prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Del hela mynnade ul i eltförslag om ett femårigt försöksprojekt, kostnadsberäknat till drygl 5 milj,kr. Huvudsyftet är alt främja ett arbets-anknulel kullurliv, vilkel självfallelaren kullurpolitiskt intressant fråga. Man hänvisar till den nyalagen om medbestämmande i arbetslivet och den väntade arbetsmiljölagen ochutgår ifrån atl kullurakliviieler skulle kunna ulnyujas som ell inslrumeni dådel gäller au - som del heler - "ulveckla och aklivera de anställda",även det en principielll sell inlressanl fråga. Riksdagenhar nu fått anledning all la slällning lill LO:s och ABF:s framslällning tillregeringen genom all kullurulskoltels socialdemokrater väckl en molion medsamma yrkanden. Alt kullurrådel senare på grundval av LO-ABF-skrivelsenföreslagit ett nytt och vida slörre projekl ändrar inget i det avseendel,Kuliurutskoltets majoritel har inle funnil det rimligl all föregriperregeringens slällningslagande lill framställningen. Del aren konstitutionelltsell hell nalurlig insiällning. Delta är del främsla skälet lill ulskotlelsavslagsyrkande, och del vel i mycket väl. Viär förvånade över all denna framslällning lämnals över lill i form aven molion, och vi är ännu mer förvånade över au utskottets socialdemokratiskaminoritet nu yrkar bifall till motionen, trols alt föreslagil elli många avseenden annat projekt än del ursprungliga. För att del inle skallråda någon tvekan om vad som avses med reservalionen vill jag fråga ulskotlelsordförande vad reservanternas yrkande innebär. Innebär del alt skallfölja LO-ABF-förslagel eller kulturrådels förslag? 1 det förra fallel innebärdel såvitt jag förstår ett anslag för nästkommande budgetär pä 1,1 milj, kr,, idel senare ett flerärsprojekt på drygt 5 miljoner med 430 000 för näslabudgelår. Vi måste fä ett klariäggande på den punklen. Reservanternaföreslår att skall bifalla motionens yrkande, och den har juingenting med kullurrådels projekl att göra. Del finns än större anledning attfå ett klarläggande pä denna punkt med lanke pä de många instämmandena här ikammaren, Ulskolismajoriielenhar som nämnts inte gåll in på någon prövning av sakfrågan men anlyll all delkan finnas skäl lill vissa beiänkligheier. Man kan fråga sig om de stora pengarsom della projekl är kostnadsberäknat lill skulle kunna användas på ell ännubällre säu. Vi vel all del t ex, på barnkullurens område, inle minsl blandinvandrarbarnen, finns oändligl myckel att göra. Vi har inle diskuleral frågannärmare i utskottet och jag kan därför inte avgöra, om de yllerligareinvändningar som jag tänker peka på delas av alla inom ulskoltsmajoritelen. Menefiersom det föreslagna projektet är inlressanl utifrån rent principiellautgångspunkter vill jag la upp ett par frågeställningar. Manskulle kunna vänla sig all den kullurpolitiska debatten efter en händelserikreformperiod skulle kunna föras sakligl och nyanserat Så tycks dock inte varafallet. Jag syftar nu inle på moiionen eller reservalionen eller herrAnderssons yttrande utan mera på den allmänna debatten i tidningar ochlidskrifler, Deballen förs alkjäml i hög grad med oklara begrepp ochvärdeladdade slagord och mol bakgrunden av en slarkl förenklad och polariseradbild av samhällel och dessulom en schablon- Denmeningslösa debatien om finkulturen tycks exempelvis aldrig ta slut, Kullurrådelhänvisar i sill remissyllrande över LO:s och ABF:s skrivelse lill en rapportom kultur och arbelsliv som utarbetats inom ramen för UNESCO-samarbelet Del görf ö, också reservanlerna. Del kan därför vara skäl all någol beröra den. Delfinns en grundläggande oklarhet i resonemangei i den skriften - det fanns ocksåi anförande här - då man rör sig med två skilda kulturbegreppoch glider från del ena till del andra allteftersom del passar förargumenteringen. Med kultur avses ibland kultur i betydelsen livsstil ellerlivsmönster. Del är alllså närmasl fråga om ett antropologiskt kulturbegrepp.Man lalar sålunda om exempelvis arbetarkultur och om diverse