prot · G00997 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:97 §1 Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. §2 Om förslag till med anledning av barnstugeutredningens betänkandeBarns sommar Herr socialministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1916/11:111, ochanförde; har frågat mig när jag avser all lägga fram förslag förriksdagen i anledning av barnslugeulredningens belänkande Barns sommar. Barnslugeulredningensförslag i belänkandet Barns sommar utgör enligt min mening en god grund förhur barnens behov av omsorg och aktivitet skall kunna tillgodoses.Jag anser också liksom att det är viktigt atl inventerabefintliga sommar- och lägergårdar samt alt pä grundval härav upprätta enuppruslningsplan. Medhänsyn till att förslagen i betänkandet bereds inom är jaginte nu beredd atl ange en tidpunkt för ell eventuellt förslag till idenna fråga. Omförslagtill med anledning av barnstugeutredningens betänkande Barns sommar Hen (); Jag får lackasocialministern för svaret på min fråga. Detär ju ett positivt svar, där del sägs att utredningens förslag är en god grundför hur barnens behov av omsorg och aktivitet skall kunna tillgodoses. Delfinns dessutom en remissopinion pä förslaget som i stort instämmer i denuppläggning som utredningen hade när det gäller t. ex. fritidshemmen som enbasresurs, öppen , när det gäller prioritering av föreningslivet,när det gäller synen på upprustningen av sommargårdar och också när det gällerfinansieringsfrågor. Nuär en del av de förslag som är framlagda i betänkandet av mera brådskandenatur. Andra förslag kan kanske mera vara sädana att kommunerna kan la fastapå dem när de så önskar. Men särskilt brådskar del med förslaget om enupprustning av sommargårdar och föreningarnas lägergårdar och en inventering avvilka gårdar som snabbi behöver ell stöd från samhället. Det är ju i självaverket så att sommargårdar under ett anlal är har lagts ned och läggs ned irask takt, eftersom huvudmännen inte anser sig kunna klara de krav som ställs ilagar och förordningar av olika slag, exempelvis när det gäller brandskydd. Denstatistik som utredningen lägger fram redovisar en otrevlig tendens tillnedläggningar, och denna utveckling pågår fortfarande. Omförslagtill med anledning av barnstugeutredningens betänkande Barns sommar jag att del är viktigt alldella förslag, som har fåll ell brett remisstöd, tas upp snabbt och atthuvudmännen - kommunerna och föreningarna - tillsammans medtillsynsmyndigheten, , och arbetsmark nadsstyrelsen gör en inventering och att den plan som della arbete re sulterar i kan gå in som en prioriterad del i beredskapsprogram. Det är etl direkt brådskande förslag. Socialministernfick en fråga om det aktuella betänkandet i en intervju i Fackläraren i slutetav . Intervjuaren pekade där pä att barnstugeutredningens sistabelänkande Barns sommar hade kommil och frågade; Kan vi vänta ossen proposition på den snart? Då svarade socialministern; Vi har diskuteratutredningen på departementet under mina första veckor där, och jag räknar medall redan i budgetpropositionen kunna presentera en delförbättringar, som bygger på delta belänkande. Jagvill nu fråga socialministern vad som har inträffat efter intervjun och som göratt man dels skjutit upp denna presentation, dels nu i svaret - vilket ju är mindrepositivt - talar om tidpunkten för ell eventuellt förslag i i denna fråga. Som jag nämnde i mitt svar håller vi på att bereda ärendet idepartementet, och den prövningen omfattar samtliga förslag i betänkandetBarns sommar. Som vet behöver inte alla förslag i ell betänkandeföreläggas . Vissa är av den arten all del närmast ankommer påregeringen och all fatta beslul om dem. Den fortsattaberedningen i fär utvisa hur den här frågan bäst skall lösas. Detär riktigt alt remissinstanserna har varit positiva lill utredningens förslagom statsbidrag och annat ekonomiskt stöd till kommunernas och föreningarnassommarverksamhel för barn och ungdom. Men när det gäller utformningen av i. ex.det föreslagna statsbidraget