prot · G009127 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:127 §1 Justerades protokollet för . §2 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Bordläggningsplenamåndagen den 16 och , som enligl den preliminära tidsplanenskulle böria , lar sin början . Därvid besvaras ett slortanlal interpellationer och frågor. Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen § 3 Om devalveringen Herr ekonomiminisiern erhöll ordel för attbesvara i (vpk) anmälda fråga, 1976/77:373,till herr statsministern, och anförde: i har frågai statsministern om skälen för ochverkningarna av devalveringen av kronan. Denna fråga har överlämnats lill migför besvarande. Skälenför de i börian av april vidtagna ålgärderna har utförligt redovisals iden reviderade finansplanen. En beskrivning gavs också i samband medålgärdspaketels offentliggörande. Men jag vill ändå för upprepabåde moliven lill åtgärderna och de åsyftade verkningarna. Redani den nya regeringens första finansplan markerade vi all destora underskotlen i vår bytesbalans kunde göra det nödvändigt med en åtstramningav den inhemska förbrukningen främsi efter 1977, som gållsedan dess har utsikterna för en internationell konjunklurålerhämining ökalsamtidigt som den brislande balansen i våra egna affärer har blivit alltmeruppenbar. uppgick underskottet i vårtvaruutbyte med utlandet, dvs, handelsbalansen, lill . Regeringensbedömning atl en successivi ökande andel av våra samlade resurser måsleanvändas för atl rälta till balansbristen i ekonomin har således alltmerbekräftats. Med hänsyn till att ekonomisk-politiska åtgärder kräver en visslidsrymd från beslut tills verkningarna av dem kommer bedömderegeringen det nödvändigl all i börian av april introducera en åtstramning avden ekonomiska poliliken. Regeringenpåvisade i finansplanen att vårt kostnadsläge försämrats kraftigt desenasie åren jämfört med de viktigaste konkurrent- harvi förlorat marknadsandelar på både export-och hemmamarknaden. De olika siffroroch mätningar av värt kostnadsläge som gjorls har bekräftal denbild vi där gav. Enligl OECD-sekreiariatets siffror skulle vårt kostnadsläge haförsämrats med ca 20 96 . För att råda bot på en del av dennasnedvridning justerades den svenska kronkursen gentemot de s. k. ormvalutornamed verkan frän i är. Denna korrigering gör de svenska varorna konkurrenskraftigare.Importvarorna blir ca 4 96 dyrare och exportvarorna kan bli ungefär lika myckelbilligare i förhällande lill utländska produkter. Jag anser del somutomordentligt angeläget att exportföretagen utnyujar möjlighelen atl sänkasina relativa priser för atl uppnå slörre volymökningar och återvinnaförlorade marknadsandelar. Regeringen kommer all med största uppmärksamhetfölja ulvecklingen pä detla område och tvekar inte all ingripa, om företagenskulle uppträda så, att de åsyftade samhällsekonomiska resultaten äventyras. Enväxelkursförändring av det slag som genomförts leder dock inte omedelbarttill en förbällring av den yttre balansen. Visserligen ökar exportintäkterna,men importleveranserna är på många håll bundna av kontrakt som inte kanannulleras, ulan leveranserna måste ske i avtalad ordning. Eftersom importensamtidigt blir dyrare ökar imporiutgifterna. Det är på sikl som den vidtagnajusteringen får en positiv effekt på vår handels- och bytesbalans. Samtidigtmed växelkursjusteringen har ålgärder vidlagils i syfte atl hålla tillbaka deninhemska efterfrågan. Mervärdeskatten föreslås höjd från , räknat på varans pris exkl, skatt, besparingar på denstatliga budgeten om ca 700 milj, kr, genomförs, mindre angelägel byggandehålls lillbaka för all dämpa kosl-nadssiegringarna och ge utrymme för delbyggande vi vill prioritera. Regeringen har vidare med Kommun- ochLandstingsförbunden tagit upp frågan om hur den kommunala uigifisexpansionenkan hållas tillbaka och inriklas på all i främsla rummel lillgodose behoven ivad gäller barnomsorg och åldringsvård. Regeringenhar i den reviderade finansplanen redovisal hur de vidlagna ålgärderna ingår