prot · G00932 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:32 §1 Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. §2 Meddelande om större debatter Undervåren 1977 kommer att anordnas tre större debatter. Den allmänpolitiskadebatten tar sin början , finansdebatten onsdagen den 9mars och den utrikespolitiska debatten . §3 Föredrogs och hänvisades 1976/77:6 tilllagutskottet 1976/77:22 til 1976/77:31 til 1976/77:45 til 1976/77:47 til 1976/77:48 til § 4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:15 och 16 tillkonstitutionsutskottet 1976/77:17 och 18 lillfinansutskottet §5 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningen 1976/77:51. 1976/77:8 med anledning av motioner om förenkladeslalliga blankeiler m. m. Utökningav presidierna i de kommunala nämnderna och landstingen § 7 Utökning avpresidierna i de kommunala nämnderna och landstingen Föredrogs konstitulionsulskottels belänkande1976/77:9 med förslag till vissa ändringar i kommunallagen (1953:753) ochlandstingslagen (1954:319). HerrJOHANSSON i Trollhällan (s): Det finns inga stridiga meningar inom utskottet i fråga om innehållet idel initiativ utskottet nu har tagit. Isjälva verket är det nödvändigt för kommunerna att antarkonstitulionsulskottels förslag. I annat fall kommer många kommuners ochlandstings planering inför valen atl bli meningslös. De har utgåttifrån att propositionens förslag i dessa tre hänseenden skulle bifallas avriksdagen. De har knappast räknat med att det skulle behöva ske genom ettulskoltsinitiativ, utan att det nya förslaget lill kommunallag skulle kunnabehandlas i sin helhet, och de har haft så myckel större anledning att väntasig alt propositionens förslag skulle bifallas som det bygger på ett enhälligtbelänkande från kommunala demokratiutredningen. I sin tur har den påverkats avkrav och önskemål från kommunalt håll. Vi socialdemokrater ikonstitutionsutskottet stöder helt utskottsinitiativet. Däremotär vi missnöjda med behandlingen av frågorna. försökte vi få tillstånd ett ulskottsinitialiv. Del skulle avse de här tre punkterna, men därskulle inrymmas även de större frågorna om del omedelbara valgenomslaget ochett nytt suppleantsystem. början såg del ul som om del skulle bli en bred samling i utskottet för ettsådant initiativ. Så inträffade något, jag vet inle vad. Cenlerpartisterna förklaradesig inle kunna stödja ett ulskottsinitialiv, folkpartisterna instämde, och idet läget ansåg sig inte heller de två moderata ledamöterna kunna stödjautskottsinitiativel. Om utskottsmajoritelen då hade lagit ett initiativ,skulle det ha uppstått en loltsitualion här i kammaren. Men vi ville inte attså vikliga frågor skulle avgöras med hjälp, och därför fullföljde viinle tanken på ell utskotts-initiativ. Det hade emellertid för kommunerna varillyckligt om fattat detta beslut på ett lidigare stadium. Det gällersärskilt frågan om del omedelbara valgenomslaget. Denna fråga har inte enbartett teoretiskt intresse. Längehar man klagat över de kvardröjande majoriteterna inom kommunerna.Valresultatet ger utslag först följande år. Ett enhälligt konsti-lutionsutskotihar lidigare uttalat sig för en reform på det här området. anklagadesjag för all inle driva fram en lagstiftning på den här punkten tillräckligtfort. När vi nu kommer igen 1976 och det finns ell utarbetat lagförslag i enproposition - då reser man motstånd. hoppas jag att del skall bli en enighetsom finns kvar lill våren, då ett beslut ändå kommer atl fallas i den härfrågan, så att det omedelbara valgenomslagel kanpraktiseras val, när del nu inte gick val. Fråganhar stor praktisk betydelse. Det illustreras framför allt av vad som händer iGöteborg f n. Där kommer en förändring i majoritetsförhållandena att ske. Denmajoritet som finns har fullföljt ett beslut angående en garagebyggnad. Denmajoritet som kommer atl finnas från har en annan mening, den äremot byggandet av detta garage. Den gamla majoriteten handlar lagligt, men denerhöll sin majoritetsställning 1973. Det kan inte vara