prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Delär mycket lätt atl säga om en kontinent, där antalet militärdiktaturer ökar årför år, att där finns ingen opinion mot IDB. Men fråga oppositionen i den måndel går atl få lag i den, fråga dem som inle siller fängslade, i stället föralt hänvisa till regeringsinställningen! Omden ekonomiska utvecklingen framför en litet halsbrytande tanke:Del finns en politik som är riktig gentemot , kanske också motRhodesia, och del finns en annan politik som är riklig gentemot alla andraländer. Jag tror att del framgår klart för kammarens ledamöter att delargumentet i varje fall inte är något bra argumenl för all draupp i Sydafrikadebatlen . Ekonomiskutveckling är alltid bra för människorna, säger . Men frågan ärju: Ekonomisk ulveckling för vem? I har den ekonomiska tillväxtenvarit myckel kraftig genom den typ av isolerade öar som multinationella bolagskapar, särskilt i Säo . vet vi all inte bara lantarbetarna ochde falliga bönderna fått det sämre i . T. o. m. stora delar avijänslemannaskiklel har fått försämringar iBrasilien. Innanman går in i en debatt omkring ekonomisk utvecklings betydelse för endemokratisk utveckling måste man väl slälla sig den elementära frågan: Vemsekonomiska ulveckling? Gäller utvecklingen de multinationella bolagen, denlilla grupp av människor som håller sig uppe politiskt genom atl de är lierademed militärapparaten, eller folkfiertalet, som fält det sämre? Slulligen:Varför skall - det är ju det sakfrågan gäller - ge skattepengar som slödlill de här länderna? HenWÄSTBERG i (fp) kort genmäle: Herr talman! Jag menar att ärelt undanlag från regeln alt ekonomisk ulveckling och ekonomiska kontakternästan alltid missgynnar förtryckarna - därför att det i finns ellsyslem där de svenska företagen själva administrerar förtrycket Jag vill frågaMals : Är det så all han menar att vi skall införa ekonomiskasanktioner mot t. ex. ? Slutsatsen av hans anförande är just det. Låt oss sedan se på det här med den förraregeringens indirekta slöd lill . Del finns två typer avexportgaranlier. Vi har n-garaniier som fungerar på precis del sätt som MatsHellström redogjorde för. Del är ett premiesyslem. Men ibland kan del finnashandelsaffärer där risken är för stor och där man inle kan använda sig av dessapremier. Dä kan man ge speciella s. k. u-garantier, och där går biståndsmedelin och lar en del av den yttersta risken. Det är della som skedde under den föregåenderegeringen när det gällde . Kom inte och påslå att detta är högre moral änatl gä med i IDB! Hen () kortgenmäle: HerrWästberg i fortsätter alt driva en teknisk debatt Han har fortfarandefel om u-garantierna. Del som ligger under premiereserverna är löpandekrediter. Ytterst tillkommer biståndsmedel som inle har använts i PinochetsChile. Och del finns en enhällig utredning, den biständspolitiska utredningen,som föreslär alt de biständspolitiska medel som inte har använls inle hellerskall användas i framliden - och del borde velainnan han försöker alt föra över det hela till en teknisk debatt HerrWästberg vill nämligen dölja sakfrågan: det går inle svenska skattemedel lillPinochets junta i , men kommer om atl rösta för altsvenska skattemedel skall utbetalas direkt som räntesubventioner tillmilitärdiktaturerna i , , och andra länder. Det är judella som är den springande punklen vid en jämförelse med exportkreditgivningen- svenska skattemedel skall för framtiden användas direkt som räntesubventionertill de här militärdiktaturerna. Vadär det egentligen de partier som ingår i majoriteten bakom del härbetänkandet kräver för en omprövning, för all gå ur IDB? Jag vel att OlleWästberg inle har möjlighel att svara , men det finns mänga centerpartistersom har möjlighet all gä upp senare i debatten. Vad är det som krävs av IDB föralt man skall gå ur? Jag vill slälla den frågan eftersom en rad centerpartisteroch även folkpartister är uppsatta på talarlistan. Räckerdel som skäl för atl gå ur IDB, som man lalar om i