vad som anförs i propositionen ges den formella ställningen av enkommiilé med viss myndighelsfunklion. Del är en självklarhet atl en kommittévarken kan utfärda bindande före- Åtgärderför att underlätta företagens uppgifislämnande Åtgärderför att underlätta företagens uppgiftslämnande skrifter för en slalligmyndighel mot myndighetens vilja eller direkt motverka ellerregeringens beslut. Vad som sägs i proposilionen är all myndighelerna skallvara skyldiga att låta delegalionen granska krav på ny eller ulökaduppgiftsinsamling. Delegalionen skall härvid kunna föreskriva villkor föruppgiflsinsamlingen eller all viss uppgift inle får samlas in. Detta bör ske inära kontakt med berörda myndigheler. Dessa måste normall också antas följa deföreskrifter som meddelas. Om en myndighet i elt sådani fall inle anser sigkunna eller vilja acceplera delegalionens föreskrifter skall den inle varabunden av dem," Ireservalionen är man förvånad över propositionen, eftersom regeringen kunde habeslutat i detta ärende utan atl höra . Jag förstår fuller väl att detför socialdemokraterna måste le sig främmande att om del inle är absolulnödvändigt efterhöra uppfattning, Slulligen,herr lalman, några ord om moiionen 1561 med delkrav all delegalionen inte ges iuppdrag all ulreda frågan om ersälining lill företagen för uppgiftslämnande!, Enliglmin uppfallning finns del vissa fördelar med ersättning för lämnade uppgifter.Den som kräver in uppgifterna i fråga får göra en noggrannare prioritering änvad som är fallel. Del kan också förvänlas all företagen blir mer moliveradeoch villiga all lämna uppgifier. Därmed ökar rimligen lillförlitlighelen iunderlaget Molen ersättning talar bloii argumentel alt del skulle vara en medborgerlig pliklall lämna svar pä begärda frågor. Man skulle kunna jämföra delta problem med dekoslnader och det besvär som förelagen har vid redovisning av moms. När dennaskall infördes ullalade del ansvariga statsrådet alt kostnaderna förmomsredovisningen borde kompenseras. beslöl atl kompensationen skulleutgå i form av 35 dagars anstånd med inbetalningen av momsen, Inleminsl mol bakgrunden härav förefaller del välbetänkt atl närmare utreda fråganom ersättning i enlighet med vad som föreslagils i proposilionen. Närfrågan om ersättning senast behandlades i - det var så sent som inovember i samband med molioner om ersättning - fann finansutskottet detrimligt att frågan om ersättning övervägdes. Varför reserverade sig intesocialdemokraterna i finansutskottet mot della? Utskottets betänkande varnämligen enhälligt - inle ens ett särskill yttrande kostade man pä sig. Delsena uppvaknandet kan blott lolkas som en önskan alt lill varie pris bedrivakonfrontalionspolitik. HerrGadd påslår atl proposilionen beror på vallöften under valkampanjen förraåret. Så är inte fallel. och jag kan hänvisa lill de alla molioner som frånborgerligl håll väcktes i denna fråga under den allmänna motionstiden ijanuari förra årel. De behandlades så sent som förra årel. Sedansäger all regeringen har hukat sig i slällel för att la ansvar. Nåja,under s-regimen ägnade man sig ständigt åt atl sloppa undan borgeriiga förslagi ulredningen i den män man inle sade nej direkt. Jag yrkar bifall till finansulskoliels hemslällan i dess betänkande1976/77:25, HenGADD (s): Bara en kommentar efiersom i Slaffanslorp använderordel konfrontalionspolitik i della sammanhang. Närdenna fråga behandlades var del helt klarl all den socialdemokratiskagruppen ställde sig positiv lill vad ulskollel skrev därför atl den förväntadesig elt vettigt förslag frän regeringen. Så kommer del här förslaget, som vi avde skäl vi redovisal i reservalionen inte kan acceplera. Jagtycker att använder ordet konfrontalionspolitik pä ellalldeles nyll sätt. Del är möjligl all man måsle lolka om en del saker som herrWachlmeisler säger, för han lägger tydligen hell andra betydelser i en del ordän de gängse. Vi irodde alt det skulle bli eti vettigt förslag. Vi har