lill sommar-verksamheten framförs olika åsikter.Del är bl. a. av della skäl som regeringen beslutat företa en närmaregenomgång av konsekvenserna för föreningslivet och kommunerna med anledning avdet här förslaget. Vi har fattat etl beslut om atl ta 4 milj.kr. ur allmänna arvsfonden till ytterligare försöksverksamhet medfritidsaktiviteter för barn mellan sju och . Syftetmed delta är att vi skall pröva oss fram och utveckla olika former av dagläger,sommargårdar osv. Jag hoppas alt della också skall ge elt gott resultat ochvara till vägledning för del fortsatta arbetet. Hen (): Till socialministerns senaste yttrande är väl bara atl till-lägga atl iden mån remissinstanserna - i varje fall som jag uppfattat dem - haft enavvikande mening om statsbidragen gäller del i regel inte själva konstruktionenulan beloppens storiek. och andra som menar atldel borde ha anslagits mer pengar och att vi var för snåla i värt förslag. Menvi utgick ifrån en - som vi uppfattar del - realistisk utbyggnadstakt. Jagmenar alt del är fullt möjligl och inle ekonomiskt orimligt all snabbtgenomföra den typ av förslag vi lade fram, naturligtvis med de förbättringarsom remissinstanserna kan ha påpekat. Det förtjänar all understrykas alt Gävlekommun, som har prövat just den typ av insatser vi föreslagit i utredningen,inle bara tillstyrkt själva förslaget utan även storieken på statsbidraget ochmenat atl det skulle vara etl värdefullt tillskoll. Av den anledningen bordedet finnas möjlighet att komma fram genom all följa utredningens förslag. Jagvill ånyo understryka hur angeläget det är alt den här upprusl-ningsplanenkommer fram snabbt. Under den sommar vi nu slår inför kommer säkerligen variemånad ytterligare en rad sommargårdar att läggas ned om samhället inle aktivthjälper lill. Tyvärrhar barnens sommar varit ett område som visats ytterst litet intresse i denallmänna debatten under läng lid. Man har troll alt barn har del hyggligt undersommaren. Det finns stora möjligheter lill fritidsaktiviteter, men tyvärr vetvi atl i många avseenden minskar möjligheterna lill fritidsaktiviteter påsommaren. Fritidshem och skolor slänger. För stora grupper av barn ökarproblemen . Därför är del angelägel med skyndsamma åtgärder. Omökade resurser till mentalsjukvården Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om ökaderesurser till mentalsjukvården erhöll ordet för atl besvara (vpk) den 17mars anmälda fråga, 1976/77:327, och anförde: har frågat vilka åtgärder som jag avser all vidta medanledning av den senaste lidens debatt i pressen där det har framkommit attmentalsjukvården är ett konsekvent eftersatt vårdområde både resursmässigl ochvårdideologiskt. Ävenjag är medveten om all det föreligger stora problem inom mentalsjukvården.Under senare år har dock en upprustning både materiellt och personellt av dennavårdseklor påbörjats. a. har antalet tjänster för läkare medspecialistutbildning ökat frän drygt 500 till ca 720 under perioden 1970-1975.Enligt landstingens planer beräknas anlalel specia-listulbildade läkare kommaalt uppgå till 1981. Även beträffande övrig personal har en betydandeökning skett. Detär också glädjande atl konstatera att möjligheterna all värda psykiskt sjuka iöppen vård har förbättrats starkt. Antalet besök i öppen vård har ökat från ca600 1970 till drygt 700 1975. Av landslingens planer framgår atlman räknar med alt anlalel besök i öppen värd skall öka till drygt en miljon år1981. Omökade resurser till mentalsjukvården Mycketåterstår emellertid all göra. Det är angelägel alt resurser finns förförebyggande åtgärder, tidig diagnos och behandling samt eftervård ochstödåtgärder av olika slag. Jag vill här erinra om den omfattande utbyggnad avvärdcentraler som f n. pågår. Dessa vårdcentraler är ofta planerade för etlnära samarbete mellan sjukvård och socialvård. De bör därför utgöra en god basför den öppna psykiatriska verksamheten. Personalkontinuitetoch närhelsservice är av stor betydelse inom all sjukvård, inte minst inompsykiatri. Jag vill peka på all frågor