prot · G00923 · 1976-12-31 00:00:00 — Detstår i det yrkande som delats ut och som framförde "att JOinte borde ha underlåtit att underställa frågan om säkerhetspolisen förfaritfelaktigt rättslig prövning". Hurskall vi tolka detta? Innebär det atl önskar attsäkerhetspolisens verksamhet skall granskas av domstol? Eller betyder det attjustitieombudsmannen mot sin egen mening, sådan den utvecklas i berättelsen,borde ha hävdat att säkerhetspolisen begått ett sådant fel att den skulleåtalas inför domstol? Eller har hemfallit åt den uppfattningenatt justitieombudsmannen inte kan avgöra sådana här ärenden själv utan måstelåta en domstol pröva dem? Jag har i tidigare debatter om justitieombudsmannenmött den uppfattningen, men jag hade inte föreställt mig att omfatta denna uppfattning. Jag yrkarbifall till utskottels hemställan. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäie: Beträffande den.fortsatta utredning som begärdes i den skrivelse som JObehandlade efter sin utredning har jag inte ifrågasatt hans bedömning alt depolitiska partierna och regeringen står utanför hans kontroll. Men jag har sagtatt det borde ha varit angeläget att ytterligare höra de personer somanvisades för att få ökad klarhet i denna verkligt trassliga härva - jag trorinte att i vill bestrida atl rapporten från visarpå en enorm risighet när del gäller de inblandades försök atl förklara sinhållning. i menar alt mitt förslaginnebär att tar ställning mot att säkerhetspolisen skaffarkontaktmän på arbetsplatserna. Ja, det gör det. Men om ställer sigbakom JO:s bedömning atl verksamheten måste godtas, så är del också ettställningstagande från sida - ulan att justiiieuiskottet har hörts. iTrollhättan (s) kort genmäie: Herr talman! Låt mig endast ta upp en punkt iherr replik. menar att om inte antar hansförslag, så ställer sig bakom justitieombudsmannens uppfattningar. Påden punkten har jag en helt annan mening. Då skulle vi få gå igenom vartendaärende som justitieombudsmannen har granskat och säga: Den här meningen delarvi, den här lar vi avstånd ifrån. Justitieombudsmannenger uttryck ål sin mening. Den redovisas i ämbetsberättelsen. Om riksdageningenting säger har inte gett uttryck åt någon som helst mening påden här punkten, dvs. om den gillar eller ogillar justitieombudsmannensuppfattning. Men har lagt fram ett förslag som innebär ettklart ställningstagande. Som förslaget är skrivet innebär det att riksdagenkritiserar justitieombudsmannen för att han inte underställt frågan omsäkerhetspolisens handlande rättslig prövning. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäie: i Trollhällan har i varje fall i konsli-tulionsutskottelvarit med om alt utan anmärkning anmäla justitieombudsmännens verksamhet förriksdagen. Om vi då i finner någon punkt anmärkningsvärd är det ocksårimligt att presentera alternativ som anger hur vi vill uttrycka oss på denpunkten. Jaghar upplevt det här förr - en viss irritation från konstitutionsutskottetsledande personer när någon ledamot lar upp ett kinkigt fall och kommer framlill en annan värdering än JO. Jag tycker inte att del här bidrar lill att ökaallmänhetens förtroende vare sig för JO eller för granskning avsådana frågor. Jagtror för min del atl en seriöst och hårt arbetande justitieombudsman knappastkan uppleva det som något orimligt att riksdagsledamöter gör en annan värderingän den han själv gjort. Det behöver inte innebära något underkännande avombudsmannens kvalifikationer om i ett eller annat av hundrataletgranskningsärenden gör en annan värdering än JO. HerrJOHANSSON i (s) kon genmäie: Skulle följa den linje som nu är inne påskulle det leda lill alt vi måste deklarera ståndpunkter i varje fall sombehandlas i JO:s ämbetsberätielser. HerrBerndlson har speciella intressen i den här frågan. Han har alltså gått igenomärendet ordentligt, föreställer jag mig. Men skall vi införa denna praxis måstevi gå igenom varje ärende och säga: Den här meningen gillar vi, den härmeningen