ien långsikiig bedömning av hur den exierna balansen successivi kan förbättrasoch den svenska ekonomins slyrka återställas. Del samlade ålgärdspakeiel medföriroligen atl vår bytesbalans blir något bättre än vad den annarsskulle ha blivit. De största effekterna kommer dock alt falla på perioden efter1977, Åtslramningsålgärdernamedför all ökningen av hushållens disponibla inkomsler reduceras med ca 1,5procenienheier vid en lönekoslnads-ökning på . Hushållens konsumlion harav konjunklurinslilutel uppskallals tillväxa med mellan 1,5 och 2 96, Kursjusleringenoch mervärdeskailehöjningen medför all prisnivån jusieras upp med drygl 1,5 96,mätt mellan årsgenomsnilien , Tillsammans med en snabbareiniernalionell prisslegring och ell anlagande om högre lönekoslnadsökningar änvad vi lidigare räknal med innebär detta attprisstegringarna inle kan reduceras jämfört med fjolåret, ulan lorde hamna påungefär samma lal, ca 10 96, är i och för sig yllersl beklagligl, men manmåsle hälla i minnet atl delta är det pris vi på kort sikl måste belala för allpå lilel längre sikl kunna få balans i ekonomin och reducera inflalionslaklen.De mesl utsatta grupperna i samhället drabbas inie heller. Pensionärerna fårkompensation genom alt pensionerna räknas upp i lakl med prissiegringarna ochför barnfamiljerna ulgår den utlovade höjningen av barnbidragen redan från denI juli , Ålslramningspakelelvänlas inle få några avgörande effekler på sysselsällningen pä kort sikt. Pålängre sikt innebär det atl sysselsättningsminskningen inom industrin lordeupphöra. Därmed lättar också kravel på arbetsmarknadspolitiska åtgärdersamtidigt som möjlighelerna att rädda jobben ute i de mindre industriorternablir större. Skulle temporära problem böria visa sig, vårt land är ju såberoende av vad som sker med den iniernalionella konjunkiuren, kommerregeringen inle alt iveka all lillgripa alla de medel som slår oss lill budsrör att rädda sysselsättningen. Hen i (vpk): Jag lackarför svaret på min fråga. Jagslällde inte frågan för att få höra upprepa det som mänga gångertidigare har sagts utan för all få också de problem som han väsenlligen intetar upp belysta. HerrBohrhan lalar om exportindustrins behov. Man kan fråga varför han inle talar omfolkets behov - dvs, del folk som skall betala den prishöjning somdevalveringen åstadkommer på importvaror? Följdfrågan blir: Vad vill regeringengöra för all kompensera det flertal inom folket som förutsätts betala medsänkt levnadsstandard? Eller är det regeringens medveina avsikt att framtvingaen omfördelning i ekonomin från folkflertalet lill exporlkapilalel? Ochi så fall: Finns del ingen bällre väg? Varför inte i slällel t ex, införareslriklioner i importen av diverse lyxvaror som flödar in i ? Vore delinte bällre än devalvering, som går direkl ul över dem som redan har detbesväriigl? Ochvarför måsle exporlkapilalel kompenseras? hade Sverigetillika med den klarl fördelakligasie lönekoslnads-uivecklingen per enhet,måsle ha gynnai kapilalbildningen . Åren1972-1976 höjde den svenska exporiindusirin sina priser geniemotvärldsmarknaden väseniligl mer än lönekoslnader-na. Varför skall vi dä meddevalveringen belala för exportföretagens hög-prispolilik? Exportkapitalethar gjort stora vinster under en lång högkonjunktur. Del har också fåll slorasubvenlioner av slaten. Del har fördelaktiga skattevillkor. Varför skall dåjusl löntagarna betala yllerligare? Och vari har slulligen delkapital som förelagen ackumulerat under Omden föreslagna höjningen av mervärdeskatten tagil vägen?Varför har del fritt fåll exporteras? Varför gör regeringen inget för atttvinga fram en förnyad sammansättning av industristruktur och produkter? Eltavgörande problem är ju när man skyller pä lönerna atl man vill dölja ettobehagligt faktum, nämligen att storindustrin alltför mycket kört med sinaklassiska produkter-sådant som andra länder kunnal göra alltbällre. Hur skall man åstadkomma högre förädlingsgrad och kvalilalivl nyaprodukter? Tror au del går om man låter kapitalel flöda