prot · G00978 · 1976-12-31 00:00:00 — och fiskeriorganisalionerna på har framfört önskemålom att denna sprängningsverksamhet fiyttas lill ett annat område inom Bohuslän.Som elt skäl anges att ett bevarande av ostörd miOc i och dessnärområde till sjöss är ett riksintresse. Militäramyndigheter har hos berörda institutioner begärt förslag till annat, mindrekänsligt område och därvid fått anvisning på norr om har det bl. a. upplysts från i och länall har en ganska steril botlenmiOö, varför de negativaeffekterna på havsbotten synes bli ganska små. Endast husbehovsfiske bedrivs. Vadherr har anfört om störning av det rörliga friluftslivet torde grundasig på överdrivna framställningar i dagspressen om verksamhetens omfattning.Del rör sig om ett mycket begränsat antal tekniska sprängningsförsök, kanske entill och med ett tiotal laddningar varje gång. Dessa försökutförs lämpligast sen höst och tidig vår, när turister och semesterfirarenormalt inte uppehåller sig i området. Konsekvenserna för det rörligafriluftslivet blir då ringa. Valetav område har, såvitt jag har kunnat finna, skett i föredömligt samarbetemellan de militära myndigheterna, i ,fiskeriorganisalionerna samt berörda kommuner. Ärendetom var försöksverksamheten skall bedrivas är ännu inte slutligt avgjort avnalurvårdsmyndigheterna. Jag kommer att hälla mig underrättad om ärendetsutveckling. För dagen är jag inte beredd att ta något ytterligare iniiiativ ifrågan. Omförbud mot militära övningar i viss del av i (s); Jag ber attfå lacka för svaret pä min fråga. Detenda man kan utläsa som positivt i det här svaret är att försvarsministernkommer att hålla sig underrättad om ärendets utveckling. I övrigt tycker jagatt svaret tyder på en viss nonchalans mot alla de människor som känner oroinför de sprängningar som militären vill utföra i . Iansökan till står det: "Militärbefälhavaren är medveten omalt naturskyddsområden gränsar till avsett sprängningsområde och all det undersommarmånaderna bedrivs ett omfattande friluftsliv i området. Trots dettaanser militärbefälhavaren det angeläget att utbildning av personal och försökssprängningarkan genomföras." - Det skriver man alltså i sin ansökan. Närdå försvarsministern säger att uppfattningen om de här störningarna pä detrörliga friluftslivet torde grunda sig på överdrivna framställningar idagspressen saknar det all anknytning till verkligheten. Det är ändå mångamänniskor både i och och olika organisationer som har sett dethär som ett värdefullt område för fritid och rekreation. Det finns fågelområdedär, det finns naturliga hamnar för fritidsbåtar, det bedrivs viss form avfritidsfiske, det finns goda badmöjligheter med sandstränder och den berömdafarleden ut emot Malö strömmar går genom detta område. Omman pratar om överdrivna framställningar i detta sammanhang skall man kommaihåg att det i den ansökan som militären lämnat in lill talas omhundrakilosladdningar. Försvarsminislernnämner vidare den sterila bottenmiOön. Man har konstaterat an det finns svavelpå de här djupen. Vad händer med exempelvis badvattnet och fisklivet i områdetom detta svavel kommer upp lill ytan? Omförbud mot militära övningar i viss del av Ävenom försvarsministern säger all de här övningarna i stort sett uteslutande skallberöra handlar de också - det framgår av ansökan - omannan verksamhet, såsom utbildning. Ioch med att vi har fått ökad frilid i det här landet förläggs våra semestrartill olika perioder av året - och sprängningar och utbildning beräknas ske imaj och augusti, när många människor har semester. Jagvill avslutningsvis fråga försvarsministern om han är beredd all tillsamman;;med de militära myndigheterna undersöka andra alternativ än