om kontinuitet, lagarbete ocharbetsuppgifter för olika personalkategorier kommer alt behandlas av denkommitté om sjukvårdens inre organisation som jag har tillkallat. Jagkan också nämna alt jag har bemyndigats atl tillsätta en arbetsgrupp inomsocialdepartementet med uppgift atl bl. a. kartlägga nuvarande vårdresurserinom äldresjukvården och ge underlag för beslut om ytterligare åtgärder inomolika delområden. Också vården av senil-dementa patienter kommer därvid attbehandlas. Viktiga ansvars- och rällssäkerhelsfrågor utreds av medicinalansvarskommittén.Kommittén räknar med all kunna redovisa resultaten av sitt arbete underinnevarande år. Den inom pågående översynen av lagen omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall beräknas bli slutförd . Underde har pågått en livlig ideologisk debatt om den psykiatriskaverksamheten. Jag tror att denna debatt i stort sett har varit nyttig. Den harofta inspirerat lill försök med nya vård- och behandlingsmetoder. Del ärenligt min mening angelägel att en öppen och konstruktiv debatt förs om allafaktorer som kan påverka den mentala hälsan och om de åtgärder som lämpligenbör vidtas för att förhindra eller bota psykiska sjukdomar. (vpk); Jag tackar för det positiva och ambitiösa svaret. Denakuta anledningen till min fråga är den senaste tidens rapporter om svåramissförhållanden på . Rapporterna kommer från såvälpersonal som patienter. Man vittnar om misshandel, om vanvård och om atlpatienter som lever i förvirringslillstånd används för medicinska experiment. artikel i säger personalen på avdelning 64 bl.a. så här: "Denfysiska misshandeln, övergreppen mot patienterna - det är hems ka historier.-- Men sånt kan utredas och begripas. Värre är det att komma åt det dolda våldetsom förekommer pä . Den överlägsna, nedvärderande attityden lillpatienterna, omänskligheten i värden som går ul pä förvaring i stället förrehabilitering." Vårdarna säger vidare atl hierarkin måste angripas,avdelningspersonalens uppgifter måste upp-värderas, läkarna måsle tvingas ellerlockas ner från sina höjder, och det måste över huvud taget vara etl merajämlikt arbete. Pä Aftonbladels frågavarför vården i slorl sett är sä dålig och kon- servativ svarar överläkareGustav på : "Politikeroch ansvariga har inte satsat på psykvård. Bara 1/40 av neilodriftskoslnadernaför sjukvården går lill den psykiatriska vården. betalar enstruntsumma lill oss. Vidare har personalen låga löner och dåligutbildning." Jag kan tillägga atl del är bra atl antalet läkare ökar, menfortfarande saknar 55 96 av personalen utbildning och på åtminstone enavdelning på är personalomsättningen 100 96 - alltså avhundra nyanställda har alla hundra slutat efter ell års anställning. Varoch en som har arbetat på mentalsjukhus vet atl förhållandena pä Beckombergainte är enastående. är alltså ganska karakteristiskt för svenskamentalsjukhus. Jagvill fråga vilka åtgärder ämnar vidta för alt brytaner den auktoritära strukturen, för atl hindra alt den snabba personalomsättningenfortsätter - något som naturiigtvis försvårar en bra vård, dvs. en god kontaktmellan vårdare och patienter - och hur kommenterar uppgifierna omatt mentalpatien'er används som försöksobjekt för medicinska experiment. Omökade resurser till mentalsjukvården förhållandena vid elt enskilt sjukhus. Jag kaninte beröra dem, eftersom de är föremål för utredning, men mentalsjukvården harutan tvivel varit ett mycket eftersatt område inom sjukvården. Förhållandena i skilda delar av landet är mycket olika. Den hundraprocentigapersonalomsättning som talar om gäller vid det sjukhus hon harnämnt. Däremot är förhållandena lyckligtvis annorlunda i andra delar av landet.Jag tror atl del är farligt att generalisera på della område lika väl som pånågot annat. Somframgår av mitt frågesvar återstår myckel att göra. Jag har, som jag nämnde,satt i gång en hel del utredningar om frågor som mycket har all göra medproblem som återfinns inom den psykiatriska vården. Ökade insatser behövs ocksåinom den förebyggande vården, den