ogillar vi. Vi kanske t. o. m. skulle få reservationer ikonstitutionsutskottet beträffande formuleringarna av dessa ståndpunkter. Del är riktigt all inte gjort någrainvändningar mot justitieombudsmännens ämbetsutövning på det sättet att hanframställt något yrkande om att någon av justitieombudsmännen skall skiljasfrån sitt ämbete. Den justitieombudsman det här gäller har f ö. gått över lillannan verksamhet. Jag har uppfattat att delar den uppfattningsom konslitutionsutskottet har, nämligen alt justitieombudsmännen icke skallförklaras ovärdiga att inneha sina ämbeten. Herr talmannen anmälde attherr anhållit att till protokollet få antecknat att han ickeägde rätt lill ytterligare replik. Frågan omSäpoverksamheten vid har blivit ett kärtdebattämne här i kammaren. Det har ibland skjutits med ganska grovt artilleri- inte i dagens debatt, den har varit hyggligt stillsam. Det kanske har allgöra med all man får litet bättre perspektiv på saker och ting när krutrökenskingrats. Deltainnebär inte all jag på något sätt skulle tycka att det var fel avtidningspressen all slå upp Göteborgsfallet mycket stort. I ett öppet samhälleär detta pressens rättighet. Jag vill heller inte säga någonting om alla de ordsom blivit sagda i riksdagsdebatterna i frågan. Jagvill erinra om att ärendet varit föremål för en noggrann granskning ikonstitulionsutskotiet. när vi arbetade med granskningsbetänkandethade vi justitieministern i utskottet för utfrågning. Vi gjorde t. o. m. försökatt ta del av den sekrelesslämplade promemorian, men det fick vi inte - detstoppades av den dåvarande socialdemokratiska utskottsmajoriteten. Detta gjordealt granskningsberättelse på den punkten inte blevfullständig. Vi avgav en reservation, som f ö. vann gillande med149 röster mot 134, med innebörden all justitieministerns handläggning avärendet inte var korrekt. - Detta om den konstitutionella delen, som vid delhär laget redan är historia. 1dag diskuterar vi justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Jag vill där noteraatt JO sannerligen inte har sopat Göleborgsaffären under mattan. JO ägnar intemindre än 45 sidor av sin berättelse just ål Göteborgsfallet. Det vittnar omatt JO har sökt gå grundligt lill väga. Närmare ett tjugotal personer harförhörts, sanningar har grävts fram, så långt de stått alt finna, och man harfunnit att ingen åsiktsregistrering har ägt rum. Därför har heller inga åtal väckts. Detbetyder inte au JO tyckte alt allt var bra som del var. JO gör vissauttalanden. De är värdefulla, därför att de kan tjäna som vägledning, inte baraför sjukvårdsförvaltningen i utan även för andra förvaltningar ochmyndigheter som skall lösa de ömtåliga säkerhetsproblem som ibland uppslårockså i vårt fridfulla land. Konstitutionsutskottethar med det material som stått till buds inte funnit något skäl lill anmärkningmot JO:s arbete, varken i Göteborgs-fallet eller i något annat klago- ellerinspeklionsärende. Jag tycker därför att kammaren med gott samvete ulananmärkning kan lägga JO-berättelsen lill handlingarna. iTrollhättan och jag har inga delade meningar i den här frågan. HerrBerndtson berörde litet grand de antydningar som har förekommit attsocialdemokraterna skulle ha en hemlig underrättelseorganisation, . Jaghoppas att kammarens ledamöter håller mig räkning för att jag inte tar upp justdet lill någon debatt här i kammaren, av det enkla skälet - det påpekadeockså i - alt politiska partier icke står under JO:stillsyn. Meddelta, herr talman, hoppas jag att vi kan lägga även den delen av JO:sämbetsberättelse som rör Göteborgsaffären till kammarens handlingar. (vpk): Låt mig lillherr säga att vi väl ändå inte kan påslå att vi fick någon särskiltfullödig redovisning av ärendet i , med det märkligasätt på vilket ärendet där hanterades, bl, a, med en moderat ledamotsmedverkan. Vidarevill jag påpeka för atl även jag har sagt all justitieombudsmannensuttalanden i Göteborgsaffären utgör kritik mot en del företeelser. Del är