prot · G009119 · 1976-12-31 00:00:00 — Delenda egna inilialiv som bostadsministern lagil är det som diskuterades underfrågestunden, nämligen att man förhindrat all nu kan få diskutera deav den gamla regeringen beställda förslagen lill regler, normer och åtgärderför det befintliga bostadsbeståndet, vilket är det verkligt energislukandeområdet i landel. Del är det enda inilialiv den här myckel livskraftigaregeringen lagil på del här områdei, som skulle vara så väsentligt församhällel. Desom sysslar med riksdagslryck kallar ju regeringens förslag för"proppar". Fackmännen på delta område har infört ell nyll ord förall beieckna denna proposilion. De kallar den inle här proposilionen för"propp" ulan för "flopp". När man går igenom del härförslagei punkl för punkl flnner man alt det inte har någon substans i sig. Socialdemokraternai ulskotiet har gjorl en del ambitiösa försök all komma fram lill bättre regleroch bättre normer än de som föreslås i den -jag skulle kanske inle säga del -inle särdeles lyckade proposilionen. En del justeringar och förbättringar iproposilionen har vi gjort tillsammans och i enighet. Del är all right, del ärinle förslå gången vi gör det i civilutskottet, men det var rätt många frågorden här gången. Vihar försökt alt på en del områden få till slånd en bällre utveckling. 1974 fickvi energisparkungörelsen som ell provisoriskt arrangemang. harbosladssiyrelsen föreslagit att de lån och bidrag som ulgår genomenergisparkungörelsen skulle läggas in i den ordinarie bosladsfinansie- Dåskulle låntagare och administratörer få en författning atl arbeta med. Detskulle bli myckel enklare och myckel smidigare både för sökanden ochadministratörerna. Jagskall inle fördjupa mig i della, även om jag skulle kunna göra del. Jag skullei så fall slå rekord när del gäller all beskriva byråkrati,krångligheter, mystifikationer och obegripligheter. Han kommer här alt få ellunderbart material i det nuvarande förslaget när del skall tillämpas ipraktiken, med dessa två lånekungörelser, i den utvidgade verksamhet som vi numåste vara inne i. Bosladssiyrelsen föreslog alt alll skulle ingå ibosladsfinansieringsförordningen, och propositionen motiverade del alldelesypperligt - det finner man om man läser texten. Man väntade sig då atlregeringen skulle föreslå en sammanslagning av de här två kungörelserna lill enkungörelse. Men nej, del blev inte så! Man har kvar båda. Ja, del slårinte mycket om del i proposilionen. Det är svårt all hitta någon förklaring.Vi försökte lura ut anledningen och frågade om den. Vi har haft hearings iutskottet, som del heler på vårt ädla språk. Del enda svar vi fick var att bevara hundraprocentig belåning för alla företagskategorier såsom regelnnu är i energisparkungörelsen. Men den regeln finns ju inle i bostadsfinansieringsförordningen.Där har man olika lånegränser, numera utjämnade på den nya regeringensinitiativ och genom beslut, men ändå olika lånefinansieringsreglerför privala företag i relalion exempelvis till allmännyttiga företag. Menenergisparkungörelsen gav, som sagt, möjlighel lill hundraprocentig belåningför alla. Det var alltså skälet, sade man, lill att man måsle ha kvar den gamlaförordningen. Delär förvånande atl man inte kom på den enkla lösning som vi lyckle låg nära lillhands, men så älskade regeringen de privala förelagen på marknaden att den intefick i gång någon fantasi i det här fallet. Möjlighet all lill hundra procentbelåna energispardelen fanns del inte några tekniska hinder mot atl baka in ibosiadsfinansieringsförordningen. Det är redan på del sättet när del gällermiljölånen, så med litet mera fantasi och mindre prestige och fastlåsning vidreglerna på bostadsmarknaden hade den möjlighelen säkerligen öppnats redan förregeringen. fanns den möjligheten i vår parlimolion, vi väckte frågan iulskollel och försökte få fram en sådan lösning just för alt stimulera tillenergisparande med åtgärder vid bostadsbyggandet Deenergibeslul vi har fallal hillills har oflasi inriktats på enkla och snabbaåtgärder. Det