prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — a.marknadsföringsinsatser, produktutveckling, produktionsteknisk ulveckling ocharbelsmiljö. På dessa områden måste de svenska glasbruken bli bättre för alllångsiktigt kunna hävda sig i den internationella konkurrensen och för attkunna trygga sysselsättningen för de anställda. Regeringen är beredd all aktivtmedverka i en sådan strävan. Delta kommer lill klarl uttryck i den proposilionom åtgärder för den glasindustrin som nu har all taställning lill. Vadgäller fröken fråga om vilken målsättning regeringen har när detgäller stödet till den glasinduslrin torde svaret framgå av vad somsägs i propositionen på s. 13. Jag citerar: "Syftet med del ålgärdsprogramsom jag kommer atl förorda är au på bästa säll medverka lill all denlångsikliga konkurrenskraften i branschen siärks vä- senlligt för att deanställda skall kunna ges en tryggad sysselsällning. Jag kommer att förordaäven särskilda åtgärder för all snabbi komma lill rälla med de mesl akutaarbetsmiljöproblemen." Dellaär en komprimerad sammanfattning av intentionerna med regeringens åtgärdspaketRent konkret innebär del att regeringen föreslår fortsatta och väsentligt ökadeinduslripoliliska insatser för glasinduslrin i fråga om exportfrämjande ochomslällningsfrämjande åtgärder. Vidare föreslås elt särskill investeringsstöd iform av avskrivningslån för investeringar i effeklivilelshöjandeproduktionsutrustning och bättre arbetsmiljö. Delär en rejäl saisning regeringen föreslår. 25 milj. kr. avses ulgå i stöd underen ireårsperiod. Anslagel för export- och omställningsfrämjande åtgärderföreslås höjl från 1,1 milj. kr. under innevarande budgetår till 3 milj. kr.under nästa budgetår. Villkoren för investeringsstödet innebär alt detföreslagna beloppet ger ett invesieringsuirymme på minst 18 milj. kr. undernästa budgelår och minsl 30 milj. kr. Vadgäller situationen inom Krona-Bruken har jag erfaril all det finns iniressefrån olika håll att diskutera överlagande av olika delar av företaget. Hur denslutgiltiga lösningen kommer all se ul är jag f n. inle beredd att spekuleraöver. Jag kan dock försäkra att jag fortlöpande följer ulvecklingen. För dagenär det inle aktuellt med några extraordinära åtgärder från regeringens sida. Jag har härmed besvarat fröken interpellation och övergår såtill att något kommentera propositionen i övrigt. Ianslutning till proposilionen har väckts en motion om åtgärder förglasindustrin där man framfört uppfattningen atl del investeringsstöd somregeringen nu föreslår beloppsmässigl är för litet. När vi diskulerar statligasatsningar som direkl belaslar budgeten måsle vi dock ha i åtanke den renlallmäni besvärliga budgelsiluaiion som vi har i dagslägel och all det finnsstora anspråk på näringspolitiska insalser också inom andra branscher. Delgäller alllså all hilla en rimlig avvägning med hänsyn till de aktuelladokumenterade anspråken och behoven. Dessulom förhåller del sig så all inlealla de invesleringar som snabbt måste lill inom glasindustrin förutsätterslatliga avskrivningslän. Del är värt all noiera all branschen har en egenkredilkapacilel och en egen invesle-ringsvilja. Del är ju dess bällre sä all delockså inom denna bransch finns investeringsprojekt som är tillräckligt lönsammaför atl företagen skall klara dessa med upplåning på de villkor kreditmarknadennormall kan erbjuda. Närdel gäller lidsaspeklen på de ålgärder som föreslås vill jag för min delunderstryka - vilkel också f ö. sägs i proposilionen - alt insatserna är att sesom elt tidsbegränsat stöd och som ett komplement lill förelagens egnaansträngningar och dispositioner. I det uttalandet ligger självfallet en starktilltro lill atl glasbruken på sikl skall kunna klara sig själva när de nu fåren ordentlig hjälp till självhjälp. Ommålsättningen för stödet till den glasindustrin Ommålsättningen för stödet till den glasindustrin Jagtolkade så alt han var av samma uppfattning som jag utifrån denerfarenhel han har av branschens situation och framtidsmöjligheter. Jag vill idel sammanhanget försäkra all självfallet skall man i de näringspolitiskaöverväganden som den nya regeringen har atl träffa ta hänsyn lill de speciellaanspråk som förelag av denna karaklär kan komma atl slälla också . Jagvill även korl beröra frågan om samverkan mellan glasbruksfö-relagen - en frågasom har tillmätts stort