prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — avslag på motionerna1975/76:1427 och 1975/76:2386 uttalade atl utbildningsprogrambolaget bordeföriäggas lill kommun. HertGUSTAFSSON i (s): Enligt den arbetsfördelning som brukar råda i utbild-ningsutskotlet ärdel ordföranden eller i hans ställe vice ordföranden som företräder utskottet ide avseenden där utskottet är enigt. Jag utgår därför ifrån alt viceordföranden, i , eftersom är borta, i sittanförande redogör för utskottets ställningstagande. Jaghar av det skälet ingen anledning att nu gå igenom betänkandet om radio ochtelevision i utbildningsväsendet utan nöjer mig med att konstatera alt detglädjande nog gått att enas i ulskoltet på alla punkter utom en. Den punktengäller lokaliseringen av utbildningsprogramorganet. Där har visocialdemokrater reserverat oss mot majoritetens ståndpunkt.Utskoiismajoriteten vill inle låta beslula om lokaliseringsort - delskall regeringen få göra, menar man. Jag bara konslalerar det, jag kritiserardet inle just . Del kan ibland finnas skäl för att regeringen skall fåbesluta om lokaliseringen. Jagkonstaterar vidare att de borgerliga, i varje fall tidigare när de utgjordeopposition, mycket ofta och beslämt hävdade att skulle fattalokaliseringsbeslut. Men på den punkten kanske man på den borgerliga kanten harändrat sig sedan man kom i regeringsställning. Nukanske det inte är riktigt rättvist att säga atl majoriteten i det här ärendethell har överlämnat avgörandet åt regeringen. Utskottsmajoriteten sägerfakliskl alt lokalisering skall ske inom . Då förutsättermajoriteten att regeringen beslutar om lokalisering ulanför kärnområdet. Det ärju alllid något. Del innebär såvitt jag kan förstå alt utskottsmajoritelen ochreservanierna är överens dels om en lokalisering i , dels omen lokalisering ulanför kärnområdet i detta område. Jagvill emellertid, herr talman, innan jag går vidare för säkerhels skull frågautskottets lalesman dels vad majoriteten just i della sammanhang menar medkärnområdet, dels hur långt ul från som utskottsmajoritelenmenar att sträcker sig i detla fall. Dessa uttryck användsnämligen i olika betydelser i . Jag frågar för att vara säkerpå hur långl vi är eniga även i lokaliseringsfrågan. Sedan är del också bra omregeringen på denna punkt får veta vad majoriteten menar med de geografiskaullrycken i fråga. Personalen vid TRU och Radiosutbildningsprogramenhet kanske också skulle tycka att det vore intressant medett besked om vad utskottsmajoritelen egentligen avser. Jag är alltså nyfiken påoch lacksam för en precisering på denna punkt. Visocialdemokrater har för vår del ansett del nödvändigt alt nu ta ställning tilllokaliseringen mera preciserat. Ett snabbt besked i denna fråga är nämligennödvändigt för den organisationskommitté som nu skall tillkallas för atlnärmare planera genomförandet av riksdagsbeslutet. Både planeringen avproduktionslokalerna och förhandlingarna med den berörda personalen förutsätteralt man vel var utbildningsradion skall lokaliseras. Organisationskommitténkommer atl få arbeta med utomordentligt pressade marginaler, och ett dröjsmålmed beskedet i lokaliseringsfrågan kan äventyra genomförandet av beslutet den1 . Meneftersom vi är överens om au verksamheten bör förläggas till Stockholmsområdetkan jag - förulsall alt de önskade geografiska preciseringarna utfaller påvisst sätt - i detta sammanhang gå förbi motionerna om lokalisering lill andradelar av landet. Jag förutsätter alt utskottets talesman motiverar utskottetsståndpunkt i dessa avseenden. På den punkten är vi som sagt eniga. Föross socialdemokrater är del alldeles självklart atl man vid en lokaliseringinom måste ta regionalpoliliska hänsyn. Det står alldelesklart alt det är de södra delarna av området som har störst behov av etableringav sådan verksamhet som det nu är fråga om. Del är i de södra kommunerna somsysselsättningsgraden är lägst. Det är i de kommunerna som skatteunderlaget ärsämst. Vi socialdemokrater föreslår därför i vår reservation