som vi skall gå vidare med nu kräver säkerligen Slörre ingrepp ihusen. Ålgärderna vidtas då oftast i samband med ombyggnadsarbeten, somfinansieras med lån enligt bostadsfinansieringsförordningen. Då får man alltsåsöka lån enligl två förordningar med olika regler och olika innehåll. Det blirbesvärligt all hantera och svårt för den sökande - som ju oftabekymrar sig om - all vela på vad säll han skall söka lån för all få ul denbästa effekten. Jag skulle kunna beskriva del här, men liden räcker inte tillför det. Vår lanke var alt manskulle kunna fä enkelhet genom au sammanföra Hushållningmed eneigi i byggnader m. m. Hushållningmed energi i byggnader m. m. reglerna förenergisparslödel med bosladsfinansieringsförordningen. Men dogmaliken är välfastlåst. Vi har inte sådan bundenhet i sättet att se på företag. Vi är merpraktiskt inriktade och tycker att man myckel väl kan länka sig atl de enskildaförelag som vill vara med och låna lill energisparande ålgärder skall få sådanalån lill Del stör inte vår principiella inställning tillbostadsfinansieringen i övrigl, och vi lycker därför all man borde ha kunnatlösa den här frågan i samverkan. Men det gick alltså inle - tyvärr. Nuföreligger ett förslag från majorilelens sida som kommer all skapa krångel ochsom säkerligen kommer alt lillföra författningssamlingen ett tiotal flerparagrafer, därför att den vidgade verksamhet som det blir fråga om gör atl delblir rätt besväriigl atl utforma författningstexten. Jag skulle bli myckelöverraskad om man kan klara det med enklare medel än med en fördubbling av detantal paragrafer som finns i energispariånekungörelsen. Enannan finansieringsfråga - jag skall bara uppehålla mig vid dem -gällerfjärrvärmeverken. hade på initiativ av den gamla regeringentagil upp frågan om finansiering av fjärrvärmeverk, någol som vi ju alla lyckerär angelägel. Vi vel all del är svårt för kommunerna, som oftast är huvudmänför den här verksamheten, all finansiera uppförandet av fjärrvärmeverk, F, n,finns den möjligheten atl de bostäder som skall anslutas till fjärrvärmeverkelfår anslutningsavgiften belånad, men de företag som bygger anläggningen fårinle de lånen direkl, ulan de skall gå över de bosläder som skall ansluias. Delgäller bara dem som har en lägenhei eller ell byggnadsobjekl för belåning. Menell tjärr-värmeverk byggs ju alllid för ell slörre område i en förväntadbebyggelse framöver. Del måste från börian dimensioneras för en vissförsörining, och då finns de framlida husen inle ens på papperet utan bara i enplan. Då har man alltså ingen finansiering av den del av fjärrvärmeverkel somskall försöria kommande byggnation. Detförslag som verkel hade framlagt var all man skulle finansiera fjärrvärmeverkenöver bosladsfinansieringsförordningen. Det utsattes för mycken krilik. Man sadeatt ett fjärrvärmeverk inte bara försörier bostadsområden utan kanske ävenfabriker, vidare banker, varuhus osv. Man ville då inte finansiera denverksamheten med bostadsfinansieringslån, och del kan man ju förslå. Men dåhade det varil enkelt alt klyva frågan. Vi har tagil upp den tanken i moiionenoch sagl au för den del av fjärrvärmeverkel som avser all försöka bosläderskall de som har fjärrvärmeverket få låna pengar enliglbostadsfinansieringsförordningen. Då är frågan enkell och klarl löst, gynnsamtför fjärrvärmeverket, gynnsamt för dem som skall disponera det och gynnsamt förenergisparandet. Nuföreligger ett förslag där man säger att man har gjorl upp med kreditgivaren omen viss form av prioriiering. Men den är myckel diffus, och några garantier förall del skall finnas pengar på marknaden kan självfallel inle ges. Vi vel hursvårt del är för kommunerna all över huvud taget få pengar . Därför kan man ulgå ifrån att del blir rätt besväriigl förfjärrvärmeverken att klara sig i konkurrensen om de knappa medlen. Del hadevaril myckel enklare att få fram just den bilen om man hade gåll den väg somyrkas i vår motion, som vi har följl upp med en reservalion. Jagskall inie gå in på några fier