på enbestämd punkt jag har föreslagit att skall göra ett uttalande,nämligen på den punkt där justitieombudsmannen drar en slutsats rörandesäkerhetspolisens verksamhet på arbetsplatserna, en slutsats som måste fåkonsekvenser långt utanför den aktuella arbetsplatsen i . i förenklar när han säger: Om vi skulle ta upp ettenskilt ärende, då skulle vi få ta upp vartenda ärende och syna varendaformulering. Det måste väl ändå spela någon roll om någon anmäler ett specielltärende av principiell betydelse och vill ha det mera utförligt bedömt ochdärvid kommer till en annan bedömning än JO! Jagtror som sagt inte alt en justitieombudsman behöver uppleva det så attriksdagen underkänner hans kvalifikationer, om i ett eller annatärende kommer till en annan bedömning. Men i villgärna köra på linjen att tar man upp ett enskilt ärende och riktar kritik mothandläggningen av det, så är det ungefär detsamma som all krävajustitieombudsmannens avgång. Vi har mött den inställningen tidigare i sådanahär diskussioner, men vi har vägrat att acceptera denna märkliga ofelbarhetssynpå en hårt arbetande ämbetsman. Del är en sak att man kan kräva JO:s avgång, omman finner skäl för det, men det är en helt annan sak all kritiserahandläggningen av ett enskilt fall. Det innebär icke att man underkänner varesig justitieombudsmannen som person eller ämbetet i hela dess ämbetsutövning. Sedandelar jag uppfattning att det i det aktuella fallet skulle varatämligen poänglöst all tala om JO:s avgång, enär ifrågavarande ombudsman avhelt andra skäl har avgått . Låt mig baralill säga atl anmärkningarna om suddighet i handläggningen avärendet är rikliga, men det gäller justitieministerns handläggning av del. Mendet är historia. Däremot tycker jag inte att vad justitieombudsmannen kommitfram till i sin berättelse är suddigt - så långt som sanningen har stått atlflnna. försökergöra gällande att det yrkande han ställer icke skulle innebära någonprickning av justitieombudsmannen. Jo, det är just vad det är. Åtminstoneenligt den allmänt vedertagna tolkningen av riksdagensbehandling av JO-berättelsen innebär yrkande en klar prickningav justitieombudsmannen. Jag menar atl han icke gjort sig förtjänt av en sådanprickning. HerrJOHANSSON i (s): Jag driver ingen ofelbarhelslinje vare sig i fråga om justitieombudsmänneneller några andra. Men vad innebär egentligen yrkande? Det ståri slutraderna i detta yrkande all JO inte borde ha underlåtit alt underställafrågorom säkerhetspolisens förfarande är felaktigt rättslig prövning. Vadinnebär detta konkret? Skulle JO ha väckt ett åtal i detta fall? Då måste juden som framställer ett yrkande om detta här i kammaren visa attsäkerhetspolisen i har förfarit felaktigt i förhållande lill denlagstiftning som vi har på området, inte i förhållande lill den subjektiva synsom har på säkerhetspolisens verksamhet. Man kan inte åtala enperson, därför atl han tänker på ett annat sätt än gör. (vpk): När i påslår alt vårt uttalande är en prickning avjustitieombudsmannen vill jag säga till dem att detta innebär att de på enämbetsman har en ofelbarhetssyn som absolut inte kan vara rimlig. Skulle detatt man upptar ett enskilt ärende som en justitieombudsman har handlagt underen betyda alt man prickar ämbetsmannen, skulle det omöjliggöra engranskning av enskilda fall. Och del försvagar, enligt min mening, bådejus-tilieombudsmannaämbetet och som granskningsorgan. Jag tror ocksåatt det skulle vara till skada med tanke pä allmänhetens förtroende för den granskningsom skall verkställas. JO ärnaturligtvis inte ofelbar. I ett protestantiskt land som vårt har vi för längesedan t. o. m. förkastat dogmen om påvens ofelbarhet. Därifrånär det ett långt steg lill att ställa ett yrkande gentemot justitieombudsmannenav den karaktär yrkande har. All både och jagmånga gånger när vi läser JO:s ämbetsberättelse kan tycka all del ena eller detandra kunde ha handlagts annorlunda är en helt annan sak. Men del är synpunktersom både och jag