delkulturer, tex, skogsarbetarnas kultur eller anläggningsarbelarnas kultur. De fackliglaktiva arbetarna sägs också bilda en särskild delkullur. Vadsom kallas "den bildade medel- och överklassen" anses ulgöra en annankultur, "Om någon inom denna kultur undantagsvis tvingas nöja sig medmanuellt arbete", heler del i denna skrift, "anser släkt och vännerdet tragiskt, näsian vanhedrande". Umgängesvanorna är ofla ganska formellaoch reglerade, får vi vidare veta. Dettaär, herr talman, en ytterligt schablonartad och stereolypiserad bild av1970-lalels svenska samhälle, som inle ulgör någon fruktbar ulgångspunkl förkonstruktiva grepp på kulturpolitikens område. Del är i slällel en ulmärkigrogrund för föriegade fördomar och omoliverade misslänkliggöranden, Dellaantropologiska kulturbegrepp ulgör ett slags bakgrund för hela resonemangei.Man använder också ell snävare begrepp, ett begrepp med ungefär samma innebördsom det vi varit vana vid i den svenska kulturpolitiken , Ulredningenargumenterar slarkl för kullurakliviieler på arbetsplal-serna. a. all samhällel bör slödja de anslällda i deras krav pä all kulturverksamhetarrangeras i fackels regi pä arbetstid. Samhällets kullurinslilutioner ses medden slörsla missiänksamhet Tealrar, konserter och konstutställningar betraktasav mänga som ell slags "finkullur" som bara angår överklassen. Förall ta del av den kulturen måste man dessulom bege sig lill speciella lokaler,där många känner sig främmande, heler det vidare. Menvad betyder då della? Betyder det inle all man ger upp alla strävanden attsöka demokratisera kulturlivet i den betydelsen att människor av alla kalegoriersöker sig till och - inle minsl viktigt - känner sig hemma på bibliotek,leairaroch andra kullurinslilutioner? Om man bygger upp stora och välsorteradearbetsplatsbibliotek kan man inte gärna räkna med alt alla de anslällda på denarbetsplatsen söker sig lill En del stimuleras lillbiblioleksbesök, men andra förblir lika främmande för den miljön. På samma sällkan det gå, om man har ambitionen att tillgodose kullurbehoven på andra områdenhell och fullt. För undvikande av variemissförstånd vill jag betona, att jag verkligen inte molsätler mig att vi fårfier arbeisplaisbibliolek, men vi måsle ha klart för oss alt vi kan riskera allvi motverkar vår strävan alt göra folkbiblioteken till en välbekantoch hemtam mötesplats för alla människor. Arbetsplatsbiblioteket får, menarjag, inte bli ett surrogat för folkbiblioteket. Viär inte pä väg mot någon enhelskullur, heter del vidare i ulredningen, och denvill uppenbarligen inle heller ha någon enhelskullur. Del måste vara en kulturpolitiskhelomvändning efler mer än ett halvt sekels strävan att demokratiserakulturiivet "Muren mellan folket och bildningsmöjlighelerna håller på atlraseras", förklarade en av socialdemokratins främsta kulturpolitiker,, . Och han forlsatle: "Det är dendemokraliska kulturpolitikens förnämsla uppgift alt helt avlägsna den. "Det gällde då att skapa allmän delaktighet i de andliga skaller som bildandekonst, musik och skönlitteratur representerade. Omdet vore så att man i första hand ville utnyuja möjlighelen atl påarbetsplatserna väcka iniresse för deltagande i det allmänna kulturlivet - såsom t. ex. Skådebanan gör - skulle jag hundraprocentigt uppskatta och välkomnaell inilialiv till en omfallande försöksverksamhel. Men här gäller del någotannal, nämligen kulturverksamhet på arbetsplatserna, till yttermera vissoutifrån de fackliga organisationernas "grundvärderingar och mål",som del heler. Skall vi alllså ha en LO-kukur och en TCO-kultur? Skall vi byggaupp ett slags korporalionskullur av belydande omfattning vid sidan av denallmänna? På idrollens område har vi ju inom vissa sporter korpidrotl som ettkomplement till den verksamhel som arrangeras av vanliga idrottsföreningar, menden verksamhelen omfallar alla som är verksamma inom elt företag eller på enarbetsplats och har ingen facklig eller polilisk syftning eller begränsning. Delfinns, menar jag, anledning all