arbelalunder årtionden med problemet all rationalisera uppgiflslämnandet. Så kommerdetta förslag, som aren dålig lösning på ett allvarligl problem. Åtgärderför att underlätta företagens uppgiftslämnande Hen iSlockholm (s): Jag har som molionär med iniresse följl deballen kring det härutskottsbetänkandet. Jag tycker att del allvarliga i hela den situation vi nubefinner oss i är den brislande förslåelse för goda beslutsunderiag sompropositionen andas och som ju också finns i utskotts-betänkandet, eftersom maninte där tagil avstånd från de myckel märkliga formuleringar som finns ipropositionen, Ioch för sig kanske jag inle skall uppvisa en alllför stor överraskning införden här sorglösheten från regeringens sida. Alltsedan regeringsskiftet har vifått uppleva effekler av beslut som vittgående berör arbetsmarknaden - och därdel alldeles uppenbarl är pä del viset atl regering och riksdagsmajoritet intehaft så slora ambitioner all grunda sina förslag pä ell noggrani övervägandeinnan de lagt fram förslagen och drivil igenom dem i . Riksdagensnya majoritel har enligl min uppfallning visat åtskilliga prov på illavarslandedåligl omdöme och bristande kunskaper om hur samhället fungerar. Vi kan barapeka på grunderna för skatieomlägg-ningen, som direkl raserade varie möjlighetatl träffa ell avtal utan slora slitningar på arbetsmarknaden - därparterna tidigare arbelal under ett förtroende för en regering som man visstefattade väl underbyggda beslut Den här proposilionen om uppgiflslämnandet andasdirekt motsall ambition, nämligen all man skall nöja sig med sämre underlag förframtiden. Delhar också citerats en del ur utredningar om hur omfallande och besväriigl dethär uppgiflslämnandet är. Man har lalal om alt, tror jag, 45 miljoner uppgiftermed en miljard deluppgifter har lämnals in. Jag skulle vilja frågautskoiismajoriteten: Vad tror ulskoltsmajoritelen att Åtgärderför att underlätta företagens uppgiftslämnande det blir för resullal av kravelpä en regislrering av de kemiska preparal och ämnen som finns ule iarbelslivel, där det rör sig om hundratusentals olika sammanblandningar avkemiska preparal? Hur många miljarder deluppgifter kommer all insamlas utebland företagen i syfte alt skydda de anställda frän all skada sig iarbelsmiljön? Och hur många skall sialen belala ul för all fåin uppgifterna från de arbelsgivare som i sin produklion använder de härämnena? Är del rikligl atl vi skall behöva köpa uppgifterna om de hälsovådligaämnena ute i produklionen för all på del visel kunna få en konlroll öververksamhelen? Del är ju innebörden i ulskollsmajorilelens förslag! Jagfinner del här ulomordeniligl märkligt Jag har läsl mänga proposilioner underden riksdagsperiod som jag har genomlevt men jag har aldrig funnil någonproposition som har varit sä ulomordeniligl eländigl moliverad som det härregeringsförslaget. HerrWACHTMEISTER i Slaffanslorp (m): påslår atl del skulle behöva köpas en massauppgifter för all skydda människor mol miljöfarliga varor, Självfallel är såinte fallel. Vad som föresläs aren ulredning om viss ersälining för uppgiftslämnandel.En sådan ersälining kan konsirueras påskilda säll ulan all man därmed behöverAö;;a uppgifier som är nödvändiga all samla in. Sålill , Om socialdemokraierna är sä inlresserade av frågan omuppgiflslämnandet varför var del då bara de icke socialisliska parlierna sommolionerade om dei förra årel? Alt del finns skilda meningar inom socialdemokraiinframgår av de socialdemokraliska motioner som väckls under den allmännamotions-liden och sedan proposilionen framlades, I en av dessa yrkasavslag på proposilionen, medan del i en annan yrkas bifall, om än med en delreservaiioner. Bara några fä ord med anledning av debatten om regeringens ansvar pådella område. Självfallel har regeringen ansvar för all verka för all förenklaoch hålla nere förelagens uppgiftslämnande och samiidigl få ell så bra underlagsom möjligl för samhällsarbelet Regeringen och har ell gemensamlansvar