attutbildningsradion förläggs till kommun. Haningetillhör de skaltesvagasle kommunerna i och har ensjälvförsörjningsgrad som är mycket låg jämfört med andra kommuner iStockholmsområdet. I kommunen finns också en tomt på 86 000 m disponibel, därsåväl produktionslokaler som parkeringsplatser kan inrymmas. Kommunen har enmyckel hög planeringsberedskap, och en projektering kan sättas i gång så snartbeslut föreligger. Detbör också nämnas all platsen är belägen i kommuns centralort ,alldeles i närheten av pendellågsstationen. Kommunikationerna är goda.Pendeltågen tar lill T-centralen. Såvälpraktiska som inomregionala skäl i talar således för enlokalisering till kommun. Jagber med detla, herr talman, att få yrka bifall lill reservationen när delgäller lokaliseringen av utbildningsprogramorganet och lill utskottets förslagi alla övriga avseenden. Radiooch television i utbildningsväsendet Underdetla anförande övertog herr tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert iStaffanstorp (c): Föreliggande förslag om ett utbildningsprogram inom Radiobygger dels på en proposition och på motioner som avgavs till ivåras, dels på synpunkler som utskottet med sin initiativrätt nu framför tillriksdagen. Jag vill först konstateraatl de förslag lill ändringar som föreligger 6 protokoll 1976/77. Nr 41 har godtagils av ell enigt utskott. Som sade för enstund OnsHaopndpn sedan är del endast på en punkt som vi är litet oeniga, och den gäller 8december 1976 lokaliseringen. I enreservation och i motioner har framförts preciserade krav på för- Radio och televisionläggning till viss bestämd ort. I propositionen förordas atl utbildnings- / utbildningsväsen- programorganet föriäggs till . Skälethärför är att då det kan utbildningsradion utnyttja en del av SverigesRadios resurser och få siörre tillgång tillspecialister av olika slag. Utskottet delar denna uppfattning och föreslårdärför atl bemyndigar regeringen alt efter hörande av samt med beaktande av berörd personals inlressen besluta omden närmare lokaliseringen inom . Utskottet förutsätter dock,som mycket riktigt poängterade, att regeringen beslutar om enförläggning ulanför själva kärnområdet. ställde en direkt fråga på den punkten. Min uppfattning här är altdet mera preciserat gäller , och . Därmedär väl den socialdemokratiska reservationen besvarad, ty även den ort som dettalas om i den bör enligt utskoltsma-jorileten förslag bli föremål förprövning. Utskottsmajoritelen vill dock inle binda regeringen vid en direktortsbestämning. Vi anser att en sådan precisering måste föregås avöverväganden, och utskottet hade inte samma möjligheler atl göra dessa somregeringen borde ha efter frågans behandling i . Sådana övervägandenutesluter ej heller möjligheten att pröva förläggning lill andra orter inomStockholmsområdet eller i nära anslutning till detta. Det kan ju finnas skälatt pröva om del är lämpligare att förlägga organet till en annan ort än justden som reservationen talar om. Men allt skall som sagt enligl utskottetsskrivning prövas. Isamband med behandlingen av lokaliseringsfrågan har utskottet understrukit atlden regionala produktionen av program skall byggas ut. Här kommer mitt svar påLars andra fråga. Uttalandet gäller både för regional sändning ochför rikssändning. produceras inemot en tredjedel aV skolradioprogrammenregionalt. Ulskoltet menaratt även bör cirka en tredjedel avutbildningsbolagets totala produktion framställas regionalt. Därom är utskottetenigt. För att så snarl som möjligt leda in utvecklingen mot delta mål harutskottet ansett atl frågor om riktlinjer och prakliska arrangemang för ensuccessiv ulbyggnad av den regionala verksamheten bör las upp redan av denorganisations-kommittésom skall förbereda utbildningsradion. Del innebär attprogram-produktion av en ganska belydande omfattning skall ske på orter somdärtill är lämpade, vilket del också vältaligt har argumenterats för i vissamolioner. Även omlokaliseringsfrågan är viklig, är givetvis organisationsformen av den största betydelsen.Här skiljer sig ulskoltels uttalande klart från Ipropositionen föreslås att stiftelseformen används. 