prot · G00936 · 1976-12-31 00:00:00 — Han sade att han ville göra en test, och jaguppfattade hans fråga så här: Om man skulle flytta över uppgiften - jagförmodar alt han menar den översiktliga planeringen - från de statliga organenlänsstyrelserna till landslingen, skulle då socialdemokraterna kräva attintresseorganisationerna skulle få vara med och ha beslutanderätt i delandstingskommunala organen? Jag tror alt bör vänta med attställa den frågan tills är beredd atl tala om hur bådelänsstyrelserna och landslingen i ett sådanl sammanhang skall organiseras. Jagtror att det vore klokt om man talade litet mindre om den kommandelänsdemokratin. Jag är övertygad om att när den borgerliga regeringen skallleva upp till sin regeringsdeklaration om att göra denna omflyttning avöversiktliga uppgifter kommer den all möta alldeles påtagliga svårigheter. Delskulle inte förvåna mig om regeringen då önskade all den hade lagit del litetförsiktigare i portförel, för det är ju så - det vill jag betona - att 200 avlandets 277 kommuner har avstyrkt en överflyning av dessa arbetsuppgifter frånlänsstyrelserna till landstingen. Endast 34 kommuner har tillstyrkt och restenhar avstått från att la ställning. Del går inle atl hänvisa till att det ärsocialdemokratiska kommuner som avstyrkt, för fanns det 127borgerliga kommuner och 117 socialdemokratiska. I de återstående kommunerna varmajoritetsställningen oklar med hänsyn lill småpartier och annat. Detfinns inte gehör i primärkommunerna för del resonemang som ni för här, och detär naturligtvis därför att kommunerna har insett att det arbete ni håller påmed innebär i realiteten att man etablerar landstingen som överkommuner överprimärkommunerna. Jag ber atlfå yrka bifall lill reservationen. () kortgenmäie: Några kommentarer till i inlägg. Föralt börja med den sista frågan vill jag påpeka att lidigare isitt inlägg sade alt vi i denna fråga inle velat höra kommunerna ochKommunförbundet. I slutet av sitt inlägg redovisade han vilka ståndpunkterkommunerna och intagit. Därmed har han ju till yttermera vissosjälv bevisat att dessa remissorgan redan på ett tidigt stadium blivit hörda.När det gäller utfallet av remissvaren från kommunerna får man hålla i minnetatt i del förslag som regeringen lämnade på remiss, dvs. länsberedningensförslag, fanns en särskild konstruktion som var avsedd att ge kommunerna endirekt representation i länsstyrelserna, och det har naturligtvis tilltalat endel kommuner. Men den konstruktionen tog regeringen bort i sitt slutliga förslag. På testfrågan som jagställde fick jag inget klart svar. fortsatte på del av i Trollhättaninledda resonemanget om att den nya skulle bli, inte ellkonstitutionellt missfoster som i behagade kalladel, utan en konstitutionell hybrid. Då kan jag kanske få ställa ännu entestfråga mera konkret: Anser alt taxeringsnämnd ochtrafiknämnd är slalliga organ? Om så är fallet, är dessa organ att betrakta somdels konstitutionella missfoster, dels konstitutionella hybrider? HerrTARSCHYS (fp) kort genmäie: Vad jag sade om första kammaren, i var attsocialdemokraterna länge försvarade tvåkammarsysle-mel med all del våren fördelall ell kommunall organ, nämligen lands-lingei, valde represenianler lill ellslalligi organ, nämligen förslå kammaren. säger man alt det finns en storfara för sammanblandning om man inför en liknande ordning för landsting ochlänsstyrelse. Man har alltså svängt på klacken när del gäller del kommunalasambandet. Närdet gäller de konstitutionella hybriderna måste man väl ändå konstatera atthela det svenska förfaltningssystemel bygger på hybrider. Hybriden är högstaförfattningstradition i . Vi har ofta korsat olika konstitutionellaprinciper. Därvidlag är det aktuella förslaget ingen nyhet. Detär litet egendomligt att höra på den socialdemokratiska argumentationen ombrådska. sägs det i fråga efter fråga alt den nya regeringen har för bråttommed olika saker. I en rad andra frågor är regeringen enligt socialdemokraternaalltför passiv och slö. Antingen går del