ul urlandel, om man devalverar och för en lönepolilik som leder lill sänkllevnadsslan-dard? Jagskulle uppskaila om svarade på dessa frågor. har ju förvana alt i frågeslunder inle gå in i replikskiften. Kan han inlegöra elt undanlag ? Överiäggningenvar härmed slulad. § 4 Om denföreslagna höjningen av mervärdeskatten Herrekonomiminisiern erhöll ordel för all besvara (vpk) den12 april anmälda fråga, 1976/77:374, och anförde: har frågai om regeringen anser att en höjning avmervärdeskallen slår i god överensstämmelse med givna ulfäslelser omskattesänkningar, Iregeringsförklaringen anges de riktlinjer på vilka regeringspolitiken skallgrundas . På skatlepolilikens område anges där i korlhelföljande: En varaktig skattereform skall innehålla bl, a. sänktamarginalskatter i vanliga inkomstlagen, inflations-skydd i skattesystemet samtålgärder för att hålla lillbaka de kommunala skattehöjningarna, Avdragsrällvid beskallning införs för gåvor lill ideella och humanilära ändamål. Delarbete som pågår för att bekämpa skattefusk och skatteflykt fullföljs. Förslagkommer att läggas fram om vissa lälinader i fråga om arbetsgivaravgifter samtom ändrade skatteregler för familjeföretag. Avvecklingen av den fakliskasambeskaltningen fullföljs. Skalleomläggningenför innevarande år har genomförts. Arbetet inom 1972 års skaiieulredningforisälier. Utredningen presenterade ett belänkande om indexregleradeskaller, som går ul på remiss. inledde regeringenöverläggningar med kommunerna i syfte bl. a. atl uppnå samförslånd om behovelav återhållsamhet i fråga om kommunala utgiftsökningar-vilket givetvis ocksåhar belydelse för den kommunala skatieutvecklingen. Ulredning pågåromavdragsrätt vid beskatt- ning för gåvor lillideella och humanilära ändamål. En proposilion har lagls om skallefrihel ivissl hänseende för ideella m. fl. En proposilion har vidarelagls om vissa ändringar vid laxering i förslå inslåns, vilken bl. a. lordeinnebära ökade möjligheier lill ingripande mol skallefusk och skalleflyktRiksdagen har på regeringens förslag beslulal om förlängd reduklion avarbelsgivaravgifien i del inre siödomrädet Översyn pågår om skallereglerna förfamiljeförelag. Reglerna för all fa-miljeföreiagare skall komma i ålnjulande avsärbeskattning har lättats. Deålgärder på skattepolitikens område som regeringen sålunda hillills vidtagitoch det arbele som pågår i detta hänseende står helt i överensslämmelse med iregeringsdeklaralionen gjorda utfästelser, vilka i sin tur byggde pä denskallepolilik som förordals av de ire regeringspariierna. Motivenför den mervärdeskallehöjning som regeringen föreslagil i ärslabiliseringspoliiiska. Det samhällsekonomiska läge, som nödvändiggjort bl. a.mervärdeskattehöjningen i del av regeringen presenteradeslabiliseringspoliiiska pakelel, redovisas närmare i den revideradefinansplanen. Jag vill också på denna punkl anknyla till regeringsförklaringen,vari myckel slarkl underslröks, all den svenska ekonomin står inför svåraproblem och all del framstår som en avgörande uppgift alt skapa balans ivärldsekonomin och stärka den internationella konkurrenskraften. är -helle del - en grundläggande förulsällning för att förverkliga en målmedvetenreformpolitik och för att trygga sysselsättning och framsleg. Denuvarande regeringspariierna har ofta hävdat alt variationer i mervärdeskattenbör ulnyujas konjunklurpoliliskt De har också lidigare förordal och medverkatlill att mervärdeskatten använts som konjunktur-politiskt instrument Lika välsom skatten, då så erfordras, bör kunna sänkas - vilkel skedde 1974 - bör denkunna höjas då konjunklurlägel så kräver. Svaret på herrHermanssons fråga är alltså ja. Omden föreslagna höjningen av meiyärdeskatten HenHERMANSSON (vpk): hävdar i sill svar - för vilkel jag lackar - all del Slår igod överensslämmelse med givna löften om skallesänkningar all höjamervärdeskallen. Jag skulle knappasl iro all skallebe-lalarna ser del på delsäliel. Höjningen av mervärdeskallen innebär en kraftig skjuts uppåt på priserna,som redan