prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — Enannan sak som gör frånvaron av en utblick mot det större arbetet ännu meruppseendeväckande är alt den här propositionen är den nya regeringens förstameningsyttring på planeringsomrädel och all den i liden kommer mycket nära denaviserade departementspromemorian om bygglagstiftningen. Tystnaden på den härpunkten kan tolkas så all man fortfarande inte har någon mening om principernaom bygglagarbeiel eller - alternativt - att propositionen inte passar in iprinciperna. Jag vill gärna än en gång stryka under att arbetssättet är minstsagt uppseendeväckande. Enannan huvudinvändning är all förslaget läggs fram utan remissbehandling ochutan lagrådsgranskning. Samtidigl som man levererar ett lagförslag där försöktill sakmoliveringar blandas med ett allmänt tyckande talar man om behov avenkla regler på detta område. Vi socialdemokrater har i utskottet lyckats fåtill stånd en hearing, där tjänstemän som praktiskt sysslar med de härfrågorna i olika sammanhang fått höras. Deras synpunkter har varit i alltväsentligt negativa. Vad som sagts i det sammanhanget lyder på atl en vanligremissomgång skulle ha fått en förödande effekt på regeringsförslagel. Är delrent spel atl avstå från remisser därför alt man gör bedömningen atl utfalletkan bli negativt? Del tycks heller inte ha varit tal om någon lagrådsremiss. Ensådan borde ha klargjort förslagets förenlighet med allmänna principer ur mångaaspekter och likaså ha belyst förslagets konkrela innebörd. Nuhar vi etl förslag lill lagtext kombinerat med ett ordsvall, ur vilket del ärmyckel svårt atl sortera ut några egentliga lagmoliv. Del blir inte lätt atttillämpa den här lagstiftningen. Alla svårigheter har man skjutit ifrån siglill framtida allmänt tyckande. Varförhar det nu varit så bråttom med det här förslaget? Skulle del kunna vara någonfara med att ta ställning till frågorna i ett senare och större sammanhang?Beror brådskan verkligen på den missuppfattning av verkligheten sompropositionen röjer? Man säger där atl planmyn-digheierna envisas med atl följaskriven lag och uppenbarligen inte vill rätta sig efter partipolitiskauttalanden. Del tycker jag att länsstyrelserna m. fl. gör alldeles rätt i. Viskall inle ha smygändringar av lagar. Men även om vi inte skall ha del så är jufaktiskt dispenser inte så sällan förekommande som man tycks tro. Det är ellinstrument som används i myckel stor omfattning och som myckel väl räcker förall lösa problemen när del är aktuellt. Detsagda för in på motion. Med de yrkanden om uppskov och avslag somjag har finns det inle anledning aU ta upp den närmare. Jag vill dockkonstatera all , ,, är ense med oss reservanter om attförslaget inte borde ha framlagts. Jag kan kvittera med all den lösning somhennes moiionsförslag anyjsar under alla förhållanden är bättre änpropositionens och klarare ulirye,ker vad det kan vara fråga om. Anäring i -lagen, m. m. Ändringi byggnadslagen, m. m. kan man fråga sig vad syftet med propositionen egentligen är. Det kan intevara atl infria löften om enklare regler för glesbebyggelse - propositionen gäller jutätbebyggelse, och f ö. är glesbebyggelsereglerna enkla som de är. Det skulle därför kunna vara ett försök alt allmänt göra byggnadsloven mer planlösa, om jag så får säga. Är meningen alt påverka bebyggelsen sä alt vi får en slörre andel spridd bebyggelse tycker jag all det bör sägas klart. 