för fort eller också går del förlångsamt. Det finns, herr talman, en liten engelsk barnkammarramsasom lyder så här: There is no pleasing them white rabbits - det är inteså lätt atl tillfredsställa de små vila kaninerna. i (s) kort genmäie: sade atl jag hade påstått all man inte ville hörakommunerna när det gällde frågan om länsstyrelsernas sammansättning men alljag redovisat alt 200 kommuner hade avstyrkt. Jag tror att omedvetet gjort en sammanblandning. Vad jag uttalade mig om när del gälldede 200 kommunerna var kommunernas inställning till att överflytta denöversiktliga planeringen. Vad jag yttrade i det andra fallet gälldelänsstyrelsens sammansättning. Dessutom, , sade jag inte att maninle velat höra kommunerna -jag riktade kritik mol atl man inle velat höraKommunförbundet i det nya läge som uppstått. Jagförslår förvirringen i den här diskussionen när nu gjort enjämförelse mellan taxeringsnämnderna och länsstyrelserna; han anser tydligenatt det är adekvat att jämföra taxeringsnämnder och vad det nu var-jaguppfattade inte det andra - med länsstyrelser. Jag tycker all hans fråga på denpunkten givit sitt eget svar. HerrTarschys säger alt socialdemokraterna svängt på klacken sedan vi diskuteradefrågan om landstingens val av ledamöter lill . Inte alls!Socialdemokraterna har i en lång rad beslut genomfört att landslingen är medoch ulser ledamöter i slalliga organ. Dem behöver jag inle räkna upp - detkänner till. Skillnaden är alt ni vill att hela organet skallutses av . Jag skulle gärna vilja all svarade på omdel är en rimlig princip. Inför vilket organ är länstyrelsens ledamöter enligtpropositionens förslag ansvariga? Är de ansvariga inför som harutsett dem, eller är de ansvariga inför regeringen, såsom föredraganden säger ipropositionen? Vem utkräver ansvar här? Jag skulle vara tacksam om herrTarschys ville svara på det. () kortgenmäie: Jag nämnde taxeringsnämnd och irafiknämnd som exempel på statligaorgan där kommunerna ulser samtliga ledamöter utom ordförandena, inte för attjag vill jämföra den kompetens och de befogenheter som dessa organ har med denkompetens och de befogenheter som har - självfallet inte - utanför att ställa principfrågan på sin spets. Här har socialdemokraterna - förstHilding och sedan - sagt au propositionens förslag ärhelt oacceptabelt, att förslaget är ett konstitutionellt missfoster, osv. Menom man menar det på denna punkt måste man mena det även beträffande andrastatliga organ som är sammansatta enligt samma princip. Vadgäller remissbehandlingen hade väl, i ,remissinstanserna alt yttra sig om länsberedningens förslag i dess olika delaroch inte bara om den långsiktiga målsättningen - länsdemokrali eller intelänsdemokrati. Isitt första anförande sade alt han tyckte det var en egendomligordning att vi nu tog upp frågan om länsstyrelserna i stället för att göra denstora satsningen på länsdemokratin. Det kan jag medge att det är, men vem berordel på att det har blivit på det sättet? Inte beror det på oss. Vi villeomedelbart när länsdemokratiutredningen kom 1968 göra en helhjärtad satsning påden länsdemokratiska modellen. 3 protokoll 1976/77:36-37 Om vi den gången hade fåttsocialdemokraterna med på den inriktningen hade hela frågan om den regionalasjälvstyrelsens organisation varil i ett totalt annat läge . Men får vi,som jag sade i mitt inledningsanförande, anpassa oss till den verklighet somfinns och försöka göra del bästa möjliga av den. HertTARSCHYS (fp) kort genmäie: Ett konkret svar på i fråga: Ledamöterna ilänsstyrelserna blir naturligtvis ansvariga inför landstingen, som har valldem. Men de är också skyldiga atl följa lagar och förordningar. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäie: Ansvarsfrågan blir inte klarare efter senaste inlägg. HerrFiskesjö återkommer till jämförelsen med taxeringsnämnderna. Är på att taxeringsnämnden är ett statligt organ? Det är nämligen inle jag.Det har tidigare redovisats att taxeringsnämnderna är en mellanform. De ärbåde statliga och kommunala organ. Men jag tycker att hela den frågeställningenär ointressant när vi diskuterar ett viktigt regionalt organ. Sedansäger : Inte beror del på oss alt vi har tvingats gå denna väg.Vilken olycka hade hänt om vi hade tillämpat del beslut som togs omval till länsstyrelser? Vad hade det varil för fel med atl del beslutet fåttgälla den här perioden, eftersom ni tänker komma med ett förslag lilllänsdemokrati? Historieskrivningenär f ö. felaktig. Era representanter i länsberedningen har inte fört framnågot förslag. De har haft möjligheter all göra det - de har fått all. denhjälp de behövt ha för alt föra fram sina länsdemokraliallernaliv. Men denledamot som representerade i den utredningen var tillräckligt klok föratt begripa att del var omöjligt att göra del. Därför lade han inget förslagulan sade i stället atl det som föreslogs var en etapp på vägen mol enlösning. Del var mycket klokt och taktiskt. Herrtalmannen anmälde atl anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik. Jag vill särskilt uppehålla mig något vid partiernas roll i den frågavi nu diskuterar. Förslagetom sammansättning har diskuteratslivligt. Länsberedningens betänkande Stat och kommun i samverkan hade ettförslag om vilket meningarna bland remissinstanserna var mycket delade - dethar också tidigare diskuterats här. Bland remissinstanserna fanns de somföreslog alt samtliga ledamöter skulle väljas av landslingen. Jagvill återvända lill propositionen 1975/76:168. Där säger föredragandestatsrådet bl. a.: "Som jag ser det bör emellertid enallmänt accepterad utgångspunkt kunna vara att de politiska partierna skall haen representation i som står i proportion till deras röstsiffor ilänet vid det senaste riksdagsvalet." Hansäger vidare: "När det gäller all nominera de personer som skallrepresentera de olika partierna synes det stämma bäst överens med vårademokratiska traditioner om detta får göras av partierna själva." Vikan i princip vara överens om dessa målsättningar: att representationen ilänsstyrelsen skal! stå i proportion lill röstetal och att det stämmer bästöverens med våra demokratiska traditioner om nomineringen får göras avpartierna själva. Skillnadenär att vi här drar olika slutsatser. Socialdemokraterna är inle beredda altfullt ut tillgodose dessa principer. Man stannar vid att parilerna får nominera10 av de 14 ledamöterna i den nya . Regeringensförslag i proposition 1976/77:19 innebär att partierna nu får la sill fullaansvar. Föredragande statsrådet säger: "Länsstyrelserna har mångauppgifter som är av stor betydelse för länets invånare. Jag anser därför attdet är angeläget att invånarna bättre än f n. kan utöva infiytande påförtroendemannastyrelsens sammansättning." Dettaär alltså ett ansvar som vi är beredda att ge de politiska partierna. Sättetalt utse länsstyrelse skiljer sig i delta avseende inle från de val sompartierna har atl förrätta i övrigt. Partierna har i detta fall liksom i andrasammanhang att ta lill vara skilda intressen. Man har atl ta hänsyn tillsammansättningen ur exempelvis yrkessynpunkt, ålderssyn-punkl och geografisksynpunkt. Dessa krav ställs alllid på de politiska partierna i samband mednomineringar till beslutande församlingar och till nämnder och styrelser iövrigt. Därför finner vi det naturligt att förrättar dessa val. Jaghar litet svårt atl förslå vad sade om särställning ochansvarsförhållanden. Vilken ställning har de nuvarande fem lands-lingsvaldaledamöterna i haft? Del finns andra exempel från statligalänsorgan - länsskolnämnderna och lantbruksnämnderna, för att nämna ell par.Har ledamöterna i dessa nämnder intagit någon särställning, däransvarsförhållandena inte varit ulklarade? Länsvägnämnderna är ett annatexempel på organ där landslingen väljer samtliga ledamöter. Denslutsatsen man här kan dra är all det enda som skiljer är det antal ledamötersom landslingen utser, inte att de utser ledamöter. Just det förhållandet alllandstingen ulser samtliga ledamöter skulle alltså medföra problem medansvarsfördelningen och ge