prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — De härinsatserna måste vi nämligen under alla förhållanden mobilisera i omsorgen omsysselsättningen och utvecklingen inom svenskt näringsliv, och våra åtgärdermåsle vidtas inom ramen för de befintliga resurserna på kapitalmarknad och islalsbudget Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Hen i (s): Regeringen lägger i propositionen 95 fram förslag lill vissa industri-och sysselsättningsstimulerande åtgärder. Vad är det då som har hänt sedan vifick den borgeriiga regeringen? Bakgrundenär all antalet sysselsatta inom industrin har gåll ned med 30 000 på ett år.Anlalel varsel om driftinskränkningar är betydande och underslryker allvaret isituationen. Regeringen föreslär därför vissa åtgärder som berör industri- ocharbetsmarknadsdepartementen. 4 proiokoll 1976/77:129-130 Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m. Arbelsmarknadsminislernanför härvid bl. a. följande: "Målsäiiningen bör vara all under deninnevarande lågkonjunkiuren uppskjuia nödvändiga personalnedskärningar ulöverdem som genom nalurlig avgång från förelagen i fråga." Jag skullevilja fråga arbelsmarknadsminislern - nu är han lyvärr inle här och inleheller induslriminislern - vad del är man har klarat genom naturlig avgång.Naturligtvis har antalel sysselsällningslillfällen minskal lolall. De åtgärdersom vidtas innebär också all företagen får hjälp av stålen med all klara delsociala ansvarel vid neddragningen av antalet anslällda. Jag skulle vilja påståall del är ulomordeniligl fariigl all "klara" situationen för längemed "naturlig avgång". Var kommer då jobben alt finnas för denylilllrädande på arbetsmarknaden? Det kan snabbt försvinna ytterligare 30 000arbetstillfällen inom industrin genom naturlig avgång. Det här är som saglutomordentligt allvariigt. Avdenna anledning skulle jag också vilja ställa en fråga till i första handindustriministern, som lyvärr gick ut just . I valrörelsen lovade man i detparti som han representerar 400 000 nya jobb, varav inte mindre än 280 000 inomindustrin, bara man fick en borgeriig regering. Detta skulle t, o, m, klarasutan energi. Jag måste säga alt det har böriat utomordentligt dåligt för denhär regeringen, 1 stället för de 280 000 nya jobben inom industrin har vi fåtten minskning med 30 000, och det hotar atl bli en ännu slörre minskning. Därförkan det finnas anledning all fråga om de nu föreslagna ålgärderna kommer altskapa dessa nya jobb. Hur skall man annars göra föratt lyckas med detla? Folketute i bygderna som berörs av den naluriiga avgången och av nedläggningar frågarom sådani. Väljarna vill ha besked av regeringen om hur den länker klara sinavallöften. Jag för min del vill påstå atl de förslag som regeringen nu framlaglinle kommer au lösa de här problemen, Induslriminislernslod här och anklagade socialdemokraterna och menade alt vår strukturfondär ell hokuspokus. Del rör sig om pengar som lönlagarna är beredda all salsa pånäringslivet men del kallas alllså hokuspokus. De vallöften och de ålgärder somregeringen nu vidlar är av minsl lika dålig karaklär. Industriministernsade alt invesleringsbenägenhelen inom induslrin är låg f n, sägs delsbero på den uidragna lågkonjunkiuren, och del må vara hänl, dels pekas del påden ogynnsamma koslnadsuivecklingen, och då underförslås au lönelägel iförelagen förslöri del hela, dels beror del på all vinsler och likviditet harförsämrats. Ja,bägge dessa påsiåenden kan väl belecknas som en sanning med modifikation.Gjorda undersökningar visar nämligen att kostnadsutvecklingen i varie fallinle på längre sikl beror på lönelägel inom induslrin. eftersom vi där liggerpä en i förhällande till den övriga västvärlden normal nivå. Möjligen kan detvara så, enligt de undersökningar som gjorls pä LO-håll, all de högavinsimarginalerna har drivil upp kosl-nadsläget Detta vill man emellertidskylla pä löneläget. Mendet kanske också kan bero på att man inle heller på den sidan Iror på densillande