den här vackrafjorden. Till att börja med anser jag inte att det finns någon bindning när detgäller de här sprängningarna just till den föreslagna platsen, utan det är ensak som skall avgöras i samråd med de lokala myndigheterna. I det sammanhangetfår man ta alla vederbörliga hänsyn. i menar att mitt svar visar nonchalans mot berörda människor.Jag vill påpeka vad jag sade, att det gjorts överdrivna framställningarbeträffande omfattningen av den här verksamheten. Sprängningar skall försiggåen ä . Det är en självklarhet alt man skall förlägga desprängningarna till sådan tidpunkt då del knappast förekommer något rörligtfriluftsliv i området. Jagvill slå fast alt de här sprängningarna lill huvudsaklig del skall ulföras avförsvarels maierielverk - sprängningsförsök, torpedsprängningar och vissaandra prov. Men som alldeles riktigt framförde skall del ävenbedrivas viss ulbildning. Vi har nämligen på fortfarande drivandeminor. Dessa skall omhändertas av marin personal. Jag vill inte somförsvarsminister ta på mitt ansvar att skicka i väg marin personal för alldesarmera de här minorna som driver in mot om personalen inte harnågon utbildning. Vi har alltså skyldighet att ge dessa människor enutbildning, och den utbildningen måste förläggas någonslans. Sprängningar har,som jag sade i svaret, försiggått i ungefär 30 är i GullmarsQorden. Jag troratt och jag är överens om att skall skyddas - dethar vi ett riksdagsbeslut om - och att det alltså är en olämplig plats attbedriva sprängningarna på. Nuär ärendet aktualiserat, och det är ju nalurvårdsmyndigheterna som haransvaret. Vad de säger har också högt vitsord. Om man finner att den härplatsen är den lämpligaste i fär vi se till att verksamheten bedrivsså att det inte blir några egentliga störningar för de närboende och sådana somvistas i området. Kan man finna en lämplig plals där miOön är mindre känsligskall vi givetvis från försvarets sida inte alls motsätta oss detta. Vi vill juinte tränga in och välla irritation i den civila sektorn om vi kan undvika det. i (s); Försvarsministerns senaste inlägg var myckel positivare än detskriftliga svaret. säger försvarsministern att det här skall göras upp isamråd med de berörda kommunerna. Det är glädjande. Jag känner nämligen tillhur man ställer sig i de berörda kommunerna, i , i hälsovårdsnämnden iUddevalla och andra organisationer och organ som har diskuterat den här frågan- de är helt negativa till att den här typen av verksamhet skall bedrivas i fjorden.Man kan då utgå ifrån att verksamheten inte kommer till slånd. Dethandlar inte, som försvarsministern sade, om sprängningar en ä två gånger omåret. 1 ansökan talas det om en till när del gällerförsvarets materielverks försöksverksamhet men om ett tjugotal gånger per årnär det gäller fiotians utbildning i sprängljänst. Dessa sprängningar skallalltså göras när människor har semester, ochunder . Det är ju ändå så alt människor ger sig ul i den finanaturen som vi har mycket av på . De kommer då också att beröras avdetta. Allvarligtär detta också mot bakgrund av att man föreslagit detta område somnalurskyddsområde därför att man anser det som mycket värdefullt för bl. a. detrörliga friluftslivet och för fågellivet. Jaghoppas alt man, som försvarsministern sade, försöker finna en lämpligare platsför dessa övningar. Man säger att de måste äga rum inomskärs och pekar bl. Men om man med gemensamma ansträngningar funderarlitet över hur vädret kommer att bli kan man hålla dessa övningar en bit frånkusten. Jag hoppas att så kommer att bli fallet. Omförbud mol militära övningar i vi.ss del av Jag vill rätta till uppgift om ett tjugotalsprängningstillfällen. Jag tror att det måste vara