1rättvisans namn får del medges att ett försök till förklaring finns ipropositionen. Man säger där atl begreppet tätbebyggelse är svårförståeligt -och visst är det så i många fall. Men när man tror sig förenkla della genom attinföra ytterligare etl begrepp - "tätbebyggelse av mindre omfattning"- blir logiken litet svår att förslå. Del nya begreppet är inle heller särskilllättförståeligt. Och inle blir del bättre av att man i propositionen helt glömtbort atl definiera del. I stället lämnas en mängd exempel på situationer, där mankan tänkas ge byggnadslov utan krav på plan - men det är ju i sig en definitionav en mindre krets av byggnadsfall. Vi får i stort sett i huvudfrågan baraantydningar - och det är ett säll att skriva lagmoliv som är uppseendeväckande. här sammanhanget vill jag också ta upp - för alt eventuellt få etl svar -frågan om vad som är förslagets egentliga räckvidd. Vi har en del begränsningarangivna: det skall inte vara tal om atl utöka ett planområde, inle heller ombetydande nyexploatering. Del är begränsningen i den fysiska riksplaneringen -i vart fall när det gäller jordbruksmark. Det får inle vara tal om ettframtida behov av "gemen-samhetsanläggningar" - jag utgår från menar gemensamhels-anordningar - m. m. Men - överalll ligger en hänvisninglill lokala bedömningar. Hurgår det nu med tolkningen i ell besvärsärende? Om kommunen säger nej medhänvisning till atl man inle tycker all det är fråga om tätbebyggelse av mindreomfattning kan ju markägaren besvära sig och få ärendet prövat av regeringen påbostadsminislerns föredragning. Är det som motiven lilllagförslagel i denna del skall skrivas - i punkter allteftersombehovet uppkommer? Detsamma gäller kom munens valfrihet all kräva plan, även om den anser alt lälbebyggelsen är av "mindre omfalining". Det här är ell synnerligenoiillfredsställande säu att stifta lag. Den uppmärksamhet som propositionen fått som ett exempel på sällsynt dålig lagstiftning är berättigad. Jaghade inle tänkt atl i den här argumenteringen ta upp alla erinringar man kangöra mot lagförslaget - de argument som åberopats i reservationen och som härtagits upp av mig är tillräckliga för ett avslag eller ett uppskov. En punktlill är dock så principiellt viktig atl jag inte kan förbigå den. Den gällerden syn på planeringsprinciperna som röjs genom lagförslagen. Förmin del har jag trott atl tidigare enhälliga uttalanden som gjorts om öppenheti planeringen var accepterade och klara. Så fort del gäller läibebyggelse somhär är del ju fråga om ett intresse inle endast för grannar och sakägare utanför många personer. föreslås en ordning som t. o. m. kan ställa en direktberörd granne utanför sammanhanget. Bygglagulredningenhade öppenhetskravet klart för sig. Man gick så långt att del skulle gälla ävenför glesbebyggelse - kärnan i denna tanke var att man skulle ställa ut även ettså enkelt planförslag till offentlig granskning. Här får vi nu en ordning därbyggnadsnämnder utan ledning av klara lagmotiv skall lycka någonting - sedankan överinstanserna få lycka någonting om fastighetsägaren inte får sin viljaigenom. Hur går del här ihop med lidigare grundtankar om en öppen planering? Ipropositionen ingår också etl förslag om alt sänka taket för kommunens ansvarför bostadslån. Förslaget innebär att kommunens ansvar inle skall vara större,om staten måsle släppa till bottenlån också. Den här ökade statliga insatsenblir aktuell i första hand när ett hus har sådan placering att bankerna tvivlarpå dess kreditvärde. Jag gör ingen invändning mol principen alt staten skalllåna ul dessa extra pengar för att kommunen skall kunna fullfölja sinplanering. När del emellertid är kommunen som fattar del beslul som kan kostastaten mera pengar är det väl inte mer än rätt att man tar en mindre del - 4096 - av ansvarel för också de statliga extra pengarna. Vi föreslår därför attreglerna skall vara oförändrade. Jag vill påpeka atl också en gångstod bakom den ordning som gäller. Vihar slutligen reserverat oss även mol motiven för del enhälliga avslaget på denmoderata motionen. har konsekvent försökt hävdaatt koncentrerade stugbyar är ett avsett resultat av den fysiskariksplaneringen. Del är inle någon som i koncentrerad fritidsbebyggelse sergenerella lösningar. Därför har vi i reservationen 5 anselt oss böra erinra omvad som sagts från vårt och riksdagsma-jorilelens håll i den här frågan. Det ärobestritt att kommunerna i vissa fall halkal efter i fråga om planeringen förfrilidsbyggande - lål oss då i stället se till att man kan komma ifatt behoven.A andra sidan är inte heller fritidsbebyggelsen