82 skottets bedömning är atl programorganel bör få formen av ellfristående Även lokalradion fick formen av ett dotterbolag lill ,och utskottet anser all samma skäl belräffande organisationsformen kanåberopas för utbildningsradion. Genom att låta den bli ett friståendedotterföretag med egen ekonomisk verksamhet och egen budget baserad påstatsmedel ger vi den en fristående ställning men samiidigi detintegritetsskydd som lagar och avtal ger . Ettsärskilt avtal skall slutas mellan staten och om det nyadotterbolaget. Utskottet avstyrker alltså både propositionens förslag ochförslaget i motionen 1976/77:4 när det gäller organisationsformen. De närmareföreskrifterna om tillämpningen av bestämmelserna i avtalet mellan staten ochSveriges Radio bör ges i ett samarbetsavlal mellan bolagen. Utskottet föreslåratt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört. Någradelade uppfattningar om företagets styrelsekonstruktion har inte heller rått iulskoltet. Likaledes är vi eniga om au en organisationskommitté börtillsättas för atl förbereda organisationsarbetet och genomföra bildandet avdet nya utbildningsprogramorganet. Utskottethar inte ansett sig kunna tillstyrka propositionens förslag när del gälleruppläggningen av s. k. samprojekt. Här är vi angelägna om att underslryka attutbildningsbolagets produktion för etersändning i sin helhet alltid skall varaanslagsfinansierad. På så sätt vill vi göra denna vikliga och betydandeverksamhet oberoende av utomstående finansiärer. Under denna förutsättning kandock en viss samverkan ske med exempelvis studieförbund och myndigheter. Utskottethar i dessa frågor även preciserat sig när del gäller exempelvistrycksaksproduktionen. Denstyrelse som regeringen och bolagsstämman tillsätter har givetvis atl bedömabolagets uppgifter med hänsyn till den grannlaga verksamheten alt via etern förmedlautbildning och kunskap om viktiga ting till svenska folkel. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i dess helhet. Radiooch television i utbildningsväsendet HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäie: Jag frågade utskottets talesman om tvågränsdragningar. Den ena frågan var vad man menar med kärnområde. Den fick jagsvar på, och det är jag tacksam för. Den andra frågan gällde Stockholmsområdetsutsträckning från centrum och utåt. På den frågan fick jag inget klarl svar.Jag är räll angelägen om att få veta utskottets mer preciserade gränsdragningi del fallet. Del vore därför tacknämligt om utskottets talesman kundeprecisera sig på den punkten. iSiaffanslorp (c) kort genmäie: Vi har gjort en precisering i vår skrivning när det gällerStockholmsområdet som helhet. Jag sade också i mitt anförande att regeringenbör ha frihet att pröva vad som här kan vara lämpligt. Nr 41 måste emellertid gälla i stort sett detla område. Onsdaeen den harjag ingen anledning atl göra, eftersom utskottet inte har någon annan 8december 1976 skrivning än den som jag här redogjort för. Radio och television iutbildningsväsendet i (s) kort genmäie: Jag har respekt för alt majoriteten nu inte anser sig kunna preciseravar man avser all lokalisera inom det man kallar för . Menvad jag frågade efter var faktiskt hur stort man anser vara.Del har ju ett visst intresse i det här sammanhangel. I moderata samlingspartiets motion 1975/76:2385 liksom i andra motionerframförs en rad mycket kritiska synpunkter på de uppgifter som del föreslagnaulbildningsprogramorganet enligl propositionen skall ha. iStaffanstorp har delvis varit inne på de ting som jag nu kommer att ta upp. Dekritiska synpunkler som framförs i moiionerna gäller framför alllprogramorganets möjligheter alt för det första få medverka i samprojekt, dvs.projekt där programorganet delar koslnaderna med en eller flerasamarbetspartners, atl för det andra få utföra beslällningsprojekl, där beställarenstår för hela kostnaden, och alt för det