prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — Å andra sidan har manklagat på dålig lönsamhet och sagt sig inte ha pengar att hålla kanalen iskick. har man gett utdelning till aktieägarna på avkastningenfrån de skogsegendomar som man inköpt med tidigare vinstmedel. Trafikutskottethar i sitt betänkande nr 7, som vi nu diskuterar, pä ett mycket summariskt sällbehandlat en rad molioner angående . Här kan man konstatera att delskett en betydande omsvängning hos den borgerliga majoriteten i utskottet. Denhar lydligen skett , sedan vi fått en ny regering. har man som sagtmed kraft hävdat att en ulbyggnad av var mycket angelägen, och detvar en majoritet av borgerliga och kommunister som här i drev igenomkravet om den senasle utredningen, som utfördes av . Men viskall komnia ihåg atl hade den socialdemokratiskaregeringen förklarat sig beredd au lägg-a fram försl-ag till om enupprustning av kanalen. Hade den fått genomföras då, i det skedet, skullesituationen varil en helt annan för kanalens vidkommande. Då hade mansannolikt kunnat rädda slora delar av de godsmängder som sökt sig andravägar, och situationen för passagerar- och fri-tidsbålstrafiken hade varitbetydligt bättre. Nufinner den borgerliga majoriteten i trafikulskoltet att alla dessa motioner somväckts om inte skall föranleda någon särskild åtgärd från riksdagenssida. Man avslyrker alltså samtliga molioner -såväl dem där det föreslåsulbyggnad som dem där det föreslås upprustning. Det gäller även vår moiion1554, där vi kräver en snabb uppruslning i enlighet med den förslag. Man hänvisar, som tidigare sagls, till det förhållandelatt frågan är föremål för beredning i regeringens kansli, och man vill allutbyggnadsalternativet skall prövas ytteriigare en gång. Redandå jag började i - det är nu - ansåg jag alt man borde lastegel lill en ulbyggnad. Del borde man ha gjort redan då den s. k. lades fram. Men så blev det inte, och har tiden gått. Jag anseratt det är svårigheter förenade med att fortsätta utredandet. Skall signalernafrån irafikutskottet innebära att man skall starta nya utredningar om Götakanal, som lar yllerligare ett anlal år, då finns det anledning all befara allkanalen fullständigt rasar ihop och del vill jag inle vara med om. Eftersomden borgerliga majoriieten i irafikuiskollei plötsligt har fått så svårl allbeslämma sig i dessa frågor har jag sell mig föranlåten all ställa en frågatill kommunikationsministern i ärendei, och kommuni- kationsministern kommeratl svara på den frågan . Det skall bli intressant att höra vad delansvariga statsrådet har för uppfattning. Jag vill bara erinra om att jag i eninterpellationsdebalt fick besked av förre kommunikationsministernNorling att han för sin del var beredd atl lägga förslag till höstriksdagen omen upprustning av . Slulligenvill jag med tillfredsställelse konstatera alt den socialdemokratiskareservaiionen som är fogad lill utskotisbetänkandet så gott som helt går på denlinje som vi förordat i vår motion. Särskilt viktigt är att reservanterna somsin mening slår fast atl kanalen bör övertagas av ell samhällsägt företag. Manuttalar i reservationen sin anslutning till vad som sägs i motionen 1554,nämligen atl elt eventuellt statligt övertagande av kanalen skall gälla allabolagets tillgångar, såväl fast som lös egendom, däri inräknat även deskogsegendomar som förvärvats med lidigare vinstmedel. De skogarna, som inköptsunder goda tider, måste nämligen, som jag ser del, betraktas som en produkt avkanaldriften och de ursprungliga statliga förläningarna till bolaget. Attbolaget skulle lämna ifrån sig bara själva kanalfåran och vissa ursprungligaför-läningsskogar och sedan för egen del behålla vissa vinstgivande skogsdomänerkan enligt min mening inte accepteras. samhälleligt övertagande av Kanalbolags tillgångar och ensnar uppruslning av kanalen är det enda sättet all rädda "Sverigesblå