i samlad form alltid någotnegativt. Det finns många exempel pä lyckade sådana satsningar - ett byggandesom möjliggjort för många att få ut mer av sin fritid. Jag yrkar bifall lill de reservationer som fogats till betänkandet.Del innebär bl. a. atl jag i första hand yrkar avslag på lagförslagen och attjag i andra hand yrkar att behandlingen av dem uppskjuts lill nästa ,då de kan ses mol aviserade lagsliftningsförslag i övrigt. Uppskovsyrkandetskulle i huvudsak tillgodose också intressen bakom motion. Ändringi byggnadslagen, m. m. (vpk): I den vpk-motion, nr 1576, som behandlas i detta betänkande har vi bl.a. ifrågasatt om förslagen i propositionen över huvud taget kan ansesmeningsfulla även med de värderingar som propositionen redovisar. Hell klart ärenligt vår mening atl fru bostadsministerns kommentar i anslutning lill atlpropositionen presenterades - nämligen atl 13 protokoll 1976/77:138-139 Ändringi byggnadslagen, m. m. det här är fråga om enmyckel efterlängtad reform av byggnadslagstiftningen-innebaren viss överdrift,i vart fall om man menar alt kommuner och andra berörda skulle se den somefterlängtad med dessa ur sill siora sammanhang lösryckia förslag. Mycketefteriängtade kan förslagen i propositionen möjligen vara av moderatasamlingspartiet, som i en fri gles-bebyggelseräii ser möjligheten till höjdamarkpriser och som ser förslagen som ett steg i sådan riktning. Detär inle rimligt atl nu skall la ställning till förslag ochlagändringar som har ell direkt samband med etl aviserat lagförslag lill nybyggnadslagstiftning, som enligt uppgift skall gå ul på remiss. Avserman med förslagen i propositionen alt bl. a. påverka utformningen avkommunöversiklerna i viss angiven riktning, kan elt sådanl syfte tillgodoses påbetydligt enklare sätt än genom denna lagstiftning. Det är svårt att se hur ettgenomförande av propositionsförslagen nu skulle underiätta den kommunalaplaneringen och den praktiska hanteringen ute i kommunerna. Vilket byggande ärdel som kommer i kläm och som får lättnader i de nya regler regeringen ochutskottsmajorileten vill införa? Vilkakommuner som vill få lill stånd en sådan bebyggelse som del talas om som motivför förslagen är det som inte kan genomföra den bebyggelsen ? Såvitt jagvel är det inga större svårigheter att få fram dispenser eller planer ide fall en kommun vill genomföra bebyggelsen. Jag har ofta befunnit mig i den situationen atl jag kritiserat atlolika utskoltsmajoriteter inte funnit anledning att bifalla eller inslämma imotioner från vpk - men har utskottsmotiveringen då varit enhänvisning lill pågående utredningar, väntade utredningsförslag eller kommandeförslag till lagändringar på del område molionerna berört. Del har dä intevarit ovanligt alt man hänvisat jusl lill motionsförslagens samband medaviserade lagförslag. föreslår regeringen lagändringar som har elluppenbart samband med etl aviserat slörre och mera genomgripande lagförslag,som dessutom ligger nära i tiden, ja, så nära i liden all någon tids väntaninte menligt kan inverka på de långsiktiga frågor det här oftast handlar om. Idet lägel är del naturligt alt man ställer sig frågan varför regeringen , mereller mindre panikartat, absolut vill genomföra vissa ändringsförslag i byggnadslagstiftningen.Tillåt mig tvivla pä talet om mycket efterlängtade och brådskande reformer sominte kan anslå lill en gemensam genomgripande behandling. Läl mig uttrycka denmeningen att det här mera handlar om manifestaiioner, ett slags ge igen-iver somrevansch för tidigare nederlag som man har svårt all smälla. Del förefaller somom del här är fråga om alt söka utnyttja del nya läget i , i ensituation där man från och sida nu lyckats pressafolkpartiet från vissa tidigare uttalade meningar. Som vi i vår partimotionpåpekat finns det myckel i propositionen som tyder på avsikter altpåtvinga kommuner, som inte är överens med de förslag som förs fram, att godtavissa förändringar. Tanken är tydligen den all om kommunerna inte lyder iförsta omgången skall ärendet kunna föras vidare till regeringen, som då ipraktiken skulle kunna lämna byggnadslov mot kommunens vilja under åberopandeav atl man måste följa lagen, och uttalade s. k. lagmoliv. 