prot · G00960 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:60 §1 Justerades protokollen för den 18,19, 20 och 21 innevarande månad. §2 Upplästes följande lill kammaren inkomna skrivelse: Till kammare Jagfår härmed anhålla om entledigande från uppdraget som ledamot i styrelsen förStiftelsen . Dennaanhållan godkändes av kammaren. S3 Föredrogs och hänvisades Motioner 1976/77:564-593 tillkonstilutionsutskottet /77:594-600 lill finansutskottet /77:601-630till skatleulskottet 1976/77:631 till finansutskottet /77:632-647 tilljustitieulskoltet 1976/77:648-668 till lagutskottet /77:669-676 lillulrikesutskotlel /77:677-699 till socialförsäkringsuiskotlel 1976/77:700-734till socialutskottet /77:735-759 till kulturutskottet /77:760-796 tillutbildningsutskottet /77:797-817 till trafikutskollet /77:818 tillcivilutskottet /77:819-834 till trafikutskottet /77:835-840 lilljordbruksutskottet /77:841 till trafikutskottet /77:842-854 tilljordbruksutskottet /77:855-885 till näringsutskoUet 1976/77:886-893 lillarbetsmarknadsutskottet /77:894 lill utbildningsutskottet /77:895 och896 till arbetsmarknadsutskottet /77:897 till lagutskottet /77:898-911lill arbetsmarknadsutskottet /77:912-926 till civilutskoitet 1976/77:927 yrkande I till utbildningsutskottet,yrkande 2 lill civilut skoitet ' Nr 60 1976/77:928-934 till civilutskottet 1976/77:935 till 1976/77:936 lill skatleutskoltel 1976/77:937 lill 1976/77:938 till näringsutskoUet 1976/77:939 till utbildningsutskottet 1976/77:940 lill näringsutskotlel 1976/77:941 till arbetsmarknadsutskottet 1976/77:942 till justitieulskoltet 1976/77:943 till försvarsutskottet 1976/77:944 betr. ändring i lilllagutskottet samt i övrigt till socialutskottet 1976/77:945 lill försvarsutskottet 1976/77:946 lill juslitieulskottet 1976/77:947 till socialförsäkringsutskottet 1976/77:948 lill arbetsmarknadsutskottet 1976/77:949 till socialförsäkringsutskottet 1976/77:950 till socialutskottet 1976/77:951 till utbildningsutskottet 1976/77:952 till socialförsäkringsuiskotlel 1976/77:953 lill socialutskottet 1976/77:954 till juslitieulskottet 1976/77:955 lill socialutskottet 1976/77:956 lill trafikutskottet 1976/77:957 till civilutskoitet 1976/77:958 lill socialutskottet 1976/77:959 till socialförsäkringsutskottel 1976/77:960 lill utbildningsutskottet 1976/77:961 lill näringsutskoUet 1976/77:962 till kulturutskottet 1976/77:963 lill socialutskottet 1976/77:964 till utbildningsutskottet 1976/77:965 till kulturutskottet 1976/77:966 till näringsutskoUet 1976/77:967 till utbildningsutskottet 1976/77:968 lill näringsutskottet 1976/77:969 till trafikutskottet 1976/77:970-972 lillskatteutskottet 1976/77:973 lill näringsutskoUet 1976/77:974 lill jordbruksutskottet 1976/77:975 lill lagulskottel 1976/77:976 till arbetsmarknadsutskottet 1976/77:977 och 978 tillutbildningsutskottet 1976/77:979 lill socialutskottet 1976/77:980 rillarbetsmarknadsutskottet 46 1976/77:981 lill 1976/77:982 lillfinansutskottet Nr 60 1976/77:983till utbildningsutskotiet den 1976/77:984 och 985 tillarbetsmarknadsutskottet 3j jgnuari 1977 1976/77:986 tillsocialutskotlel -------------- 1976/77:987 lillkullurutskottet 1976/77:988 tillutbildningsutskotlet 1976/77:989 tillarbetsmarknadsutskottet 1976/77:990 tillutbildningsutskottet 1976/77:991 tillcivilutskottet 1976/77:992 tillskaiteulskotiet 1976/77:993 tillfinansutskottet 1976/77:994 tillcivilutskottet 1976/77:995-1005 tillkonstitutionsutskottet 1976/77:1006-1014 lillfinansutskottet 1976/77:1015-1022 tillskatteutskottet 1976/77:1023 lillfinansutskottet 1976/77:1024-1042 tillskatteutskottet 1976/77:1043-1048 tilljustitieulskoltet 1976/77:1049-1051 tilllagutskottet 1976/77:1064-1070 tillförsvarsutskottet 1976/77:1071 lillsocialförsäkringsutskottel 1976/77:1072 tillsocialutskottet 1976/77:1073-1088 tillsocialförsäkringsutskottet 1976/77:1089 tillutbildningsutskottet 1976/77:1090-1094 tillsocialförsäkringsutskottel 1976/77:1095-1105 lillsocialutskottet 1976/77:1106 tillutbildningsutskotlet 1976/77:1107-1121 