band". Jag yrkar följaktligen bifall till den vid utskottetsbetänkande fogade reservationen. Sedanvill jag gärna göra ett tillägg belräffande en fråga som är intressant i mångaavseenden. Statskontoret har nämligen i sill remissvar över den sagt ungefär så här: En snar uppruslning av Göla kanal nu bevararhandlingsfriheten för framtiden om det visar sig atl vi får en sådangodshanteringsteknik och sådana farlyg att del i ell annal läge kan bli lönsamtatt göra en utbyggnad. Den handlingsfriheten är det viktigt att bevara, menhänder ingenting blir del kalastrof för . Jag yrkar alliså bifalllill reservaiionen. Idella anförande inslämde herrar Blomkvisl, , och iÖrebro (samiliga s). HerrLOTHIGIUS (m): De synpunkler som förts fram av var ju också en starkkritik mot den gamla socialdemokratiska regeringen som inle har gjort någontingunder alla dessa år men som under den tiden hade kunnat fatta ett beslut. Vi ärju alla överens om att kanalen skall rustas upp. Det finns såvitt jag kanförslå ingen skillnad i uppfinning därom i denna kammare. Vadvi vill är all ge den nya regeringen möjligheler att se om vi skall kunna gåell steg vidare, atl ge regeringen en chans an ingående studera remissyttrandenmedan beredningen i departemenlel pågår. Upprustningoch utbyggnad av Göla kanal Del är välpositivt för intressen? Och det innebär i praktiken icke någonlängre försening av kanalens uppruslning än några månader. Vad spelar del förroll? Här skall man också lahänsyn lill sysselsällningsaspeklerna. Vi är sålunda i principöverens om all del blå handel skall räddas. Delfanns en förfallare som uiialade sig så här: O dyrkansvärda kanal, du evigt äroch blir för smal och dina tjänstemän för tjocka. Vi hoppas att detla förhållandeinte skall fortsätta. () kortgenmäie: Det senare kanske kan avhjälpas om staten tar över kanalen och sköterden på ett riktigt sätt. Nuvill jag erinra om all en regering inte kan agera mot enmajoritet i . Jag säger detta eftersom skäller på dengamla regeringen för atl den inte har gjort tillräckligt för kanalen. Detförelåg, som jag påpekade, ett konkret förslag om snabb uppruslning av kanaleninnan den Hjalmarsonska uiredningen startade, men då tvingade riksdagenregeringen att sätta i gång en ny utredning, som har pågått tre ,vilkei har medfört svåra konsekvenser för kanalen, eftersom ingen har känt sigansvarig att göra något under den här liden. Vidaretycker jag atl också kan erinra sig sin egen inställninglidigare. Jag kommer ihåg atl varit myckel kritisk till enutbyggnad av . Det påstås att han gick med på den sista utredningen,som gjorde, med den utgångspunkten alt verkligen få klarlagtatl det icke var lönsamt, vare sig samhällsekonomiskt eller på annat säll, allbygga ut kanalan. har lydligen ändrat uppfattning på denpunkten, och det har väl också sin grund i att vi har fått elt regimskifte, enannan regering. Jaghar inte sagt alt jag under alla tider kommer att vara negativ till enulbyggnad av kanalen, men det gäller alt behålla en handlingsfrihet . Fattasinte elt snabbi beslui är del slora risker för alt del inte går alt fraktanågra fartyg . De få fraktbåtar som går och även vissa fritidsbålarhar nämligen hoppat på stenarna i . Det här måste man göra något åt,och därför är det angeläget att upprustningen nu blir av. Sedan får vi se omtransporttekniken och sjöfartens uiveckling i framliden blir sådan alt det ärlänkbart all salsa på en ulbyggnad. Jagbara frågar mig, : När nu ire ulredningar har kommii fram lilldella resulial, vad är det då som säger alt en fjärde ulredning skall komnialill annat resulial? Jag är rädd för all man genom all skjuta fråganyllerligare gör del omöjligt alt vidta radikala ålgärder i del härsammanhanget. () kortgenmäie: Jag vill säga lill atl det är ju inle fråga om enutredning. Det står ingenting om det i betänkandet. Del slår alt man skallfortsätta beredningen i