riktigt atl dennaeftersläpande majoritet har formella möjligheter att verka så långt efteråt somnu sker. Jaglyssnade i går till Ekot i radio. I det framträdde kommunministern förklarade enligt den sammanfattning som finns i tidningarna :"Min principiella uppfattning är att valutslaget så snabbt som möjligtskall avspegla den nya majoriteten på alla samhällsnivåer, i kommun, ilandsting och även på riksplanet. Vi har ju genomfört detta beträffande riksdagen.Vår avsikt är ju också atl genomföra det när del gäller de kommunalainstanserna." Jagmåste säga all jag känner mig överraskad över det sista uttalandet frånkommunministerns sida. Det bör ju inte vara honom obekant alt harställt sig bakom konstilutionsutskollets förslag tidigare och att del i denproposition som den föregående regeringen avgav finns ell förslag omett valgenomslag. Var och en kan slå upp 11 § i förslaget.och däråterfinna detta. Hadeherr Anlonssons partivänner i inte varit så tveksamma ivåras hade redan då beslutat om ett valgenomslag. Efterdet uttalande som kommunministern nu gjort förutsätter jag atl hanspartivänner i inte visar samma rädsla, när frågan nukommer upp till avgörande, som de gjorde . Men det är inte herrAntonsson som lägger fram ett förslag om delta, för det finns redan i enproposition. Om han dessutom tänker lägga fram en extra proposition känner jaginle lill, men jag föreställer mig all det inte kommer att ske. Viär inte heller nöjda med att vi inle kan få slutbehandla frågan om en nykommunallag . Det hade varit möjligt. Sedanföljde visserligen semestrar och valrörelse, men det hade väl ändå funnitsmöjlighet atl läsa in propositionen tidigare. Alla var väl inle engagerade iregeringsbildningen och förfallandet av regeringsdeklarationen. Delsom nu tagits upp är bara en liten del av det stora förslaget till nykommunallag. Kommunerna och landstingen kommer i en besvärlig situation. Debörjar en ny mandatperiod , men den gamla lagen kommer alt gälla -utom på de punkter vi fattar beslut om. enda praktiskt exempel pådetta: del finns f n. när det gäller landstingen ett krav på dubbeltberedningstvång. Det innebär, som alla känner lill, att det finns utskott vidlandstingsmötena. Enda undantaget från detta gäller ,för vilket det finns en special- Utökningav presidierna i de kommunala nämnderna och landstingen 4 protokoll 1976/77:31-32 Utökningav presidierna i de kommunala nämnderna och landstingen Enligt detförslag som alla stöder och som finns i propositionen blir del frivilligt meddessa landslingsutskott i fortsättningen. Genom att reformen inte redan ärgenomförd tvingas emellertid även de landsting som enligt sin planering inleskall ha landslingsutskott i fortsättningen att nu välja sådana. Medanledning av den situation som föreligger vill jag gärna ställa mig bakomutskottsinitiativel. Det är nödvändigt för kommunerna och landstingen. Jag beratl få yrka bifall lill hemställan i konstitutionsutskotlets betänkande. I delta anförandeinstämde (). Del är med stor förvåning man lar del av den kritik som densocialdemokratiska gruppen i sitt särskilda yttrande riktar mot handläggningenav propositionen om de kommunala frågorna. Det kanske är med ännu störreförvåning man tar del av de yttranden som vice ordföranden ikonstitutionsutskottet fällde. Skallman söka "syndare" bör man gå tillbaka i tiden. Atl stifta ellerförändra kommunallag är en stor fråga. Två mycket omfattande utredningarligger bakom den nu lämnade propositionen - dels utredningen om den kommunalademokratin, dels kommunallagskommitlén. De utredningarna lade fram sinaförslag i så god lid att den tidsmässiga plan som var uppgjord tidigare skullekunna hållas, nämligen atl vårriksdag skulle få ta ställning lillpropositionen. Avproposilionsanmälan framgick att propositionen skulle läggas på kammarens bordden . Vi vet alla att den blev fördröjd. Den remitterades lillutskott först . Motionstiden gick därför ut , i och medatl motionstiden fortsatte in på del nya . Detär i del perspektivet vi skall bedöma den