slälla sig tveksam till en kraftig satsning påkullurakliviieler på arbelsplalserna i facklig regi, om dessa i första handriänar poliliska syflen. Del finns också anledning all lägga märke lill alt delrimliglvis endasl blir anslällda på slora arbelsplalser som kan beröras avdessa kulturaktiviteter, inte de som arbetar i småföretag, t. ex. i affärer ochfrisersalonger eller som inte har någon fasl arbetsplats alls, t. ex.chaufförer. Denmera övergripande frågan borde vara denna: Skall vi satsa på en utveckling molöppenhet, vidsynlhei och en bred gemenskap i del svenska samhället eller på enulveckling mol ideologisk insnävning och social och kulturell segmentering?Personligen vill jag livligt insiämma i vad en annan av socialdemokralinsfrämsta kulturpolitiker sagl om vad som ofta går under beteckningenideologisk profilering. framhöll beträffandefolkbildningsarbetets inriklning folkbildningsproposition bl. "Ävenom olika folkbildningsorganisationer har skiljaktiga mål och uppgifter finnsdet vissa gemensamma huvudlinjer och principer för deras Till dessa hörfrihelen och rätlen atl kriiisera och ifrågasätta idéer och värderingar,oavsett varifrån dessa kommer. Den omständigheten all folkrörelsernas idéeroch mål betyder mycket som stimulans för studiearbetet betyder alltså inle altde betraktas som sakrosankta. För våra möjligheter atl bevara och ulvecklademokralin är det yllerst väsentligt att del inom folkrörelser ochfolkbildningsarbete skapas förutsättningar för ett fritt och förutsättningslöstmeningsutbyte med omutlig respekt för fakta och en äriig vilja till allsidigbelysning," Ochjag vill dessutom erinra om det lidigare syn påkulturens möjligheter att föra människor samman till gemenskap. Det var ju ettav de delmål för kulturpolitiken som uppställdes, "Mångaformer av kulturell verksamhet vidgar vår verklighetsuppfattning och ökarinsikten om vår egen och andra människors situation. Kullurlivels olikauttrycksformer fungerar från samhällels synpunkl i vid mening som ett'rapportsystem' som ger impulser och instrument för en ständig omprövning avvärderingar. Genom att föra människan utöver de gränser hennes värderingar ocherfarenheter tidigare salt, kan kulluren fungera som instrument för förändringav individers och gruppers åsikter och attityder." Jaghar litet svårt att tro alt man främjar en utveckling i den riktningen, om manbygger ut en omfattande kulturverksamhet på arbelsplalserna ledd ochorganiserad av snabbutbildade kulturorganisalörer och kultur-förmedlare som haratt arbeta på de fackliga organisationernas villkor och med deras grundvärderingar som ideologisk riktpunkt Jaghar tidigare bett om besked beträffande reservationensinnebörd. Jag vill också fråga hur han ser på denna principiellt viktiga fråga:Bör vi främja ideologisk och värdemässig öppenhet och kringsyn pä kulluriivetsområde? Bör vi ha en kulturell verksamhel som leder till en vidare gemenskap änden som den egna arbetsplatsen och den egna fackliga organisationen erbjuder? Så ber jag, herr lalman,all få yrka bifall lill utskottets hemslällan. Hen (): Utskottets ordförande påstod från talarstolen all jag tillstyrktden aktuella försöksverksamheten i men sedan på något vis vänt omoch avstyrkt den i kullurulskollel. Del är ingen korrekl beskrivning av vad somhar inlräffat. Jaghar deltagit i ett beslut i som avser en remiss från regeringen.Jag har inte avstyrkt samma förslag i kukurutskotiei. Däremol anser jag allregeringen nu i lugn och ro skall fä handlägga frågan och remissvaret frånkulturrådet och senare komma med förslag. Del är av det skälet jag anser socialdemokratiska motionen inle bör bifallas. Hen i (s): inlägg var delvis skrämmande, lycker jag. Delredovisar en kullursyn som jag inle irodde var hela borger-lighelens. Och jagfrågar mig om verkligen lalar å hela den borgerliga gruppensvägnar i kulturutskottet när han i sill inlägg uttrycker en sådan uppenbarkritik emot att förankra kulturaktiviteterna i organisationerna påorganisalionernas egna villkor och