lillsocialutskottet 1976/77:1122-1142 tillkulturutskottet 1976/77:1143-1166 tillutbildningsutskottet 1976/77:1167 lillarbetsmarknadsutskotlet 1976/77:1168-1177 ullutbildningsutskottet 1976/77:1178-1212 tilltrafikutskottet 1976/77:1213-1238 tilljordbruksutskottet 1976/77:1239-1245 tillnäringsutskoUet 1976/77:1246 tillskatteutskottet 1976/77:1247-1260 tillnäringsutskoUet 1976/77:1261-1281 lillarbetsmarknadsutskottet 1976/77:1282-1293 tillcivilutskotlel 1976/77:1294 lillfinansutskottet 1976/77:1295 och 1296 tillskatleulskottet 1976/77:1297 och 1298 tillsocialförsäkringsutskottet 1976/77:1299 tillsocialutskottet 1976/77:1300 till utbildningsutskottet 1976/77:1301 tillarbetsmarknadsutskottet 47 1976/77:1302 1976/77:13031976/77:1304 1976/77:1305 1976/77:1306 1976/77:1307 1976/77:1308 1976/77:13091976/77:1310 1976/77:1311 1976/77:1312 1976/77:1313 1976/77:1314 1976/77:13151976/77:1316 1976/77:1317 1976/77:1319 1976/77:1320 1976/77:1321 1976/77:13221976/77:1323 1976/77:1324 1976/77:1325 1976/77:1326 1976/77:1327 1976/77:13281976/77:1329 1976/77:1331 1976/77:1332 1976/77:1333 1976/77:1334 11 utbildningsutskottet och 1318 lill irafikulskoltet II skatteutskottet och 1330 till arbetsmarknadsutskottet §4 Föredrogs och bifölls interpePationsframställningarna 1976/77:84-87. Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl i ett sammanhang besvara dels (), dels (vpk) anmälda frågor, 1976/77:196 resp. 203, och anförde: Herrtalmani har frågat mig om ulredningen om framtidäven kommer att beakta säkerheten förde kringboende i . HerrClaeson har - med anledning av den inträffade katastrofen vid inflygning tillBromma flygplats och mot bakgrund av den debatt som fördes och detbeslut om förnyad utredning som logs av - frågat mig, om jag ärberedd atl lägga ned utredningen om framlid. Jag besvarar frågorna iell sammanhang. Lördagenden inträffade en mycket svår flygolycka i närheten av Brommaflygplats. Jag vill här inledningsvis på regeringens vägnar framföra vårt djupadellagande i den stora sorg som drabbat anhöriga till de omkomna. Frågornaföranleder mig atl ge en kort redogörelse för den Bromma-utredning somregeringen tillsatte . anmälde - alltså i direkt anslutning lill altregeringen tillträdde-att en eventuell överföring av Linjeflygs verksamhet frånBromma till av praktiska och tekniska skäl inte kan skeenligt ursprunglig tidsplan - dvs. - ulan tidigast vid utgångenav . Tidigareutredningar rörande flygplalsfrågan i har enligt sinadirektiv inte kunnat belysa förutsättningarna för eventuella roll i enframlida flygplalsorganisation. Mot bakgrund härav och med hänvisning till denfrist som erhölls genom en förskjutning av lidpunkten för en eventuellöverföring av Linjeflygs verksamhet från till tillkallade jag inovember en särskild utredare med uppgift alt överväga förutsättningarnaför att i någon form bibehålla som flygplats. Utredningenskall med utgångspunkt i en bedömning av främst irafik-ochflygplansmaterielulvecklingen och möjligheterna till bullerdämpande ålgärderöverväga miljöaspekterna vid olika alternativ av forisali flygverksamhet påBromma. Utredningen skall vidare med beaktande av kapacitetsförhållanden ochsäkerhetskrav samt övriga förutsättningar bedöma behovet av investeringar påflygplatsen. - inför föreståendeställningstagande till frågan om verksamheten på och flygplatser - en komplettering av föreliggande be slutsunderlag i de delar som inte har belysts. Genomtilläggsdirektiv har allmänflygutredning fått i uppdrag allöverväga också som ett alternativ för en framlida lokalisering avallmänflyget i . De båda utredningarna skall samråda i dennafråga. För att behålla handlingsfriheten har regeringen dessutom uppdragit åtluftfartsverket att utarbeta de förslag till ändringar i nuvarandedisposilionsplan för som behövs för en eventuell överföringpå kort resp. lill av den inrikes linjelrafiken på Bromma.Resultaten av samtliga överväganden skall redovisas för chefen förkommunikationsdepartemenlet senasl . Jag avser att eftersedvanlig remissbehandling föreslå regeringen att proposition om verksamhetenpå och flygplatser skall föreläggas . OmLinjeflygs verksamhet skall överföras från lill , så kan delalltså -utan någon försening genom utredningen - ske vid utgången av . 