regeringen. Del förefaller ju som om regeringen hell skulle ha lappalgreppel över de ekonomiska frågorna och prisulvecklingen. Vi fick i dagarnavela all prisökningen för dagligvarorna harvarit inle mindre än 7,7 96, Redan innan halva året gått är alllså regeringenssiffror i den delen i budgetpropositionen överkörda av verkligheten. Vadgäller vinsterna i företagen presenterades i uppgifter om55 förelags bokslut , Det var endasl fyra som redovisade förlust,medan inle mindre än 26 hade redovisal ökning av rörelseresullalet Därför villjag påslå att del inte är sä dåligl ställt i företagen som man från deras hållvill göra gällande. Industriministern säger visserligen nu all företagsamhetenhade elt bra första halvår men atl det sedan gick uselt. Ja, det är den gamlavanliga visan när man diskuterar företagens ekonomi. När man sedan får seslulresullatel visar det sig ändå att vinslen har varit förhållandevis god. Nej,del är de privatkapilalistiska intressena som uppträder på vanligl säll.De ser bara lill sin egen profit på korl sikt. Vår uppfallning är all man skallinveslera i lågkonjunklur för atl sedan kunna producera för fullt ihögkonjunktur. Man skall alltså använda arbetskraft och kapital ilågkonjunkturen för all kunna ha en bra och väl produktionsapparat tillförfogande när högkonjunkturen sätter in. Föralt nä dit är det enligl vår uppfattning nödvändigt att vi får elt annatsystem, byggt på löntagarfonder och ekonomisk demokrati. Vi måste få ellsystem där samhället och de anställda ges möjligheter att påverka dessa vikligafrågor. Det gäller för del första föreiagselableringarna och fördel andraföretagsnedläggningarna inkl. den naturliga avgången. Samhälle, förelag ochanställda är sä beroende av varandra all vi inle kan tillåta deprivatkapilalistiska värderingarna att avgöra om ett förelag skall beslå ellerinle. 1de socialdemokraliska motionerna 220, med som första namn, och 1524tas dessa frågor upp. I molionerna förordas all del vid nedläggningsholadeföretag skall ske en prövning med utgång från en lolal samhällsekonomiskanalys, där de förelagsekonomiska skälen vägs mol samhällels och de anslälldasinlressen. Där framhålls nödvandigheien av all lillräckligl rådrum skapas föralt vi skall kunna arbeta med mera planmässiga strukturåtgärder. Där angesockså vissa rikllinjer för en lagstiftning i frågan. Socialdemokraternai arbetsmarknadsutskottet har i reservalionen 2 vid utskottets belänkande nr 26följl upp dessa motioner, I reservationen framhåller vi alt utvecklingen påsenare lid har visat att det finns ell behov av möjligheter tilllagsanktionerade ingripanden. Jag tänker bl, a, på , Vi finner detdärför angelägel att den av oss förordade lagstiftningen om en samhällskontrollvid företagsnedläggningar och personalminskningar kommer till stånd. Jag yrkar därför bifalltill reservalionerna 1 och 2 i arbetsmarknads- Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m. Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. ulskotlels belänkande nr26 samt till reservalionen i arbelsmarknadsutskotlets betänkande nr 27, Tillsist, herr talman, vill jag säga atl vi i övrigl med vissa invändningar hargodkäni delar av propositionen. Del är alt hoppas atl åtgärderna kan medverkatill atl åtminstone i en del orter öka sysselsättningen. Men man blir förståskonfunderad, minsl sagl, när regeringen senare har kommii med andraproposilioner som hell går på tvärs med den som vi nu behandlar. Jag länker bl.a. på den föreslagna höjningen av momsen, investeringsavgiften på vissabyggnadsprojekt, devalveringen osv. Detär inle ulan all man funderar så här: Har paniken gripit regeringen, eller vadär del fråga om? Är del kanske detta som gör att industrin upplever situationenpå samma säll och därför inte heller vågar tro på regeringen? Delfinns kanske anledning alt återkomma till dessa frågor i samband med att deskall behandlas i . Hen (): Att hålla i gång sysselsällningen i en osedvanligt bister tid för delsvenska