prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:145 § 1 Jusleradesprolokollet för . § 2 Föredrogs och hänvisades 1976/77:152till näringsutskotlet §3 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1673-1676 tillsocialutskottet 1976/77:1677 lillcivilulskottet 1976/77:1678 tillnäringsutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter finansulskoltels betänkande 1976/77:30skalteutskotlets belänkande 1976/77:53 utrikesutskottets beiänkanden /77:22och 23 utbildningsulskollels betänkande 1976/77:31 §5 Exportfrämjande åtgärder avseende Föredrogs näringsutskoiiets betänkande 1976/77:47med anledning av propositionen 1976/77:83 om exponfrämjande åtgärder avseendeu-länder jämte motioner. I propositionen 1976/77:83 ()hade regeringen framlagt förslag rörande svenskt medlemskap iInteramerikanska (), upprättandeav ell aktiebolag med statligt delägarskap för export av tjänster lillu-länder, slödlill konsultföretag genom bidrag till kostnader för förinvesterings-ochförprojekieringssludier avseende projekl i , upprättande av enhandelsavdelning vid ambassaden i . Regeringenhade föreslagit att skulle 1. bemyndigaregeringen atl sluta avtal med Interamerikanska utveck lingsbanken om svenskt medlemskap och att därvid göra åtaganden i fråga om garanlikapiial, 2. bemyndigaregeringen alt teckna aktier inom ramen av . i ett aktiebolag för export av tjänster till . Nr 145 Vidare framlades förslag om vissa anslag under elfte huvudtiteln pä Onsdagenden driftbudgeten för /78. Under angivna punkter hade fö- åtgärder avseende att till Handelssekreterare för /78 utöver i proposilionen 1976/77:100 (bil. 14 s. 29)föreslaget reservationsanslag an- visade ytteriigare 900 000kr. attriksdagen till Exportfrämjande åtgärder för /78 utöver i proposilionen1976/77:100 (bil. 14 s. 31) föreslaget reservationsanslag anvisade ytterligare2 . Bidrag lill att till Bidragtill för /78 anvisade eltförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlals de med anledningav propositionen 1976/77:83 väckta molionerna 1976/77:1463av () och (), vari hemställts 1. att skulle avslå regeringens förslag ombemyndigande alt sluta avtal med IDB om svenskt medlemskap och därvid göraåtaganden i fråga om garantikapital, 2. all skulle avslå regeringens förslag atttill Bidrag till för /78anvisa elt förslagsanslag av , 1976/77:1488 av herrar Hagel (-) och Lövenborg (-),vari hemställts alt skulle avslå regeringens förslag i propositionen1976/77:83 om atl förhandla och ingå avtal om medlemskap i (), 1976/77:1489av m. fl. (s) vari hemställts 1. all skulle avslå regeringens begäran ombemyndigande alt slula avtal med om svensktmedlemskap och därvid göra åtaganden i fråga om garanlikapiial, 2. att skulle avslå regeringens förslag atllill bidrag lill för /78anvisa ett förslagsanslag av , 3. atl hos regeringen begärde ett preciseratförslag om inrättandet av etl helstalligl aktiebolag för export avutbildningstjänster till , 4. att skulle avslå regeringens förslag ombemyndigande atl teckna aktier i etl aktiebolag för export av tjänster lillu-länder, och 1976/77:1490 av herrWerner m.fl. (vpk), vari hemställts 1. all skulle avslå förslaget att regeringenskulle bemyndigas slula avtal med om svensktmedlemskap och därvid göra åtaganden om garantikapital, 2. att skulle avslå förslaget att regeringenskulle bemyndigas atl teckna aktier inom ramen av . i eltakliebolag för export av tjänster lill . 