1propositionen har regeringen, och i utskottsutlåtandet den borgerligamajoriteten, framställt förslagen å ena sidan som mycket angelägna och som omdet vore betydelsefullt atl de borgeriiga förslagen genomförs, utan all avvaktaett samlat lagförslag. Man har då ställt in förslagen som elt led i någol slagsdecentralisering eller slruklurfrämjandé i största allmänhet. Å andra sidansöker man tona ned del hela så att förslagen inte skall framstå som särskillgenomgripande och gör gällande att det inte handlar om några väsentligaförändringar. Ettgenomförande av förslagen skapar säkerligen en del praktiska problem vidhanteringen av olika ärenden för planerare och beslutsfattare både på kommun-och länsnivå. Del kräver atl den kommunala översiktsplaneringen anpassas lillde krav som lagförslagen ställer. För alt man skall få byggnadslov måste judessa i någon mån vara förankrade i resp. kommunöversikter. Då kommunerna gjortdessa översikter har man rimligen inte kunnat förutse de lagändringar som nuföreslås träda i kraft redan om ungefär en månad. Ipropositionen görs gällande att man i olika kommuner inte skulle följabyggnadslagen och atl detta i och för sig motiverar en lagändring redan nu.Detta påstående är, såvitt jag kunnat finna, dåligl underbyggt, för atl inlesäga felaktigt. Trots alt lagstiftningen är sådan som den är, sä tycks det intevara särskilt svårt eller krångligt med dispensförfarande. I många fallbeviljas enligt vad jag inhämtat upp lill 50 96 av byggnadsloven i formav dispenser. Som framgår av utskottsbetänkandel har f ö. inte mindre än 83 96av alla landets kommuner dispensräll för tätbebyggelse. Beträffandekommunernas ansvar för förlust på bostadslån kan propositionens förslag om altlåta staten bära en större del av ansvarel för eventuella kommunalamissbedömningar synas vara elt positivt förslag. anges inle några närmaremotiv för förslaget i denna del. Man har dä svårt au frigöra sig från intrycketalt man framför förslaget för alt kassera in sympatier från dem som harekonomiska och andra intressen av en medveten inriktning på en väsentligt ökadsmåhusbebyggelse i glesbygd. Det bör noteras alt , som lidigareställt sig bakom nu gällande regler, sprungit ifrån dessa, förmodligen som etlnytt offer på regeringsaltaret. Jaghar med intresse noterat all socialdemokraterna genom del aktuellaställningstagandet och motiveringarna i sin motion och sina reservationer tillbelänkandet nu närmat sig en gammal vpk-slåndpunkt beträffande småhusbyggandetoch dess ekonomiska konsekvenser för samhället. Jag hälsar detta medtillfredsställelse. Änäring i byggnadslagen, m. m. Ändringi byggnadslagen, m. m. Eftersomden socialdemokratiska molionen har samma yrkanden om avslag påpropositionsförslaget som vpk-motionen, och då dessa motioner följs upp ireservationerna lill betänkandet, har jag inget särskilt yrkande utan yrkarbifall till reservationerna fogade till civilutskoltets betänkande nr 35. HenMATTSSON (c): De inledande anförandena av och hade detgemensamt all man ansåg att den nuvarande lagen är etl under av klarhet och atlden inle har någon som helst styrande effekt på kommunalplanläggning eller påkommunal byggnadslovsgivning, medan del lilla tillägget som föreslås ipropositionen 122 i 5 >; nästan skulle ge elt otillbörligt utrymme åt enstyrning av kommunerna. Jag kan inte karakterisera det här annat än som ettutslag av de obolfärdigas förhinder. Man tycker illa om motiven till ändringenav byggnadslagen som skulle underlätta möjligheterna lill bebyggelse iglesbygd. 