har möjligheter atl framföra tilljustitieombudsmännen på annat sätt. De lar säkert inte illa upp. (vpk): tycks inte fatta poängen i uttalandet all det är en mycketväsentlig fråga som berörs, nämligen huruvida man skall godta attsäkerhetspolisen anlitar kontaktmän på arbetsplatserna. JO:suttalande har ju också en stor betydelse i alla avseenden och inte bara närdetgäller ett fall. Det kan ju tas som intäkt för en verksamhet som borde skrämmasåväl i som och mig när det gäller densituation vi skall få på arbetsplatserna, därest det som hänt i sättsi system i riket i övrigt. väldigt dåligt i dagens debatt, för vad gäller saken? glider herrBerndtson över lill att peka på att JO själv i sin egen berättelse harframhållit vissa saker som inte är bra, men detta är ju bara ett bevis på attJO har handlagt saken tillfredsställande. Han gör vissa uttalanden, och demfår man rätta sig efter. Men det har inte ett dugg all göra med det yrkande somherr ställde och som vittnar om alt han inte tycks ha fattat vad somär inställning gentemot sin ombudsman. HerrJOHANSSON i (s): Jag tar sikte på förklaring all han inte vill prickajustitieombudsmannen. Men vart syftar egentligen med det yrkandehan här har ställt? Det riktar sig mot systemet med kontaktmän. För all få bortdetta system vill nu all en domstol skall gå in i detta fall.Skall jag lägga in någon förnuftig mening i detta måste det innebära att herrBerndtson väntar sig att någon domstol skall förklara alt säkerhetspolisen intefår utnyttja kontaktmän på arbetsplatserna. Det innebär, enligt min mening, attdomstolar ger sig in på det område där regering och riksdag har att besluta. HerrBerndlson har i andra sammanhang varnat för att domstolar skall få avgöraärenden. Här vill åstadkomma en rättslig prövning i stället föratt skall på vanligt sätt besluta i ärenden, nämligen i anslutninglill en proposition eller motion. Det är detta som är kärnan i min kritik avherr Berndlsons förslag. Hert (vpk): Låt mig lillslut ändå klara ut den frågeställning, som uppenbarligen särskilt svårl alt fatta. Varförskall man ha överläggning och beslut i denna kammare om inte kammarensledamöter kan ta upp ärenden av betydelse till granskning och debatt ochställa förslag? Herrar i och kan väl ändå intemena att man skall begränsa riksdagsledamöternas roll till att vara mottagareav KU:s anmälan om atl granskning har verkställts i ulskollel? Det vore migfjärran alt förmena rätlen att yttra sig i denna kammare. Jagskulle vilja göra stora offer för att skall få behålla denrätten. Mankan säga mycket, men när man ställer ett yrkande, , skall mangöra det med eftertanke. Del är skillnaden mellan ett debattinlägg och ettyrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på dels all utskoltsbeiänkandellades till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört, dels attulskonsbelänkandet lades lill handlingarna med gillande av det av herrBerndlson under överliiggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen viira med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren lägger konstilulionsutskoltels belänkande nr 2 lill handlingarna medgillande av vad utskottet anfört röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbeslutat lägga beliinkandet till handlingarna med gillande av det avherr under överläggningen framställda Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 13 1976/77:3 med anledning av motion om konstnärligutsmyckning av hus 1976/77:1 med anledning av motioner om riktlinjerför statlig upphandling 1976/77:2med anledning av motion om utredning rörande avskaffande av nickelmynt 1976/77:2 med anledning av propositionen1975/76:107 om ändrade regler för beskattning av rennäringen m. m. jämtemotioner 1976/77:2 med anledning av motion om översyn avstadgandet om påföljdseflergift m. m. i 1976/77:3 med anledning av motion om ändradebestämmelser om preskription av brott Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §8 Lagen om tillfälligt omhändertagande Föredrogs juslilieutskoitets betänkande 1976/77:4med anledning av motioner angående lagen om tillfälligt omhändertagande. 