frågor, även om del finns fler reservaiioner.Andra socialdemokraliska lalare kommer upp och berikar deballen, Ålgärdernapå della område var förannonserade som ell slort sleg in i ett energisnålaresamhälle. Jag lycker del här förslaget innebär på slällel marsch, I den mån manrör sig, lunkar man efter de initiativ som den gamla regeringen har tagit Manhar kallt avvisal elt samarbele och samverkan med andra partier i riksdagenför atl komma fram lill enklare, effeklivare, mer slimulerande ålgärder för allklara finansiering och bidragsgivning för den verksamhel vi nu diskuterar Jagbeklagar att det har gåll så mycket prestige i den här frågan alt vi inle kanhandskas med den på sedvanligl säll som en praklisk polilisk fråga. Meddella, herr lalman, yrkar jag bifall lill reservalionerna 1-8 i civilulskoiielsbetänkande nr 32, Hushållningmed energi i byggnader m. m. böriade sitt anförande med all tala om alt han så oftablev påmind om att vi haft en socialdemokralisk regering . Jag skall intei mitt inlägg använda det argumentet Lål mig bara uttrycka mitt medlidande medherr och andra socialdemokrater för alt de - när de nu frustar av iveratl verkligen komma i gång och kritisera den nya regeringen - då och då blirpåminda om alt det inle är så många månader sedan vi hade en socialdemokraliskregering. HerrBergmans inlägg innehöll mycket av krilik mol för atl proposilioneninte hade en annan utformning än den har. Man satt då och väntade på all fåhöra vad den socialdemokratiska politiken innehöll, som skulle vara ullryck fören högre ambitionsnivå, som del uttrycktes: mera pengar, mera ålgärder somskulle vara berättigade lill slöd och bidrag i energibesparande syfte. Men detfanns del ingenling av i den socialdemokraliska moiionen, och inte heller i desocialdemokratiska reservalionerna. Propositionen1976/77:107 föreslår åtgärder för hushållning med energi i byggnader. Förslageni proposilionen skall ses som elt led i regeringens strävan alt åsladkommaförändring av vår energipolitik, framför allt genom atl vi salsar på elteffektivare utnyujande av energin - i detta fall av den energi som används förbostadsuppvärmning. Dennya energipolitiken inriktas alltså framför allt på sparsamhet med energin ochpå ulveckling av alternativa energikällor. Målet på längre sikl är alt försökaminska ökningstakten när del gäller energikonsumtionen och atl på ännu längresikt komma fram lill atl vi inte alls ökar energikonsumtionen. För della behövsmer långsikliga åtgärder, som riks- Hushållningmed energi i byggnader m. m. dagen i annal sammanhangkommer atl få ta ställning lill. Jag tänker därför nu inle alls gå in på deålgärderna. Underlag för dessa poliliska beslut skall vi få fram arbete. Menvi behöver också åtgärder på kort sikt, ålgärder som var för sig kan tyckasvara små men som lillsammantagna kommer all ge goda effekler påenergiförbrukningen. De förslag lill ålgärder när del gällerbosladsuppvärmningen som läggs fram är exempel på sådana ålgärder. Regeringenföreslår stöd i form av lån och bidrag till energibesparings-åtgärder i lokal-och bostadsbeståndet, åtgärder som isolering, förbättring av reglageutrustningosv. Man föreslår vidare stöd och lån till ulvecklings-och experimentverksamhetsaml till experimenlbyggande. Dessutom föreslås en omfallande informalion föratl man verkligen skall få fastighetsägare och alla andra samhällsmedborgareintresserade av denna verksamhel, så all del blir ett omfattande utnyujande avde möjligheter som statsmakterna ställer lill förfogande. Dellaär ett viktigt område, eftersom av den energi som går ål lill hushåll,handel, förvallning och jordbruk används för bostads-uppvärmning. Föratl få lill stånd en ökad satsning på energibesparande ålgärder föreslås ipropositionen en höjning av bidraget , dvs. en höjning avbidragsbeloppet från 2 000 lill . Man föreslår attlOO-procentiga bidragsmöjligheter ges lill alla kategorier av låntagare. Amorteringstiden för lån kan komma atl uppgålill . Lokaler och bostadsområden kan erhålla ener-gisparstöd, osv. Civilulskollethar i sin behandling av proposilionen ställt sig bakom de förslag som jag nuhar räknat upp. Dessutom har vi understrukit yllerligare några punkter. Jagvill här nämna t ex. frågan om ny teknik. I della avsnitt har del väcklsmolioner, bl. a. en molion av och . 