1. beträffandesvenskt medlemskap i utvecklings banken att med bifall till propositionen 1976/77:83 i ifråga varande del och med avslag på molionen 1976/77:1463, motionen 1976/77:1488, motionen 1976/77:1489 yrkandena 1 och 2 samt molionen 1976/77:1490 yrkandet I skulle a) bemyndiga regeringen all slula avtal medInteramerikanska om svenskt medlemskap och alt därvid göra åtagandeni fråga om garantikapital, b) till Bidrag lill för budgetåret1977/78 under elfte huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av , 2. beträffande akliebolag för export av tjänster tillu-länder alt med bifall till propositionen 1976/77:83 iifrågavarande del och med avslag på molionen 1976/77:1489 yrkandena 3 och 4 ochmolionen 1976/77:1490 yrkandet 2 bemyndigade regeringen att inom ramen av . teckna aktier i elt akliebolag för export av tjänster lill , 3. beträffande proposilionen i övrigt alt riksdagenmed bifall lill proposilionen 1976/77:83 i ifrågavarande delar skulle a) lill Handelssekreterare för /78under elfte huvudtiteln utöver tidigare föreslaget reservationsanslag (prop.1976/77:100 bil. 14 s. 29, NU 1976/77:44 s. 2) anvisa ytteriigare , b) lill Exportfrämjande åtgärder för budgetåret1977/78 under elfte huvudtiteln utöver tidigare föreslaget reservationsanslag(prop. 1976/77:100 bil. 14 s. 31, NU 1976/77:44 s. 2) anvisa ytteriigare . Följande två reservationer hade avgivits av herrarSvanberg, i och , samt herrarHögström, i och i (samtliga s): 1.beträffande svenskt medlemskap i , varireservanterna ansett atl utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1976/77:1463, molionen 1976/77:1488,motionen 1976/77:1489 yrkandena 1 och 2 samt motionen 1976/77:1490 yrkandet 1skulle avslå propositionen 1976/77:83 såvitt den avsåg a) bemyndigande förregeringen atl slula "avtal med Interamerikanska omsvenskt medlemskap och därvid göra åtaganden i fråga om garanlikapiial, b)anslag för bidrag till , 2.beträffande aktiebolag för export av tjänster till , vari reservanternaanselt alt utskottet under 2 bort hemställa atl skulle a) med bifall lill molionen 1976/77:1489 yrkandet 4och molionen 1976/77:1490 yrkandet 2 avslå propositionen 1976/77:83 såviti denavsåg bemyndigande för regeringen att teckna aktier i ett aktiebolag för exportav tjänster lill , b) med bifall till motionen 1976/77:1489 yrkandet 3hos regeringen begära elt preciserat förslag om inrättande av ett helstalliglakliebolag för export av utbildningstjänster lill . Hen (): Jagvill som inledning här peka på några fakta som jag tror vi alla kan varaöverens om. Fördet första måste kraftigt öka sin export om vi vill återställa balanseni våra utrikesbelalningaroch komma ifrån behovet av upplåning utomlands, så attvi på nytt skall kunna ha handlingsfrihet gentemot u-landet. Fördet andra ligger en del av möjligheterna atl öka vår export just i en ökadhandel med . Våra åtgärder för exporlfrämjande verksamhet bör därförrikta sig också till , som våra exportfrämjande organ tidigare visatalltför ringa intresse för. Jagvill därför uttala min uppskattning av regeringens åtgärd all lägga enproposition i delta ärende. Men tyvärr kan min uppskattning inle sträcka siglängre än så. De flesta av de åtgärder som föreslås är så utformade alt de böravslås av . Närman gav sig på uppgiften att utforma elt förslag lill statliga stödåtgärderför export till , hade det varil naturligt att först göra en bredanalys av problemen på området. Vilka problem möter den svenska industrin vidökad export lill ? Vilka industrier kommer i första hand alt beröras?Vilka synpunkter har på sin import från och andra i-länder?Hur måste vår export vara sammansatt för att passa dem? Vilken är vårmålsättning när del gäller dessa ex-porlälgärder? Hur skall vi vidareutvecklaverksamheten i så alt den blir lill gagn såväl för dem som för oss?Osv. Iproposilionen flnns ingen sådan analys. I stället tycks regeringen ha gripitnågra möjliga åtgärder ur högen utan närmare analys och lagt dem till grund fören proposition. Denna regeringens brist på helhetssyn och ansvarstagande göratt bedömningen av propositionen måste bli negativ. Sverigesexport lill har vuxit mycket snabbt . Den uppgick är1976 lill nära 11 'miljarder kronor eller av vär totala export. Dennaexport till har ökat mycket snabbare än vår övriga export: Specielltgäller det exporten till . När regeringen i sina ekonomiskapropositioner talar om att vi tappat marknadsandelar, gäller det inteu-länderna. Där har vi i stället väsentligt ökat våra marknadsandelar undersenare år. Iföreliggande proposition föreslås