näringsutskottetsbetänkande, atl del som sades i i går är sant, alt IDB skallbidra till all finansiera immigrationen av de vila rhodesierna lill , enflyttning av rasislväldet i lill ? Räcker det som motivering ochblir del ell tungt vägande argument för centerpartisterna och folkpartisternaför all gå ur IDB om del som säger visar sig vara sant, all IDBoch därmed svenska skattepengar skulle bidra till en flyttning av vila frånRhodesia lill ? Herrtredje vice talmannen anmälde atl i Siockholm anhållit atl lillprotokollet få antecknat all han inte ägde rätt lill ytteriigare replik. Hen (): Debatten är nu så långt framskriden atl det mesla är sagt. Jag kanfalla mig myckel kort Jagavser närmast att i sammandrag redogöra för vad utrikesutskottet har sagl - delreferat som gav var nämligen, som var och en kan förslå, ickehelt tillfredsställande. Utrikesutskottethar prövat detta ärende sin plikt likmätigl främst frän bistånds- ochutrikespolitiska synpunkter. Vaddel biständspolitiska beträffar har bankens tidigare utlåningsverk-samhelgranskats och då icke befunnits uppfylla de stränga krav som man från Sverigeställer i sådana sammanhang. Å andra sidan har de negativa dragen icke ansettsutgöra ett hinder för ett av exportskäl betingat deltagande i banken. Sverigemed sitt slarka beroende av export för sin sysselsättning har behov av atlbygga ut sitt handelspolitiska samarbete med alla typer av länder. Elt svensktmedlemskap i banken får ses som en inträdesavgift till en marknad, varifrånvi annars skulle vara utestängda. Goda förhoppningar finns också altutvidgningen av medlemskretsen kommer au förändra bankens verksamhet i positivriktning från vår synpunkt sett. Utskottetunderstryker alt elt svenskt medlemskap icke innebär någon ändring av vårtlands utrikespolitik eller dess målsättningar. Ej heller innebär det någolställningslagande lill de enskilda regimerna i . Eltsvenskt deltagande underlättas också av atl fiera andra alliansfria stater,även neutrala stater, vunnit eller sökt medlemskap. Ett medlemskap sominnefattar sällskap med t. ex. , ledande kraft i sammanslutningenav de ca 90 alliansfria staterna i världen, ett medlemskap som innefattarsällskap med del i statsfördraget till neutralitet sig förpliktande ,elt medlemskap som innefattar sällskap med det , som är sä ängsligt omsin neutralitet alt del icke ens velat gå in i , trots atldel står som värdland för en stor del av dess institutioner, ett sådantmedlemskap kan inte gärna vara komprometterande för en svensk utrikespolitikeller för . Sverigehar - och det understryker också utskollel - anledning att även ifortsättningen säga sin mening om förtrycket i liksom i andraländer. vill i fortsättningen ge sitt stöd ät en ekonomisk och socialutveckling i denna region lika väl som lill andra länder i samma belägenhet.Genom medlemskapet i IDB yppar sig en möjlighel därtill, liksom vi genom allvara med i söker att på vårt lilla säll arbeia härför. Menvi skall kanske inte tro - jag säger detta till , som anfördestorsvenska tankegångar om atl skulle bestämma - all vårt land harsådana resurser eller en sådan ställning i världen atl vi kan dominera ellerråda i de fiesta av sammanhangen. argumentation påminner en aningom en gång i världen. Lål mig fortsätta med herrEricson i ! HerrEricson åberopade ett brev, som lär ha skrivits, och innehållet i della. Närdel gäller den delen av argumentation ber jag att fä hänvisa tillherr , som kort före lalade om sladder och skvaller ochundanbad sig sådant i debatten. har blivit elt fall för herrSvanberg. Vidaresade att påståendet om en ändring i den amerikanska politiken vartomt prat. Han var i sammanhanget vänlig alt säga att han inte ville beskyllamig för naivitet. Jag uppskattar det. Jag vill inte heller beskylla herrEricson för att vara döv och blind. Men del måste väl ändå den vara som intehar noterat vilken skillnad i den amerikanska utrikespolitiken i fråga om demoraliska aspekterna på denna polilik som inträtt efler den nye presidentenstillträde. Del