1 dennamotion framhålls angelägenheten av att man är öppen för de möjligheter lillenergibesparande ålgärder som en ny leknik i fortsättningen kan ge. Vi haransell det angeläget undersiryka att detla följs upp i tillämpningsföreskrifterfrån regering och ämbetsverk. Närdet gäller samlingslokalerna beslutar regeringen om höjning av bidragsbeloppettill . molsvarande förslag framläggs när det gällerprimärkommunala och landslingskommunala byggnader. Utskottet släller sig bakomdella förslag och framhåller dessulom atl regeringen i fortsättningen börkunna fatta beslut om de högsta bidragsgrundande beloppen även när del gällerde primärkommunala och landstingskommunala fastigheterna. Utskottet föreslårdessutom att kommunalförbund och försäkringskassor skall inräknas i defastigheisägar-kaiegorier som kan få lån och bidrag för energibesparandeålgärder. Experimenlbyggandetär oerhört betydelsefullt för energispararbelet Del gäller all lesla de nyaidéer som kommer fram för all undersöka om de är prakliskl användbara. Därförföreslås i proposilionen all 22 för näslabudgelår skall ställas lill förfogande för della ändamål. Det framhålls att detnär byggforskningsrådets treårsplan framläggs finnsmöjligheter lill ell mer preciserat förslag. Det föreslås atl ramarna för detvå nästkommande budgetåren faslslälls lill 20 milj. kr. De socialdemokraliskareservanlerna föreslår all anslagel skall sänkas med 5 milj, kr. Manvill visserligen använda en del av pengarna på ett annat område, men jag lyckerinte all det vitinar om att man är så särskilt angelägen om all stödja denviktiga del av energibesparingsverksamheten som ligger i all försöka ulvecklany teknik. Tvärtom förs ell litel kvirrigt resonemang om all inleskall godkänna sättet alt beräkna anslagsbehovet. Del anslag man begär skallprecis motsvaras av de ansökningar man vill bifalla. Här måste noteras attregeringen och utskoltsmajoritelen har en annan ambition än desocialdemokratiska reservanterna. Närdel gäller fjärrvärmen, som kan vara elt viktigt led i ell bällre utnyiriande avenergin, anmäls förbällringar av finansieringsmöjligheterna genom längreamorteringstider och viss amorteringsfrihei av lånetslöptid. Ulskollel har ansett att man bör stanna för de förslag som regeringenhär kommer med och inte gå vidare med de förslag som socialdemokraternamotionsvis har framfört. Liksomså är vi då inne pä frågor av kreditpolitisk karaktär. HerrBergman vet att vi har behandlat frågor med anknylning tillbostadsfinansieringen och atl vi då inle funnit skäl att låla nya ändamål kommain på den prioriterade lånemarknaden. Eftersom kapilalmarknadsulredningensförslag väntas komma , har utskottet inte funnit någon anledning attnu utvidga området på del sätt som reservanterna föreslår Jag vill dock noteraatt regeringen anför att den mycket noga kommer atl följa ulvecklingen av dennu utverkade finansieringsmöjligheten. Sedangällde del enligl vilken förfallningsteknisk metod man skall hanlera låne- ochbidragsgivningen. uppehöll sig vid detta under större delen avsill anförande. Han tyckte det var beklagligt att man inte hade valt atl föraöver alla beslämmelser till bostadsfinansieringsförordningen. Vi har vid vårbedömning inom ulskotiet kommit fram lill ati såväl majorilelen somreservanlerna egenlligen önskar en samordnad ärendebehandling. Del finnskomplikationer i båda systemen, både i det som socialdemokraterna förordar ochi del som propositionen innehåller och som majoriteten har anslutit sig lill.Det skall bli en administrativt sammanhållen behandling, utförd avbosladslänemyndighe-ten, liksom elt samordnat ansökningsförfarande förlåntagarna. Civilutskollel har påpekalvissa saker, t. ex. all besvärsreglerna ändras så alt regeringen blir