stigil kraftigt under årel bl. a. genom regeringens ålgärd alldevalvera kronan. Denna prishöjning drabbar allra hårdast de lägreinkomstlagarna. Mervärdeskatten vänder liksom andra indirekta skaller sin lungadel nedåt Den lar relalivi mera av den lägre inkomstlagaren än avhöginkomsllagaren. Del är nalurliglvis därför den borgerliga regeringen höjlmervärdeskallen och del är därför inie begriper au del handlar omen skallehöjning. Isitt svar biter faktiskt huvudet av skammen när han sökerbortförklara atl höjningen av mervärdeskallen slrider mot löftena om enskattesänkning. Det knep han använder är alt säga au motiven Omåtgärder för atl lösa sysselsättningsproblemen i till denna skallehöjningär slabiliseringspoliiiska. Hur vi skall bedriva en riklig och effekiivslabiliseringspolilik får vi lillfälle all diskuiera när regeringens förslagsnarl kommer upp lill diskussion här i kammaren. Korlfallal vill jag nu baraframhålla all vad den borgerliga regeringen kallar slabiliseringspolilik isjälva verket är åtgärder rikiade mol de breda folkgruppernas konsumlion ochlevnadsslandard. Del är den man är ute för atl sänka. Däremol ingriper man inlemol spekulanterna, mol de stora förmögenhetsägarna, mot de höga inkomsttagarna,inte mot kapitalet Oavsetlvilka motiven är för all höja mervärdeskallen så är del ju helt klart - i variefall för människor med vanliga inkomster - all höjningen av mervärdeskalleninnebär en skattehöjning. Men allmänhelen har ulan tvivel fattat agitation i skattefrågan som ell krav på skattesänkning elleri varie fall slopp för skattehöjningar. Därför är förslaget om höjning avmervärdeskallen inle bara riklal mol de breda lagren; det är också ett flagrantlöftesbrott Men, herr lalman, sådana förvånar ju inle längre från den regeringsom lovade all bromsa prissiegringarna, sloppa marschen in ikärnkraflssamhället och skapa 400 000 nya jobb! Överläggningen var härmedslulad. § 5 Om åtgärder för att lösa sysselsättningsproblemen iFilipstad Herr arbelsmarknadsminislern erhöll ordelför all besvara () anmälda fråga, 1976/77:340, ochanförde: har frågai mig på vilkel sätl jag är beredd all medverkatill atl lösa den besvärliga sysselsäliningssiluaiionen i Fi-lipsiad. Närregeringen fick kännedom om rationaliserings-planerna vidWasabröd AB, tillsattes en arbelsgrupp med uppgifl all undersöka möjlighelernaatl öka anlalel arbetstillfällen i Filipsiad, under ledning av landshövdingEdberg i . Arbelsgruppen har hållii flera sammaniräden, bl. a. har denförfrågai sig hos ell 15-ial förelag i kommunen om möjligheterna attlidigarelägga invesleringar. I några fall har ansökningar om lokaliseringsstödkommit in, och i ett fall, , har en sådan ansökan bifallils avregeringen. Kommunenhar i samarbele med länets företagareförening begärt att få statligt stöd förall uppföra kommunala industrilokaler. Det är enligl gällande beslämmelser inlemöjligl att bevilja lokaliseringsstöd för att uppföra sådana lokaler.Möjlighelerna atl uppföra lokalerna som beredskapsarbete får prövas isedvanlig ordning. Jag ber alt få lacka arbelsmarknadsminislern för svarel på min fråga. Sysselsäliningslägeli Filipsiad är oerhörl besväriigl, och delsamma gäller ju också för hela östraVärmland och även andra delar av , Situationen har inle förbällratsunder den senasie liden, ulan del är nödvändigl all kraftfulla insalser liksomell slarkl agerande av myndighelerna företas möjligl. Nuhänvisar arbetsmarknadsministern i svarel lill en arbelsgrupp som har arbelalunder landshövding ledning. Arbetsmarknadsministern säger atlarbetsgruppen bl. a. har "förfrågai sig hos elt l5-ial förelag i kommunenom möjlighelerna all lidigarelägga invesleringar. I några fall har ansökningarom lokaliseringssiöd kommii in, och i eu fall, , har en sådanansökan bifallils av regeringen." Del är klart att dessaåtgärder är bra, och jag vill gärna lacka för dem. Mensedan kommer arbelsmarknadsminislern in på den fråga som har akiualiserals. Delär de s. k. induslrihotellen. "Del är enligl gällande beslämmelser