en ren missuppfattning.Enligt de uppgifler jag har fått gäller del en ä , men variegång är det elt tiotal laddningar som sprängs. Man gör en serie av provsamtidigt. Det finns alltså tidsmässiga möjligheter att bedriva dennaverksamhet som är lämpligast. Del finns elt behov av sådan här verksamhet. Förändamålet krävs rätt stora djup och dessutom plan botten. Denna plals har intevalts ut av militära myndigheter; det är länsmyndigheterna som anvisat den härplatsen som lämplig. Är det så all man kan finna en annan plats som ärlikvärdig har jag ingenting att erinra mot alt man i så fall väOer den istället. Jag vill bara betona att vi måste ha en plats för denna verksamhet;sedan får man försöka åstadkomma bästa möjliga lösning. Hen i (s): Jag vet inte vem det är som har missuppfattat saken. Jag kan inte gåefter annat än den ansökan som kommii in till . Jag vill läsa uppordagrant vad som står där; Nr 78 "Sprängningarna genomföres under liden 04-01-05-31. Torsdaeen den ningsviki100 kg, samt endast små laddningar. --------- --- När del sedan talas om försvaretsmaterielverks försöksverksamhet Om värmeisolering- stårdet; "Sprängningstillfällen en till ." en av fritidshus Detta är vad som står i ansökan lilllän.sstyrelsen, och något annat kan inte de människor i deberörda kommunerna som diskuterar frågan gå efter. Man måste ju utgå från deansökningar som framställs till de olika myndigheterna. Men del är naturligtvispositivt att få vela alt del kommer att bli elt mindre antal gånger enligt vadförsvarsministern nu säger. Det här blir kanske litet tjatigt. Detta är ju en tolkningsfråga. Manåker naturligtvis inte ul till sprängplatserna 20 gånger, utan sprängningarnautförs väl serievis med vissa tidsuppehåll - detta både av tekniska skäl och avpersonal- och kostnadsskäl. Jag tror alt min tolkningnog är den rätta - del är delta som är avsett. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Omvärmeisoleringen av fritidshus Frubostadsministern erhöll ordel för att besvara /75 i (s) anmälda fråga, 1976/77:274, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att medverkatill hårdare bestämmelser för värmeisolering i fritidshus. Enligt44a;j byggnadsstadgan skall byggnad utföras så att den möjliggör en gcidvärmehushållning. lill denna paragraf fastställdesden och av regeringen. Dessa finns , liksom de rådoch anvisningar som planverket fick bemyndigande alt utfärda, i Svenskbyggnorm. Planverketutarbetar f n. en kommentar till de berörda föreskrifterna. I den berörs bestämmelsernas tillämpningpå bl. a. fritidshus. Enligt vad jag erfarit innebär den, att för fritidshus sominte används stadigvarande bör en bedömning göras på grundval av i vilken mänbyggnaden kan komma att användas under uppvärmningssäsongen. Fritidshus sominte uppvärms för stadigvarande bruk men som är anordnade så att de kanuppvärmas konti-nueriigt bör värmeisoleras så att kravet på godenergihushållning tillgodoses. Denya tillämpningsföreskrifterna innebär en avsevärd skärpning av kraven påvärmeisolering av fritidshus i förhållande till vad som gäller . Visar detsig att detta är otillräckligt, kommer jag att vidla nödvändigaåtgärder. Hen i (s): Jag villtacka bostadsminislern för svaret på min fråga. Jaghar ställt frågan mot bakgrund av att det finns etl mycket stort antalfritidshus i det här landet som i huvudsak används , ochdet antalet ökar kraftigt. Många av de fritidshus som byggs utrustas säkeriigeninte med den isolering som skulle vara önskvärd ur energisparsynpunkl, ochenergiåtgången blir därför onödigi stor. Dessa hus har ofta som huvudsaklig -ibland t. o. m. som enda - värmekälla eluppvärmning. Med en dålig isoleringinnebär detta stor energiförbrukning. Mångaav