är riktigt au han kanske inte har kraft att genomföra sinaintentioner med en gång. Han måsle ha kongressen med sig. Han söker få tillstånd etl samspel mellan administration och kongress . kan väl la fel på hansintentioner i delta sammanhang. Något tomt prat kan del inte vara fråga om närutskottet åberopar delta. HerrEricson hade också oförsyntheten - det har tidigare behandlals - atl åberopavad som skulle ha stått i juntans tidningar i i samband med det svenskaregeringsskiftet. Den som gav upphov till det var den svenskeoppositionsledaren genom sin intervju i , en intervju som herrPalme själv torde beklaga mycket. Han uttalade där att de enda som skullebli glada över regeringsskiftet väl var juntan. HerrEricson frågade: Var går gränsen för vår handel när det gäller diktaturer ochförtryckare? Ja, gränsen går i varje fall inte i Panmunjom i - det har vinoterat Men när det påstås i debatlen alt våra stora exportgaranlier för denkoreanska handeln icke belastar skattebetalarna är del naturligtvis bara enillusion, eftersom exportgarantier måste betalas av svenska förelag,vilket naturiiglvis belastar del svenska folkhushållet Men därom har herrEricson i inte sagt ett ord. Detsägs vidare i den socialdemokratiska reservationen - och det upprepade herrEricson till min förvåning - atl etl svenskt inträde i IDB skulle påverkasvensk utrikespolitik i förhållande till . Det skulle utgöra eltavsteg från tidigare principer och frän vår tidigare utformning av dennapolitik. Jag måste då fråga: Vad har varil vär politik i fråga om ?Vår utrikespolitik i allmänhet är ju väl känd. Den bygger på det nordiskasamarbetet, den bygger pä Europasamarbeiet, den bygger på uppslutningen kringFN och den bygger på ett stöd åt strävandena i tredje världen till självständighetoch frigörelse. Jag frågar: Skadar ett medlemskap i vår nordiska polilik?Ingalunda. Vi får sällskap med andra nordiska länder. Skadar det Europalanken?Ingalunda. De stora i-länderna och även små i är med. Skadar detvår uppslutning i FN? Kan det skada vårt rykte som en av de mesthängivna anhängarna av tredje världen och dess strävanden? Detfinns stater i tredje världen som har sökt inträde. Nå,säger kanske, vad jag syftade på var inte utrikespolitiken istort, det var vår utrikespolitik i Lalinamerika. Då återkommer jag med frågan:Vad har varit vär utrikespolitik i ? Del har varil mycket svårt attutforma en sådan politik, och del har knappast skett. Del har varit enutrikespolitik baserad på omständigheterna i varje särskilt fall. Latinamerikaär ju en jättekontinent med många stater med skilda system och med system somändras. Vi har haft ekonomiska förbindelser - bl. a. har svenskaexportindustrier kunnal sysselsätta en del av sin arbetskraft i genomexport till . Vi har haft kulturella förbindelser av växlandekaraktär. Svenska vetenskapsmän har aktade namn i många sammanhang iLatinamerika. Vi har också haft kontakter i militära sammanhang, åtminstone så lillvida atl vi har utbildat sjöofficerare för vissa länder, självfallet medregeringens och godkännande. Vi har t. o. m. sålt en kanonbåt, enjagare, till Allenderegimen - en försäljning som blev ganska olycklig eftersomka- nonerna till slul vändesmot denna regim. Del var under den förra regeringens lid som detta inträffade.Men i övrigl är det nästan omöjligt att tala om en Lalinamerikapolitik. Enanslulning skulle alltså innebära en helomvändning, och dä måsle jag återfråga: Har del funnits någon sådan? Nej, och jag tror inte alt del blir någonens efler utrikesutskottets beramade resa lill . Den kanskekan ge oss ökad information, och den kanske kan bidra till atl vidga debattenkring de latinamerikanska problemen. Men någon grund för en klar Lalinamerikapolitikblir den inle. Det blir även i fortsättningen att laga efter läglighel och atti vårt förhållande till och i förhållande lill andra länder följade allmänna principer i svensk utrikespolitik som jag räknade upp. Detta artar sig till alt bli en av de siörsta, för atl inte saga