när han ifrågasätler om man, som LO och TCOhar önskal, skall stimulera en kulturverksamhet pä arbetsplatserna. Jagär närmast chockerad över det här inlägget. Del är en ålerklang av ett inläggsom gjordes i en mindre krets vid en diskussion i går, dä av en SAF-direklör,som precis på samma säll ifrågasatte det lämpliga i att fackel ägnar sig åtkulturfrågor. Vad har vi dä egentligen menal med vår lidigare målsättning omförlroende för folkrörelser och fria organisalioner? Vi har fakliskl här iriksdagen sagl att samhällel inle skall göra vad organisalioner och friafolkrörelser kan göra lika bra och bättre. HerrRichardson verkar helt okänslig för den strävan som finns hos arbetare ochriänstemän atl pä del här säliel få förankra kullurverksam-heien i de egnavillkoren, få utnyuja kulturen som medel för att förändra den verklighet varide befinner sig under större delen av den klarvakna tiden, för alt nu cileraGöran från samma överläggning i går som jag nämnde om. HerrRichardson talar om öppenhet kontra insnävning, och öppenhet i Richardsonslappning är lydligen bara den verksamhet som bedrivs i samhällels regi. Jag kaninte falla inlägg påannai säll,och del är därför jag är såöverraskad. Nuförsöker göra del här lill en diskussion om kulturbegrepp, ochdel är ju intressant Del skulle vi kunna ägna oss åt . Vi skulleockså ha kunnal föra den diskussionen i kul-lurutskoilet Men det var ju så altde borgeriiga ledamöierna inte hade något iniresse av alt diskutera dennafråga. Viväntade med behandlingen av motionen till dess atl hade utarbetatsin plan för denna verksamhet, en plan som är utarbetad lillsammans med LO,ABF, TCO och TBV, försöker skapa en motsättning mellankulturrådets förslag och LO:s och TCO:s förslag. Men represenlanler förkulturrådet, LO, ABF, TCO och TBV kom ju gemensaml lill kullurulskollel ochpläderade samfällt för den plan som kullurrådel har ularbelal. Dåfrågar : Vad är det nu reservanterna vill? Ja, motionen går ulpå atl vi skall ullala vår anslutning till projektet i fråga. Det framgår klarlav både moiionen och reservationen all del inle är elt ullalande från riksdagenför projektet i varie detalj utan ett principielll uttalande för genomförandetav detla och för alt snabbi komma i gång med del, som det är fråga om. Ochdet kan väl inle vara fel all moiionsledes väcka en sådan fråga i ? Viblev närmasl anklagade av för all vi Är detinle bra om hela släller upp och ger Nr 128 Viss försöksverksamhet på kulturområdet sitt slöd för de insalsersom regeringen behöver göra för att projektet skall komma i gång? Jag frågar än en gång: Vad är del för fel päuppläggningen av della projekl? Jag ställer frågan närmast till ,som har varil med i två skepnader i detta sammanhang, Hans försök att görasamma åtskillnad som gjorde mellan de båda förslagen ärbara ägnat atl förvilla begreppen. Del är som uppträder i tvåskepnader. Allra försl en formalitet Jag har framträtt som utskottets talesman vadgäller avslagsyrkandet och hänvisade då lill de konstitutionella synpunkterna.Vi anser att det är rimligt all inle föregriper regeringensställningslagande, 1 övrigt har jag anföri egna synpunkler. Delär uppenbarligen så all reservanlerna yrkar bifall lill den motion som väcktesi januari. Då fanns ingel projektförslag frän kullurrådel, och del är alldelesuppenbarl atl det talas om hell skilda projekl. Del kan inle iLycksele komma ifrån: I moiionen skisseras ett projekl i enlighet med LO:s ochABF:s skrivning medan föreslår ett annat projekl. Vi måsle iklarhetens namn reda ul vad evenluelll kan länkas komma all beslulaom, för den händelse att majoriteten mot förmodan skulle följa reservanlerna. i låtsas chockerad över min kullursyn. Han kan inle menaallvar, om han inle uppenbarl och medvelel feltolkar vad jag säger. Minulgångspunkl har bl. a. varil mina erfarenheter som föreläsningsföresländare på1950-talet, präglad av en kulturdemokralisk syn innebärande atl alla människor,oberoende av organisatorisk hemvist, kan verka lillsammans. Det var fråga