4 protokoll 1976/77:59-61 EftersomBrommaulredningen inte försenar en eventuell överföring av Linjeflygsverksamhet från till Arianda flygplats, finns det enligt min mening -vilket är mitt svar på fråga - ingen anledning alt nu lägga nedutredningen. En nedläggning av ulredningen skulle dessutom innebära enavvikelse från ställningslagande angående . Dennyligen inträffade flygolyckan ger särskild anledning till en noggrannbedömning av säkerhetsaspekterna. Som svar på fråga vill jagunderstryka att utredningen skall beakta säkerhetsaspekterna i vid bemärkelse.Detta innebär att säkerheten för de kringboende kommer att beaktas, bedömningar kommer alt vägas in i utredningens slutsatserom möjligheterna att för framliden behålla som flygplats. Jag ber först att få tacka kommunikationsminister för svaretpå min fråga, som rör säkerhetsriskerna för de kringboende vid Brommaflygfält. Den frågan har ju aktualiserats alldeles speciellt efter den tragiskaflygolyckan i Kälvesla. Men redan i den Brom-madebatl som vi hade här ikammaren tog jag upp säkerhetsriskerna för de kringboende vidBrommafältet, bl. a. på grund av redan då inträffade olyckor och tillbud. direktiv som den nya utredningen om nu fåll har jag inte klartkunnat utläsa atl säkerhetsriskerna för dem som bor runl skulle kommaatt beaktas. Därför ville jag med den här frågan till kommunikationsministernfå en bekräftelse på delta. Idirektiven sägs visserligen att utredaren skall beakta kapacitetsförhållandenoch säkerhetskrav och med utgång från detta bedöma behovet av investeringar påflygplatsen. Men det verkar som om ulredningen mest skall koncentrera sig påsjälva flygplatsen. Denutsedde utredaren har sagt att resultat vid undersökningenav vad som har orsakat olyckan i Kälvesla i förslå hand får avgöra om olyckankan ha något samband med diskussionerna om vara eller icke vara somflygplats. Frånbåde enmansutredaren och en del andra har framförts att alla som bor under enflygled löper risk att komma i vägen för elt störtande flygplan vid ett haveri.Och visst är det sant att denna risk finns, men den är ju mycket större om folkbor eller vistas i tätbebyggda områden i direkt anslutning lill landnings- ochstartbanor. av alla haverier sker nämligen i dessa banor eller derasföriängningar. Start och landning är alltså de mest kritiska momenten. Enligtpiloterna är del inte svårare rent tekniskt all flyga på än på andraflygplatser, men problem uppslår om man plötsligt måsle nödlanda med sitt plan.Då finns bara och ell gärde intill flygfältet att ta till. För hurman än flyger in lill måste man på mycket låg höjd flyga över lätbebyggelse, eftersom alla inflyg- ningslederna har sådanasträckningar. BaraUmeå, Karistad och möjligen har i liknande svåra lägen försina flygfält, och del är illa nog. Men då måste man jämföra del oerhört mycketsiörre antal flygrörelser som har. Vi skall vara lacksamma föratt varit förskonat från många svåra olyckor. Men vi får intenonchalera de säkerhetsrisker som uppenbarligen finns för befolkningen runlBromma flygplats. Jag tar nu fasta på kommunikationsminister löfte allsäkerheten för de runl boende skall väga tungt i den nu pågåendeutredningens bedömning om linjeflyglrafikens placering. Hen (vpk): Jag ber alt få lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Dentragiska flygolyckan för ell par veckor sedan vid inflygning lill Brommaflygplats har återigen aktualiserat frågan om flygfältels vara eller inte vara.