nu flera olika åtgärder för främjande avexporten till , och jag avser att kommentera dessa åtgärder var försig. Förexportföretagen, och självklart framför allt de mindre företagen med ringaerfarenhet av exportaffärer, är det synneriigen värdefullt att få sakkunnighjälp av vår ulrikesrepresenlation i vederbörande land. Vad gäller personalenvid våra beskickningar och våra handelssekreterarkon-tor, är del inle baraantalet personer som är avgörande, utan sakkunskapen och utbildningen föruppgiften liksom den personliga lämpligheten spelar en stor roll. De förslagtill organisation och utbildningsverksamhet som skisseras i propositionen harvi ingenting atl invända emot. Det praktiska förslaget på det här området, attelt anslag på . skall ställas till förfogande, bl. a. för upprättandeav en handelsavdelning vid ambassaden i tillstyrks enhälligt avutskottet. Förslagetom slöd till förinvesterings- och projektstudier är inle heller kontroversielltFrågan om samarbeisavtal med och s. k. tri-lalerall samarbete, somantyds i propositionen, måsle preciseras bättre för atl ett ställningslagandeskall kunna göras. Närdet gäller propositionens huvudförslag, nämligen medlemskapet iInteramerikanska och bildandet av ett bolag för export avutbildningstjänster, yrkar vi från socialdemokratiskt håll avslag. Vi kan intebiträda dessa förslag såsom de är utformade i propositionen. Interamerikanskautvecklingsbanken, IDB, skapades och har enligt stadgarna till uppgiftalt bidra lill en ökad ekonomisk utveckling i de latinamerikanska länderna.Medlemmar var från början 22 latinamerikanska länder jämte och Canada.Banken domineras av , dels pä grund av landets dominerande bidragsgivningtill banken, dels pä grund av rådande rösträttsbestämmelser i banken, genomvilka i vissa frågor har vetorätt Genomen ändring i bestämmelserna för medlemskap öppnas nu möjligheter för länderutanför regionen att söka medlemskap i banken. a. har ett flertaleuropeiska länder redan sökt och erhållit medlemskap eller förhandlar ommedlemskap. Regeringen föreslår nu att skall ansluta sig lill dessaländer och inge en ansökan om medlemskap i banken. De skäl som anförs för dettaär främst den stora betydelse som en sådan anslulning påstås få för den svenskaexporten till . Man hänvisar till atl Lalinamerika är en snabbtväxande marknad, som samlidigt är en traditionellt viktig exportmarknad förvårt land. Fördelarna med ett medlemskap i banken anges bli mycket stora för desvenska exportföretagen. Vi reservanter vill inteförneka att vissa exportfördelar måhända kan vinnas genom enanslulning, men nackdelarna med en sådan anslutning är sä stora alt de vidaöverväger fördelarna. Jag vill söka sammanfatta skälen för värtställningstagande i några punkter. Ipropositionen framhålls att förslaget om anslulning till IDB inte skall ses ur bislåndspolitisk eller utrikespolitisk synpunkt, ulan endast ur exportsynpunkt. Naturiiglvis kan ingen skarp gräns dras mellan ut rikes- och biståndspolitik å ena sidan och handelspolitik å den andra. torde ha särskilt svårt att förstå en sådan uppdelning. Ingen kan bestrida all IDB på ett uppseendeväckande sätt stött projekt, främst i de rikare länderna i - projekt som de faltiga varit ute stängda frän möjligheten atl tillgodogöra sig fördelarna av. Elt sådant handlande som det banken har visat får en att förslå den amerikanske senator som om vissa multilaterala former av u-hjälp använder uttrycket atl den innebär "atl beskatta fattiga i rika länder för alt hjälpa rika i faltiga länder". Att banken också använts i maktpolitiska strävanden framgår av all under aldrig flck några lån frän banken, liksom också alt är uteslutet från medlemskap. Vifinner det därför olämpligt att stödja denna bank. måste naturiiglvisha handelsförbindelser med mänga länder som har en annan inställning tilldemokrati och samhällsutformning än vad vi har, men här gäller det inte bara handel,utan här gäller del att delta med bidrag till projekl vilkas inriktning