1bilagan till propositionen 122 lämnas en utförlig redogörelse för utvecklingenav de bebyggelsereglerande bestämmelserna i byggnadslagen och framlill . Speciellt behandlar man riksdagsbeslutet under 1970-tale;. Det var jugenom beslutet , med anledning av propositionen 118, som infördesådana ändringar i byggnadslagen all bestämmelserna om vad som skulle anses soms. k. tätbebyggelse skärptes. Tolkningen av lagen i nu gällande lydelse harfaktiskt gjort det möjligt atl varje tillkommande bebyggelse i hela kommuner -även kommuner med starkt inslag av jord- och skogsbruk - är atl anse såsomtätbebyggelse. har gjort uttalanden både 1975 och 1976 där man ställtsig positiv till den s. k. glesbebyggelsen och sagt den vara den enda lämpligabyggandeformen i stora delar av landet. För atl bättre framhålla dettabeställde av regeringen ändringar i byggnadslagen. Del är dennabeställning som regeringen nu har effektuerat genom atl lägga frampropositionen 122. Det är alltså inte etl utslag av någon sorts revanschlustsom talade om, utan tvärtom så alt man har effektuerat eltmajoritetsbeslut av . Gränsenmellan tätbebyggelse och glesbebyggelse är svår alt definiera. Del är rikligtsom säger att reglerna för glesbebyggelse är enkla - men först närman preciserat vad som är att anse som glesbygd. Det som är svårigheten, medden utformning som byggnadslagen har sedan den , är alltsågränsdragningen mellan vad som skall anses som tätbebyggelse resp. glesbebyggelse.1 dag kan , om den anser all det är tätbebyggelse, beviljadispens för ell byggnadslov så atl man alliså kan uppföra bostadshus,fritidshus eller liknande. Även kan i vissa områden vara deninstans som beviljar dispensen. Propositionens förslag förminskar de områdendär tätortsbegreppei skall behövas tillämpas och gör del lill etl normaltförfaringssätt alt byggnadslov kan beviljas av efter denprövning som också fortsättningsvis skall föregå varje form av bygg- Detta tycker vifrån ulskottsmajoritetens sida är väldigt angeläget alt framhålla. blir delalltså normalt alt få byggnadslov, inte ell undanlag som tillåles genom attkommun eller länsstyrelse tillämpar dispensmöjligheten. Dennu aktuella ändringen i 5 i; i byggnadslagen skall självfallet inle ses somnågon slutlig utformning av byggnadslagen i del här avseendet, utan den kommernaturiiglvis sedan atl påverkas av den översyn av byggnadslagen som pågår. FruLandberg talar om en osäkerhet därför atl förslaget inte överensstämmer medprinciperna i byggnadslagstiftningen. Jag tycker inte det är någon bärandeinvändning. Del räcker med att gå lill regeringsdeklarationen för alt finnaall den nuvarande regeringen har en positiv inställning lill en utökadmöjlighel atl bygga i glesbebyggelse och mindre tätorter. Därför kan jag inlefinna all den ändring som görs skulle vara något hinder för fortsatt arbetemed revisionen av byggnadslagen. Tvärtom anser vi från utskoltels sida atl detförslag som regeringen har framlagt fyller elt i stora delar av landet käntpraktiskt behov. FruLandberg var också kritisk emol atl man inle hade remissbehandlal del härförslaget. Det är ju inte fråga om någon ny princip, utan fråga om vilkenomfattning tolkningen av begreppet tätbebyggelse skall ha. Som jag lidigare harsagt förminskar man de områden där tätbebyggelse kan anses råda. Det har därförinte funnits någon anledning att göra den omfattande remissbehandling som fruLandberg pläderade för. Jagnämnde att man i statsråds-och riksdagsuitalanden har slällt sig positiv lillglesbebyggelse som en normal företeelse, som inte skall motverkas. Detta harvi ju i de andra partierna uppfattal så atl vi har varit eniga om frågan under1975/76 när dessa uttalanden har gjorts. När nu socialdemokraterna reagerar såhäftigt mol den föreslagna ändringen i 5 i?, frågar vi oss om det har varit eltfel från socialdemokraternas sida. Är del så att man gärna ser svepandepositiva ullc.landen i statsrådsprotokoll och riksdag om bebyggelse i glesbygdmen säger nej lill varje ändring av byggnadslagen som ökar de praktiskamöjligheterna alt genomföra della önskemål? Socialdemokraternahar nu tvingats bekänna färg. Motstånd mot bebyggelse i glesbygd demonstrerasöppet. Utskotlsmajoriteten har använt uttrycket atl kritiken röjer etlfrämlingsskap inför varje tanke på att underiätta en