1delta belänkande behandlades motionerna 1975/76:400av m. fl, (fp) såvitt nu var i fråga (yrkandet 4 b) och 1975/76:538av m. fl. (vpk), vari hemställts att skulle uttalasig för ett upphävande av lagen om tillfälligt omhändertagande och hosregeringen anhålla om framläggande av förslag härom. 1, attriksdagen beträffande upphävande av lagen om tillfälligt om händertagande skulle avslå motionen 1975/76:538, 2. att beträffandenya tillämpningsföreskrifter till lagen om tillfälligt omhändertagande skulle avslå motionen 1975/76:400 i denna del (yrkande 4 b). Lagen omtillfälligt omhändertagande har varit utsatt för stark kritik från förstastund. Inte minst häftig har kritiken varit från organisationer som har enbättre närkoniakt med de människor som drabbas av lagens verkningar än alltförmånga av oss beslutsfattare. Jag tänker på de s, k, R-förbunden. för hjälp åt läkemedelsmissbrukare - en seriös kamporganisationmot narkomani och annat giftmissbruk - som i andra sammanhang har betraktatssom förtroendeingivande i riksdagsarbetet, har agerat med skärpa mot lagen omtillfälligt omhändertagande. Man bör därför lyssna särskilt noga på enorganisation av den typen. Mentyvärr har justitieutskottel inte, i varje fall efter vad man kan utläsa ibetänkandet, funnit anledning att lyssna på vare sig RFHL eller någon annanorganisation med klientkontakt. Jag har annars under min korta tid i riksdagenfunnit atl utskott ganska flitigt kan inhämta synpunkter från människor somkommer att beröras av föreslagen lagstiftning. Senast hade vi t. ex. isocialförsäkringsutskoltel ett sammanträf- fande med fotbollsspelarei anknytning till ett förslag som handlade om idrottsmäns ekonomiska ochsociala situation. Jagskulle därför gärna vilja höra justiiieulskottets principiella uppfattning omatt lyssna på synpunkter från klienthåll. Denkritik som kommit från RFHL och många andra håll har varit såväl principiellsom praktisk. Från principiell synpunkt ärdet uppenbart atl lagen omtillfälligt omhändertagande (LTO) strider mot grundläggande rättsprincipergenom alt innebära frihelsberövande för personer som inte ens är misstänkta föratt planera brott. LTO fungerar därmed som en slasktratt för frihetsberövandensom inte kan ske med stöd av den övriga av tvångslagar. Tyvärrdiskuterar utskottet inte alls denna problemalik. Däremotciterar utskottet sill eget yttrande , betänkandet 1975/76:4.1 delkan man finna tre huvudskäl till att då avslå motionskrav om avskaffande avLTO. Fördet första påpekade utskottet att "polisman inte får använda strängaremedel än förhållandena kräver", all LTO bör tillämpas bara när frivilligametoder inte leder till resultat och att frihelsberövandei aldrig får översligasex limmar. Utskottet gav alltså en bild av LTO som ett ganska harmlöstinstrument, sällan använt och med endast ringa frihelsingripande verkan. Fördet andra betonade utskottet i sitt fjolårsbeiänkande att "ett omhändertagandeenligt lagen vanligtvis inte leder lill några som helst efterräkningar för denomhändertagne". Fördet tredje påpekade utskottet atl "särskilt när del gäller ungdomar ettomhändertagande med åtföljande stöd och hjälpinsatser från samhällets sida kanleda lill att en påbörjad utveckling mot kriminalitet och asocialilel bryts påett tidigt stadium". Vad har då hänt sedan detta skrevs? Jo, samtliga de tre förutsältningarsom utskottet då byggde sitt försvar för LTO på har fallit samman som korthus,och för att konstatera detta räcker det faktiskt med atl läsa utskottets egetbetänkande noga: JO har påtalat allvarliga felgrepp i polisenstillämpning av LTO, Och från polisens sida har det - som jag kunde visa i eninterpella-lionsdebatt om bevakningsföretagen - påpekats attordningsvakter inte sällan gör rent lagstridiga ingripanden med stöd av LTO, Föreställningen om att ett LTO-ingripande inteleder