inlemöjligl all bevilja lokaliseringssiöd för au uppföra sådana lokaler.Möjlighelerna all uppföra lokalerna som beredskapsarbete får prövas i sedvanligordning", säger arbetsmarknadsministern. Delär den sisla meningen som jag gärna skulle vilja ha arbelsmark-nadsminislernslilel klarare uliolkning av. Vilka möjligheier föreligger egenlligen? Del är ändåså pass vikligi all den akluella frågan om in-duslriholell får sin lösningsnarasl möjligl, au del skulle vara inlressanl om arbetsmarknadsministern någotvidare ville klarlägga vad som kan vara möjligl all göra mera konkret. Omåtgärder för att lösa sysselsättningsproblemen i Det är alldeles rikligl som säger, all arbetsmarknadslägetär besvärligt i Filipsiad. Därför är regeringen också beredd atl kraftfulltstödja alla seriösa indusiriprojekt i Filipsiad. Vihar från regeringens sida - det var induslriminislern - redan i januarimeddelai Filipsladsgruppen all induslriinvesieringar i Filipsladsområdei ienskilda fall borde kunna få lokaliseringsbidrag med upp lill 50 "6.Regeringen kommer dessutom att i enskilda fall försöka ge generösa villkor närdel gäller amorterings- och räniebefrielse för lokaliseringslån ochutbildningsslöd. Dessulom bör del vara möjligl au ge sysselsäti-ningssiöd iLesjöforsdelen av kommunen. Förknappl ire veckor sedan beviljade ju regeringen eulokaliseringsstöd för en investering på 5,2 milj. kr. i en tillverkningshalloch nya maskiner. Stödet ulgick med . i bidrag och 2,8 milj. kr. Vihar alliså .samma grundläggande värdering av dei vikliga i ail slödjasysselsättningsprojekl i Filipsiad. Närdel gäller de kommunala induslrilokalerna, som tog upp, förhållerdel sig så, all anslagel på 17 milj. kr. Omen enhetlig prissättning på petroleumprodukter depariemeniei förfogaröver är avsell enbarl för mindre orler i del inre stödområdet Dit hör inleFilipslads kommun. Menjag känner lill all kommunen har övervägl en ansökan om alt få uppföralokalerna som kommunalt beredskapsarbete. Om en sådan ansökan kommer in, färdenprövas i sedvanlig ordning. och arbelsmarknadsslyrelsenkommer försl alt få lägga fram sina synpunkter, bl. a. mot bakgrund av denrådande silualionen på byggarbelsmarknaden. Hen (): Jagnolerar med lacksamhel all arbelsmarknadsminislern säger all regeringen ärvillig all slödja alla seriösa framslällningar som görs i del här avseendel ochämnar vara generös i sina bedömningar. Arbelsmarknadsminislernsäger all del inle är möjligl all la av de här 17 milj. kr., eftersom Filipstadinie ligger inom del inre siödomrädet I själva verkel ligger Filipsiad så allsäga pä gränsen. Förhållandena där är ganska besvärande och inte bällre än påmånga häll inom del inre siödomrädet. Harman nu möjligheier all få hjälp pä annal säll är del nalurliglvis inte migemot; del är väl bara bra. Jag hoppas då alt kommunen kan få regeringensmedverkan lill konkrela och posiiiva ålgärder för all klara ul den siiualionsom råder. Jagvill beieckna arbeismarknadsminisierns senaste inlägg som positivt och lackarän en gång för svarel. Överläggningenvar härmed slulad. § 6 Om en enhetligprissättning på petroleumprodukter Henhandelsministern erhöll ordel för all besvara herrSijernsiröms (c) anmälda fråga, 1976/77:386, och anförde: har frågai mig, om regeringen avser all genomföra enenhetlig prissättning för petroleumprodukter i landet. Fråganom uriämning av prisei på petroleumprodukter har behandlals i vidflera tillfällen. Jag inskränker mig därför lill all nämna all sialens pris-och karlellnämnd (SPK) på uppdrag av regeringen ulreddeförulsätiningarna för ell slopande av gällande orls- och zontillägg. Syflel varatt nå en enhetlig prissättning i landet, SPK:sutredning har remissbehandlats. Det framkom därvid all del föreslagnauriämningssyslemel ansågs ha allvarliga nackdelar, Förslagei innebarvisserligen au förbrukarna av eldningsoljor i inre skulle få avsevärdaprissänkningar, men priset på olja skulle stiga inle bara i ochmellersta Sveriges kustland ulan även i Norriands kustland, I elt flertalremissvar påtalades