husen hålls till viss del varma , även om det är vid en låginnelemperatur. Temperaturen höjs dä endast vid de tillfällen när husen bebosunder kortare eller . Andra hus värms upp inför de lillfällennär någon skall bo där. Vilket alternativ som än väOs innebär det en slor energiförbrukningsom borde uppmärksammas, och det finns all anledning att överväga vilkabesparingsåtgärder som kan vidtas. Anvisningar om hur energiförbrukningen kanminskas bör nu klart utformas. Elt fritidshus som huvudsakligen skall användasunder eldningssäsongen borde ha minst samma krav på isolering som annanbebyggelse, om man skall vara konsekvent i sina energisparkrav. Min tolkning avbyggnadsstadgan 44 a ij om krav på energihushållning är alt den i principendast avser bebyggelse för stadigvarande bruk. Del är glädjande om regeringennu avser att utfärda klara föreskrifter belräffande tillämpningen av 44 a Jjnär det gäller fritidshus. Medde löften om energibesparande åtgärder som bostadsministern och hennespartikamrater gav under valrörelsen förvånar det mig att man inte redanutformat klara riktlinjer för energibesparing också i fritidshus. Det finnselverk här i landet vars största problem är hur man skall klaraelförbrukningstopparna i fritidshusen. Dessa förorsakar pä olika sätt väldigakostnader. Problemet är inte bara hur man skall klara belastningen vid dessatillfälliga förbrukningstoppar utan även hur elnätet skall byggas upp för på etl ekonomiskt sätt skall kunna använda del vid andra tillfällen, inteminst vid normal belastning. Jag kan försäkra i att jag ser mycket allvarligtpå energiåtgången i fritidshusen. Jag gör härvidlag ingen skillnad mellanpermanentbostäder och fritidshus. i gav mig rekommendationen att överväga denna fråga. Del har viredan gjort, och bestämmelser är nu under utarbetande. Jagkan tillägga en annan sak. håller på med en utredning omenergiförbrukningen i fritidshus för all man skall få frambestämmelser för den befintliga fritidsbebyggelsen. Vi har alltså, herrKarlsson, verkligen denna fråga under uppsikt. Nr 78 Hen i (s): Jag villtacka för del sista beskedet. Jag ser nämligen på utvecklingen när det gällerenergiåtgången inom fritidshussektorn med Det krävs alt vi snabbt får klara föreskrifter om hur fritidshusen Om värmeisolering- skall vara isolerade. Jag hoppas att dessa föreskrifter blir sådana att vi en av frilidshiis verkligen kan nedbringa energiåtgängen ifritidshusen. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1356-1360 lillutbildningsutskottet 1976/77:1361 tilljordbruksutskottet §10 Föredrogs och bifölls inlerpellationsframslällningen 1976/77:107. §11 Anmäldes och bordlades 1976/77:10 revisorers berättelse öververkställd granskning av tillstånd, styrelse och förvaltning underär 1976 1976/77:11 revisorers berättelse öververkställd granskning av riksgäldskoniorets tillstånd, styrelse och förvaltningunder /76 1976/77:12 Fullmäktiges i förslag tilländringar i lagen (RES 1975:6) med reglemente för (bankoreglementet) 1976/77:13Fullmäktiges i förslag om disposition av vinstmedel förår 1976 § 12 Anmiildes ochbordlades 1976/77:1362 av herrAndersson i 1976/77:1363 av herr.Andersson i m. fl. 1976/77:13()4 av herrarAulin och Ollen 1976/77:1365 av ftuBernström 1976/77:1366 av hen Biörcki 1976/77:1367 av herrBiörck i 1976/77:1368 av hen Biörcki 1976/77:1369 av herrBiörck i 1976/77:1370 av herrBrännström 1976/77:1371 av herrBöriesson i Glömminge m.f. 1976/77:1372 av herrGustavsson i m.Jl. 1976/77:13'. '3 av herrHenrikson 1976/77:1374 av herrJohansson i m.Jl. 1976/77:1375 av fruLindquisi 1976/77:13''6 av ftuLindquisi 1976/77:LV'7 av fruLindquisi m.Jl. 1976/77:1378 av frökenLiiimarck och i /77:1379 