näringslivet har varil ell huvudmål för regeringen allt sedan dentillträdde . Del målel har präglat de budgetförslag sompresenterats , och del har salt sin prägel pä fiertalet av depropositoner som vi har behandlal i såväl arbetsmarknads- som näringsulskolletFår jag erinra exempelvis om arbetsmarknadsminisler Ahlmarkssysselsättningspaket, vars betydelse vi nu sedan de olika åtgärdernatillämpats en lid kan avläsa. Effekten måste sägas vara myckel god. Frånindustriminister bord har fåll flera förslag rikiade motolika krisbranscher. Specialinsatser har föreslagils för teko, för den manuellaglasindustrin, för varven och några branscher till. Tyvärrkan vi inle blåsa faran över. Den bistra situationen kommer att beslå än ettlag, även om vi kan noiera vissa ljusningar i konjunkiuren. Men det går saktauppåt. Iväntan på en konjunkturförbättring föreslår nu arbetsmarknadsminister proposilionen 95 ett tillfälligt sysselsättningsbidrag. I första hand är detavsett för större förelag med dominerande slällning på de orler där de ärbelägna. Om ell sådani förelag står inför tvånget alt göra en störrepersonalinskränkning kan del - under förutsättning att varsel inle ges eller auvarsel las tillbaka - få 75 96 av den lolala lönekostnaden, med vissbegränsning för högre inkomster, täckta genom del föreslagna bidragel. Denberörda personalen skall sysselsättas i verksamhel skild från den reguljäraproduklionen. Syfletmed bidraget är att dels ge rådrum för all hinna göra andra mera varaktigainsalser av regional och indusiripolilisk karaktär, dels gearbetsförmedlingarna i orler med ensidigt sammansatt näringsliv lillräckligtid att komma till rälta med problemen. För del nya bidragel föreslås, som härhar nämnls , en ram pä 200 milj, kr. Del kommer all ge uirymmeför alt omkring 7 000 personer får behälla sina jobb. Vi har också hört underden tidigare deballen all såväl socialdemokraierna som vänsierparlielkommunisterna gjort invändningar mol bidragel och dess konstruktion. Vänsterpartietkommunisterna vill över huvud taget inle sträcka ut sin hand till hjälp i dehär orterna. Det är i allmänhet fråga om bruksorter av den typ vi har mänga avi ; järnbruket eller stålverket dominerar arbelsmarknaden hell.När personalinskränkningar slår lill på en sådan ort är del inle lätt alt hitlaallernaliv sysselsättning. Kommunisterna yrkar avslag päproposilionen. De vill i stället att skall anta en lag om förbud motavskedanden och permitleringar vid alla förelag med fler än 50 anslällda, Allai utskottet har avvisat den lanken som verklighetsfrämmande. Vad hjälper ensådan lag om det inte flnns elt ekonomiskt underlag för atl hålla i gångsysselsättningen? Jag yrkar därför, herr talman, avslag på den motionen. Socialdemokraternatillstyrker däremol del föreslagna sysselsättningsbidraget, men de gör en delinvändningar mol villkoren, som här har redovisats lidigare. Detär självklart att företagen själva skall ta del sociala ansvaret för sinaanställda, och därför skall inle heller del här bidraget ulgå lill företag somgår hyggligt. Men det skall i stället - som utskottet understryker - gällaförelag med låg orderingång och i allmänhet myckel stora överlager. Om man isädana förelag ivingas notera en betydande övertalig arbetsstyrka, som inteheller på lång sikt kan sysselsättas, då kan det här bidraget komma till hjälpför alt man skall få rådrum och kunna ordna upp situationen. Detfinns inle heller anledning all oroa sig för all det bidraget skall utgå tillförelag som redan åtnjuter lillräckligl stöd genom andra bidragsformer,exempelvis utbildningsstöd. Avsikten med utbildningsstödet är ju att utnyttjakonjunktursvackan lill utbildning av den personal man räknar med all på siktbehöva. Det är en form av investering i förbättrad produktionskapacitet. Denbidragsform vi nu diskuterar är elt led i arbetet på atl underiälla nödvändigaomstruktureringar i näringslivet och är av samma art som exempelvisfiytlningsbidraget Socialdemokraternaföreslår också i