här frågans handläggning, och det äri det perspektivet vi i så fall, i , skall sätta inkritiken. Då skall inle kritiken sättas in mot den ickesocialistiska delen avutskottet, då skall kritiken sättas in mol förre kommunministern, som ickekunde lägga fram propositionen i så god tid att den kunde behandlas av1975/. Jag tycker atl del är ett renlighetskrav i den härdebatten all delta förhållande redovisas. Närutvecklingen sedan visade atl det inte skulle gå alt klara handläggningenunder /kom frågan upp i utskottet om initiativ i vissadelar, som i här har redovisat. Vi hade i början avde diskussionerna icke tillgång lill propositionen. fick vipropositionen i paket för atl kunna ta de! av vad som då kunde vara aktuellt.Jag måste säga att det var utomordentligt svårt alt utan grundläggande analysgöra ställningstaganden i de frågor som då var aktuella. Jag beklagar livligtall vi icke kunde fatta beslutet under 1975/rtksmöle, menansvaret därför ligger inte på de icke-socia-lisliska ledamöterna i , utandet ligger på annat håll. Jag tänkte inte all vi skulle behöva få den härdebatten, men med den uppläggning av kritiken som oppositionen har satt infinner jag anledning all redovisa detta för kammaren. Närsedan arbete hitintills /riksmötekritiseras av vice ordföranden i utskottet vill jag ställa frågan: Vilkaförslag har s-sidan i utskottet lagt fram lill en annan arbetsordning iutskottet än den vi nu har arbetat efter? Vi har ju ändå atl behandla enkommunallag, och del innebär en betydande förändring - eftersom det ocksågäller en sammanläggning av landstingslagen och kommunallagen - av nära 100paragrafer. Vi har haft ett intensivt arbete , och jag vill därfördirekt ställa frågorna: Har det varil fel på den uppläggningen? Har arbetetvarit alltför ointresserat? Är det kanske kansliet som har brustit, eller varligger felet? Jag tycker inte man skall framställa så hårda anklagelser som nuvarit fallet, om man inte kan belägga dem. Sedan,herr talman, till sakärendet! Det är som sagt en ytterstbegränsad reformering som vi med delta initiativ framlägger förslag om, men detär betydelsefullt för de nomineringar som skall ske. Och i del här lägel hadevi dels underiag i propositionen, dels kunde vi falla tillbaka på dediskussioner vi fört i utskottet. Del är således ett enigt utskott som föreslårde här förändringarna. Jag vill, herr talman, meddetta yrka bifall till utskottets hemställan. Utökningav presidierna i de kommunala nämnderna och landstingen Hert iTrollhättan (s): Den situationen har ju uppstått atl vi är hell överens om innehållet iförslaget, och då hoppas jag alt kammaren är villig alt anta det. Närdet sedan gäller handläggningen av ärendet skulle jag nog inte vilja användaett så starkt ord som syndare i det här sammanhanget. Men jag måste konstateraatl det ibland finns en påtaglig brådska, men inle annars. kommerKari och jag och andra atl föra en debatt i frågan om ändring av valen tilllänsstyrelse. I det stycket har man inte tvekat del allra minsta att laställning. Vadgäller förhållandet utgår jag från att det var en felsägning avKari när han talade om 1974 års vårriksdag - del skall alltså vara 1975/76års riksdag. Då vill jag påpeka alt betänkandet från utredningen om denkommunala demokratin förelåg . och jag och andra har på oss, och den tid som vi använt tror jag vi gemensamt är beredda attförsvara. Sedan skickades ärendet ut på remiss, och det var självklart alt mani sådana frågor skulle höra landsting och kommuner. Del dröjer ju länge innanalla remissvar kommer in, och nog skall vi lyssna till landsting och kommuner! Dettagjorde emellertid att det inte var möjligt all arbeta ut propositionen förräni mars månad, och del är riktigt all den förelåg först . Del varsjälvfallet omöjligt all då behandla den i konsti- Utökningav presidierna i de kommunala nämnderna och landstingen Men de punkter som vi förde fram som underiag för ett initiativ varpunkter om vilka vi var eniga i utredningen om den kommunala demokratin. I denfanns fyra av