till efterräkningar har ju ganska effektivt krossats genom avslöjandenaav all del förs LTO-register på flera håll i landet. LTO:s löfte om social undersökning har i stort setttorpederats av brottsförebyggande rådet, som konstaterar att en tredjedel avLTO-fallen inte ens rapporterats lill sociala myndigheter. Nukan man naturligtvis, om man så vill, hävda att JO har påtalat polisensfelaktiga lagtillämpning, atl justitieministern här i har kritiseratLTO-registren och atl brottsförebyggande rådet har föreslagit lagändring, så atl LTOinte längre skall ge ett socialt löfte som inte kan hållas. förändrar knappast ett grundläggande förhållande: LTO är en lag som förefallerskräddarsydd för missbruk. LTO:s rykte bland människor på samhällets botten ärvälförtjänt dåligt. Känslan av rättslöshet hos människor i sociala svårigheterär stor nog ändå. LTO har gett dem mer fog för den känslan än som borde varanödvändigt i ett fritt rättssamhälle. Detär i och för sig tillfredsställande all utskottet nu uttalar sig positivt omvissa kompletteringar av gällande tillämpningsföreskrifter. fårdärigenom gehör för vikliga krav som vi har framställt motionsvägen. Menför egen del vill jag gå längre, och i den mån som motionärerna framställeryrkande om bifall till sin motion kommer jag all stödja del. I annat fallkommer jag alt avstå vid voteringen. (vpk): kommunisterna har alltsedan LTO infördes år 1973upprepade gånger yrkat på atl lagen skall avskaffas. Så har skett i motioner1973, 1974 och 1975. Utvecklingen visar alt den kritik som vi och andra riktatmot lagen har besannats. Vi vidhåller därför vårt yrkande i den nu aktuellamotionen 1975/76:538, Närlagen infördesår värdet under den uttryckliga förutsättningen alt denskulle medverka lill ett ökat samarbete mellan polis och sociala myndigheter.Den skulle därigenom bli till en hjälp för människor, speciellt ungdomar sområkat på glid i samhället. Man kan dock inte med bästa vilja i världen påståall så har blivit fallet. Enligt den utvärdering som gjorts avbrottsförebyggande rådet och som utskottet ju också refererar lill framgår detklart atl rapportering lill sociala myndigheter har skett endast i 50 96 avfallen och att vidare utredning har genomförts i blott 10 96. Delta gällerlagens första år. Dessutom- och här vill jag citera ur utskottsbelänkandet - hade enligt rapporten denövervägande majoriteten av omhändertagna "tidigare haft kontakt medsamhällets vårdinsatser". Det nämns ingen siffra här, men med stöd avtillgänglig statistik vet vi atl den är över 90 96, Så många har alltså redanvid gripandet enligt LTO varit i kontakt med sociala myndigheter. Delfinns ett intressant spörsmål här, som varit inne på. DocentEckart Kiihlhorn, som har genomfört den här utredningen, skall enligt uppgiftjust från RFHL ha föreslagit-mot den här bakgrunden - alt 6 § i LTO om socialutredning skall avskaffas. Detta beror på att så många av dem som omhändertasredan är under vård, varför ytterligare utredningar inte skulle behövas. Om detär så, faller ju det sociala argumentet för lagen platt till marken och LTOblir en ren repressionslag. Dentabell som finns i utskotlsbetänkandel visar atl antalet omhändertagandenunder lagens två första år är närmare 20 000 i hela landet. En viss fallande tendens istorstäderna kan iakttas, men i landet i övrigt ser vi en ökning. Om dentendensen harstått sig - vilket vi har all anledningatl förmoda - bör ingripandena nu vara uppe i över 30 000. Hur man mot denbakgrunden kan påstå all LTO haft en positiv effekt är svårl atl förslå. Enminskningav antalet ingripanden behöverdessul-om inte alls betyda all lagenhaft en positiv effekt. Problemen kan ha fiyl-tats från offentliga platser,galor och torg, till mera undanskymda miljöer, men det betyder ju inte att dehar lösts. Utöver dessa siffermässigt påvisbara fakta har vi den negativaeffekten av rubbat förtroende mellan socialarbetarna och deras klienter ochett ökat misstroende mot myndigheter i allmänhet.