departementet. Delär alldeles riktigt att jag i princip har varil negativ till en utbyggnad avGöta kanal. Jag har mol bakgrund av de aspekter som kommit fram och deutredningar som gjorts icke kunnat se att del har förelegat ell tillräckligtunderlag för en sådan utbyggnad. Däremot anser jag att här finns nya aspekter,som man bör överväga innan man säger sitt ja eller sitt nej till bara enupprustning av kanalen. Det är den lidsfristen jag vill ge departementet - föratt med bällre samvete senare kunna la slällning i denna fråga. HerrJANSSON (s) kort genmäie: Det finns en klar utredning, den Hjalmarsonska, och de åtgärder som därföreslagits kan med kort varsel sättas i gång. HerrLothigius nämnde sysselsättningstillfällen. Det blir jobb genom uppruslning för40 miljoner också. Del behövs niänniskor för arbetena med elektrifiering avslussar och förbättring av andra ting. Men det finns ju inget underlag för en ulbyggnad,och en sådan måste projekteras. Del måste fram beräkningar av vad det koslaratt bygga ut kanalen till 4,2 meters djupgående osv. Del finns inte en siffra idel avseendet. Bara projektering av ett sådant här företag lar ,som måste förstå. Om man under den tiden inte gör något åtkanalen blir del katastrof- del kan många intyga . Därför måste vi här iriksdagen ta ett snabbt beslut om en upprustning och därmed behålla vårhandlingsfrihet för framtiden. Hert (): Jag begärde ordel för all lillbakavisa den krilik som kom från herrBerndtson och om all den borgerliga majoriteten i utskonel skulleha sprungit ifrån sina lidigare krav på all man skall prövautbyggnadsalternativet. Vi skriver ju i klartext i utskottsbelänkandet alt detpågår en beredning i regringens kansli. Vi yrkar inle på någon ny utredning,men vi anser all med tanke på de synpunkler som kommii fram och del underlagsom finns samt med beaktande av trafiksäkerhets- och energiaspekler bör ävenutbyggnadsalternativet ingående prövas och möjligheten övervägas all lålaarbeiena med en eveniuell ulbyggnad komnia lill utförande med anlitande avmedel för beredskapsarbeten. Delinnebär alt när regeringen prövar denna fråga så kan den väl utgå från all manförst lar uppruslningsalternativei för att bevara kanalens farbarhet förturismen, men att det läggs upp en plan för ulbyggnad som kan sällasi verkel när man av beredskapsmässiga skäl finner del vara lämpligt. kan man säga är enkompromiss, som vi har kommit fram lill när vi har fått de härolika uiredningarna som ligger lill grund för beredningsarbetet idepartementet. Därmedhar vi inte, som och säger, avstyrkt våra egnamotioner. Men vi har velat behålla del vidare perspektivet att man somberedskapsåtgärd skall kunna bygga ut kanalen. Jagtycker alt till en del stödde denna linje när han sade alt haninte för alla tider är negativ till en utbyggnad av kanalen. Det ärdet vi menar. (vpk): anförde att om vi hade gått på ulbygg-nadslinjen föromkring , då hade del varil rikligl - inle . Men, antyder han,kanske kommer det att vara det rätta , om vi bara stannar för uppruslningsalternativeii dag. Detta går inte riktigt ihop. Sedanlalar om trafikminskning på kanalen. Ja, i sitt remissyttrande haräven i tittat på den frågan och bl. a. anförtall trafikminskningen på kanalen beror på den osäkerhet sområder om kanalens framtid och som medför alt några investeringar i nytt tonnageinle förekommer ulan alt företagen söker mer långsikliga transporilösningar,varigenom kanalen undandras transporter. Jagmenar att ett klart uttalande om en ulbyggnad kanske skulle vända utvecklingeni positiv riktning. Jagtror inte heller är obekant med att i diskussionerna om kanalenhar en upprustning ansetts vara nödvändig för atl på bevarakanalen. I annat fall kan man befara att nedläggningsalter-nativel på nyllkommer att aktualiseras. Jagtror inle heller alt vi skall blunda för alt kanaltrafiken har en helt annanslällning i en rad länder