Även om motståndet mot gällt nästan enbart buller-och miljöfrågor så har denna olycka på ell kusligt sätt ställt även riskernamed alt bo nära en flygplats i centrum för debatten. Manmåsle också vara klar över atl dessa risker ökar. Det är inte lämpligt attbehålla en flygplats, som hör lill de mest trafikerade i , mitt inne i sålällbefolkade områden som de kring . i harberäknat all antalet människor i västra som bor i ett stråk därinrikesplanen lill går ner för landning uppgår till omkring140 000. debatt som förts har säkerhetsfrågorna inte varitde som främst diskuterats, även om den sidan av problemen alltid har funnitsmed. byggdes ju långt innan nuvarande säkerhetsbestämmelserfastställdes och har inte moderniserats i samma takt som övrigaflygplatser ingående i linjeflygs-nätet. Linjeflygs piloter har ju ocksåframfört all de endast med tveksamhet kunnat anse all flygsäkerheten var tillfyllest. Förmig och alla andra som har krävt en avveckling av flygplatsenframstod det som märkligt då den borgeriiga regeringen inte stod fast vid dettidigare nedläggningsbeslutet utan tillsatte en ny utredning om Brommaflygplats framtid. Frågan är enligt min och många andras mening tillräckligtutredd, och det som återstår är främst att sälta till alla resurser för allfullfölja lidgare beslut och ställningstaganden om inrikesflygets flyttningtill . Del är synneriigen allvarligl all överflyltningen av Linjeflygsverksamhel genom den nya ulredningen ytleriigare kan fördröjas, även omkommunikationsministern här har sagt atl man inte behöver befara det. Flygsäkerheten,säkerheten för flygpersonal och passagerare, måsle naturligtvis sättas främstvid en samlad bedömning av framlida inrikesflyg, och en flygplats som användsför linjefart måste uppfylla slora krav i säkerhetshänseende. Riskerna måsteenligt min mening bedömas redan nu vara så stora att detillsammans med alla tidigare utredningar om flyget, dess kapacitet, buller,avgaser m, m. mycket väl motiverar atl utflyttningen från nu förberedsoch fullföljs. Jagvill fråga kommunikationsministern om han anser atl man kan behållaBromma som centrum för det reguljära inrikesflyget med den irafikintensilet ochdet antal stora flygplan som man nu har. anförande föranleder mig all göra några kommentarer. De140 000 människor - om siffran är exakt riktig kan jag inte svara på - som herrClaeson nämnde bor ingalunda under några inflygningsstråk. Det är del antalsom anses vara berörda av bullret. HerrClaeson talar vidare om tidigare nedläggningsbeslut. Jag skulle i min tur viljafråga : Vad är det för beslut? Mig veterligt finns det inget beslutom alt skall läggas ned. Jagvidhåller min uppfattning att den av mig tillsatta ulredningen icke kommer attförsena en eventuell utflyttning av inrikesflyget från lill Arianda -del var förutsättningen för utredningen. Och den bedömningen är korrekt. HerrClaeson frågar slutligen direkl om jag anser att kan behållas somcentrum för inrikesflygel i . Det är självklart atl jag intekan svara på den frågan förrän ulredningen är klar och har blivit föremål förremissbehandling. FruANDRÉN (fp): Låt mig i anslutning till den senaste debatten bara säga att jukom till då flyget inte hade några slora krav på utrymme. Manvisste väldigt litet om de framlida behoven. Flygplansrörelsernaper dygn är redan nu mycket omfattande, och skulle man komma till det enligtmin och mängas mening olyckliga resultatet alt Linjeflyg skulle vara kvar påBromma skulle antalet flygrörelser öka ylleriigare och därmed risken förolyckor. Del går aldrig alt åstadkommafullsländig säkerhet i flygverksamheten, men en flyttning av flyget frånBromma till Arianda skulle innebära en väsentlig förbättring av säkerheten ochtryggheten för de boende i såväl som och ulan atlnågra andra människors säkerhet äventyrades. Hen (vpk): Jag vill först säga atl de 140 000 människor som säger skulle vara berörda av bullerproblemet enligt minuppfattning måste vara i storl sell samma människor som de som utsatts försäkerhetsriskerna. Del är ju samma stråk som det rör sig om i bägge fallen,även om man alltid kan diskutera huruvida säkerhetsriskerna är lika stora i ettså brett stråk som där det uppstår problem med buller. Istorl sell rör det sig alltså om samma antal människor. Sedansade kommunikationsministern alt det inte finns något tidigarenedläggningsbeslut. Del är fråga om