sin motion lagsliftning om samhällskontroll vid nedläggningav företag, I motionen anges vissa riktlinjer för en sådan lagstiftning. Nuär det inle så atl stat och kommun saknar informationskanaler om vad som hållerpå att hända inom näringslivet, Tväriom har en rad ålgärdervidtagits för ömsesidigt utbyie av viklig information. Vi har iulskottsbelänkandet pekat på några av de viktigare, 1lagen om vissa anställningsfrämjande ålgärder åläggs företagen atl sex månaderi förväg ge varsel lill arbetsmarknadsmyndigheterna om föreståendenedläggningar, driftsinskränkningar och permitleringar. Vihar vidare det förra årel permanentade s, k, DIS-systemel, som uttydsinformationssystemet företag-samhälle. Vissainduslri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. för näringsidkare all tillsamhällels organ lämna upplysningar om bl, a, sysselsättning och väntad ekonomiskutveckling av verksamhelen. Viskall, herr lalman, inle heller glömma branschråden, som finns i en delbranscher, I dem förmedlas också mycken viktig informalion mellan statsmakt ochden berörda sektorn inom näringslivet. Detsenasie tillskottet är den särskilda delegationen för elablerings-frägor sominrättades av regeringen . Just nu är ca 150 förelag medminst 500 anslällda med i den här verksamheten. De företagen har förbundit sigatt för delegalionen presentera sina investeringsplaner och en del annanviktig informalion. Den här korta redovisningen visar alt del finns ett nät av olikainformationskanaler mellan näringsliv och samhälle. Jag tror inte vi behöver nylagstiftning på området. Vad som kan diskuleras är snarare frågan om hur man,allteftersom erfarenheler vinns, skall samordna informalionen, förbällra denoch snabbast möjligl utnyuja den på rätt sätt Jagvill gärna göra del tillägget, herr lalman, att vi genom medbestämmandelagenhar fält utomordentligt fina nya möjligheter för de anslällda själva alt hållasig underrätlade om vad som håller på att hända i ett företag. Meddelta, herr lalman, yrkar jag bifall lill arbelsmarknadsulskollels hemslällan ibetänkandet nr 26, i (s)kort genmäle: talade om alt stat och kommun f n,, som han uttryckte det,inte saknar informationskanaler när det gäller nedläggningar, konkurser ochkanske framför allt neddragning genom nalurlig avgång. Jag är inle övertygadom att känner till de verkliga förhållandena. Föratl la ell exempel har vi sett att Kronagruppen har gått i konkurs.Inte ens kl, 23 kvällen före visste man hos stat och kommuner någonling om allkonkursen skulle komma. Informationen var alllså ulomordeniligl dålig. Manhemlighåller ofla sådana här åtgärder. Vi vet hur man spelade medEmmaboda Glasverk, där de anställda långl eflerål fick reda på hur det skullebli. Här pågår forlfarande elt sådani spel, och det kan verkligen ifrågasättasom de åtgärder som har vidtagits beträffande Glasverk var rikliga. Deanslällda hävdar i varie fall att tillverkar glas lika billigt somPilkington, Isådana här sammanhang måste man också väga in vad samhället har investeratkring industrierna i vägar, vatten och avlopp, skolor, bostäder och myckelannal, Alla åtgärder är så intimt förknippade med varandra att det ärnödvändigt atl samhällel och de anställda får ett annat inflylande, sä atl manåtminstone temporärt kan driva ett företag vidare, eventuellt med offertsyslemoch olika andra åtgärder. Detta gäller inte minst den naturliga avgången, somarbelsmarknadsminislern med viss stolthet talar om atlföretagen klarar situationen med. Vi från facklig sida är utomordentligtinlresserade av att få ell besked om den här naturliga avgången, men del fårvi inle. Det är ju nödvändigt atl vi ser till att skaffa de jobb som harförsvunnit med dens. k. naturliga avgången, och det är i sädana frågor som vimåsle få rådrum för diskussion. HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: De två exempel som i tog på att informalionenbrister i fråga om friställning av personal är säkert riktiga. Jag är fulltmedveten om att del alltfort