intresse i den allmänpolitiska debatten. Jag iror allainblandade parler är överens om alt mycket talar för att en ökad samverkan iolika avseenden väsentligt skulle bidra lill en ökad slagkraft för branschenoch ökad möjlighet lill överlevnad och pä längre sikl också ulveckling. Delkan gälla exempelvis gemensamma anslrängningar i fråga om pro-dukiionsleknisklulvecklingsarbele och internationell marknadsföring. annal område därmyckel kan vinnas genom samverkan är i fråga om arbetsmiljön i glasbruken. Jaglänker dä närmast på den anläggning för råvarublandning som projekteras ochsom avses bli gemensam för hela branschen. Jag tror atl del är elt sleg i rättriktning. Regeringenhar uttalat sig mycket positivt om denna saisning, och del är främsi av tväskäl. Fördet första måsle arbelsmiljöproblemen inom råvaruhanteringen snabbi lösas.Flera glasbruk har i dagslägel klarl begränsade möjligheter all av egen kraflgenomföra för ändamålei nödvändiga investeringar. Fördet andra ser regeringen del som mycket positivt all glasbruken lillsammans medde fackliga organisalionerna kunnal enas kring en gemensam satsning för alllösa elt för branschen mycket besväriigl problem, som också i hög grad berör deenskilda människornas arbetssituation. Avslulningsvisvill jag framhålla alt del trots de olika problem av varierande slyrka som föreligger inom glasindustrin finns även klara positiva inslag i bilden.Till dessa hör försl och främsi del svenska glasels goda renommé ochnalurliglvis också den gedigna yrkesskick-lighei som finns i branschen och somär en omisllig tillgång när man nu vidtar ålgärder för atl slärka branschenskonkurrenskraft på längre sikl. De ålgärder regeringen nu har föreslagit bör påett påtagligt sätt kunna bidra till atl branschen i del längre perspekiivetstärker sina positioner såväl inom landet som på exportmarknaderna. Fröken (): Jag vill försl tacka induslriminislern för svaret på mininierpellalion. Även om del var relalivi mångordigl så lycker jag inle all jagfåll några klara besked beträffande regeringens målsättning med stödet till denmanuella glasindustrin. Därför formulerar jag i stället frågan litelannorlunda, så all det räcker med ja eller nej som svar: Är målsättningen atlglasinduslrin skall bevaras med nuvarande omfallning och lokalisering? Jag har myckel svårt allacceplera en yllerligare krympning av denna bransch, vilkel juarbelsgruppen var inne på. Del är både kullurhisloriski och samhällsekonomisktförkastligt. Om vi över huvud laget vill ha kvar hantverket ochyrkesskickligheten, så får vi inte vika undan för del tryck som det utländska,maskinlillverkade glaset innebär. Vi måste i stället genom olika stödformeruttrycka en vilja i en viss riktning. Ökadsamverkan är önskvärd, säger industriministern i proposilionen. Jag vill istället säga all den är nödvändig. En gemensam försäljningsorganisation är enabsolut förutsättning för atl man skall kunna utvidga exporten. Det finns juingen anledning att ytteriigare öka konkurrensen mellan glasbruken. Därför villvi atl frågan om ett exportbolag för svenska kvalilelsprodukler skall ulredas. Fleraremissinslanser, däribland i län och Svenska fabriksarbeiareförbundel,har sagt ifrån atl man inte accepterar en fortsatt sysselsättningsmässigkrympning av branschen. Jag hoppas nu få besked av industriministern att handelar denna grundsyn. Denaktuella situation som föranlell min interpellation är att Krona-Brukenförsatts i konkurs och att 265 anslällda varslats om uppsägning. Detta är 10 96av samtliga anställda inom den glasindustrin, Krona-Bruken består avglasbruken i , , och , och glasbruket är på flertaletav dessa orter den enda induslrin. Konkursenär föranledd av brist på kapital, men ändå säger industriministern atl delinte är aktuellt med några extraordinära åtgärder från regeringens sida. Dåfrågar jag: Varför? Tiden bara går och man har redan slängi den nya vannan vidbrukel i , En nedläggning måsle motarbelas med alla medel. Jagtar mig friheten alt här förmedla några synpunkler från en kollega som deltog ien interpellationsdebatt som gällde jusl den manuellaglasinduslrin. Del var den gången också som var nedläggningsholal samlBjörkshults glasbruk. Synpunkterna ligger hell i linje med syftet i den motionsom jag har undertecknat och som också behandlas här . Jag citerar urprotokollel: "Jagtycker del är bra all industriministern