denslörsla utrikespolitiska debatten vid della . Del är bra, somhandelsministern sade, alt frågan debatteras och alt vi belyser den. Jag lyckerändå alt del är litet märkligt alt i riksdag den störstauppmärksamheten utrikespolitiskt sell knyls till frågan om vårt medlemskap iIDB. Svensk utrikespolitik skall bedrivas utifrån svenska intressen.Principerna för den utrikespolitiken var enig om , somså ofta tidigare när det gäller de stora partierna. Svensk utrikespolitik skallbedrivas vid och utformas under beaktande av omständigheterna där.Den skall ta hänsyn till vad som sker i . Den skall la hänsyn tillEuropa och det strategiska lägel där. Den skall bedrivas i samband med FN underde förutsättningar jag nämnde. Är det då inte ganska förvånande att såstor uppmärksamhet riktas mol denna relativt obetydliga fråga, som man sökerblåsa upp till ell stort ärende? Del finns kanske en förklaring. Del anförs attSveriges riksdags beslut all sänka anslaget till måste, jämle beslul ominträde i IDB, fattas som en ändring av vår utrikespolitik i förhållande lillLalinamerika. Värdet pudelns kärna? Är det misslynlhet med majoritetens beslulförra året alt sänka anslaget lill som ligger lill grund för del sätt påvilkel den här frågan blåsts upp? Varför gör man eljest denna koppling i densocialdemokratiska reservationen? Hen i (s)kort genmäle: Jag tror inte all IDB-frägan är den internationella fråga undervårriksdagen som kommer atl väcka störst uppmärksamhet internationellt Detblir däremot beslutet om . I den frågan är som bekanl herrHernelius på kollisionskurs med resten av regeringskoalitionens partier. Hardå svensk utrikespolitik gentemot Lalinamerika förändrats? Jag gav exempel pådet i mitt anförande. Den drastiska nedtrappningen av biståndet till Cubakombinerad med den entusiasm som här visas för IDB-medlemskapet innebärsammanlaget en klar markering av en ny utrikespolitisk inriklning. Den kommersäkerligen alt med tillfredsställelse noteras av diverse militärdiktaturer iLalinamerika. Sedanlalade om etl brev som "lär ha skrivits". Jag användeden ordvändningen, eftersom jag inte dä hade brevet i min hand. har jag del.När beskyller mig för sladder och skvaller pratar han inattmössan. Brevet finns här. Centerpartisterna har haft godheten alt göra etlpressmeddelande av det . Av det framgår all de här 14centerpartisterna-Karl-Erik , , , , , , , , , , , , TorstenSandberg och Per , som jag hoppas själva kommer att redovisa sinasynpunkter - inle anser all dagens beslul innebär alt vi bestämmer ossför medlemskap i banken. De anser atl ett sådant medlemskap kan komma i frågaförst efter en ytteriigare analys av de aktuella omständigheterna och nya bedömningarfrån svensk sida. De ställer faktiskt inte upp genom sin röstning här i dagför ett svenskt medlemskap ulan vill att man skall fortsätta analysera fråganinnan de är beredda att ta ställning. Detta är en mycket intressant upplysning,och jag beklagar atl inte hade haft tillfälle att ta del av deninnan han gick upp i talarstolen. Samarbetet inom regeringskoalitionenförefaller inle alt vara det allra bästa. Hen () kortgenmäle: verifierade uttalandet av utrikesutskottet, där delheter atl ledande företrädare för den nya amerikanska administrationenytterligare har understrukit kravet på respekt för mänskliga rättigheter isamband med IDB. Som jag sade förut har president gjort del motsatta.Han har understrukit atl man i den amerikanska kongressen har en för hårdtillämpning av Harkinstilläggel i förhållande till institutioner jusl av IDB:styp. Vilka ledande företrädare för den nya amerikanska administrationen är detsom och utskoltsmajorileten syflar på? Det kan inte varapresidenten, som vill dämpa hävdande av de mänskliga rättigheterna justnär del gäller lån av den här typen lill IDB. HerrHernelius sade också att han skulle ägna sig åt de biständspolitiska aspekternapå den här verksamheten. Han gjorde, såvitt jag förslod, inle del här. Hangjorde som handelsministern, kröp bakom vad som sker i andra