fem partier företrädda. Vi hade möjlighet att la delav vad remissinstanserna hade sagt i detla stycke, och det fanns en utarbetadlagtext. Nog hade det varit möjligt för oss alt sätta in detta i ett störrekommunalt sammanhang och på del sättet se helheten, men man visade ingen somhelst vilja till del, sedan vi fört resonemanget . Jag har inte fån någonförklaring lill vad det berodde på, annat än den atl man ville ha bättreöverblick. Den förklaringen godtar jag, men det är alldeles uppenbart attförfarandet har ställt kommunerna i ell myckel besvärligt läge. Vad sominträffat i skulle inte ha behövt hända, om beslutat ivåras. Vadsedan beträffar handläggningen framställde vi socialdemokrater ikonstitutionsutskottet ett yrkande om atl arbetet skulle bedrivas på ett sådanlsätt all det var möjligt för höstens att besluta i ärendet, men delavvisades med åtta röster mot sju. Det är klart att vi får finna oss i vadmajoriteten beslutar. Vi anpassar oss alltså till del, men vi vill också gärnasäga att vi tycker atl man kunde ha gått fram fortare i del här stycket. Det ärmitt svar på den direkta fråga som riktade till mig. Remisstidens utgång var fastställd till resp. den 15december 1975. Del blev en viss fördröjning, men samtliga remissinstanser hadekommit in med sina svar i första delen av utom länslandsting. Jag förutsätter att propositionsarbetet kunde påbörjas utan atlremissvaren var inne till 100 96. Om man remitterar ärenden, är del väl ocksånödvändigt att de som skall yttra sig om möjligt respekterar remisstiden. Jagkonstaterar att i nu har tonat ned kritiken rättavsevärt, och jag vill bara göra ell par korta kommentarer. Ettsnabbare valgenomslag innebär ju en betydande förändring i alla kommuner utomStockholm, där det har gällt. Del är väl alldeles uppenbart att densaken måste prövas mot de förutsättningar i fråga om röstsammanräkning ochliknande som skall in i den här bilden. Vi har ytterligare ett val alt ladel av när del gäller hur sammanräkningstiderna ligger till, och därmed har viett säkrare underlag. Den fördelen har vi alltså fått av förseningen. Såhar vi frågan om handläggningen i utskottet. Omröstningen i utskottet, herrJohansson i , gällde ju inte i vilken takt vi skulle forceraarbetet. Även vi sade, när vi kom lill voieringspropositionen, att utskottetskulle arbeta så snabbi det kunde, men vi ställde oss tveksamma till alt delskulle hinna. Det var därom frågan stod. Nuhar beredningsdelegalionen -jag vågar väl avslöja della - enhälligt föreslagitalt vi skall fortsätta med utskottsbehandlingen av kommu- nallagen hela detta år föratt förelägga kammaren ett förslag . Jag vill ställafrågan lill i : Vidhåller iTrollhättan fortfarande atl det hade varil möjligl atl under höslriksdagen, medden noggrannhet som vi ändå i utskottet är skyldiga att iaktta vid behandlingoch framläggande av förslag, klara detta på den lid vi har lill förfogande? Ochvarför har i så fall icke förslag framlagts om andra och flerasammanträdeslider, om förstärkning av kansliet och allt som behövdes i detavseendet? Jagtycker del är viktigt att vi får klara ul den här frågan. De uppgifter som harlämnats bör, menar jag, vara korrekta, så all vi verkligen vet var vi harvarandra i del fortsatta arbetet. Utökningav presidierna i de kommunala nämnderna och landstingen HerrJOHANSSON i Trollhällan (s): visste vi att man kunde klara valsammanräkningarna, såatl de nya fullmäktige kunde sammanträda efter . Del hade gjortsundersökningar av utredningen om demokrati. Vadvi nu har tillgång lill är sammanräkningarna . De bekräftar all del hadevarit möjligl med denna ordning. Det hade inle varil farligt - något steg in inågon oviss framlid - om vi hade beslutat om atl man skulle ha ettomedelbart valgenomslag. Närdet gäller den andra frågan är det riktigt atl man från alla håll varitintresserad av all vi skulle kunna färdigbehandla den här frågan . Men iden proposition som talade om fanns det den skillnad som han självmarkerade här, nämligen att det var en helt annan