är positiv till tanken att ge andrumför att försöka finna lösningar på problemen för de båda kris-drabbadesamhällen som del här gäller. Men enligl min uppfattning hade del varil ännubättre om industriministern hade ullalat en klar målsättning för alt säkra enfortsatt drift vid båda glasbruken, Induslriminislernär säkerl medvelen om atl samhällena kommer att drabbasmycket hårl, om dessa båda glasbruk läggs ned, Alla som är bosatia i desamhällena är nästan helt beroende av att glasbruken kan fortsätta sinverksamhet. Små möjligheter att få arbele inom rimligt pendelavslånd gördessutom samhällena särskilt sårbara. Detär också en enig bedömning inom länet att de områden som de bådaglasbrukssamhällena representerar lillhör de svagare frän sysselsättningssynpunktDärför har också länsmyndigheterna bl. a. i arbelel med länsplaneringen ansettdel självklart atl denna del av länet måste Ommålsättningen för stödet till den glasindustrin 7 prolokoll 1976/77:129-130 Ommålsättningen för stödet till den glasindustrin prioriteras när det gällerall stärka sysselsällningen. Länet har tagit fasta pä uttalanden från regeringoch riksdag om del angelägna i all planera för regional balans. Del harmänniskorna nalurliglvis också gjorl i dessa samhällen och bygder. Ennedläggning av glasbruken skulle de anslällda, bygden och kommunerna upplevasom all slalsmaklerna hade lappal borl sina målsättningar. Vid en nedläggningav glasbruken skulle och regeringens uttalanden om regionaljämlikhet upplevas som lomma ord utan värde för dem som drabbats avnedläggningen. Enligt min uppfattning är del alllsä i hög grad enförtroendefråga för slalsmaklerna alt med konkreta åtgärder försöka räddasysselsättningen i de båda glasbrukssamhällena. Alt analysera förulsätiningarna för all öka ochslärka sysselsällningen i de förelag som länet och bygden redan har är säkerlen klok politik. Del är också den linjen slalsmaklerna bör följa när del gällersamhällena , och det är heller ingen ny linje frånstatsmakternas sida. Vid åtskilliga tillfällen har regeringen med all rättgått in med punktinsatser för att rädda sysselsättningen vid olika såvälstatliga som privala krisdrabbade företag. Det har då vid åtskilliga tillfällengälll ganska betydande belopp. Lål mig här endasl peka pä varvskriserna ochdriftsförluslerna vid vissa sialliga förelag. Molivenför insalserna har varil både starka och många. Främsi har del gälll trygghetenför dem som holas av arbelslöshel. Men sannolikt är det ofta ävensamhällsekonomiskl väl motiverat all rädda sysselsättningen på den ort därmänniskorna redan finns. En nedläggning avverksamheten vid de båda glasbruken och skulle- innebärastora samhällsekonomiska förluster. En kapitalförstöring äroundviklig när en slor del av bostäderna inle kan ulnyujas. Lokalaserviceanläggningar i form av samlingslokaler, idrolisplalser och skolor skulleheller inle bli utnyttjade. Även underlaget för prival service skulle ryckasundan. Befolkningsunderlaget blir inte lillräckligl för all man skall kunnaupprällhålla en lillfredsslällande lokal service. Deiär överflödigi au här dessulom peka på de stora koslnader som skulle följa aven omskolning och omflylining av människorna. Dessa koslnader känner vi alllförväl. Alltdelta är nalurliglvis människorna i dessa samhällen väl medveina om. Därför harde svårt att förstå slalsmaklerna om dessa inte är beredda all helhjärialslölla en forlsall drift vid glasbruken. Glasarbelarna kommer då all fråga sigom inie deras Irygghel är lika angelägen som varvs-arbelarnas i Göleborg. Debåda kommunerna i och frågar sig nalurliglvis om inle derassamhällens exisiens är lika angelägen som exislensen av andra samhällen i andradelar av landel. Delär sam all dessa samhälle inle bärs upp av några slärka ekonomiska inlressen.Här finns inle heller de slora väljarskarorna. får inle vara någol skälför slalsmaklerna alt inle handla snabbi och konstruktivt" Del är inle alls sä all jag saknar egna moliv, men jag länkle attindustriministern kanske lyssnade litel exlra noga och tog mera intryck avdenna kollegas synpunkler, efiersom det var en partivän till somsade della. Synpunkterna kan läll omsättas på dagens situation, som dock ärmyckel värre, efiersom det gäller fyra samhällen. Denna kollega har enframskjuten ställning inom i län. 1 valrörelsen pratadehan ganska mycket om glasindustrin och lovade alt den