tredje få lov att disponeraföriagsresurser och arbeta som föriag. Enligtmotionärernas mening har ulbildningsprogramorganet i propositionen gettsalltför fria händer atl i betydande omfattning kunna ägna sig åt sådanauppgifter med de risker det innebär för programorganels integritet, självständighetoch obundenhet. En samarbetspartner eller beställare, som bidrar med helaeller en del av kostnaden för elt projekt, kan avsiktligt eller t. o. m.oavsiktligt lätt tillvinna sig, fruktar motionärerna, ett visst obehörigtinflytande över programorganet, som kan komma i beroende av kapitalinflödet,framför allt om detta når en viss storleksordning eller blir kontinuerligt.Kommer programorganet vidare att ägna sig ål föriagsverksamhel alltför mycketutanför del direkta sambandet med etersändningen, skulle vi stå där medytterligare ett slags statligt läromedelsförlag, och del räcker med det vi har,menar motionärerna. Nufinns det de som har gett och ger uttryck ål dylika eller liknande farhågor,också efter att ha lagil del av utbildningsutskottets begränsningar ochinskränkningar i omfattningen av det kommande ulbildningsprogramorganelsverksamhet. Jag menar för min del all del är obefogade farhågor. De som tillåtsinträda som samarbetspartner eller beställare är ju praktiskt taget inga andraän högskolor, studieförbund och myndigheter. Att exempelvis förmenastudieförbunden att nyttja programorganets tjänster vore närmast groteskt, isynnerhet som vid samproduktion med dem samverkan skall ske utansamfinansiering. Studieförbunden tjänar och skall liksom programorganet utanbisyften tjäna utbildningen i landel. Sålänge de gör det bör de givetvis i begränsning vara välkomna i samverkan. Jagkan inte finna annat än all de som framför farhågor här inte behöver göra detlängre. Begränsningarna är nu gjorda i utskottets skrivning. Enligtmin mening har utskottet kommit fram till väl avvägda handlingslinjer för detkommande ulbildningsprogramorganet, vars styrelse, som redan har påpekats, ialla tvistiga lägen har sista ordet. Atl utskottet lyckats bli enigt i dessafrågor har också sitt värde och bör vara en tillgång för programorganet i delstundande arbelel. Motionärerockså från moderat håll, som gärna vill att utbildningsprogramorganet skall lokaliserastill , frågar sig vad utskottet menar med sitt uttalande, att detförutsätter att regeringen beslutar om programorganets lokalisering tillStockholmsområdet, dock ulanför kärnområdet, som det ullrycks iutskoiisskrivningen. Vart tar vägen, undrar man. Enligt min meningbör i det här sammanhanget inte vara uteslutet. Sista tåget har inlegått fördess del. Men konkurrensen om det nya dotterbolaget lill Radioär myckel hård, del skall vi inle slicka under stol med. Några som helsl löftenkan givetvis inte nu ges. Men bland det sista som överger oss människor ärhoppet, och hoppet återstår otvivelaktigt för motionärerna i detta fall. Bollenkommer att ligga hos regeringen, som har att efter hörande av SverigesRadio, och med beaktande av berörd personals intressen beslutaom den närmare lokaliseringen inom . Del kan bland andraorter, som jag för min del ser det, också bli . Men det är ingellöfte. Radiooch television i utbildningsväsendet Utbildningsradion har länge varit under ulredning. Det första uppdragetgavs 1967. Glädjande nog har personalen inte föriorat modet under det längautredningsarbetets olika turer. Den har tvärtom givitverksamheten en sådan kvalitativ inriktning att den nu är oomstridd. Utbildningsradionsverksamhet vid TRU och UTB på är av mycket stor betydelse för atl överbryggautbildningsklyftor mellan generationerna och för alt möta eftersatta gruppersutbildningsbehov. Inte minst för handikappgrupper och vuxenstuderande har denförsöksverksamhet som TRU genomfört betytt au studiematerial ochundervisningsmetoder har utvecklats. Detta har varit väsentligt, eftersomlyvärr så slor del av läromedelsproduktionen är kommersiellt inriktad. Små ocheftersatta grupper är ointressanta för profilintresset. Därför har