ledamöterna en särställning. Eftersomdel mesta redan sagts i denna debatt skall jag nu avslutningsvis bara säganågra ord om länsdemokratifrågan och om det fortsatta arbetet med denna. Denliknelse som gjorde med atl man lar slipsen först ochkostymen sedan äger i så fall samma tillämpning på det beslut som riksdagenfattade . Del är här fråga om alt gå vidare med arbetet pålänsdemokratin. Jag vill understryka att del beslut som kommer atlfatta betraktar vi bara som ell steg på vägen mot en verkliglänsdemokrati. HerrÖSTRAND (s): Eftersom jag själv har suttit som ledamot i länsstyrelsenslekmannastyrelse alltsedan starten, så vill jag - irots att jag varken ärmotionär eller ledamot av utskottet - lägga några principiella synpunkter pådetta, som jag tycker, myckel ogenomtänkta förslag som regeringen nupresenterar. Att del är ogenomtänkt på många punkter tycker jag både herrJohansson i och i på ett förnämligt ochingående sätt har redogjort för. Jagnämnde att jag varken är motionär eller ledamot i utskottet. Med denarbetsbelastning vi har varil vana vid har det naturligtvis inle varitså vanligt att man tagit lill orda under dessa förutsättningar. Men om del ärnågot som denna kammare har gott om så är del just tid, och då kanman ta sig denna lilla frihet. Detär viktigt att man först ser den här frågan från principiella utgångspunkter.Vilken roll spelar i samhället och vad har föruppgifter? Man kan då konstalera all det finns vissa sam-samhällsuppgifier somär av den arten att man inle utan vidare kan låta de enskilda länen bestämmamålet och ambitionsnivån för verksamheten. Det gäller t. ex. sysselsättningen,där det måste vara ett centralt politiskt mål att vi skall kunna skapa arbeteål alla. Menmed de uttalanden söm gjorts av enskilda statsråd av typ "företagen skallta sitt sociala ansvar för sysselsättningen", så kan man tvivla på allregeringens främsta ambition f n. verkligen är att skapa arbete åt alla. Detförslag vi nu behandlar tycker jag pekar i den riktningen. Men har man numålsättningen arbete ål alla, då måste den gälla för alla delar av riket ochtolkas på ungefär samma säll oavsett vad enskilda länsorgan kan ha föruppfattningar. Därav följer atl det politiska ansvaret för verksamheten måsteligga centralt hos regering och riksdag. De kan inle ulan vidare överlåta detansvaret lill de enskilda länen. För vad händer om ett län har andrauppfattningar än regeringen när det gäller sysselsättningspolitiken? Kanregeringen stillatigande acceptera det och dessutom ta på sig det politiskaansvaret för den förda sysselsättningspolitiken? Depolitiskt ansvariga centrala instanserna måste ha möjlighet alt påverka deorgan som regionalt ombesörjer del politiska jobbet. Så är det nu och så bordedel vara framöver. Regeringen måste kunna lita på atl del organ som skall svaraför information till regeringen om t. ex. sys-selsätlningsförhållandena i länetlämnar en information som är relevant med hänsyn till den politik somregeringen vill driva och ta ansvaret för. Den måste också kunna lita på attdel regionala organet genomför del praktiska jobbet påell säll som stämmer med de politiska riktlinjer som centralt har dragits upp.Om regeringen inte kan vara säker på atl del fungerar så, då måste den själv tapå sig en större del av det som kan göras i länen. Vi får på det sättet enökad centralisering. Risken för det är uppenbar om man genomför vad deborgerliga nu kallar länsdemokrati. Utvecklingen leder då, som jag ser det,uppenbarligen mot ett delstatssystem som ingen kan vara betjänt av i vårt landmed den struktur vi har, speciellt inle Norrlandslänen. Den principiella slutsatsen av del här blir naturligtvis att regeringenskall utse styrelseledamöterna i . Då kan man lita på att länenföljer de riktlinjer som de politiskt ansvariga organen på central nivå hardragit upp. Då kan man också lägga ut viktiga och väsentliga arbetsuppgifter pålänen, dvs. Delta är det principiella synsättsom man hela liden måste ha med i bilden, även om det praktiskt i och för siginte