skulle räddas förframtiden bara del blev växling vid maklen. väntar vi alllså med spänning påresultaten. Tillsisl, herr lalman, skall jag upprepa mina frågor till industriministern: regeringens målsättning atl glasindustrin skall bevaras med nuvarandeomfattning och lokalisering? Varför behövs inga extraordinära åtgärder på denu drabbade orterna? Jag vill försl noiera att del när del gäller de substantiella frågornai näringsutskottels betänkande råder en ganska bred enighet. Belräffandesatsningens omfattning och allmänna inriktning är även fröken i näringsulskollet överens med regeringen. Jag konstaterar all endel av den krilik som fröken ger ullryck för alltså måsle gälla även desocialdemokraliska ledamöierna av näringsulskottet vilka i allt väsentligt haraccepterat proposilionen. Problemetför glasindustrin liksom för annan induslriell produklion är atl man måstefinna avsättning för produktionen. Vad vi nu gör är alt vi understöderbranschens egna strävanden atl stärka sin konkurrenskraft för all finnaavsättning för sin produklion. Det är en själv-klarthet alt regeringen villrädda sä myckel av denna bransch och dess produktionspotential som möjligt. avgörande är alt branschen måsle finna avsällning för sin produklion. Manmåsie i della sammanhang noiera alt denna bransch liksom andra delar av svensklnäringsliv är föremål för en fortlöpande utveckling och all man inte kan sebranschen som ell slaliskl inslag i näringslivet Det gäller alltså att slå vaklom sysselsättningen på de orler del här är fråga om. Men man måste accepteravissa strukturella förändringar i branschen. Del är f ö. de fackligaorganisalionerna överens med oss om. De strukturella förändringarna får integå ul över de enskilda orternas möjlighel all leva vidare och erbjudamänniskorna både sysselsättning och fortsatt boende. Denomständigheten att regeringen inte är beredd att offentliggöra någon formav extraordinära ålgärder i fallet Krona-Bruken beror på au vi - f ö.tillsammans med facket och industriverket - fortlöpande är involverade i endiskussion om hur problemet med Krona-Brukens framlid skall lösas. För dagenfinns inga möjligheter all föregripa dessa överläggningar genom all göra någonfullödig redovisning av länkbara utvecklingsvägar. Ommålsättningen för stödet till den glasindustrin Ommålsättningen för stödet till den glasindustrin Fröken () kortgenmäle: Industriministern säger all del råder enighei om satsningensinriktning och omfattning. Det är möjligt all sä är fallel, men jag har interikligt fått klarl för mig vad satsningen innebär. Det är faktiskt regeringensom har ansvaret, och då får den finna sig i all klargöra innebörden. Delskulle kännas ganska iryggl både för de anslällda och för oss övrigakommuninvånare, om man fick ell klarl besked från regeringen om att ennedläggning av de nu aktuella bruken inte får ske. Del är inte fråga om altföregripa några förhandlingar, ulan del gäller en klarl uttalad målsäilning. Om fröken kan garantera all de befintliga bruken skall finnaavsällning för sin produklion, så skulle jag ä min sida kunna åta mig atlgarantera dessa bruks fortsatta exisiens. Fröken () kortgenmäle: Jag irodde inte att del ingick i riksdagsledamöternas uppdrag atl gåul och sälja glas. Däremol trodde jag fakliskl all del ingick i regeringensuppdrag alt planera stödet på det sätlel alt det fungerade. Del är min övertygelse att del stöd vi har konstruerat och medriksdagens hjälp offererar branschen skall ha den avsedda ef fekten. Jag har junoterat alt utskottet - i slort sett, kan jag säga - är enigt i den värderingenav propositionen. Del skulle vara märkligt, om inle dä della skulle fä deneffekl vi alla eftersträvar. På förslag av herr andre vice lalmannen beslöts allkammarens förhandlingar skulle uppskjulas lill kl, 19,30, §11 Anmäldes och bordlades 1976/77:1641 av herrAdamsson m.fl. 1976/77:1642 av henNorrby m.fl. med anledning av proposilionen 1976/77:150 med förslaglill sluilig reglering av Slalsbudgelen för /78, m, m,(kompletterings-proposition) § 12 Meddelande omfrågor Meddelades atl följandefrågor framställls 1976/77:449av () lill herr jordbruksministern om snabbare omhändertagande avvanvårdade djur: Dethar förekommit en rad fall då vanvårdade djur fåll stanna kvaralltför länge hos sina ägare, trots atl dessa uppenbarligen inte velal ellerkunnat sköta dem pä lagenligt sätt, Trols