händer missar i informationen mellanföretagsledning och anslällda. Men det innebär ju inte att man skall dra denslutsatsen att de system vi nu håller på alt arbela fram för atl förbättradessa informationskanaler är felaktiga, utan det innebär att de ännu inte harfunnil sina rätta former och är tillräckligt effekliva. Det Jag säger är all viinle skall lägga lill nya syslem innan vi har fått dem vi redan har bestämt ossför atl fungera på bästa säll. Del är bättre att vi samarbetar, jag, om atl göra de förbällringar som jag talade om i milt förstaanförande. Då tror jag atl vi kommer alt undvika sådana här missar som - deltror jag är riktigt atl påstå - alltfort kan hända i näringslivet. Sedantog i upp frågan om de samhällsinvesteringar som är gjordapä mindre orter och som det är viktigt att väga in när det är fråga om enpermittering eller en nedläggning av ett förelag. Ja, på den punkten häller jaghell med . Det är därför man också skall ha dessa samråd mellankommun och företag - för atl i lid kunna samordna sina investeringsplaner, såall man inle gör en kapitalinsats som senare visar sig vara felaktig och intekan utnytrias på rätt säll. Målel är ju delsamma, i . Vivill undvika sådana här felinvesteringar. Delär naturiigtvis rikligt att man med den naturliga avgången får ell minskalanlal sysselsällningslillfällen på en ort Men å andra sidan, iKalmar, är det ju skillnad mellan nalurlig avgång och friställningar så tillvida alt den naturliga avgången sociall slår betydligt mindre hårt. Detär självklart att vi tillsammans har all anledning alt försöka skaffa fram dehär nya jobben. Därvidlag tror jag inte alt vi skiljer oss på någol säll, herrNilsson i och jag. Men här är det ändå fråga om en mycket djupgåendelågkonjunklur, som hela induslrivärlden lider av. Vi har i faktisktklarat oss bättre än de länder vi brukar jämföra oss med. Vår förhoppning ärnaturiigtvis all del skall bli ett nytt sug ute på världsmarknaden och att vårexportindustri återigen kan komma i gång och sälja sina produkler. Då skall detbli ell naluriigl lillskoll i våra förelag i slällel för naluriig avgång. Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Hen i (s)kort genmäle: säger nu att vi har samma mål, och det är ju roligt allhöra att del är sä i alla fall. Men om vi har samma mål, sä hade vi effektivastnätt det genom all lillslyrka de socialdemokraliska motionerna i den härfrågan, där vi har direkta förslag om hur vi skall organisera det samarbete somi varie fall inle har fungerai. Gång på gäng slälls de anslällda införatt ett förelag har bytt ägare, att man skall lägga ned, alt man skall göraändringar, atl man har naturiig avgång osv. Det är della som vi måste kommalill rälla med så atl vi får den naluriiga sammanvägningen mellan deföretagsekonomiska och de samhällsekonomiska frågorna. Sedansäger alt förändringar genom den naturliga avgången slår mindrehårt. Ja, de slår mindre hårt för företaget nalurliglvis, därför att manslipper ifrån de sociala bekymren. Men de slår ju inte mindre hårt för den ungagrabben eller flickan som hade tänkt all få ett jobb efler den som har slutatgenom naturlig avgång. Och situationen visar detla. Det har försvunnil 30000 arbetstillfällen inom induslrin, de flesla förmodligen genom s, k, nalurligavgång, Centerpartiel gick ut före valel och lovade alt man skulle skaffa 280000 jobb inom induslrin. Även måste ha ett vissl ansvar för altdessa jobb kommer fram. Var flnns de ? Medviss stolthet säger ni bara: Ja, vi har klarat det här genom naturlig avgång.Del har ni visst inte gjort. Tvärtom har situationen förvärrats myckel mer. Deltycker jag ni skall försöka rätta lill. Hen () kortgenmäle: Jag kan inte se atl i har anföri ett enda argumenlför atl vi behöver nya system när del gäller all hålla stal och kommuninformerade om vad som håller pä atl hända ule i näringslivet Jag har sammauppfattning som lidigare all de syslem vi har är lillräckliga. De kan i och försig förbäliras, och låt oss göra