vikanske finner orättfärdig. Men den förändring av bankens regler iprotektionistisk riktning som förebådas kan inle motivera elt positivtställningstagande lill IDB. I proposilionen sägs alt ett deltagande i IDBskulle ge oss en goodwill även utanför de projekl som stöds av banken. På såsätt skulle en anslutning till IDB bli av än större betydelse. Detta uttalandeär ytterst egendomligt Tvärtom måste vi löpa risk för att i mänga fall framståi tvivelaktig dager i om vi anslöte oss lill denna bank, somdomineras av stormakts- och kapitalintressen. Våra snabba erövringar avmarknadsandelar i torde fä tillskrivas vårt goda anseende somneutral stat, utanför alla stormakts- och blockintressen. Risk finns såledesför alt vi skulle fördärva den goodwill vi har om vi gick med i IDB. Beslutanderätten i banken regleras av ytterstovanliga regler. Sålunda har vetorätt i speciella fonden, som jusl lämnarlän på s. k. mjuka villkor till vissa stöd- och utvecklingsinsatser. Sverigeskulle alltså bidra med medel till en verksamhet över vilken vi inte har ettuns av bestämmanderätt. Närdet gäller andra beslut i banken kommer s. k. block voting att tillämpas. Delinnebär alt tillsammans med sju eller åtta andra länder skulle få enröst. Vilka dessa länder blir som vi skall dela en röst med kan inte anges ipropositionen, sägs det. Tala sedan om svenskt inflytande! Detär därför med största häpnad man läser elt uttalande i pressen från 14centerriksdagsmän i frågan. Man säger alt man varit ytterst tvek- sam till alt slödja enanslulning lill IDB men all man nu kan göra del efler de slarka ullalanden somgörs i ulskottsmajoritetens skrivning. Jag kan inte förstå annat än altnyckelmeningen skall vara denna: "Som medlem i IDB måsle aktivtverka för förändringar av bankens institutionella former och ullåningspolitik isådan riktning alt strävandena till social och ekonomisk utveckling och ökaddemokrati i får slöd från banken." Om så inte sker, sägerman, skall man ompröva medlemskapet. Ja,det är inle illa ruiet. Med hjälp av en åttondels röst - märk väl det! - skallceniern reformera världskapitalismen. Biskop har tydligen i vär historiaalldeles oförtjänt fält skylta som hyckleriets och vankelmodets mästare. Hanär rena kläparen jämfört med de här 14 centerpartisterna. Decenierriksdagsmän och andra tillskyndare till dagens beslul som jag här lalarom får i en lektion av en sydamerikansk ekonom. Han visar vadsom hänt , dä del enligl proposilionen och dessacenterriksdagsmän skett en positiv ändring i IDB:s policy. Han anför atl avfondens utlåning pä 900 miljoner under tiden november 1976-april 1977 gick 49 %till , och , alllsä de tre rikaste länderna inomområdet Under samma lid fick de lio fattigaste länderna i avutlåningen. De sex "blodigaste fascistregimerna", för all ciieraskribentens ullryckssäii, fick av den loiala utlåningen. Delta tycks varavad borgerligheten, inbegripen, kallar för "radikala förändringari bankens utlåningspraxis". Kommentarer är överfiödiga. Det tror jag kangöras av väljare. I propositionen anhåller regeringen om elt anslagpå 6 milj. kr. för alt läcka kostnaderna för anslutningen till IDB /78. Grunden för detta anslagsberäknande ler sig synnerligentvivelaktig. Vilka de ärliga kostnaderna framöver blir kan inle anges. Dekommer att fastställas genom förhandlingar. Genom vissa skattningar ochjämförelser kommer man dock fram till att endast skulle behöva inbetalaca 45 milj. kr. som kapitalinsats, medan resten skulle utgöras av garantiförbindelser.Flera av remissinstanserna framhåller att kostnaderna i stället, torde bli ca20 ä 30 milj. kr. De försök lill förenklad skrivning som görs ipropositionen och som visar att de verkliga utgifterna torde bli enränleföriust på 5 milj. kr. kan inle godtas, eftersom underlaget är fel.Likaså är del belopp som begärs, 6 milj. kr. för nästa budgetär, klartotillräckligt Om handelsministerns beräkningar av kostnaderna förmedlemskapet i IDB är alltför låga, så är i stället förväntningarna påfördelar med anslutningen så mycket mer överdrivna. Departementschefen hänvisartill vissa beräkningar av beräkningar anger alt enbartASEA utestängts från att lämna anbud på projekl lill över 2 miljarder under1976 på grund av att inle varit medlem i IDB. J Industriförbundetsyttrande anges summan 339 miljoner som Nr 145 etl belopp ASEA inte kunnat lämna anbud på. För flera andra större Onsdagenden industrier anges samma förhållande. 