av herrar Lorentzon i ochNyhage 1976/77:1380 av 1976/77:1381 av och /77:1382 av och 1976/77:1383 av hen m.fl.1976/77:1384 av 1976/77:1385 av 1976/77:1386 av fruSundberg m.fl. 1976/77:1387 av herrarSvensson i och Carlshamre med anledning av propositionen 1976/77:59om utbildning och forskning inom högskolan m. m. 1976/77:1388av herrar i och Elmsiedt 1976/77:1389 av med anledning av propositionen 1976/77:63 medförslag till lag om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m. 1976/77:1390 av i m. fl.med anledning av propositionen 1976/77:75 om ändring i vallagen (1972:620) § 13 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades föOande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:108 av herr/a/?Bergqvist i (s) till herr industriministern om samhällets kontrollöver strukturförändringar i näringslivet: Handelstjänstemän och handelsanställda i Göteborgprotesterar mot företagsledningens planer för ekonomidriflen vid den nybildadevaruhuskoncernen /NK-Turitz. I ett skarpt fackligt uttalande sägs bl.a.: "Ifredags den 18/2 blev det klart, att inte vill föriäggaekonomidriflen till . Det var inte frågan om att del skulle kostamycket pengar för förelaget, utan endast total avsaknad av god viOa. försöker nu all smita ifrån sitt sociala ansvar både mot deanställda och . säger nej trots att Göteborgskommun, regeringsledamöter, och fackföreningarna ansett att ekonomidriftensverksamhet kan och bör förläggas lill . flyttarekonomidriften från till trots att de vet att det är ont omkontorsarbete i , medan i det däremot är svårt att fåpersonal lill sådant arbete." Deltaär en illustration av att beslut i näringslivet ofta fattas utan en allsidigbedömning av de totala konsekvenserna för samhället. År1968 beskrevs situationen i näringslivet på föOande sätt i direktiven till denstatliga samarbetsutredningen: "Eltbegränsat antal affärsbanker, förvallnings- och investmentbolag har kommit attutöva ett allt starkare inflytande över näringslivet. Detta gäller även vissas. k. allmännyttiga stiftelser. En fortsättning av den pågående utvecklingeninnebär därför att förändringar i vårt näringslivs produktionsinriktning ochlokalisering än mindre än tidigare kommer att styras av beslut som ett stortantal självständiga företagare fattar oberoende av varandra. Den ökandeekonomiska koncentrationen innebär i stället att elt fåtal personer, som avnaturliga skäl huvudsakligen beaktar ägare- och företagsekonomiska aspekter,avgör inriktningen och omfattningen av näringslivets produkiion ochinvesteringar. Dessa utomordentligt vikliga avgöranden är således i alltväsentligt undandragna medinflytande från det allmännas sida trots denbetydelse de har för både löntagarnas sysselsättning och samhällets egnainveileringar och andra ekonomiska åtaganden." Sedan1968 har samhället på många sätt fiyttat fram sina positioner i näringslivet.De statliga företagen har byggts ut. Särskilda samhälls-representanter harsatts in i styrelserna för privata företag. nytt syslem för informalionmellan samhälle och näringsliv har tillkommit. Många lagar har stiftats för attpå olika vägar ta till vara det allmännas intressen i det ekonomiska livet. Avsärskild betydelse är de nya arbelsrättslagarna. Dessa syftar på längre siktlill en avgörande maktförskjutning från kapitalägare och företagsledare tillde mänga anställda. Samhällelhar alltså skaffat sig fier och effektivare instrument för att hävdamedborgarnas intressen. Men alltjämt fattas för medborgarna genomgripandebeslut utifrån snäva privatekonomiska bedömningar. Liksom 1968 avgörsinriktningen och omfattningen av näringslivets produktion och investeringarlill stor del av personer som framför allt beaktar