sislabesvärsinstans i dessa ärenden. Vi understryker också atl regeringen har attmeddela de ytteriigare föreskrifter som kan erfordras för alt få syslemet allfungera smidigt. Därför tror jag au reservanternas farhågor inle ärberättigade. Sedan gäller det ambitionen uttryckt i pengar. Totalt ställs 500milj. Hushållningmed energi i byggnader m. m. Hushållningmed energi i byggnader m. m. lill förfogande.Socialdemokraterna vill göra gällande att det inte innebär något förändring avambitionsnivån. Den är ungefär densamma som den nivå den gamla regeringenarbeiade efter. Den senasie budgeten, alltså den vi nu arbetar efler,innehåller ett anslag på detta område på totalt 326 milj. kr. En uppräkning haralltså sketl med ungefär 175 milj. kr Dessutom föreslär civilutskotlel att detsom blir kvar av anslagel för innevarande budgelår skall av de lånebeviljandemyndigheterna få las i anspråk under nästkommande budgelår. Det belyder alt vikommer all arbela med ell belopp som ligger belydligl över 500 milj. kr. Det ärdärför en ökning av anslagen med . Sedanär del ju angelägel atl framhålla det som står i proposilionen, nämligen alt medelkommer att ställas till förfogande så att del blir möjligl atl genomföraenergibesparingsarbeiel så långl som lekniska möjligheter och ekonomiskaresurser förslår. Del är ju delsamma som alt ullala att man kan återkomma närdet gäller medel till denna verksamhet. Jagvill notera, som jag gjorde inledningsvis, att det fanns inget förslag från desocialdemokratiska reservanlerna om i praktiken utökad verksamhel. Delföreslås inle mera pengar lill ändamålet. Med dessa ord ber jag atlfå yrka bifall lill utskottets hemställan. () kortgenmäle: Del är alldeles riktigt som säger all vi inle har begärtmer pengar. Vi lycker au det räcker. Vi lyckle alt det räckte också,och vi tycker all del förslag som vi nu har står i god samklang med förra åretsanslagsramar. Det har vi utvecklat i motionen, och utskottsmajoriteten har inteförsökt att vederiägga det. Hade vi fört fram elt svagt malerial så hade visäkerligen fått en avhyvling i utskottets yttrande, men det har vi alltså intefått Jag log det som ell tecken på all del här var saker som vi egenlligen varöverens om, fasl ni inte kan uttrycka det så klarl som vi kan göra. Orsakentill att jag för fram krilik är ju all har varit så kolossaltkritiskt på den här punkten mol alla andra partier och velal slå sig för sittbröst, höll jag på att säga, men del kanske man inte bör säga med lanke påkönstillhörigheten hos den som främst varit förespråkare för centerpartietsuppfattning i den här frågan. har ju sagt sig vara del parti som villsatsa mest, men när man får möjlighet att satsa anslår man inga pengar utöverdet som krävs för mindre justeringar och för prisförändringarna, som är myckelkraftiga på det här området. Det vill jag klart säga ut. Attvi vill ge 5 miljoner mindre lill experimenlbyggen har sin enkla förklaring. Vitrodde all 22 miljoner var elt väl uträknat belopp, men när vi skrev vår molionhade vi inle fått vela om detta motsvarade ärenden som förelåg till avgörande.Vid den utfrågning som sedan skedde fick vi klarl för oss att det finns inteprojekt som svarar mol de 22 miljonerna, vilkel vi ju föriells all tro. Skallalla 22 miljonerna las i anspråk måste projekten finnas så att säga isinneväriden, för det lar räll avsevärd lid atl fåfram ett ärende så långt atl medel kan las i anspråk av anslaget för näslabudgelår. Byggnadsverksamhetspecielll om den skall vara experimenlbelonad, sätts inte i gång över en natt.