länder iVästeuropa, i stället för att diskulera vad vi här i skall göra. Medsamma teknik kom inle heller han och hans parti sä långt i den Vietnamdebaltsom startade i . Menfrågan kvarstår: Eftersom utrikesutskottet åberopar de fatligasle länderna,vilka möjligheter ser till atl det bistånd som man yttrar sigpositivt om i förhällande till länder som , , och kommer de fattigaste folkgrupperna i de länderna tillgodo? Hen () kortgenmäle: i sade all jag lalade i naltmössan, eftersom jaginle kände lill del brev som citerades. Jag byggde mitt anförande på herrEricsons uttryckssätt - det brev "som lär ha funnits". Jag har inteforskat i hans portfölj eller i hans arkiv. Mer kunde inte jag vela. Jag höllmig lill del. Del är inte alt tala i nattmössan. HerrEricson sade vidare alt jag var på kollisionskurs med utskotten i fråga omSydafrika. Det känner jag inle till. Jag står bakom utskotts-förslaget. Jag harskrivit ett särskill yttrande, där jag betonar två synpunkter kraftigare änutskotten gjort, nämligen frågan om huruvida föreslagna åtgärder rimmar välmed vår klassiska FN-polilik. Det är en helt annan sak. bordekänna till vad som sker i hans eget utskott HerrHellström riktade en fråga till mig. Den gällde i stort sett vilka möjligheterjag trodde att det fanns för vissa latinamerikanska stater alt få bistånd. Jagskulle vilja svara atl våra möjligheter att ge bistånd till deländer som tidigare fått sådant eller till nya länder i hög grad beror pä hurvi styr och ställer här hemma och på hur vi upprätthåller vär sysselsättningoch stärker vår export. HerrERICSON i (s) kort genmäle: I fråga om , som vi får diskutera , innebär herrHernelius särskilda yttrande alt han kommer sä nära en reservation som man överhuvud taget kan komma ulan att kalla det för en reservation. Alla vet vibakgrunden till atl i sista omgången ändå ställde upp för denhär skrivningen. Menvi skall inle ta den debatten . Lål mig bara konstatera att ordföranden iriksdagens utrikesutskott i vad han själv betecknar som den största fråganunder vårriksdagen inte har reda på vad 14 ledamöter av den här kammaren ochtillhörande det största regeringspartiet tycker och vad de ger uttryck för i enpressrelease på tvä sidor, där de säger: "Om utskottets förslag antages avriksdagen innebär detta atl ett medlemskap i banken kan komma i fråga förstefler en ytterligare analys av de aktuella omständigheterna och nya bedömningarfrån svensk sida." Här säger 14 ledamöter av tillhörande detstörsta regeringspartiet all när de röstar om ställer de inte upp förett svenskt medlemskap i . Jag kan inte dra någon annan slutsats än attdagens votering inle innebär alt regeringen har mandat atl gå in som medlem iIDB. Del anser i varje fall inte en majoritet av . Och detta harutrikesutskottets ordförande inte reda pä när han går lill debatten.Pressreleasen är dock gammal. Detta om någol är alt prata inattmössan. Hen () kortgenmäle: Jag finner det litet anmärkningsvärt alt utrikesutskottets ordförandeinte över huvud taget vill beröra det som är en huvudfråga för hela utrikesutskottetsverksamhet, nämligen vilka bislåndseffekter som användningen av svenskaskattemedel har. Det är den fråga som tar den i särklass avutskottets arbele . Jag finner del egendomligt alt utskottetsordförande över huvud taget inle vill diskulera vilka effekter som användningenav IDB:s medel lill länder som , och etc. får i dessaländer. Del är faktiskt svenska skattebetalares pengar som kommer lill de härregimerna. Då har det sitt intresse att veta om dessa pengar når ut lill defattiga människorna eller stannar hos de militärdiktatorer åt vilka kammarenssocialdemokrater vägrar alt lämna elt aktivt svenskt stöd. HerrHernelius fullföljer samma linje som alla borgerliga talare: man undviker helldet som är en huvudfråga, en självklarhet om vi ser den historiskt eller somdet förhåller sig . IDB är en politiskt motiverad organisation. IDB är enorganisation med politiska syften. Det är den diskussionen som majoriteten inlevill