alllid blir så slora skillnader mellan del ena och det andra alternativet. Omjag sedan ser på de praktiska frågorna, kan jag konstalera att man tydligen harhaft två oförenliga tankar i huvudet , då man skrev den härpropositionen. Dels vill man atl skall välja samtliga ledamöter,dels hoppas man på representation för olika intressen i länet, t. ex. fackligaintressen och företagarintressen. Hur går det ihop? Viskall ha klart för oss att det i många län kommer all väga jämnt mellan depolitiska blocken. Vilket parti skall då välja in de förelagar-ellerTCO-representanier som inle alllid kan öronmärkas politiskt? Vilket parti villsälta majoriteten på spel genom att vara generöst och nominera icke partibundetfolk, som skall företräda olika intressen i länet? Svaret är naturiigtvisgivet. parti kommer all göra så. kommer därmedinte att få den bredd som man har tänkt sig och som alla är intresserade av.Det som sägs i propositionen på den här punkten blir med andra ord bara tommafraser. Jag konstaterar alltså alt det både principiellt och praktiskt finnstunga invändningar mol det här förslaget. Jag vill därför yrka avslag påpropositionen, vilket innebär ett bifall lill reservationen av m. fi. Trots vad sade skall jag inle upprepa mina argumenl på depunkter som lidigare har ventilerats i debatten. Jag skall bara la upp en endasak. HerrÖstrand påstod att vi nu går mot ett "delslatssyslem" i detta landoch att del inle är önskvärt. Det gör vi naturiigtvis inle alls. Ingen harföreslagit att vi skall avskaffa enhelsstaten. Inte heller har vi tänkt oss attlandstingen skall få härja vilt ulan all lag och ordning. Även i fortsättningenskall det givetvis finnas en lagstiftning, som reglerar deras verksamhet iprincip på samma sätt - man kan naturligtvis diskutera graden av självständighetoch bundenhet - som vi nu reglerar kom- munernas verksamhel.Kommunerna har ett övergripande ansvar för vissa områden, men detta har, herrÖstrand, inte lett till att riket sönderfallit i kommuner. Jagbegärde ordet för att ge en slutreplik i min palaver med omtaxeringsnämnderna. Jag erinrar mig atl de elaka republikanerna lill förförraamerikanska presidentvalet sammanställde en propagandabroschyr, som kallades"against himself - alltså mot sig själv. Den var ganskaförödande. Sidorna var delade i två spalter. I den ena spalten angav man vadhan hade sagt och i den andra spalten vad han hade sagt annat tillfälle. Härhar hamnat i samma dilemma. Han hävdar i debatten atttaxeringsnämnderna är kommunala organ. För.inte så länge sedan behandlade vi enproposition om rösträtt för invandrare, vilken var signerad HansGustafsson. Där läser jag på s. 101 följande: "Med hänsyn till atttaxeringsnämnd, irafiknämnd, styrelse för försäkringskassa, pensionsdelegationoch försäkringsnämnd inte kan betraktas som kommunala myndigheter går jag inteheller in på frågan om kravel på svenskt medborgarskap . ändrat ståndpunkt i dettafall, sedan han övergått från att vara kommunminister till att bli vanligenkel ledamot av . HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäie: Låt mig säga till att jag blir litet orolig när jagtänker på hans civila yrke och hans sätt att citera urkunder. Jag har aldrigpåstått att taxeringsnämnden är en myndighet, men jag har sagt attdess ställning är oklar. är inte heller en statlig myndighetutan ett mellanting med delvis kommunala och delsvis statliga uppgifter. I deluttalande som citerade har jag bara sagt att jag icke beiraklar taxeringsnämndensom en myndighet. Del gäller fortfarande, . Skall göra sammanställningar av detslag som republikanerna i gjorde så tycker jagail han bör skaffa sigbättre underlag. () kortgenmäie: ville dementera atl vi är på väg in i någon form avdelstatssystem, men han lyckades inte övertyga mig. När nu skallutse ledamöter i är det vad jag förstår en markering av att landstingetpå sikt skall överta viktiga planeringsfrågor som f n. ligger på regering ochriksdag. Sysselsällningsplaneringen,som är en av de viktigaste