Även om idéerna kommer snabbt så lar det sin tid att utforma dem. Därför tycktevi att det fanns anledning att minska beloppel med 5 miljoner. Ingen kunde jusäga all projekten stod vid dörren och pockade på att bli insläppta. Delhar talats om ambitionsnivå, och det låter väldigt vackert. Men när denna nivåinte svarar mot verklighelén så är del bara fråga om fesllal, ingenling annat.Vi lyckle all del var vikligare all informationsverksamheten, som är mycketkrävande, fick slörre resurser och alt de som svarar för den fick besked nu omde medel de kan förfoga över. Vi ansåg del alltså inte nödvändigt alt anslåmera pengar totalt sett ulan alt del i stället kunde göras en omdisposilion. Hushållningmed energi i byggnader m. m. HenMATTSSON (c) kort genmäle: När del gäller anslagen konstaterar jag att den lidigare regeringenanvisade 326 miljoner men alt den verksamhel som bedrivits inte har förbrukatde anslag som stått till förfogande. föreslår den nya regeringen ell fiertalolika ålgärder som kan komma in under låne-och bidragsbestämmelserna. På detsättet räknar vi med all verksamhelen skall få slörre omfattning, och vi räknarockså upp anslagen. Som jag sade i mitt första inlägg, finns det dessutommöjlighet att späda på anslagen ytterligare genom den utfästelse som görs ipropositionen. Jag går inle in på informationsverksamheten, eftersom andrakommer all la upp den diskussionen. Lål mig belräffande experiment säga all denredovisning som lämnades av i och för sig är riklig. Men när detgäller den här typen av speciella byggen, där man vill prova ny teknik osv.,vore del väl litet för restriktivt om man skulle begära - före det all mansläller anslag lill förfogande - alt alla ansökningar som skulle kunna bifallasoch som gäller utvecklingsbara projekt skulle vara inne innan anslagsbeloppetberäknades. Man måsle utforma det på ell sådani sätt att man har uirymme förett aktivt engagemang för all få fram den här lypen av verksamhet som kan geoss goda erfarenheter, vilka vi kan använda i energibesparingsarbeiel iframtiden. () kortgenmäle: Jag skall inte använda kammarens tid lill all gå in på de olikabeloppen. Del hela finns beskrivei i parlimolionen, i reservalionen och iutskottsbetänkandel, och jag hänvisar ledamöierna lill att titta där, så kan dese att del reellt inle är någon högre nivå på del nya budgetförslagel än på detsom gäller . Belräffandeansökningar lill experimenlbyggen har jag aldrig sagt eller drömt om all detskulle finnas färdiga ansökningar. Men del måsle finnas idéer i sinnevärlden,kända av någon som varil med och utformat för- Sådana finns detinte. Vi hade hearings i utskottet De som svarade för beloppet 22 milj. kr.kunde inte ge någol som helsl underiag, inte ens i form av idéer och uppslag. Men vi vet attfolkbildningsorganisationerna pockar på pengar i de- Hushållning med partemenlet för atl göra i ordning kursmaterial och informationsmaterial eneigi i byggnader förden sludieverksamhel man vill ha i gång under kommande säsong. m. m. Den verksamhelen är ju viklig för oss alla, men organisalionerna har små medel lill förfogande,Hillills har de bara fäll besked om bidrag som ligger så lågt atl detillsammans totalt inle får mer än vad bara elt av studieförbundenfick förra gången. Då har man ändå inte tagit bättreän till del oredovisade behovel bakom experimentbyggena. Hen () kortgenmäle: Jag iror inle all det är någol problem med de 22 miljonerna. På deallra flesla områden som gäller forskning och utveckling är del ivärlom så atlanspråken och ansökningarna om bidrag som regel vida överstiger vadmyndigheterna har möjligheter all bevilja. Närdel gäller ambilionsnivån malt i pengar vill inte godkänna alt delär någon skillnad på 326 miljoner och 500 miljoner. Han måtte ha en särskiltsnabb inflationslakt. Utöverden skillnad på omkring 175 miljoner som finns har utskottet lagt till denreservation som kan väntas på anslagel innevarande budgetår, istorleksordningen 25-50 milj. kr. Därtill kommer utfästelser om ytterligareanslag. Altdel inle skulle vara någon skillnad i ambition i praktiken, uttryckt imiljoner, är någonling som bara försöker tro på genom all gång pågång upprepa del. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren atl uppskjuta den fortsatta överläggningen om detta belänkande lillkl. §18 Anmäldes och bordlades Molioner 1976/77:1613 av herrPalme m.fi. 1976/77:1614 av herrarWachlmeisler i Slaffanslorp och med anledning av proposilionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m.