än den har i och att det kan finnas skäl altverkligen pröva kanalen från trafiksynpunkt. förbigick det faktum alt socialdemokratiska ledamöter i de här berördaregionerna har varit mer positiva till en kanalutbyggnad än vad reservaiionen antyder. Idebatten här i kammaren 1972 sade exempelvis själv: "Men jagvill med dessa ord ändå uttrycka min glädje över det slora iniresse som ägnatsGöta kanal, och jag hoppas alt frågan skall få en lösning som blir till nyttainte bara för de bygder som korsas av Göla kanal utan även för trafik- ochgodstransporter ." från Motalauttryckte saken så här: "Vivill alt denna fråga skall behandlas seriöst, eftersom vi ser den som en mycketangelägen fråga för de bygder runt som det här gäller - det finns därslora industrier och ett bra näringsliv som skulle ha nytta av en utbyggdkanaldel." tycks denftjalmarsonska uiredningen ha fått de socialdemokratiska ledamöterna atl definitivtstanna vid uppruslningsalternativei, och det är beklagligt. Lålmig också, herr talman, till säga att man bara behöver läsaprotokollen från tidigare debatter, såsom jag har gjort, och jämföra med vadsom sägs från den borgerliga majoriteten i utskottet för alt få klart försig att de borgeriiga lagil över socialdemokraternas argument för alt avslåmotionerna. skall beredningen i kanslihuset avvaktas innan någonting görs.Det gick dock inle för sig lidigare. Nej,, ni agerar som slingerbultar i den här frågan. Del kan ni aldrigkomnia ifrån. HertJANSSON (s): För , som tydligen har läst på noga i tidigare debatter,vill jag bara påpeka att vi inte har ändrat uppfattning på något sätt när delgäller godstransport på . Vi säger exakt så här i vår moiion som nubehandlas: "Vivill emellertid starkt understryka att en upprustning av kanalen för 33 milj.kr., som utredningen" - den Hjalmarsonska - "föreslagit, icke böravse enbart turist- och nöjesbåltrafiken. Det är enligl vår mening rimligt allkräva alt garantier skapas för den fortsatta fraktfart som alltjämt kan bedömasmöjlig på kanalen med bibehållande av nuvarande slussdimensioner. Dettaförutsätter atl kanalen efter en upprustning hålls öppen för trafik i minslsamma utsträckning som samt att de s. k. kanalklareringarna förfraktfarten slopas." Vihar precis samma uppfattning i de här frågorna som förut. Avsikten är inte allsatt säga att all godslrafik på skall bort. Det är bara det att deninte har kunnat fungera därför att man inte kommer fram över alla stenar som nuligger i kanalen. Så är det. Sedanlill : Ja, men del är väl ändå helt klart alt ni har frångått eramolioner. Ni yrkar ju inte bifall till dem. Ni yrkar avslag på dem ibelänkandet. Ni sägeratt de och de motionerna inte bör föranleda någon särskildåtgärd från sida. Det innebär ju avslag. Så länge inte någon yrkarbifall till sina tidigare molioner är det samma sak som avslag. Och detta stårju tryckt här, så visst har ni ändrat mening i dessa frågor sedan vi fick en nyregering. Del här är naturligtvis ingenting annat än detvanliga röstfiske som ni använi er av i valrörelserna. Och detta är väl ett avde många svikna vallöftena från borgeriigt håll. Del är bara all konsiaieradet. Försl lill : Han bedriver häcklöpning när han läser utskottsbelänkandet.Han börjar med den formella ramen kring hur ett utskottsbetänkande skrivs ochfinner atl det ord för ord är detsamma som . Men del är väl inle såmärkvärdigt. han över det utskottetverkligen säger: "Utskottet förutsätter alt uibyggnadsallernaliveiingående prövas ." Nr 41 i att bedriva häcklöpning i utskoltsbetänkandel, när han hoppar över Onsdaeenden " '''" '"' '" '~'"" '' Dettaärett svar även till . Det finns alltså en fingervisning ----------- :-- frånutskottets sida om hur frågan bör behandlas. Jag sade i mitt tidigare Uppruslning och inlägg atlman kan se detta - nämligen att ta upp utbyggnadsalternativet Ulbyggnad av som en beredskapsålgärd - som en