för lagsliftningen pä della område. Vi har ell gemensaml ansvar för altvi får bra lagar som kan fungera utan alllför myckel av uppgiflsinhämtande ochkontroller. Jag vill alllså belöna alt regeringen har ell ansvar, och all regeringenoch har ell gemensamt ansvar för lagsliftningen. Omdel skulle vara så alt själva poängen i reservalionen är all regeringen skullela ell slörre ansvar genom atl inie göra någonling eller genom all ullala någraallmänna satser, då finns del ingen poäng alls i reservalionen. Dä finns därbara missuppfallningar och oklarheler. Självfallelsker en prövning av resurser, ambilioner och behov av olika undersökningar ochuppgifier i samband med budgeiarbelei. om det arbelel skulle blilångl effeklivare än hillills är del otillräckligt Del är därför som det iförslaget också ingår att en delegation skall lillsällas med uppgift atl verkaför att förenkla och hålla nere företagens uppgiftslämnande. utnylriar elt råd, en delegalion eller vad man nu vill använda förbeteckning är vanligt på en rad andra av samhällslivels områden och har oftavisal sig vara en effektiv metod alt nå de syfien man vill uppnå. Del behöverinte medföra något dubbelarbete, och del behöver icke medföra alt regeringensansvar på något sätl blir mindre. Tväriom - regeringen kommer atl la ettbetydande ansvar pä detta område. Regeringen skaffar sig effeklivareinstrument för att nå del mål som propositionen syftar lill, nämligen attförenkla och hålla nere företagens uppgiftslämnande. Åtgärderför att underlätta företagens uppgiftslämnande HenGADD (s): Det var skönt alt höra, herr statsråd, alt regeringen känner sittansvar. Den förklaringen behövdes efter denna proposition. Men jag är ändå litetförvånad över alt den gängse budgetprocessen av landets budgetminister kallasför en otillräcklig väg för aU hålla nere samhällskostnaderna. Dä skall manenligt inrätta en delegation för att klara det som budgelminislernhar som sin poliliska uppgift. Den enkla frågan är då: Hur mänga delegationerbehöver landets budgelminister för att klara sitt jobb? Den gängse budgetprövningen har , ja, genomårtiondena, visat sig vara en icke tillräcklig väg för alt nå målet atlförenkla och hålla nere företagens uppgiftslämnande. För alt effeklivera detarbetet, för atl driva del hårdare, vill regeringen därför nu utnyuja medverkanav annat organ. Den metoden använder vi på flera av samhällets områden. Viskall använda dem på de områden där det behövs, varken fler eller färre. Överiäggningenvar härmed slulad. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl,, och förklarades den fönaproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLandskrona begärl volering uppläsies och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller finansutskottets hemslällan i betänkandet nr 25rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservalionen av m, fl. 6 prolokoll 1976/77:128 1/55försöksverksamhet på kulturområdet Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Då begärde rösiräkning verkslälldesvolering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: 1976/77:44 med anledning av proposilionen1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel III lill statsbudgelen för budgelårel1976/77 i vad avser garanli lill för pensionsåtaganden 1976/77:47 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden till /78 1976/77:18 med anledningav propositionen 1976/77:120 om godkännande avändring i 1976/77:19 med anledning av propositionen1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för budgelårel 1976/77, såvitt avser 1976/77:34 med anledning av proposilionen1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel III lill slalsbudgelen för budgelårel1976/77 såvitt avser verksamhelsområde 1976/77:35 med anledning av propositionen1976/77:133 om ändring i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt §11 Viss försöksverksamhet på kulturområdet Föredrogs kullurulskollels belänkande 1976/77:41med