spridning avbebyggelsemönstret och inför problemen utanför de koncentrerade tätorterna. Jagvill för min del gärna hoppas atl del inle är så ulan atl det mera är etlutslag av den nya oppositionslinjen alt opponera mot allt vad regeringenföreslår. Är min förhoppning riktig, så kan vi kanske efter en kortare karenstidkomma åter till en gemensam positiv inställning lill ökad bebyggelse iglesbygd. Sedanbara några ord om inverkan på de kommunala bedömningarna. Del verkar precis somom man genom delta tillägg i 5 byggnadslagen skulle ha infört nyabesvärsgängar osv. Även finns naturligtvis precis dessa möjligheter altanföra besvär över vägrat byggnadslov från Ändringi byggnadslagen, m. m. Ändringi byggnadslagen, m. m. byggnadsnämnd och atl gävidare med besväret lill regeringen. Prövningen måsle även med nu gällandebyggnadslag till slut göras av regeringen. Det är alltså inle fråga om någonsom helst ändring i den situationen. Beträffandeändringen av del kommunala borgensansvaret vill jag säga att vi tycker det ärrikligl atl del åtagande som kommunerna skall göra gentemot staten är likarlat.Det innebär ju inie alt man minskar den egentliga risk som kommunen tar. Om delskulle uppstå förlust på etl bostadslån i elt område där det statliga harmåst fördjupas, så är det kommunen som lar risken. Förlusten för staten, om delskulle uppstå någon sådan, är ju de pengar som har den sämsta förmånsrätten,och det är de pengar som kommunen går i borgen för. Därför finns det ingenanledning att ha högre belastning av ansvaret formellt på de kommuner somligger i områden där man måste tillgripa fördjupning av statslånet. Det förslagsom regeringen nu framlägger i propositionen tycker vi är rikligl. Jag ber, herr lalman, atlfå yrka bifall lill utskottets hemställan. FruLANDBERG (s) kort genmäle: Det är verkligen etl mycket allmänt hållet försvar för propositionensom för fram, och jag förslår honom. Del kan inle vara lätt attförklara bort den här propositionen. Är det inle sä, i ärlighetens namn, atlman i känt sig tvingad alt prestera i varje fall någontingpå byggnadssidan för alt komma ifrån den gamla borgerliga beställningen på nyalagmoliv till dispensfrågorna? Förmin del tar jag allvarligt på den här lagstiftningstekniken och är oroad. Desom skall tillämpa en sådan lag kan inle få del lätt. Varför ärdet så brått med lagstiftningen? Det måste jag fråga igen. Det är ju inle långtid kvar tills det utlovade slörre lagförslagel kommer. Varför är det så bråttnär riktlinjerna i kommunöversikterna inle är skrivna för den här situationenulan först kan påverkas? Byggnadsnämnderna kan väl i varje fallinle ulan vidare sätta sig över de av kommunerna antagna riktlinjerna. Del ärunder alla förhållanden de riktlinjerna som skall ligga i bollen förhandlandet. Eller tänker man tolka om riktlinjerna också efler besvär? Varför är del sä brått när all erfarenhet visar atldispensgivningen fungerar ganska bra? Varför är det så brått när avkommunerna har delegerad dispensräll? Hen (vpk) kongenmäle: Jag hade kanske väntat mig att något skulle bemöla demycket konkrela invändningar som jag framförde i mitt anförande mol att man nuvill anta de här lagförslagen. Om det möjligen kan underlätta för lämna ell besked villjag upprepa några av invändningarna i frågeform. Harinie förslagen ell uppenbart samband med del aviserade större lagförslaget?Hade del i så fall inte varit rimligt att avvakta den behandlingen i ställetför alt plocka fram bitar på det här sättet? Jagvill vidare fråga om det inte är sä, , all lagförslagen inte fårnågon praktisk effekt förrän den kommunala översiktsplaneringen har anpassatstill de krav som lagförslagen ställer. 1det sammanhanget vill jag återkomma till vad jag lidigare var inne på, nämligenatt det syfte som man säger sig ha haft, att få enklare regler för vissbebyggelse, kanske inte håller streck inför en praktisk situation. Då måsteman ju tillföra en massa nyheter gällande den kommunala praktiska hanteringensom gör att del blir ganska besvärligt.