tveksamhet hos de borgerligaledamöterna än hos de socialdemokratiska om möjligheten all färdigbehandlaärendet . Dennamotsättning finns fortfarande. Det hade varit möjligt all med all dennoggrannhet som saken kräver klara detta utan att förstärka kansliet ochutan atl lägga in något större antal sammanträden. Det finns möjlighet för denenskilde ulskotlsledamoten all själv läsa texterna -molivlexter och annat. Vihar behandlat stora grundlagsförslag på betydligt än vad som ståttlill förfogande i detla fall - det har varil möjligl. Jag vidhåller alltså allmöjligheten hade funnits atl få fram ärendet här . Sedan ger jag rätt på en punkt. I det lägesom nu har uppstått får vi inrikta oss på att försöka att arbeta i utskottet såatt ärendet kan behandlas här i kammaren - ochdet bör vi kunna klara utan att överanstänga oss. Jag skulle kanske inte fresta kammarens tålamod ytterligare med min skrovliga röst. Men jag vill ändå göra en ytteriigare kommentar till vadherr vice ordföranden i sade. Nog har jag konstateratatt utskottets ledamöter på ett föredömligt sätt har läst in detmaterial som vi nu diskuterar. Det har ingalunda varil någon högläsning iutskottet. Vi har haft, som jag tycker, utomordentligt intressanta och givandediskussioner. Jag måste säga alt del är min uppfattning av det säll på vilketutskottets ledamöter har gripit sig an denna fråga, och jag tycker det ärviktigt atl slå fast delta i kammaren. Ytterligarevill jag säga att vi icke har känt någon tveksamhet. Vi har bara förutsatt atlvi skulle få en grundlig och riktig behandling av detla mycket stora ärende. Viskall komma ihåg att den kommunala verksamheten är en utomordentligt viktighörnsten i hela vårt demokratiska syslem. Del skulle vara illa om vi inte, närvi gör förändringar i kommunallagstiftningen, ägnade frågan en grundligbehandling i utskottet och självklart också i kammaren. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1976/77:3 med anledning av motioner om förelagensuppgiftsskyldighet m. m. HerrHOVHAMMAR (m): I motionen 1975/76:1937 har representanter för de tre borgerligapartierna föreslagit förbättringar för företagen vad gäller uppgiftslämnandet.Det är ju en känd sak all uppgiftslämnandet är särskilt betungande för demindre och medelstora företagen, och del är därför med viss glädje som vi hartagit del av finansutskottets betänkande 1976/77:3. Man kan där avläsa, tyckervi, en betydligt positivare syn pade krav som vi har fört fram och sominnebären minskad uppgiftsbörda för speciellt de företagskategorier som jaginledningsvis nämnde. Utskottethänvisar i stora delar till del betänkande som framlagts av utredningen omföretagens uppgiftsplikt, UFU. Denna anser all frågan om lättnader iuppgiftslämnandet bör prövas successivt och främst i anslutning till ändringeller översyn av författningar och administrativa system. Utredningen föreslårockså atl uppgiftsplikten kvarstår. Utredningen vill dessutom inrätta av myndigheternas uppgiftskrav, en nämnd medkansli inom statskontoret. Denna nämnd föreslås få minst nio ledamöter, ochbåde näringsliv och myndigheter bör där representeras. Uppseendeväckande ärbara enligt min uppfattning att UFU föreslagit atl granskningen inte bör fåutmynna i för myndigheterna bindande beslut, ulan att tillsynen bör först, somdet heter, syfta lill all ge myndigheterna synpunkter på och förslag om vad somkan göras för att minska eller underlätta uppgiftslämnandet. Tyvärr måste man ocksåkonstalera att UFU:s förslag delvis blev en Vi hade kanskeväntal oss atl utredningen efter ungefär arbete skulle innehållitlitet mera. De åtgärder som man rekommenderar är enligt vår uppfattning intetillräckliga för att komma till rätta med den uppsjö av uppgifter som företagenåläggs atl leverera till myndigheterna. lär ett arbete inomfinansdepartementet pågå med anledning av UFU:s förslag, och avsikten ärtydligen all presentera vårriksdagen 1977 ell förslag som skall syfta lill altunderiälla företagens uppgiftslämnande. Minoch mångas förhoppning, herr