del i stället för att skapa ylleriigaretillskott i fråga om informalionskanalet Delsom egenlligen föranledde mig alt begära ordet, herr talman, var atl herrNilsson i kom lillbaka lill minskningen av anlalel in-dustrisysselsatta.Det är en ulveckling som vi har haft sedan ganska många är tillbaka. Även undersocialdemokraternas regeringstid skedde en viss tillbakagång i antaletinduslrisysselsatta. Men vad i borde säga är att denoffentliga sektorn har erbjudit tiotusentals nya arbelslillfällen. i borde också vara vänlig och påpeka, när han lar uppungdomarnas problem pä arbelsmarknaden, att där har regeringen gjort flerainsatser just för att irygga sysselsällningen, Ålgärderna har varil skiftande.Man har ökat antalet praktikplatser, man har erbjudit utbildningsplatser, manhar över huvud lagel sett lill atl de unga på arbetsmarknaden inle har lämnalssysslolösa ulan kommii in i utbildning eller produktion. Där är del lätt attpeka pä de förslag som framför alll fanns med iarbeismarknadsminisierns sysselsättningspaket för atl visa hur den nuvaranderegeringen känt sitt ansvar för de unga på arbelsmarknaden. HenCARLSTEIN (s): hade vi en bestämmelse som medgav avdrag vid laxeringen förerlagd kommunalskatt. Ursprungligen motiverades del här avdraget med atl detförelåg slora olikheter i den kommunala beskattningen och all man genomavdragsrällen uppnådde en viss uriämning. Genominförandet av de statliga bidragen för skatleuriäm-ning lillkommunerna har det skett en viss uriämning, varför moiivet för avdragsrättenförlorat i styrka. är avdragsrällen för kommunalskatten avskaffad förfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Under en övergångslid förelågräll lill schablonavdrag, men genom skattereform slopadeskommunalskalleavdragel hell med verkan fr. o, m, laxering. Närdel gäller juridiska personer, med undantag för dödsbon och familjestiftelser,gäller fortfarande räll till avdrag vid laxeringen lill statlig inkomstskattför vad man erlagt i inkomstskatt Imoiionen 1976/77:1328 har vi socialdemokrater ansett all nuvarandekommunalskatteavdrag för juridiska personer skall begränsas till två tredjedelarav den erlagda kommunalskatien fr. o. m. Vi har kopplat delhär moiionsförslagel till inrättandet av en strukturfond. Skälet till den härspeciella finansieringen, atl inskränka avdragsrällen för juridiska personer,är atl söka i den rådande ekonomiska silualionen, som kräver återhållsamhet avalla grupper i samhället. Kravenpå återhållsamhet återkommer ofta i den ekonomiska debatten. Men de har en vissensidighet, i vari fall när del gäller den borgerliga regeringens handlande. Degår i första hand ut över löntagarna. Vi socialdemokraier hävdar alt ävenandra grupper måste visa älerhållsamhel och ta sin del avutgiftsfinansieringen. Dettagäller i hög grad insatserna för alt klara strukturproblemen. En viss skärpningav bolagsbeskallningen är därför inle ur vägen. Minskar man avdragsrällen förjuridiska personer på del sätt som föreslagits i motionen 1328 medför del eninkomstförstärkning på 350 milj. kr. för helt budgetär. Vårtmoliv har främsi varil inrällandel av en strukturfond och den nämnda summanutgör i stort sett hälften av det belopp som vi ansett all fonden bör halillgång lill under startåret i har tidigareredovisal moliven för fonden och dess funktion och jag har därför ingenanledning atl gå in på den argumentationen, Skalteutskottetsborgerliga majoritet har avstyrkt moiionsförslagel, främsi av två skäl. Manhänvisar lill all näringsulskollet avslyrkl förslaget om inrällandel av enstruklurfond och man påpekar all frågan om slopandet av avdragsrällen påkommunalskatten f n, är under övervägande Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Argumentationenför avslagsyrkandet är inle särskill övertygande. När man avvisarstrukturfonden i näringsutskottets betänkande nr 35 sker det med hänvisningtill atl regeringen presenterat en rad s, k, slruk-lurpaket med storaekonomiska ålaganden från statens sida.