kompromiss jämfört medtidigare kanal ställningstagande. Vi släpper alltså inte frågan.Del är en mycket viktig Sedanskulle jag i ärlighetens namn vilja berätta för atl länkarna påatt ta denna ställning åtminstone inom min grupp har varil uppe före valet. Mankan alltså inte tala om någol röstfiske, utan vi har tagit intryck av detillägg som kommii. Och är det så att man inte kan få majoritet för att nu påen gång bygga ul kanalen, så anser vi alt man bör lägga in den möjligheten somen klar beredskapsåtgärd, en fingervisning som ges till regeringen - enindikation som även har anslutit sig lill men som han går ifrånför att kunna yrka bifall till sin egen motion och till reservationen. HerrBERNDTSON (vpk): Jag har inte alls, , förbigått vad ulskoltet säger sigförutsätta. Jag har t. o. m. i mitt första anförande frågat hur utskottetverkligen kan förutsäita alt utbyggnadsalternativet kommer att vara med iberedningen när del finns tre negativa ulredningar i botten för den ochulskoltet avvisar en opinionsyttring från sida. Så var del med denhäcklöpningen. HerrJANSSON (s): Det är klart att det har varil en vånda i utskottet för de borgerligaledamöterna på den här punkten. Del förstår man av det uttalande som herrLothigius gjorde med den stora tveksamhet som han tydligen fortfarande kännerinför en utbyggnad av - det har han ju deklarerat här i kammarenalldeles . Att det här är en kompromiss där de borgerliga frångår sinaståndpunkter är hell klart. Och såvitt jag vel fanns del i samtliga deborgerligas länsprogram hemma i milt län vallöften om en utbyggnad av Götakanal. De löftena springer man nu ifrån när man yrkar avslag på sina egnamotioner. Jagupprepar: har vänt på del hela . Han har ju yrkat bifall lillera motioner. Vi får se hur ni röstar. HerrSELLGREN (fp): idkar häcklöpning även när det gäller utredningar. Hanyrkar bifall till en utbyggnad trots alt uiredningarna, som han säger, ärnegativa rakt igenom. Jag finner alt denskrivning som vi har gjort inle alls är så betydelselös som både vill låta påskina. 48 tvärtom en klar fingervisning om hur arbetet skall bedrivas i den här frågan inom regeringenskansli. Och jag är helt övertygad om att oavsett vilken regering som suttit vidmaklen - vid båda tillfällena var det borgeriig majoritet itrafikulskoltet - så skulle skrivningen nu ha blivit likadan. vet mycket väl innebörden av att motioner lämnas utan någon särskildåtgärd från sida. Bakom della ligger ofta en meningsyttring som regeringeninte kan förbigå vid beredningen av frågan. förberedande votering biträddes reservationen av m. fl. med140 röster mot 19 för motionen 1526 av m. fl. 146 ledamöteravstod från alt rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottels hemställan med 160 röster mot 133 förreservaiionen av m.fl. 14 ledamöter avstod från atl rösla. Överiäggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall lill l:o) utskotletshernställan, 2:o) reservationen av m. fl. samt 3:o) utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1526av m. fl., och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr begärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendetrafikutskottets hemställan i betänkandel nr 7 antar reservationen av herrMellqvist m.fl. rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan med denändring däri som föranleds av bifall till motionen nr 1526. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: 4 protokoll 1976/77. Redovisningav minoritets mening vid beslutsfattande Den som vill att kammarenbifaller traflkutskollets hemställan i betänkandet nr 7 röstar ja, det det ejvill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrMellqvist m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMellqvist begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:8 med anledning avpropositionen 1976/77:14 om överiåtelse avviss staten tillhörig fast egendom m. m. 1976/77:9 med anledning avpropositionen 1976/77:12 om ändring i körkortskungörelsen (1972:592) Kammarenbiföll vad ulskoltet i dessa belänkanden hemställt. §10 Redovisning av minoritets mening vid beslutsfattande betänkande 1976/77:10 med anledning av motion omredovisning av minoritets mening vid beslutsfalli.nde. i (c): I konstitutionsulskottels betänkande nr 10 behandlas en motion avundertecknad och ett antal andra ledamöter av denna kammare med förslag om attriksdagen skulle uttala, att man vid offentliggörande och referat av ärendenoch beslut i samhällsorgan, offentliga utredningar, länsprogram m. m. alltidskall meddela förekommande reservationer och avvikande meningar. Motivetbakom motionen är att vi har upplevt att så inte alltid har skett. Från viktigtinnehåll i olika utredningar har ibland publicerats endasl den meningmajoriteten företrätt. Utgivna sammanfattningar och populärupplagor har oftainte alls eller mycket knapphändigt och otydligt meddelat avvikande meningar.Ett exempel härpå utgör vissa sammanfattningar av Länsplaneringen 1974 somutgivits av länsstyrelserna. Dettahar givetvis varil otillfredsställande. Sammanfattningar och referat avviktiga utredningar och planeringsarbeten möter ofta stort intresse frånallmänheten, från organisationer och studiegrupper. Det måste ses som ettmycket vikligt krav inte minst ur demokratisk synvinkel all skilda meningarkommer till kännedom för dem som i sin lur skall bilda sig en uppfattning ochkanske avge yttranden i viktiga frågor från sina lokala erfarenheter ochförutsättningar. En bristfällig information om olika meningar kan också ledatill alt allmänheten får en skev bild av innebörden i förslag som så småningomskall ligga till grund för beslut i betydelsefulla samhällsfrågor. Jagvill uttala min tillfredsställelse med utskotlets yttrande över motionen ochciterar ett avsnitt: "Deninformation som direkt styrs av statsmakterna bör självfallet präglas avstörsta möjliga objektivitet. Härav följer att även frånma-jorilelsståndpunklerna avvikande meningar i princip bör redovisas. Särskiltviktigt är detta enligt utskottets mening när det gäller beslut underberedningsprocessen, t. ex. utredningsförslag. Att information i detta skedeges om skiljaktiga meningar är ägnat att öka allmänhetens kunskaper om deaktuella frågeställningarna och därigenom stimulera debatten till fromma förstatsmakternas slutliga ställningstaganden. Utskottetansluter sig således i det väsentliga till den i motionen förordadeprincipen." Manpåpekar därefter att denna princip inte kan gälla alltid utan man måste hamöjlighet att avvika från denna, t. ex. med hänsyn lill materialetsomfattning. Självfalletmåste begränsningar kunna göras vid redovisning av olika ståndpunkter avpraktiska skäl. Väsentligt är dock - det vill jag särskilt underslryka - alltid redovisar om det finns avvikande meningar eller om det är ettenhälligt yttrande. Då kan den intresserade söka vidare på egen hand. Utskottetuppehåller sig i första hand i denna fråga vid de statliga organens verksamhet.Här har den allsidiga informationen lill andra organ och till allmänhetenbetydligt vidgats och förbättrats . Men den i motionen aktualiseradefrågan har givetvis stor betydelse även i de olika länsorganen, landstingen ochkommunerna. Jagförutsätter alt utskottets och uttalande kommer atl bidra till allolika meningar i samband med utredningar och beslut av olika slag på allanivåer på ett bättre sätt än kommer att redovisas. Det bör också varatill stöd för de minoriteter som har anledning att bevaka att deras meningarkommer lill uttryck i den offentliga debatten. Jag har ingetannal yrkande än bifall lill utskottets förslag. Redovisningav minoritets mening vid beslutsfattande Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. Avgiftssättningen inom stadig och verksamhet § 11 Avgiftssättningeninom statlig och verksamhet