ägar- och företagsekonomiskasynpunkter. Ensådan ordning har traditionellt motiverats med att de som tar riskerna ocksåskall ha rätten att besluta. Den liberala ekonomiska läran sätter dålikhetstecken mellan aktiekapital och risktagande. Men de som harbeslutanderätt i kraft av del s. k. riskvilliga kapitalel tar i själva verketblygsamma risker i jämförelse med andra grupper. Depersoner som behärskar den strategiska delen av ägarkapitalet representerarsom regel bara en bråkdel av del kapital som totalt är engagerat iproduktionen. (Inte ens till ägarkapitalet brukar de satsa merparten. Ipraktiken utövar den helt övervägande majoriteten av landets aktieägare ingetinfiytande över företagen. För dessa hundratusentals svenskar är aktierna barapassiva tillgångar som ger en viss kapitalavkastning.) Ävenom man skulle se de ledande kapitalägarna som företrädare för samtligaaktieägare kan man konstatera att del vid en förelagsekonomisk krasch ärbetydligt större värden än ägarkapitalet som står på spel. lånade kapital som arbetari företaget är ofta fiera gånger större än aktiekapitalet. Därtill kommer alten stor investering i näringslivet brukar kräva ännu större investeringar fränsamhällets sida i form av bostäder, transporlleder, anordningar för vatten ochavlopp m. m. Menden avgörande invändningen mot den liberala myten om det riskvilliga kapitalelär ändå att det kapitalägaren satsar väger fjäderlätt i förhållande till vadden anställde måste offra. Den anställde satsar en stor del av sitt verksammaliv i produktionen. Arbetet påverkar hans hälsa och allmänna levnadsvillkor.Det är de arbetande som tärde verkligt stora riskerna i företagen. Bl.a. mot denna bakgrund kan man ifrågasätta det rimliga i alt besluten inäringslivet så tungt vilar på ett sä bräckligt underlag som ägarkapitalet. Pålängre sikt kan de arbetsrältsliga reformerna radikalt ändra denna bild. Menför räcker inte de insirumeni som de anställda och samhälletnu förfogar över för att tillgodose viktiga allmänintressen. Det gällerexempelvis vid koncentration samt vid omläggning och nedläggning avproduktionen. Enkoncentration av produktionen är ett skolexempel på att stora värden står påspel utöver de rent företagsekonomiska. Därför måste samhället se till attsådana beslut grundas på en bedömning av alla viktiga omständigheter. Förevalet gick de borgerliga till hårda angrepp mot "den växandekoncentrationen inom näringslivet". härden borgerliga regeringendock inte tagit något konkret initiativ för att fä bätire löntagar- ochsam-hällskontroll vid stora förändringar av produktionen. Medhänvisning till det anförda ber jag alt till herr industriministern få ställaföOande frågor: Vad ämnar regeringen göra föratt samhället och löntagarna skall få ytterligare kontroll över omläggningaroch nedläggningar av produk-lionen'' Är industriminislern bereddverka för att ekonomidriften vid Åh-léns/NK-Turilz bedöms i elt brettsamhällsperspektiv med hänsyn såväl lill sys.selsätiningen som tillkommunalekonomiska och samhällsekonomiska synpunkter? § 14 Meddelande omfrågor Meddeladesatt föOande frågor framställts 1976/77:29f)av () till herr socialministern om åtgärder motheroinmissbrukel, m. m.; Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attskyndsamt komma till rätta med del ökade heroinmissbruket, överdosdödsfallenoch köerna till vårdinstitutioner för narkotikamissbrukare? 1976/77:296av i (c) till herr budgetminisiern om årlig avgift förfritidsbåtar: Ämnar statsrådet förelägga propositionrörande årlig båtavgift för fritidsbåtar i enlighet med det förslag somframlagts i utrednings-betänkandet Båtliv, Samhället och fritidsbåtarna (SOU 1974:95)'' §15 Kammaren åtskildes .