alt hälsovårdsnämnderna ingripit ochtrots att fattal beslut om all förbjuda djurhållningen, har detibland lagil orimligt lång lid innan djuren faktiskt skilts frän ägaren ochfåll bättre förhållanden. Med anledning härav frågar jag herrjordbruksminislern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet företa för atldjurskyddslagens anda och mening skall uppfyllas snarasl möjligl när del gälleratt la hand om vanvårdade djur? 1976/77:450av () till herr socialministern om tillsynen av småbarn: Enligt - levnads- ochmiljöstudie- i Slockholms län Ivingas 14 000 föräldrar lämna sina barn helteller delvis ulan tillsyn under normal arbetslid, Mol bakgrund härav villjag fråga herr socialminisiern: Vilkaåtgärder avser socialministern vidta för att ändra på missförhållandet att såmånga föräldrar i Slockholms län tvingas lämna sina barn utan tillsyn? Avsersocialministern att låla undersöka barns tillsynsformer också i andra län? 1976/77:451 av herrSvanberg (s) lill herr statsrådet om planerna på ell slalliglraffinaderi i : Planernapå ell slalligt raffinaderi i har lagls på is med hänvisning lillmöjlighelerna lill oljeavial med , Myckel lyder nu pä all det nyligeninlräffade oljeläckagel i Ekofiskfältet kommer all medföra en försiktigarenorsk oljepolitik med en lägre utvinningslakt som följd. Med anledning häravvill Jag fråga herr statsrådet : Kommer eventuella förändringar i dennorska oljepoliiiken all påverka planerna på Slatsraff i ? 1976/77:452av () till herr budgelminislern om utlokaliseringen av FOA: Isamband med utlokalisering av vissa delar av verksamheten vid Försvaretsforskningsanslall har beslulais all anstalten vad gällerStockholmsregionen skall vara lokaliserad lill Ursvik och , Enligtuppgifter bl, a, i dagspressen har regeringen fattal ettpreliminärt beslut om au verksamhelen skall förläggas lill islällel för lill Ursvik, Chefenför FOA har liksom personalen först i efterhand genom artiklar i lidningarblivit underrättade om beslutet, och de har senare med kort varsel blivitanmodade att inkomma med eventuella synpunkler i ärendet. Frånpersonalens sida har del inlräffade uppfatlats som ett grovt åsidosättande avbestämmelser i medbestämmandelagen i likhel med vad som förekommii vid någrauppmärksammade fall inom del enskilda näringslivet Med hänvisning till detanförda vill jag slälla följande fråga: Anserbudgelminislern att förfaringssättet vid beslulel om ny lokalisering av FOAstår i överensstämmelse med vad i medbestämmandelagen anges om informalion ochförhandling vid organisationsförändringar? 1976/77:453av fröken () lill herr justitieministern om utredningen inomEuroparådet om barns medborgarskap: Frågan om barns medborgarskap i de fall därföräldrarna har olika medborgarskap har varit uppe lill behandlingi . Närfrågan senasi behandlades ullalade med ulgångspunkl fråninrikesulskollets belänkande 1975/76:44 alt del finns slärka skäl för attmedborgarskapslagen bör vara utformad med ulgångspunkl i principen all barnfår svenskl medborgarskap om någon av föräldrarna är medborgare här i landet.Eftersom frågan var föremål för utredning inom beslöts ej någonändring. Jag hemställer atl lilljustitieministern få ställa följande fråga: Harfrågans behandling inom kommii så långl atl man inom den närmasleliden kan vänta sig en ändring av den svenska medborgarskapslagen? 1976/77:454 av () lill herr justitieministern om återanpassningen av straffade: Enligt intentionerna i modern svenskkriminalpolitik skall den som varit straffad bl. a. beredas elt meningsfulltarbete i syfte att möjliggöra en anpassning till ell normall liv. Arbetsförmedlare,som har till uppgift alt hjälpa dessa människor atl få arbete, uppger austatliga förelag ofla har sä byråkraliska och krångliga anställningsförfarandenalt det är betydligt svårare att placera personer med socialt handikapp i dessaföretag än i företag inom den enskilda seklorn. Del borde vara ensjälvklarhet atl samhällel som arbelsgivare var fö- Nr 129 regångare när det gällerall ge personer med sociala problem lämpliga Torsdaeen den ansiällningat J2 aj 1977 Mol bakgrund av della villjag fråga herr justitieministern: Vilka ålgärder anserjuslilieminislern lämpliga all vidlaga, som ell Meddelandeom led i åleranpassningen avslraffade, för all sialen som arbetsgivare skall frågor la sill ansvar vid sådana anställningar? §13 Kammaren åtskildes .