om enlivaktig föreläsningsförening, och del fanns unga och gamla som flitigt komlill sammankomsterna. Del var en miljö som alla kände sig hemma i. Delär sådant som jag menar atl vi riskerar att förstöra om vi splittrar debegränsade resurser som står till förfogande och salsar slorl på akiiviielerbegränsade lill en facklig organisalion på arbetsplatserna. Del är ju det detrör sig om. I kullurrådels projektplan kommer del fram på punkt efler punkt attdet är aktiviteter begränsade i första hand lill arbetsplatserna som delgäller. Då uppslår också del dilemma som vi har redovisal: om man mycketkraftfullt salsar på arbeisplaisbibliolek, kan man inle förvänta sig all allalika mangrant skall samlas till folkbiblioteket Del är della dilemma jag villpeka på. HerrAnderssons engagerade anförande gör mig en smula missiänksam. Man kan fråga sigom han vill skydda fackels anställda från olämplig påverkan. Är del någongammal lanke om att de kommunala eller statliga kuliurinslilutionernaforlfarande skulle vara härdar för något slags borgerlig flnkullur? Densynpunkten kommer fram ibland, del har skell i den debatt som förlsunder vinlern och våren i LO-lidningen, Delkan väl inte vara de fria gruppernas verksamhet som man känner sig missiänksammol, kanske den kritik av fackföreningsrörelsen och av det socialdemokratiskaparliel som har förls fram exempelvis i del s, k, täkprojeklet Är del av denanledningen man vill ulbilda de egna utvalda förelrädarna i kullurpolitiskafrågor, i spörsmål om bidragsgivning och liknande i slället för atl engagerakulturarbetare och orientera dem om arbetslivet? Jagtycker inte, i , atl vi skall dramalisera den härskillnaden. Del kan vara nyansskillnader i fråga om hur man vill prioriterasamhällets resurser, som ändå är begränsade. För mig framstår delkulturdemokratiska ideal som och ännu senare till torgs forlfarande som del mål som vi bör sträva efter. HenSUNDMAN (c): Jag vill bekräfta alt i har gjort en riktig och intelligent iakttagelse. Jag haruppträtt i två skepnader, spelal i tvä roller. Det är också två skilda ärendensom jag har behandlat i de resp, rollerna, I har jag varit med omatt behandla en remiss frän regeringen angående en skrivelse till regeringen,och i kulturutskottet har jag varil med om atl behandla en socialdemokraliskmolion. Jag har alllså mycket riktigt uppträtt i två skepnader. Hen i (s): Jag har sagt att de borgerliga hade hell ljudisolerandeöronskydd, när de fackliga organisalionerna och kullurrådel var hos oss ikullurulskollel och redovisade sina synpunkler. böriar jag atl herrSundman inle bara hade hörselskydd ulan också ögonskydd. så alt han inle sågall de var där lillsammans. HerrSundman försöker göra del här lill två hell skilda projekl. Jag skallemellertid inte förlänga den diskussionen med ulan bara slälla enfråga som är myckel viklig i delta sammanhang och som jag vet all många ikullurrådel, LO och TCO vänlar ell svar på, nämligen denna: Innebär vad herrSundman sagt atl han, och kanske också de tvä andra borgerligaparlierna kommer alt slälla upp bakom förslag, när del las uppvid budgetbehandlingen inför näsla års budget? Del blir visserligen en mindreförsening, men chansen finns. Innebär vad ni har sagt alt ni säger ja,när kullurrådels förslag kommer upp lill behandling för budgeten 1978? Del ären viklig fråga. HerrRichardson gör del här till en konstitutionell och formell procedurfråga ochciterar en bil av kullurulskollels yttrande, där kullurulskollel säger atl delinte är rimligl atl föregriper regeringens Slällningslagande, Menkutlurutskoilet har ju ett ytteriigare skäl, och det är det som är såallvarligt, Kullurulskollels majorilel säger nämligen att det kan finnas skälsom talar emol projektet som sådant, därför att det inle är lill gagn närdel gäller all uppnå kullurpoliliska mål. Del är ju belräffande det tilläggetjag har frågat om innebörden, 1 och för sig har jag fått elt svar av herrRichardson, Han är kriiisk mot atl arbetare och riänstemän pä sina egna villkoroch genom