något av ett hårklyveri. Del finns i vartfall, som kommunikationsministern känner väl till, tidigare ställningstagandefrån sida i den här frågan, liksom beslut från den tidigareregeringen. Kommunikationsministernsäger i sitt interpellationssvar: "En nedläggning av ulredningen skulledessutom innebära en avvikelse från ställningstagande angående ." Då kan man fråga sig om den avvikelsen skulle varaallvarligare än de avvikelser som det innebär att frångå tidigareställningstaganden som har gjort i den här frågan, även om del kanskeinte gäller regelrätta beslut. När säger alt korn till vid en lidpunkt då man intehade så stora krav på utrymme vid en flygplats så är del riktigt. Men då kanman inte underlåta alt med etl beklagande säga att vad som skett därefter, ändain i sen lid, i fråga om samhällsplanering i vid bemärkelse och bebyggelsekring har varit väldigt litel framsynt. Bebyggelsehar ju tillkommit i nu förment farliga områden ända in och naggatmöjligheterna alt använda som flygplats i kanten. Det är verkligen attbeklaga att de möjlighelerna har försämrals på detta sätt. FruANDRÉN (fp): Del är riktigt som statsrådet säger,alt man låtit bebyggelsen krypa alltför nära , l. o. m. underlandnings- och starlbanornas förlängningar. Skillnaden mellan ochArlanda är ju att Arianda byggts på ett sådant sätt att bostadsbebyggelsen intetillåtits komma för nära flygplatsen. Skulle ell plan störta i närhet-vilket vi också har exempel på - får della inte samma katastrofala konsekvenserrunt omkring det förolyckade planet som om det sker i närhel. Därföranser jag det väldigt angeläget att man fortast möjligt kan flytta linjelrafikentill Arianda. Jag är tacksam för atl den nu pågående utredningen inte skallfördröja det beslutet. Hen (vpk): Jag vill faktiskt beklaga att kommunikationsministern inte här, medutgångspunkt i tidigare debatter och ställningstaganden och det som senast harinträffat, har ansett sig kunna låta udda vara jämnt genom all gå med på lägger ned utredningen. Jagsäger detta än en gång, eftersom jag menar att det redan nu finns tillräckligamotiv. De stora säkerhetsriskerna för personal, passagerare och boende innanför kallar den kritiska gränsen tillsammans med de miljöproblem som tidigarehar påtalats så mänga gånger är nog för alt man nu skall lägga ned pågåendeutredning och satsa på snabbaste möjliga utflyttning till . Jag tror attdel är den väg man ändock Om hanteringen av förreller senare måste beträda - ju förr, desto bättre. Överläggningen var härmedslutad. § 6 Om hanteringenav miljöfarligt gods Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara (vpk) den\anmälda interpellation, 1976/77:44, till herrkommunikationsministern och anförde: har frågat chefen för om hanavser all vidta ålgärder som 1. syftarlill en säkrare och tryggare hantering av fariigt gods i de svenska hamnarna, 2. leder till säkraretransporter av farligt gods på våra vägar. Frågan har överlämnats lill mig för atl jag skall besvara den. Säkerhetsfrågorna i samband med transporter och annan hantering av fariigt gods - dvs. hälso-och miljöfarliga varor, radioaktiva, explosiva, brandfarliga samt andra varoroch ämnen med inneboende skadebring-ande egenskaper - är av vital betydelseinte bara för dem som utför transporter och lastnings- och lossningsarbetenutan även för andra människor och för vår yttre miljö. Olyckshändelser ellerslarv med hanteringen utsätter människor och miljö för allvarliga skaderisker. Isyfte all göra hanteringen av fariigt gods tryggare och så långt möjligtbegränsa olika typer av olycksrisker har - som väl känner till -utfärdats omfattande och detaljerade bestämmelser och anvisningar för samtligatransportområden. gäller på både det internationella och det nationellaplanet. är sålunda anslutet till de mellanstailiga överenskommelser m.m. som reglerar internationella järnvägs-, sjö-, luft- och vägtransporter avfariigt gods. Beträffandenationella järnvägs-, sjö- och lufttransporter av farligt gods finns sedanflera år tillbaka en reglering