TRU:sverksamhel ut-bildningspolitiskl verkat i klart demokratiserande riktning. Isamband med den nya förskolesalsningen och den reformerade vux-enulbildningenökar självfallel denna roll för Ulbildningsradion. Produk-lion och användningav ulbildningsprogram skall enligt min mening ses från utbildningspolitiska ochpedagogiska utgångspunkter. De skall bidra till att nå de mål som vi satt uppför utbildningsarbetet. Radiooch television i utbildningsväsendet intryck att så har skettpå väsentliga områden under den pågående försöksverksamheten. Strävandena attförnya metoderna och konkretisera undervisningen har vidareutvecklats. Särskiltväsenlligl är del alt de studerande fått möjlighel alt aktivt påverkaanvändningen av ljud och bild för all molverka tendensen tillenvägskommunikalion, som de kommersiellt styrda medierna så gärna uppmuntrar. TRU:sförsöksverksamhet har härvidlag varil mycket föredömlig. Del framgår inte minstav de positiva remissvaren på betänkande. Det är alltså av storbetydelse att denna verksamhet får utvecklas och fördjupas. Delär därför, herr talman, glädjande att nu på grundval av ett, bortsettfrån en precisering av lokaliseringsfrågan, enhälligt utskottsbetänkande kansätta Ulbildningsradion i verksamhet. Det såg ganska dystert ut i våras.Samtliga borgerliga partier motionerade med förslag att propositionen omUlbildningsradion skulle avslås. Skälen som angavs var i allmänhet mycketprincipiellt hållna. Man kunde inte godta de riktlinjer som propositionenställde upp för programverksamheten, och som i allt väsenlligl dragits upp avTRU-kommittén. Folkpartiethävdade i sin parlimotion atl Utbildningsradion skulle få en förmånsställningpå läromedelsmarknaden och kunna slå ut nu existerande läromedelsförlag.Förslaget skulle enligl i praktiken innebära en socialisering avläromedelsmarknaden. I stället föreslog atl elt särskilt organskall inrättas med uppgift all planera eterundervisningen och bedöma behovetav olika läromedel. Organet skulle inle ha några egna produktionsresurser ochinte självt producera läromedel. Det skulle i stället ske hos de förlag ochproduktionsbolag som verkar på läromedelsmarknaden. Nuhar svängt och accepterat propositionen i dessa delar. Antingen harfolkpartiet nu godtagit en socialisering av läromedelsmarknaden eller insettalt det man sade inte var så väl genomtänkt. Därmed har folkpartietockså övergivit delar av sill egel massmedie-program, som innehåller sammasynpunkler. I sak - jag skall inle gå in i någon slor polemik - hälsar jagnalurligivis folkparliels helomvändning med stor tillfredsställelse. Moderatasamlingspartiet fann det egendomligt alt frågan skulle lösas innanradioutredningens förslag föreligger. Man kunde inte heller godtapropositionens riktlinjer för programverksamheten. Man ville inte ge Utbildningsradionensamrätt till elersändning och påstod atl möjligheterna att producerastudiematerial skulle skapa en monopolställning. Liksom kommoderaterna fram lill ett samordnande företag, som endast beställer ochdistribuerar produktionen. Också har vridit sig åtvänster - om jag får uttrycka mig så - vilket jag tacksamt noterar. Ävencenterpartiet yrkade avslag på propositionen, huvudsakligen medhänvisning lill all radioutredningen borde avvaktas. Jag har dock en känsla avatl det avslaget var ganska halvhjärtat, inte minst med tanke på de insatserpå videogramområdet som en rad centerpartister krävde i anslutning till dennaproposition och som i sina huvuddrag överensstämde med socialdemokratiska kravpå detta område. 1våras föreslog i en partimotion alt skulle fatta ettprincipbeslut om att inrätta ett "eteruniversitet" efter modell avdet brittiska Open Universily. Utskottet anser nu enhälligt att del kravelskall avslås. 