la - i varje fall inte i utrikesutskottet. I näringsulskollet har mangjort ett slags samskrivning, inom den borgerliga majoriteten, där man hällerdörren öppen för all skall kunna gå ur IDB. Del har man inle i någotinlägg velal diskutera här , men man har i varje fall skrivit atl det kankomma in sådana faklorer i IDB:s utveckling alt skulle kunna utträda.Det har tydligen varit en viktig fråga för näringsutskottets bedömning. Men vimåsle väl ändå få någon uppfattning om det under denna debatt Vilka faktorerkan göra atl skulle lämna IDB, när detta nu tillmäts sä stor betydelsepå den borgeriiga sidan? uppgifter som gavs i i går inget intresse för utrikesutskottetsordförande? Enligt dessa uppgifter skulle IDB betala Kissingerplanensöverförande av vita rhodesier till . Har det inget intresse för honom?Är det en typ av finansiering som skulle göra att vi borde ifrågasätta detmedlemskap som majoriteten nu tycks beredd att acceptera? Hen () kortgenmäle: Jag vill tilj i säga alt han överskrider dellöjligas gräns, när han börjar tala om att jag skulle vara skyldig att la redapå alla pressmeddelanden som har utgätl. Detta pressmeddelande har undgått mig,och det har tydligen undgått också , eftersom han talar om att det"lär" finnas. Varför sade han "lär" om han hade det isäcken? Varför log han inte upp del? Sedan vill jag framhålla alt jag voretacksam om exegetiken rörande min inställning till Sydafrikafrågan bedrivs avmig själv i första hand och av i andra hand. HerrHellström ställde en fråga till mig om en artikel i om att medelfrån IDB skulle användas till all i bereda en frislat för flyende frånRhodesia och . Den artikeln har jag med stort intresse läst men intefunnit dokumenterad. Jag har inle någon anledning alt uttala mig i den enaeller andra riktningen, innan jag har setl någol bevis på all dessa planerskulle vara realistiska. När bevis framkommer, skall jag ta slällning. HerrHellström upprepade sin fråga: Har inle utrikesutskottets ordförande intresseav att vela hur biståndsmedlen används av IDB eller i annal sammanhang? Jo, delhar jag visst. vel mycket väl all vi ibland även i harråkat illa ul när vi på egen hand placerat biståndsmedel. Biståndsmedel harkommit lill dålig användning mol våra intentioner och förhoppningar.Ulrikesutskoltet såg exempel på detta . I varje sådant fallär det biståndsadmini-stralionens uppgift all övervaka den rätta användningenoch rapportera till de övervakande organen, regeringen och . Påsamma sätt är del i fråga om IDB. Del blir administrationens uppgifi allövervaka detta. Också skall ingå såsom ledamot i en av grupperna ochse till alt biståndsmedlen, skattebetalarnas eller lånade, inte kommer tillanvändning på ett sätt som inte rimmar med intentionerna. Del är ensjälvklarhet. Varför skall vi uppehålla oss med självklarheler? Herrtredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att han inle ägde rätt till ytterligare replik. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c): är elt land med omfattande handelsförbindelser, och del svenskafolkel är i hög grad beroende av vad vi kan sälja till andra länder. Vi har enexport som rör sig om ca , och har myckelrikligt påpekat atl den måste öka kraftigt. Också exporten till böröka. Den logik som har när han försöker hindra en viss del avexporten kan man ifrågasätta. Endasthandelspolitiska skäl har anförts i detta fall. I det avsnitt avutrikesulskolteis yttrande lill näringsutskottet, där de socialdemokratiskaledamöterna anmält avvikande mening, har man dock talat om biständspolitiskaskäl. De orden är elt goddag yxskaft, därför all någonting sådant inte har sagtsav utskottet. Motiveringen är de handelspolitiska skälen. Vi gör delta för atlirygga sysselsättningen i vårt land i den mån det kan bidraga härtill. Visstfinns det kritiska synpunkter mot en anslutning till IDB. Del finns välknappast någon internationell organisation som vi har anslutit oss lill ulanalt del framförts kritiska synpunkter. Del har också ut-rikesutskotiel sagl.