anledning av molion om viss försöksverksamhel pä kullurområdel. I delta belänkande behandlades motionen 1976/77:738av i m. fl. (s), vari yrkats 1. alt gav regeringen lill känna vad imoiionen anförts rörande en försöksverksamhel på kullurområdel, 2. all hemsiällde atlregeringen ur kommitléanslagel slällde erforderiiga medel lill förfogande förden föreslagna försöksverksamheten. Utskotlel hemställde allriksdagen skulle avslå moiionen 1976/77:738. Reservationhade avgivits av herrar i , och , , herrar och samt (samtliga s) som ansettatt utskottet bort hemställa all skullebifalla motionen 1976/77:738. HenANDERSSON i (s): Det finns ett klart samband mellan kultur och arbetsliv. Arbetslivet ären del av människors totala kultur. Ja, själva arbetet bör ses som enkukuraktivitet som kan bidra till att utveckla människor allsidigt. Både arbeleoch fritid måsle ge möjlighel till ulveckling och konlakt med andra människor.Därför är del viktigt all arbelslivet organiseras så att arbetaren kan upplevavärdighet och gemenskap. Lagstiftningen på arbetslivets område kan medverkalill en ulveckling i denna riklning. räcker inle med lagar och paragrafer om medinflyiande och annat. Det krävsen medvetenhet hos den enskilda, en medvetenhet om hur arbetslivet påverkararbetarens egen utveckling, en medveienhel om hur arbetslivet skulle kunnaförändras för att bällre lillgodose kravet på ett meningsfullt arbele. Kullurenkan användas som ell medel för alt förändra arbelslivet och dess villkor. Denkan vara ett medel för all bekämpa brister och orällvisot Dessatankar har under senare lid i olika sammanhang varit föremål för en inlressanldeball. drog i gång deballen i LO-iidningen med ell par spännandeartiklar om kulturpolitik och arbelsliv. En rad debattörer har belyst ämnel.Det har varil välgörande. Isenaste numret av skriver : "Varendamänniska är konstnär i det avseendet att hon vill skapa meningsfullhet omkringsig, atl hon vill ha uirymme försin fantasi, vill ta initiativ, vill ulvecklas,vill göra upptäckter, vill känna samhörighet mellan sitt egel personliga livoch elt slörre samhälleligt Menalllför många människor i vårl kapilalisliska samhälle hr ett arbetsliv därderas initiativkraft, deras skapande fantasi, deras uppfinningsrikedom inlekommer lill tals, deras människovärde inte blir bekräftat." Ja,del är så sanl. Men vi kan inle stanna vid atl konstalera - så är del. Vi måsleslälla frågan - vad kan göras? Vihar ställt upp mål för vår kulturpolitik. Sä långl gick allt bra. Vi blev rätteniga även här i . Men del återstår ell viktigt led - förverkligandet - ochdet är svårare. Del har visal sig i många sam manhang. Ellvikligi mål är alt utforma kulturpolitiken med hänsyn lill eftersatta grupperserfarenheter och behov. År1974 ställde sig bakom bl. a. följande formuleringar belräffande eftersattagrupper: "Erfarenhelerna visar all generella insatser - t ex. allmänt ökalkullurutbud pä en ort - oftast inte når fram till de grupper bland befolkningen som man vill nå." "Viktigt är alt verk- samheten förankras i ochulgår från den miljö där människor känner sig hemma och upplever aktivitetensom naturlig." Dessabåda citat ulgör enligl min mening ell starkt slöd för del förslag om kultur iarbelslivel som vi diskulerar. Bakgrundentill förslaget i moiionen 738 är den skrivelse som LO och ABF inlämnade tillregeringen . Där begär organisalionerna medel lill enförsöksverksamhel i syfte alt stärka folkrörelsernas möjligheter all blandsina medlemmar och i de miljöer där dessa arbetar utveckla ett varierande ochaklivl kullurliv. Verksamhelen skulle främsi inriktas på sådana grupper ochmiljöer som har sämre förulsällningar än andra att få del av samhällelskullurpoliliska insalser. TCOoch TBV har sedan anmält sitt iniresse all della i denna försöksverksamhet Slatenskulturråd har i samråd med LO/ABF och TCO/TBV utarbetat en ulförlig plan för ensådan försöksverksamhel med kultur i arbetslivet. Kulturrådetanser all den