talman, är att departementet då har tagit intryckav bl. a. det gemensamma remissvar som ett tiotal av näringslivets ledandeorganisationer avlämnat. I det svaret finns många kloka synpunkter och förslag,som om de följs verkligen skulle kunna dämpa blankettraseriel lill fromma försåväl företagare och företag som samhälle. Del gäller bl. a. följande:införande av nya procedurer och föreskrifter för utformning av myndigheternasuppgiftsrutiner, inriktade på atl förebygga riskerna för all nya statligainformationssystem föranleder överuttag av information. Av erfarenhet vet viall de statliga informationssystemen utvecklas ulan stöd av särskilda normersom på ett tillfredsställande sätt ger nödvändiga restriktioner försysiembyggandel och för valet av informationskällor för systemen. Föreskrifterför systembyggandet, inriktade på att eliminera riskerna för all nya systemföranleder överuttag av information, bör därför övervägas och fastställas. Ävenfrågan om ersättning lill förelagen för deras uppgiftslämnande måste utredas. Utredningenom företagens uppgiftsskyldighei var genom sina direktiv förhindrad altdiskutera ersättningsfrågan - della trots att det i riksdagsmotionerföreslagils tilläggsdirektiv i ärendet. Denna begränsning finner vi djuptbeklaglig, då många tecken tyder på alt en skyldighet för myndigheterna attutge ersättning till uppgiftslämnarna verksamt skulle bidra till en nedskärningav uppgiftslämnandet och till ett ökat hänsynstagande till uppgiftslämnarna ochderas kostnader samt också till prioriteringar mellan olika utformningar avvalda uppgiftskrav. Detallra viktigaste i den här frågan, som är ganska komplicerad -det vill jaggärna erkänna - men som vi tillsammans måste försöka lösa, är nog trots alltatt förelagarna känner motivation för uppgiftslämnandet. Det bör åstadkommas påså sätt all myndigheterna vid sina kontakter med dem gör allt för atlunderiälla det betungande uppgiftslämnandet och förklara varför uppgifternabehövs. Om förelagen finge all tänkbar hjälp i detta sill arbete skulle ävendet säkert medföra större villighet. Men, herr talman, viljan måste finnas inteenbart hos den ena parten. Tillsist vill jag uttala förhoppningen all skallföreläggas positiva förslag som, när de genomförs, kommer att underiällaföretagens uppgiftslämnande i enlighet med vad vi har framfört i den motion somjag inledningsvis refererade lill. Jag yrkar meddelta bifall lill utskottets hemställan. i (s): Jag har visat på den risk det medför förden kunskap som samhället behöver om vad som försiggår i företagen, om mandriver frågan om en begränsning av uppgiftsullagel alltför långt. Det rådersannerligen inte något överuttag av uppgifter från det svenska näringslivet.Del är i verkligheten precis tvärtom. För att kunna utöva tillsynen överarbetsmiljön behöver vi i framliden myckel långtgående uppgifter. Vi måstebygga upp ett system som gör det möjligt au skapa tillräcklig trygghet för deanställdas hälsa. används mellan 60 000 och 100 000 kemiska preparat ochämnen i produktionen. Vi behöver uppgifter om var och på vilket säll mananvänder dessa ämnen. Motbakgrund av det inlägg som gjorde känner jag mig skrämd införutsikten all tankegångarna om ett överuttag av uppgifter från företagen skallfärga av sig på den arbetsmiljölagsliftning som vi inomlöntagarorganisationerna otåligt väntar på. I arbelsmiljöulred-ningen föreslåsatl uppgiftsskyldighet om åtskilliga av dessa ämnen skall föreligga förarbetsgivarna. Vi har också sagt alt det blir nödvändigt att förenauppgiftsskyldigheten med sanktionsbestämmelser riktade mot arbetsgivaren föratt försäkra oss om all vi verkligen får information om arbetsmiljön. Motden bakgrunden hyser jag förhoppningen att vi, trots all en del onödigauppgifter infordras till myndigheter - vilket vi nu hoppas kunna elimineraolägenheterna av - kan få ett system som gör det möjligt för oss atl utomordentligtnoggrant föja utvecklingen när det gäller de kemiska preparat, ämnen, tekniskahjälpmedel osv. som finns ute på arbetsplatserna.