de negativa regionalpolitiska effekler förslaget kundemedföra. Man ansåg bl, a, all risker fanns för all del lolala iransporlarbeleli landel skulle växa ulan molsvarande ef fekli vitelshöjning i produktionen,Syslemei skulle dessulom medföra läm-ligen slora adminislralionskoslnader. Jaghar förslåelse för all del uppfällas som orältvist all de konsumenler i vårlland som på grund av slrängare klimal och länga reseavsländ konsumerar merolja och bensin än andra får betala ett högre pris. måsle jag docklyvärr konstalera atl någon godtagbar modell för uriämning av prisei päpeiroleumprodukier hillills inle kunnal konsirueras. Regeringen kommer därföratl lillsälla en särskild beredningsgrupp med uppgift atl förutsättningslöstundersöka vilka möjligheter del finns all åsladkomma en uriämning avprisskillnaderna pä oljeprodukter i olika delar av landet utan att mansamtidigt måste bygga upp en tyngande och kostsam administration.Beredningsgruppen skall arbela skyndsaml. Omen enhetlig prissättning på petroleumprodiik -ter Hen (): Jag ber alt få tacka för svaret, som jag uppfattar som myckel positivt Jagvill undersiryka, som sägs i svaret, all det uppfattas som orättvist all de konsumenleri vän land som pä grund av slrängare klimal och långa reseavstånd konsumerarmer olja och bensin än andra dessulom får belala ett högre pris för dessaprodukler, beroende pä au de drabbas av högre transportkostnader. Närdet gäller de flesta varor som produceras i inland och i Norrlandöver huvud lagel har vi elt transportstöd. Det är ell slöd som har myckel slorbelydelse och uppfattas som myckel positivt för ulvecklingen av näringslivet inorra , Men jag vill undersiryka all della transportstöd ändå i kronorräknat har belydligl mindre värde än de merkostnader vi har förpetroleumprodukterna. För invånarna i uppgår de exlrafraktkostnaderna lill avsevärt fler miljoner än för människor i bygder inom dens, k, nollzonen. Denhär frågan har jag ställt tidigare, och då till den socialdemokratiskaregeringen. Man lovade nämligen frän den socialdemokratiska regeringen atl manskulle fullfölja en uriämning, och det skulle ske frän den I januari förra åretMen del blev ingenling av med delta. Man höll inle löftet. hoppas jagverkligen att den nya regeringen fullföljer det som jag uppfattar som ett löftei det här svarel - och gör del inle minsl mot bakgrund av vad som anförs iregeringsdeklaralionen, där det understryks atl man skall vidta ålgärder somunderlättar förutsättningarna för boende och sysselsättning i alla delar avvårt land. Jag tror all detla då kan vara en bidragande faktor, och jag beråierigen all få lacka för svarel, som jag uppfattar som mycket positivt Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om beredskapen motoljekatastrofer Herr kommunminislern erhöll ordel för alli ell sammanhang besvara dels () anmälda inierpellalion,1976/77:141, dels () anmälda fråga, 1976/77:405. ochanförde: har frågai mig om jag är beredd all för riksdagenredovisa vilka ålgärder som har vidlagils eller evenluelll planeras för all iall möjlig män reducera de negaliva miljöeffekter som kommer atl bli följden avdet katastrofala oljeulsläppel i Ekofiskfältet HerrÅberg har frågai mig vilken beredskap som f n, finns uppbyggd av deoljeexploaterande länderna - inkl, och - för atl mötaoljekalastrofer inom Nordsjöområdel, vilka resurser som den svenskaberedskapen förfogar över och hur dessa ingår i del nordiska samarbetel päområdei saml om jag anser all den nuvarande nordiska ka-laslroföeredskapen mololjeskador är lillräcklig. Jag besvararinlerpellalionen och frågan i ell sammanhang. Delokontrollerade oljeulfiödel vid borrplallformen Bravo på Ekofiskfältet har sombekani stoppats. Hur myckel olja som har fiödat ul i under de sju ocheii halvi dygn som uiflödel varade har inie kunnal anges mera exakl men kanuppskallningsvis beräknas lill 15 000, möjligen 20 000 lon. Avdenna kvanlilel kan 35 ä 40 96 beräknas ha avdunsiat Enligl föreligganderapporier har ca 10 96 lagils upp pä mekanisk väg,