som i princip motsvarar internationellabestämmelser. Med hänsyn till de speciella förhållanden som råder vid transportav farligt gods till sjöss har ett rigoröst säkerhetssystem kommit lill ståndför den typen av transporter. Ifråga om vägtransporterna sker en anpassning och utbyggnad av befintligaregler. Även i andra avseenden pågår arbete med kompletterande bestämmelser fören säkrare hantering av farligt gods inom vårl land. Detta gäller bl. a.lastning och lossning av sådant gods i de svenska hamnarna. har i samråd med bl. a. utfärdat generellaanvisningar för hanteringen av farligt gods i hamn. En särskild arbetsgruppmed företrädare för berörda myndigheter - , statensindustriverk, , arbetarskyddsstyrelsen, statens brandnämnd m.fl.-och för övriga intressenter-bl. a. , ombordanställda, redare,stuveriarbetare och spedilörer - har till uppgift alt ta fram förslag tilldetaljerade tillämpningsföreskrifter för en säkrare hantering och förvaring avfariigt gods i hamn. Parallellt härmed har inom arbelarskyddsstyrelsen sketten översyn av gällande anvisningar för stuveripersonalens befattning medfariigt gods. Detaljerade regler för arbetet med fariigt gods i hamn träder ikraft . Vadgäller regleringen av vägtransporterna har produktkonlrollnämn-den nyligenslutfört arbetet med att ta fram säkerhetsföreskrifter för transport avgiftiga och frätande ämnen i tank eller som bulklast. Bestämmelserna träder ikraft detta år. Likartade bestämmelser om styckegodstransport avgiftiga och frätande ämnen samt vissa farliga gaser antogs avproduktkontrollnämnden och väntas träda i kraft . Vidareträdde i kraft ändrade bestämmelser i vägtra-flkkungörelsen(1972:603), enligt vilka länsstyrelserna tar över trafiknämndernas tidigarebefogenhet att meddela lokal trafikföreskrift som avser transport av fariigtgods. Härigenom har skapats möjlighet lill regleringar med hänsynstagande tillförhållandena inom större områden. Det ankommer på statens industriverk somsamordnande myndighet i fråga om transporter av farligt gods att fortlöpandesammanställa och publicera sådana trafikföreskrifter. Jagkan i della sammanhang också nämna atl regeringen i årets budgetpropositionhar föreslagit en förstärkning av industriverkets sektion för explosiva ochbrandfarliga varor, där bl. a. de olika Iransporlfrågorna handläggs. Slutligenbör också erinras om att regeringen lägger fram förslag tillarbetsmiljölag. I denna proposition kommer bl. a. skydds- och tillsynsfrågornai anslutning till arbetstagares befattning med farliga ämnen alluppmärksammas. Enrad ålgärder har sålunda vidtagits eller planeras för atl öka säkerheten vidhanteringen av fariigt gods. Man måste emellerlid ha klart för sig alt det laren både att utarbeta bestämmelser och atl föra ut dem i praktiken.Svårigheterna atl kontrollera efterievnaden är vidare avsevärda. Regeringenföljer utvecklingen med uppmärksamhet och är beredd att vid behov initieraylleriigare åtgärder. Omhanteringen av miljöfarligt gods (vpk): Jag tackar industriministern för svaret. Vidtidigare tillfällen har jag ställt liknande frågor till den förra regeringenoch fåll svaret att man tänkt vidta åtgärder. Ett faktum är all hantering avfarligt gods i de svenska hamnarna är etl miljöproblem, förknippatmed stora förgiftnings- och miljörisker. Det är samma förhållande medtransporter av dessa ämnen på våra landsvägar. Omhanteringen av miljöfarligt gods Industriministernhänvisar till olika bestämmelser som finns för alt trygga hantering ochtransport av giftiga och vådliga ämnen. Statsrådet hänvisar också till ålgärdersom kommer alt vidtas och som är aviserade - och del är ju gott och väl. Del ärnödvändigl med lagar, förordningar och föreskrifterom hur man skall hanteradessa giftiga och vådliga ämnen. Det är av stor vikt hur man beter sig - vilkenskyddsutrustning man skall ha och vilka övriga åtgärder man måste vidta i ensådan hantering. Mendet avgörande är ändå - och det framhåller också statsrådet i sitt svar - hurdessa bestämmelser eflerievs och övervakas.