sina egna organisationer skall få bedriva en kulturell verksamhel.Han varju mycket lydlig när han lalade om risken alt det här skulle få enpolitisk betydelse. Är detta anledningen till rädslan? sig i alla fall som om så skulle vara fallet. Men då har han jufrångåtl principen om alt organisationer skall få profilera sin verksamhel ochprincipen om pluralism i samhällel, och det tycker jag är allvarligt. HerrRichardson gör också del hela till en konkurrens mellan samhälletsinstitutioner och kulturverksamhet i arbetslivet Men har inte andra upplevt atl det finns höga barriärer som gör att många, mångamänniskor aldrig besöker samhällets kulturinstitutioner, människor somupplever alt institutionerna inte är til! Många går inle till ellbibliotek, därför att de inle vel hur man bär sig åt, därför all de är räddaför all på något sätt göra bort sig eller därför alt de tänker att det inte ärlill för dem ulan för de andra grupperna i samhället. De är kullurpolitisktulslagna människor som del gäller att fånga upp, och del är del som LO och TCOvill göra med sin försöksverksamhet. Voredet inte vettigare, , alt försöka få en dialog med dessamänniskor och inte uppifrån, ifrån samhällets beslutstabureller, lala om alt såhär skall det vara, och ni skall inte lägga er i så mycket. Jag tror det ärviktigt och riktigt all jobbare och riänstemän lägger sig i och utformar sinverksamhet pä sina egna villkor. Del kan hända atl del kommer alt innebära allkulluren blir elt medel all förändra förhållandena i arbetslivet och isamhällel, all kulturen blir ell medel att bekämpa orättvisor ochorättfärdigheter. Men del är enligt min mening bra, och därför stöder jag dethär projektet. Jag hoppas att jag får elt positivt svar på min inledande frågaom hur de borgeriiga släller sig inför budgelbehandlingen , Hen (): Jag noterar lill en börian atl reservanternas talesman ännu inte hargett besked om vad reservationen går ut på, Atl det är en klar skillnad mellanmolionens yrkande och kulturrådels projektförslag är alldeles uppenbart. Vadsedan gäller andra stycket i utskoltsskrivningen, som iLycksele lar fasta på, så sägs där alt enligl "utskottets bedömning kandock en närmare granskning av förslaget komma att visa att skäl kan anföras motden föreslagna uppläggningen av försöksverksamhelen som ett medel atl nå de avriksdagen tidigare uppställda kulturpolitiska målen". Är del så konstigt all det skulle kunna tänkas finnas sådana skäl, omman gav sig in på en sakprövning? Men vi har ju noleral all detla är en frågasom regeringen skall avgöra, och vi skall inle föregripa regeringen. Därför görvi ingen sakgranskning. Men vissl finns del saker all diskuiera. Vihar hela priorileringsfrågan. Vi har begränsade resurser all satsa på dellaområde, och därför kan man naluriiglvis förulsätlningslösl diskuiera hur dessabegränsade anslag skall fördelas. Mankan la upp ännu en fråga. Vi vel all båda makarna yrkesarbelar i mångafamiljer, och de har ofta skilda arbelsplalser. Om man alllmer siyr överkullurverksamheten lill arbelsplalserna, blir det svårare för makarna att gälillsammans pä de här kulturaktiviteterna. Det finns självfallel många sådanainvändningar atl göra. Jagsade i mitt första anförande alt den kullurpoliliska debatten var oklar påmånga punkter och att den uppvisade många brister. Jag bortsåg då från herrAndersson, men jag tror att jag har anledning att revidera mig pä den punklen.Del som levererade i sitt sista anförande var demagogi ochingenting annal. Dethär är självfallel en prioriieringsfräga, liksom det mesta i anslags-väg. tar upp frågan om pluralismen i kulturpolitiken. Javisst, friheten,mångfalden i kulturlivet är ju liberala honnörsord. Det är det jag vill verkaför. Likaså tar upp tanken på barriärer mol dellagande ikulturakiiviieier, della alt många exempelvis känner sig främmande ibiblioteksmiljön. Ja, , del är del som är själva grundtanken imina invändningar. Om vi vill att alla människor skall komma till ,skall man väl göra della möjligl för dem.