decentraliserade öppna sjukvården ocheftervården. Vi kan vara helt överens om detla. Räiissäkerhetsaspekterkommer i mycket stor utsträckning atl las upp av medicinalansvarskommittén,vilken, som jag nämnde, kommer med etl slutbetänkande . Vidarehar intresset för leamarbete och engagemang av patienterna i vården starktökal. Det området kommer att behandlas av utredningen om sjukvårdens inreorganisation. Jagtror för min del all det är angeläget att relativt förutsättningslöst prövaolika vårdformer inom psykiatrin. Så sker också på olika häll i landet. Men jagvill försäkra än en gång att jag kornmer all följa utvecklingenpå det här området med allra största uppmärksamhet. Omutbyggnaden av den kommunala barnvårdarverksamheten (vpk); Tack för beskedet! Men jag vill poängtera alt läkarutbildningen harsamma inriktning på alla sjukhus. Den är ensidigt inriktad på kroppsvård.Personalens utbildning - eller brist på utbildning - är densamma över helalandet. Samtliga mentalsjukhus har ungefär samma ekonomiska resurser, även ompersonalen kan vara mer eller mindre modernt inriktad och mer eller mindreambitiös. Jagvill också erinra om ;s temanummer om utanförSträngnäs - nr . Det sjukhuset uppvisar samma auktoritära struktur,samma glädjelöshet, samma förvaringsideologi som har kommit fram i reportagenfrån . Sedanvill jag gärna upprepa frågan: Hur kommenterar uppgifierna om attpatienter används som försöksobjekt för medicinska experiment? Jag vill inle föregripa utvecklingen och utredning omden anmälan som, enligt vad jag har mig bekant, föreligger. Jagkan komplettera mitt tidigare svar när det gäller utbildningsfrågorna. Dekommer atl beaktas av en fortsättning på den utredning. Vård 76, som vitidigare har haft. En ny utredning - kanske kommer den atl heta Vård 77 -kommer snart alt sättas i gång i nära samarbete mellan utbildningsdepartementetoch . Också frågor som gäller personalens utbildning äralltså i allra högsta grad föremål för vår uppmärksamhet. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om utbyggnadenav den kommunala barnvårdarverksamheten Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara (vpk) den 18februari anmälda fråga, 1976/77:275, och anförde; har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för atl förmåkommunerna att bygga ut barnvårdarverksamheten så att den täcker behovet. Isamband med alt rätten till sjukpenning vid vård av sjukt barn infördesunderslröks att den nya rätlen inte innebär något alternativ till eller minskalbehov av insatser från den kommunala vårdorganisationen. Det framhölls vidareatt en fortsatt utbyggnad av de kommunala insatserna för omvårdnad av sjukabarn är angelägen inte minst med hänsyn lill kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Ytteriigare uttalanden med samma innehåll gjordes i denproposition om en utbyggnad av föräldraförsäkringen som behandladesav . Statsbidrag till denkommunala barnvårdarverksamheten utgår från an- slaget för Bidrag lillsocial hemhjälp och färdtjänst. Bidragsreglerna innebär att staten betalar av kommunernas brullokostnader för bl. a. barnvårdarverksamheten.Slalsbidragsreglerna gäller försöksvis . Fråganom statsbidragens forlsälla utformning kommer atl övervägas inomsocialdepartementet när den utvärdering av statsbidragssystemet för socialhemhjälp och färdtjänst som f n. pågår genom riksrevisionsverkei harredovisats. FruLANTZ (vpk); Jag skallförst be all få tacka för svaret. Imånga, för alt inte säga de flesta, kommuner är barnvårdarverksamhetenunderdimensionerad, och i en del kommuner saknas hell barnvårdare. Del ärförstås kvinnorna som drabbas hårdast av detla förhållande, efiersom dettraditionellt oftast är kvinnorna som får stanna hemma frän arbetet när barnenär sjuka. Det gör i sin lur att kvinnornas ställning i arbetslivet försvårasoch atl kvinnorna uppfattas som en osäker arbetskraft. Istället för all bygga ut barnvårdarverksamheten utnyttjar kommunerna nureformen med den lagstadgade rätlen lill ledighet för vård av sjukt barn på etlsätt som strider mot