föreslagna försöksverksamhelen är angelägen. Genom den kan manpröva kullurakliviieler som kan bidra lill individens ulveckling och lillförbättrade kontakter mellan anslällda. Kulturrådetframhåller vidare att arbelslivet i hög grad påverkar människors möjlighetertill utveckling inle bara i arbelel ulan även . Många människorhar monotona, osjälvständiga eller isolerade arbeten. Det medför ofta sänklsjälvförtroende och en passiv fritid, skriver . Del är därför ettsjälvklart räilvisekrav atl kulturinsatser utformas så alt de tar hänsyn tilldessa missgynnade människors förutsättningar och behov. Genom den föreslagnaförsöksverksamheten skulle nya former för sådana kulturinsatser kunna prövas,menar . Redan1972 framhölls i utredningen ny kulturpolitik behovet av alt i samråd medarbetsmarknadens organisationer analysera förhällandei mellan kuliurlivei ocharbelslivel och föreslå åtgärder för all angripa de problem som föreligger. Statenskulturråd anser atl kulturinsatser med anknylning lill arbetslivet bör kunnafrämja uppnåendet av flera kullurpolitiska mål. Man nämner särskilt alt ulnyujayttrandefriheten, främja egen skapande aktivitet och kontakt mellan människor,molverka kommersialismens negativa verkningar och bidra till kulturellförnyelse. är i sin kraftfulla lillslyrkan hell enhälligl, Moldenna bakgrund är del närmasl chockerande all den borgerliga majorilelen ikukurutskotiei avsiyrker förslaget Visserligen håller jag redan efter ellhalvår i opposition på alt bli luttrad, Socialdemokraliska motioner skalltydligen avslås till varie pris, hurudana de än är. Men här hade jag faktiskthoppals på elt undanlag, därför au här gäller del inte i första hand ensocialdemokratisk molion. Här gäller det ett förslag, som är framlagl av de tvästörsta lönlagarorganisalionerna och deras studieförbund. Allt som kommer frände hållen bör väl inte kastas i papperskorgen. Förslagethar fäll elt aklivl slöd från ell enigi kullurräd. Därvid är all märka allledamoten av , , har tillstyrkt förslaget ,medan ledamoten av kulturutskottet, , samma äravslyrkl samma förslag. Kappan kan ibland vändas snabbt. Märkligär också den motivering utskottet anger. "Enligt utskottets bedömning kandock en närmare granskning av förslaget komma att visa att skäl kan anföras molden föreslagna uppläggningen av försöksverksamhelen som elt medel att nä de avriksdagen lidigare uppställda kulturpoliliska målen." Jagfrågar: Vad menas? Vad är det för fel på uppläggningen? Vilka mål kan inte nåsmed den föreslagna uppläggningen? På vilka grunder ifrågasätler de borgeriigaden verksamhet på arbetsplatser som arbetarnas och riänslemännens egnaförelrädare har bett atl få genomföra? Detär inle bara jag som med spänning vänlar på svar på dessa frågor. Jag ställerdem närmast lill utskottets talesman, , som har begärl ordelefter mig. Medvad jag nu sagt ber jag att få yrka bifall till reservationen tillkulturulskottets belänkande nr 41. Idetta anförande inslämde , fm , herrar i Gävleoch Häll, och , herrar i , iTimrå, i , i , , , Klöver ochNilsson i , fröken , henar , och ,fröken saml (samtliga s). Hen (): Kullurulskollels ordförande har i sill anförande leck-natbakgrunden till del ärende som kulturutskottet behandlar i sitl belänkande nr41. Jag kan därför nöja mig med några komplellerande uppgifter. Somherr i nämnde har LO och ABF i en skrivelse lill regeringeni augusli 1976 begärt . till försöksverksamhet medkulturaktiviteter på arbelsplalser. Den största delen - , - skulleanvändas lill utbildning av kulturorganisalörer och kullurför-medlare. Deskulle enligl skrivelsen få "grundläggande kunskaper om samhällelskullurpoliliska mål och om de resurser och möjligheier som Slår lill förfogandeför ell folkrörelseförankral kulturarbete", , skulle gå lillprojektledning och en lika slor summa lill ulvärdering av försöksverksamheten. Dennaskrivelse remitterades lill , som i sin lur log kontakt med TCO ochTBV för atl söka åstadkomma ett gemensamt projekl.