1 iuni 1977 '""' '' ' endast att säga att möjligheten att lämna anbud ju inte ärsamma sak som erhållna order. Tillgänglig statistik visar alt vid Exportfrämjandeupphandling för IDB-projekt leveranserna till har gått till åtgärder avseende Nord- och . Leveranserna frän andra medlemsländerhar varit små. Föreställningen om enorma möjligheterlill export genom medlemskap i ärorealistisk. När man talar om leveranser från , talar man inte om hurstor del av dem som först importerats eller kommer att levereras fråndotterbolagen utomlands. Påverkan på sysselsättningen i skulle blitämligen marginell vid en anslutning. Flera av remissinstanserna pekar på attkostnaderna måhända skulle bli nästan lika stora som exportinkomsterna vidaffärer med IDB, låt vara att det är olika parter som betalar. Tittar man pårelationerna mellan kostnader och exportinkomster för elt antal länder somredan anslutit sig, så finner man atl t. ex. för en avgift på25 milj. kr. fåtl en export till olika projekt inom IDB på 8 milj. kr.Kostnaderna för medlemskap i kan ju ses som en avgift - finansierad medskattemedel - för all få exportera lill latinamerikanska länder. Ser man detså, kan man konstatera att subventionerat sin export i deltasammanhang till och till 90 96. Del finns således anledning fruktaalt en anslutning till IDB kan bli en dålig affär, även rent affärsmässigt. 6.Skall slödja exporten till med 20-30 milj. kr. , såbör dessa pengar kunna användas på ett bättre sätt. I de olika yttrandena överdepartementspromemorian, som propositionen bygger på, pekas på ett antal andraområden där en eventuell statlig exporthjälp skulle vara till nytta och gebetydligt bätlre utdelning. Vore del inte rimligt att regeringen prövade dessauppslag? Delkan också tilläggas att det endast är några få mycket stora företag i vårt landsom skulle få nytta av en anslutning. Våra mindre och medelstora företagskulle inte kunna utnyttja exportmöjligheterna till IDB-områdel i någon nämnvärdgrad. Vi reservanter anser alt det vore betydligt vettigare atl salsa depengar vi anser oss ha råd med för exportstöd, på andra åtgärder lill gagn förvär industri, vår betalningsbalans och inte minst för vår sysselsättning. Denandra huvudpunkten i propositionen är förslaget alt skall ställa 5 milj. kr. till regeringens förfogande för atl ge aktieteckning i etl bolag för export av tjänster till . Bolagets uppgift skulle enligl proposilionen vara att på affärsmässiga grunder slälla svensk kom petens och kapacitet till förfogande för . Verksamheten föreslås kunna omfatta hela tjänstesektorn, men skulle till en början vara riktad mol utbildningsområdet Arbetsuppgifterna skulle bestå i att sam ordna och leda insatser inom bolagets verksamhetsområde, alt rekrytera personal för tjänstgöring utomlands, all tillhandahålla konsulttjänster åt 10 svenska företag i utbildningsfrågor i samband medindustriprojekt, att organisera utbildning iSverige samt atl förmedla kontakter av olika slag. Det är alltså fråga om ettkonsultbolag med förmedlingsfunktioner. Bolaget förutsätts få etl aktiekapitalpå 10 milj. kr., varav staten skulle satsa 50 96. Vifrån socialdemokratiskt håll anser också alt ell organ för export till u-länderav utbildningstjänster bör inrättas. Vad som föreslås i proposilionen finnervi dock vara så konturlöst atl vi inte kan godta det. I propositionen föreslåsatt bolaget skall få ett aktiekapital på 10 milj. kr., men någon som helstupplysning om hur man kommit fram till delta kapitalbehov lämnas inte. Intesägs heller något om vilka de övriga