reformens syfte. Syftet med denna reform är ju bl. a. altde lagstadgade dagarna, som inom parentes sagt är alldeles för få, skallanvändas till dess barnvårdare har kunnat ordnas. Imånga kommuner ställs frågan obligatoriskt, när föräldrarna ringer för allfråga efter barnvårdare, om de lagstadgade dagarna har utnyttjats. Vissakommuner har också lagil det som en självklarhet all inte ställa upp medbarnvårdare förrän ledighetsdagarna har utnyttjats. Det är fara värt, menarjag, atl kommunerna slår sig till ro i fråga om dessa le-dighelsdagar ochdärför underlåter att bygga ut barnvårdarverksamheten och i stället räknar medalt föräldrarna själva skall klara av barnomsorgen för sina sjuka barn. Delsåsidosätter kommunerna lagens intentioner, dels drabbas kvinnorna dä barnen ärsjuka och kvinnorna tvingas stanna hemma. Givelvis kommer ocksåensamförsörjaren i en ännu svårare situation än tvåföräldersfamiljen, där manåtminstone i teorin kan alternera i fråga om ansvaret för all värda del sjukabarnet. Jag har tyvärr - och det är ganska vanligt när det gäller herrGustavsson - inte fäll något svar. Det verkar som om intereagerar för detla att kommunerna använder lagen fel. Jag får bara enupplysning om att det utgår statsbidrag med 35 96 av brut-lokoslnaderna; detvisste jag redan förut, och det är alldeles för litet. Långsiktigtmåsle , tror jag, lagstifta om hela barnomsorgen och också svara förbarnomsorgens kostnad. Däri skall försläs även den här verksamheten ingå. Omman bygger ut barnomsorgen, så måste man också bygga ut denna del. Kortsiktigtbehövs del en utbyggd barnvårdarverksamhet så all det verkliga behoveltillgodoses - en väl utbyggd barnomsorg förutsätter ju en utbyggdbarnvårdarverksamhet - och en utbyggd föräldraförsäkring. Omutbyggnaden av den kommunala barnvårdarverksamheten 8 Rlksdagensprolokoll 1976/77:96-98 Omutbyggnaden av den kommunala barnvårdarverksamheten så att de här dagarnaräcker fördel som de skall räcka till. Kommunerna måsle också fä statsbidragför denna verksamhet. Bordeinte i alla fall dra några slutsatser av detla missförhållande- alt kommunerna använder lagen fel - och föreslår någonting? Det gör man juinte i del här svaret. Om hade lyssnat på svaret, så tror jag atl hadekunnat dra vissa slutsatser. Jag har konstaterat i svaret att statsbidragetsfortsatta utformning övervägs inom . Därvid kommer ju' denhär frågan in. Omjag sedan inle kan ge tillfredsställande svar - och jag diskuterar juofta här - så ger jag ändå de svar som det är möjligl att ge. I det här falletvill jag understryka att vi arbetar med frågan. Därför kan jaginte ge något annat svar än det har fåll. FruLANTZ (vpk): Jag är överens med socialministern om den första bilen i svaret, ochdet var ju vad jag också sade, nämligen att man måste bygga utbarnvårdarverksamheten. Sedanvar jag inte överens med när del gäller le-dighelsdagarna. Vihar ju från vpk:s sida sagt att de är alldels för snålt tilltagna och alt deinle räcker. De räcker framför allt inle lill om de skall användas på detfelaktiga sätt som kommunerna nu tvingar föräldrarna att använda dem på. Jaghade nog hoppats att skulle ta det här litet allvarligare ochåtminstone föreslå någon kontakt med förmå kommunernaatt leva efter lagen, såsom lagen är länkl att fungera, och inte låla del härmissförhållandet fortsätta. Den utvärdering som man skall göra när del gällerslalsbidragsreglerna vel vi kommer all la ganska lång lid. Även om bidraget förden här verksamheten är alldeles för litet borde det vara möjligtför kommunerna atl efterieva lagens intentioner. Jag tycker att det är märkligtalt inle delar min åsikt i del här fallet, för det är jufelaktigheter som begås ute i kommunerna; man använder inte lagen sä somriksdagen har menat att den skall användas. Såsom socialminister borde då herrGustavsson reagera och vilja göra någonting åt saken. Föräldrarna och framförallt kvinnorna får ju sitta emellan, och det understryker kvinnornas roll atl ingåi det s. k. B-laget på arbetsmarknaden när de får stanna hemma och ta