planeringsfrågorna, måste då naturligtvis överläsav . Jag vill som bosatt i ett Norrlandslän säga: bevare mig fören sådan ordning! Skall man klara sysselsättningsproblemen i Norrlandslänen, dåkan man inte lila till förvaliningsutskotlet eller förvaltningsutskottetsordförande, utan då måste vi ha en regering och en riksdag som är beredda attvidta konkreta åtgärder. är ett statligt organ som skall vara re- geringenbehjälplig i de här avseendena, och då skall della helt naturligt Nr 36 markeras på det sättet att regeringen och inte utser ledamöter den i . () kortgenmäie: Till vill jag bara säga atl självklart skall vi ha en statäven i fortsättningen - det sade jag även i mitt tidigare inlägg. Det är ocksåsjälvklart att det behövs statliga satsningar på olika håll i riket. Men vi harju en självstyrelse med en vittomfattande allmän kompetens, och delhar inte hindrat ett samarbete mellan en självstyrelseorganisalion ochstatsmakterna. har vi nu fått veta av i attden inte är någon myndighet. Tydligen är den inte heller någon statligmyndighet. En fråga som återstår alt besvara är då om den över huvud tagel ärnågon myndighet. HerrÖSTRAND (s) kort genmäie: Jag kan ändå inte släppa tanken atl den nuvarande regeringen är innepå alt lämna ifrån sig ansvaret för sysselsällningsplaneringen. Jag tog ettexempel tidigare, och jag kan exemplifiera della ytterligare. Vihar hört hur vår nye industriminister uttalat sig när han blivitkonfronterad med de problem som finns i olika delar av vårt land. Varje gånghar hans säll atl tackla dem varil all han tänker tillsätta en analysgrupp, enkommission eller en kommitté. Ekonomiminister litar på de självläkandekrafterna. Och den första konkreta åtgärd som arbetsmarknadsminister vidtogi sysselsäliningsfrämjande syfte var atl sänka statsbidraget för atl skapasysselsättning åt arbetslös ungdom, från nuvarande 75 96 till 60 96 . Delta är exempel som jag tycker visar med alltydlighet att vi är på väg mot någon form av delslatssyslem, där länen självaskall ta ansvar för sysselsättningsfrågorna. Och som bosatt i vill jagän en gång understryka, att om vi skall kunna klara sysselsättningsproblemen inorr måste vi ha en regering som kan greppa de här frågorna utifrån helalandels bästa och vidta de konkreta åtgärder som fordras för alt verkligenklara sysselsättningen i de olika länen. Efter de inlägg som här gjorts av företrädare för utskotls-majoritetenskulle jag kunna avstå från alt delta i debatten, men den förda diskussionenger mig ändå anledning framföra några synpunkter. Dethar här sagts alt är ett statligt organ och all det utifrån denaspekten skulle vara fel atl landslingen utser ledamöter i . Detär hell riktigt alt är ett statligt organ. Men ingen i dennadebatt har bestritt, och jag tror inte heller att någon vill göra det,att delta statliga organ på länsnivå har atl hand- lägga för länets invånaremycket viktiga frågor som nära angår de enskilda medborgarna. Och från densynpunkten ser jag det som naturligt att del folkvalda självslyrelseorganetlandstinget får ell avgörande inflytande på sammansättning. Närman sedan talar om ansvarsförhållandena är det för mig naturligt alt framhållaatt alla statliga myndigheter har skyldighet all följa de föreskrifter somriksdag och regering utfärdar. Delta gäller även för de kommunala myndigheterna- vi fastställer på riksnivå genom den kommunala lagstiftningen ramar för debeslut som kan träffas antingen på regional länsnivå eller på primärkommunalnivå. Delskulle också förvåna mig ifall någon här vill påslå atl erfarna länspolitikerkänner mindre ansvar om de utses av än om de utses av regeringen.Vid si.dan av principerna måste vi ju ändå se litet praktiskt på hur stor ansvarskänslavåra kommunala myndigheter tiderna igenom har visat för den kommunalademokratins utveckling. Jag tycker all man här överdriver frågorna omansvarsförhållandena och för en teoretisk debatt, vilken jag tror som bakgrundhar att man egentligen inle önskar att folkviljan i länen skall återspeglas ilänsstyrelsen.