1 utskottsbelänkandet konstateras, precis som i propositionen,atl den brittiska modellen för distansundervisning svårligen kan införas iSverige. Högskoleväsendets och vuxenutbildningens tradition och uppbyggnad iSverige är alltför olika de brittiska förhållandena, vartill kommer attsiuderandeunderlaget måste bedömas vara helt otillräckligt. Folkparlimolionenverkade i de här hänseendena vara i bristande kontakt med de insatser somstudieförbunden och andra folkrörelser gör i samarbete med folkhögskolor ochhögskolor. Det är ju genom en utbyggnad av den verksamheten som vårtfolkuniversitet, om man får uttrycka sig så, skall skapas och inte genom en nyinstitution. Det är glädjande all ulskoltet så entydigt har avstyrkt tankarna imotionen. Mankan spekulera över hur det kommer sig att de borgerliga nu har accepterat enlång rad av de punkter i propositionen som var helt oaniagbara. Jag kanbara finna en förklaring. Då kastade valet sin skugga framför sig. Man hadebestämt sig för atl göra socialiseringen av läromedelsmarknaden till en centralangreppspunkt mot socialdemokratin. är valet över. är del möjligt attlägga ett sakligt beirakielsesäil på frågorna, och då finner de borgerligainga svårigheter att ansluta sig lill riktlinjerna i propositionen. Helt ionödan utsattes personalen för oro och osäkerhet om framtiden, och arbetetfördröjs i varje fall . Det var dumt och onödigt. Påtvå punkter har utskottet ändrat propositionens inriktning. Den ena ärorganisationsformen. 1 stället för en självständig stiftelse blir nuulbildningsradion ett dotterbolag av samma typ som lokalradion. Detla är i höggrad en akademisk fråga. Del finns för- och nackdelar med båda formerna, meneftersom personalorganisationerna med ett undanlag föredrog stiftelseformen såvalde jag den, utan alt dock därmed markera atl det behövde vara den slutligalösningen. Verksamheten påverkas an-lagligen myckel lilet avorganisationsformen. Stiftelseformen hade möjligen givit elt intryck av attarrangemanget var mindre provisoriskt, och jag tyckte alt del fanns skäl fördel, eftersom försöksverksamheten hade pågått . De som serstora principiella skillnader i de bägge organisationsformerna ser enligt minmening bara spöken. Denandra punkten gäller avvisandet av samproduktion mellan ulbildningsradion ochstudieförbunden och andra organisationer. Det oroade mig först när jag sågdet, men när jag i såg atl beställningsproduktion var tillåtenså log jag - jag måste bekänna att jag gjorde det - ett inre leende.Samproduktionen är alltså möjlig fast bara på ett krångligare sätt.Renlevnadsmännen har fått sitt och byråkratin Radiooch television i utbildningsväsendet Radiooch television i utbildningsväsendet blir litet siörre, menannars blir del som förut. Det är sådant som kallas för politiskt trolleri. Tillsist, herr talman, är del extra glädjande att förnuftet också har fått råda närdet gäller lokaliseringen. En utlokalisering av ulbildningsradion utanförStockholmsområdet hade varit elt hol mot hela verksamheten. HerrLARSSON i (c) kort genmäie: Nej, , det är inget politiskt trolleri. Vad som händenär propositionen blev bordlagd var hell enkell att vi fick en uppmaning fråntalmanskonferensen att föra över en del av arbelel till höstsessionen.Utskottsordföranden kom till mig som vice ordförande och föreslog atl vi skulleskjuta på del här ärendet. Initiativet kom alltså från en företrädare för herrZachrissons eget parti. Låtmig sedan säga att när vi avstyrker motionerna, som vi avstyrkerpropositionen i vissa delar, beror det ju på den förändring som skett avmajoriielsförhållandel. Ulskollel har kunnat ta initiativ och tillrällalägga depunkter som vi anser att hade lagt upp på ett felaktigt sätt.Vi har sålunda på intet sätt godtagit en socialisering, som . Och för all göra delta mitt anförande kort kan jag råda grundligt läsa s. 10 i ulskoltels belänkande. Där står propositionensförslag återgivna - som vi anser vara felaktiga - och varför och hur vi harlagt dem till rätta. Jag behöver inte säga någonting därutöver i dettasammanhang. Vadsedan gäller det aktuella ulbildningsorganeis produktion av trycksaker har visagt att den produktionen skall ske mycket restriktivt och endast i sädana falldä det sker i samband med etersändningarna och programmen där.