hand omde sjuka barnen i stället för atl kommunens barnvårdare gör det. Del är inle säkert att del är ell intresse hos kommunerna all utnyttjalagen på det sätt som säger. påtalar kanockså bero pä atl del är svårt atl få fram barnvårdare. Vi vel alt det inomvissa områden råder en betydande brist på daghemspersonal och även på sådanpersonal som det här gäller. Men jag har redan sagt alt vi håller på att lafram material, och jag kan meddela att del inom pågårett arbete med att få fram underlag för beslutsfattandet inom den kommunalabarnomsorgens organisation. Det materialet kommer sannolikt alt omfatta ävenbarnvårdarverksamheten, så att den delen kommer med vid behandlingen. Det harupplysts alt detla material beräknas bli utsänt under senare delen avinnevarande är. Omåtgärderför att förhindra förtäring av metanolhalliga vätskor FruLANTZ (vpk): Att kommunerna har svårt atl rekrytera personal till barnvårdarverksamhetenförklarar inte del förhållandet atl en del kommuner obligatoriskt ställerfrågan, när föräldrarna ringer och söker barnvårdare, om de lagstadgadeledighelsdagarna har tagits ut. Det är själva handlandet som jag vill komma åt- inte svårigheterna att rekrytera personal. Man får hälla isär de här bilarna. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärderför att förhindra förtäring av metanolhaltiga vätskor Herrsocialministern erhöll order för all besvara () den15 mars anmälda fråga, 1976/77:318, och anförde: har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder som hell kanförhindra förtäring av metanolhalliga välskor. Metanolbetecknas som hälso- och miljöfarlig vara. De grundläggande bestämmelserna omsådana varor finns i en särskild lag. Huvudprincipen i lagstifiningen är attskada på människor eller i miljön genom kemiska produkter skall förebyggas sålångt som möjligl. är del organ som har all meddela föreskrifterom bl. a. tillverkning, hantering och märkning av olika kemiska produkter. Ommetanol gäller f n. alt del klassas som "vådligt ämne". Detla innebäratl det för såväl ren metanol som metanolhalliga produkter finns särskildamärknings- och hanteringsföreskrifter som bl. a. syftar till att förhindra atlmetanol förväxlas med andra produkter. Dåoch då inträffar allvariiga förgiftningsfall med metanol. Metanolprodukternahar erfarenhetsmässigt visat sig vara lätt förväxlingsbara med eianolprodukler,efiersom del förekommer att vissa produkter inom en varugrupp (t. ex.spolarvätskor) är baserade på etanol och andra på metanol. Riskerna har påsenare tid blivit större genom att de preparat som innehåller metanol har ökati antal. Vissa produkter innehåller såväl elyl- som metylalkohol. Omåtgärderför atl förhindra förtäring av metanolhaltiga välskor Deökade riskerna för förgiflningsfall med metanol manar enligt min mening lillsärskild uppmärksamhet från samhällets sida. Jag finner det därför angelägelalt ulröna vilka ytterligare insatser som kan göras för att minska riskerna medhanteringen av metanol. Vissa metanolhalliga preparat kan kanske ersättas medandra mindre farliga. I andra kan kanske metanolhallen sänkas. Del kan dessutomfinnas skäl atl se över de bestämmelser för märkning som finns. Enligt vadjag har inhämtat övervägs vid produkikontrollnämndens kansli f n. vilkaåtgärder som kan vidtas för all ytterligare minska riskerna vid hanteringen avmetanol. Slutligenvill jag framhålla all del är motiverat alt genom information och upplysningöka kunskapen om metanolens farlighet. Sådan information torde bl. a. kunnalämnas i samband med upplysningsverksamhet om alkohol och andra medel som kanmissbrukas. Jag ber all få tacka herr socialministern för svaret. Jag är glad överatt socialministern anlade positiva synpunkter när det gäller ytterligareinsatser dels för att minska riskerna, dels för all fä fram ersättningsmedel.Enligt tidningsuppgifter har skett en betydande ökningav försäljningen av metanolhaltiga välskor, alltså Iräsprit. En lång vinter meddelvis hög kyla har ökat behovet av spolarvätskor, broms- och kylarvätskor m.m.