aktieägarna skall bli. Man säger endastatt detta bör närmare undersökas av i nära samråd med näringslivetsorganisationer och statliga myndigheter. Ipropositionen sägs inte heller något om förelagets principer för pro-jekival,samverkansformer med biståndsorgan, organisation och finansiering. Vireservanter finner det egendomligt att departementet presenterar ett såkonturlöst projekl för , varför vi yrkar avslag på förslagetRegeringen bör återkomma med förslaget lill när man klarlagt de härfrågorna bättre. Man bör dä överväga att göra företagel helstalligl. Eftersomdel sägs alt bolaget skall bli ett konsultföretag, bör verksamheten intesammankopplas med leverantörsintressen. Del torde inle möta några störresvårigheter att ändå kunna engagera näringslivels expertis på området. Jag vill så konstatera alt flera av förslagen i propositionen har ensådan karaklär atl de är oförenliga med vår syn på behovet och utformningen avett stöd till u-landsexporten. Vi reservanter finner alt förslagen inte skullegagna vårt lands framtida exportansträngningar på dessa marknader eller varauttryck för vårt engagemang för . Jag yrkar därför bifall lillreservationerna 1 och 2 i föreliggande utskottsbetänkande. Hen i (fp): Jag vill först kommentera kritik mot regeringsförslagetom inrättande av ett halvstatligt bolag för export av utbildningstjänster.Herr vill i stället ha ett helstalligl bolag. Den socialdemokraliskapartikongressen 1975 krävde alt den svenska läromedelsmarknaden i dess helhetskulle socialiseras. Sådana tankar stoppades som bekant iIjol. nöjer man sig tydligen med atl vilja förstatliga formerna förexporten. Närdet socialdemokraliska partiet beslöt om läromedelssocialisering hade just denstörsta exporlordern belräffande läromedel och utbildningstjänster lill etlu-land expedierats. Del var som via den svenska staten fick läromedel,producerade av elt privat bolag. Inte är det väl då, , sä orimligtatt de privatföretag som är de enda som har en omfattande erfarenhet avu-landsexport av utbildningstjänster också är med i ell företag som skallexportera sådana tjänster? Så gott som alla latinamerikanska länder styrs av mililärjuntor,ofta i allians med en liten överklass och utländska storbolag. harfått se hur i land efter land friheten kränkts. Diktaturerkan inte graderas. Frihetsinskränkningar, förföljelser och kränkningar avmänskliga rättigheter är alllid lika vidriga. Därför får vi inte slappas ettögonblick i våra protester mol ofrihet och förtryck över hela världen. Mende meioder vi väljer för alt nå frihet skall vara kloka och väl anpassade lillmålet. För atl la elt väldigl klart och tydligt exempel: Om vi bojkottadeSovjetunionen, skulle effekten för de oppositionella bli klart negativ. Färremänniskor skulle kunna resa till , färre skulle kunna ta med sig budskaput Möjligheterna till insyn och information skulle bli mindre. Delhär resonemanget gäller för nästan alla diktaturer. Ökade konlakler ochsnabbare ekonomisk ulveckling minskar förtryckarnas möjligheter. Elt land somständigt besöks av affärsmän, kulturarbetare och turister kan inle i längdenstänga ute sina egna medborgare från informalion. Undantagetfrån detta är . Där vädjar befolkningens organisationer lillomväriden om sanktioner, där är ullandshandeln en direkt förutsättning förförtrycket och där hjälper svenska företag till alt administrera raspolitiken.Jag tror alt vi i nu äntligen blivit överens om delta: Sydafrikaskall isoleras. I övrigl vill vi ha fri handel. Del gynnar också frihetens sak. Ocksåsocialdemokralerna här i vill ha handel med Lalinamerika, och mol denbakgrunden är det tämligen märkligt att man motsätter sig medlemskap i vill ha handel, t. o. m. ökad handel med , menmotsätter sig att vi genom att gå med i IDB får den handeln. Dendiskussion som förs från socialdemokraternas sida har tvä nivåer. Först sägerman att del är för dyrt att vara med i IDB. Sedan säger man alt oavsett prisetbör vi av utrikespolitiska skäl inle vara med.