prot · G00942 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi vågar inte la itu med det problemetriktigt. Även miljöförstöringen i luften är en bidragande orsak. På teknikens områdetar vi fram nya båtar som rusar fram på våra och förstör otaligabiologiska arter, vilka har svårl att åter utveckla sig. Vi har vissa lagar motdelta, men hur används de lagarna av de myndigheter som har all bevaka dessaområden? De används för dåligt. Delarav fågellivet håller på atl försvinna i vårt land och i hela världen. Vi jagaregentligen fel arter . Vi jagar arter som vi tycker det är fint ochvällovligt atl äta och även angenämt att stoppa i oss. Och glömmer vi artersom det är för gott om och som utvecklas i för hög grad, vilket förstörbalansen i naturen; t. ex. kråkor, skator, etc. Vissa djurarter är på väg altförsvinna. Människorna borde vara mer delaktiga och engagera sig mer i arbetetpå att hitta vägar för att klara vår miljö. I ett, som vänsterpartietkommunisierna säger, kapitalistiskt samhälle, dvs. ett samhälle som vårt, kanmänniskorna genom sin frihet opponera och skapa möjligheler att förbättrasituationen. I ell slutet samhälle, som och andra har talat om,kan man inle lösa problemen på samma säll. Där får naturen stå tillbaka församhällets inlressen. Det är alltför väl omvittnat. Jag är inte bara pessimistisk, men jag vill framhålla atl synpunkternapå miljön måste åtföljas av fiera praktiska åtgärder än som f n. sker. Jag haringet yrkande. Miljövårdspoliliken,m. Frågan om förbud mot freongas såsom drivmedel i sprayer väcktes förstagången i min motion 1975:1531. Med viss positiv skrivning framhöll utskottetatl regeringen eller produklkonlrollnämnden, om det är av särskild belydelsefrån hälso- och miljöskyddssynpunkt, kan förbjuda hantering med eller importav hälso- eller miljöfarliga varor. Med hänsyn till de möjligheter som fannsföranledde motionen ingen ytterligare åtgärd. Freongasenär inte oundgängligen nödvändig såsom drivgas. Flera andra lekniska alternativfinns. I många fall går del all använda luft. Därmed är freongas en lyxproduktmed skadeverkningar, ett drivmedel som vi kanske helt kan avvara. 1976återkom jag med motion, då tillsammans med flera andra ledamöter. Motionerväcktes dessutom av representanter för samtliga partier, vilka på olika sätttog upp frågan om freonernas användande. Entid ansågs farhågorna något överdrivna, men ser man åter lika allvarligt påsaken som en del forskare redan lidigare gjorde. Miljövåidspoliti-ken,m. påtalar atl den ökadeultravioletta strålning som uppkommer om ozonlagret förtunnas påverkar främstögon och hud, atl del rör sig om såväl akuta som kroniska skador och att delredan nu förekommer ganska svåra fall av hudcancer. Enligt forskarna är dethögst troligt all den ökade ultravioletta strålningen svarar för största delenav de skadliga förändringarna. En ökad genomsläpplighet för denna strålningskulle skapa än siörre problem. Allarisker är inle helt klarlagda, exempelvis inte vilken inverkan en ökadstrålning skulle få på organismerna i vår omgivning och hur växterna skullepåverkas, Itvå stater i har förbud införts. Tio stater med sammanlagt 53 miljoner invånarebegär nu i en gemensam aktion att areosolsprayerna skall tas ur marknaden. Devanligasle areosolsprayerna är de som går under namnet freongaser. Eftersomingel biologiskt liv på jordytan är möjligt utan del skyddande ozonlagret ochdå freonernas användande närmast kan ses såsom onödigt och även torde utgöraett allvarligt arbetsmiljöhot, är del glädjande att ulskoltet helt enigtpåtalar de allvariiga farhågorna och föreslår att ger regeringenlill känna vad som i moiionerna har anförts. Vi förväntar oss attnaturvårdsverket ser lika allvarligt på saken som utskottet har gjort. Jag yrkarbifall lill utskotlets hemställan. i (c): Tillåt mig nu bekräfta vad jag sade i mitt första anförande i den härdebatten, nämligen all vad gäller ambition, engagemang, vilja och önskningarfattas det ingenting. Det är glädjande alt så är förhållandel. Sedan är det enannan sak hur man genom lagstiftning, genom uppföljning av lagstiftningen ochgenom säkerhetsföreskrifter skall kunna leva upp till dessa ambitioner. Underdebatten har det ställts några frågor till mig, och jag skall försöka svara pådem. Låt mig då säga att de skrivningar som flnns i jordbruksutskottetsbelänkande nr 10 är mycket väl genomtänkta och avsedda all ha effekt. Svaretlill är all skrivningen i detta utskottsbetänkande, som jag serdel, ulgör grunden för att produklkonlrollnämnden under det närmaste åretskall kunna utforma ett direkt förbud för freonerna. Sammasvar kunde jag i viss mån lämna till . I våra skrivningar har vihela tiden endast kunnal hänvisa till gällande lagsliftning, som innebär atlproduklkonlrollnämnden har fått denna fullmakt och denna kompelens, men jagvill gärna säga alt i den skrivningen är innefattad en förväntan om attexempelvis dioxinerna skall försvinna ur vår miljö. Detbelyder inte att jag stillatigande ville låta säga altskogsbolagens intressen, kapitalets intressen osv. Det var därför det hettade lill ett slag i debatten. FruLundblad gick plötsligt till ett ganska allvariigt angrepp mot skogsindustrini allmänhet utan att ge några preciserade förslag till hur den skulle hindrasfrån atl uppträda så som den enligt har gjort under de senasle 44åren. Jag är litet förvånad över detta och vill nog i det sammanhangel säga attäven om vår hälsa och vår miljö väger tyngre än allt annat när vi står införatt göra avvägningar, så har skogsindustrin med god anpassning lill gällandelagstiftning utgjort vår viktigaste exportnäring. Jag lyckerinte atl man utan vidare kan göra ett sådant påhopp som gjorde, omman inte också kan påvisa brott mot lagstiftningen. Defrågor som i ställde beträffande direktiv föromhändertagande av olika slags avfall kommer alt besvaras av . i Heden frågade om länsstyrelsernas möjligheler lill inhibition vidgrustäkt. Jag kan väl hålla med om att gällande normer har lämnat utrymme förvissa olyckshändelser. Vi har dock påpekat att redan harmöjlighet alt förhindra exploatering innan beslulel vunnit laga kraft. Jag villtillägga att naturvårdskommittén med all sannolikhet kommer att täppa till deluckor som kanske alltjämt finns i det här sammanhanget. Miljövårdspolitiken,m. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäie: Jag ber att få tacka i för svaret, som jag är nöjdmed. Del innebär all förslag till förbud läggs fram under nästkommande år, ochjag hoppas att det beskedet också har förankring i och iregeringen. FruLUNDBLAD (s) kort genmäie: i angrep mig för att jag nämnde skogsindustrin, menjag tror inle att del behövs några stora forskningsrapporter som belägg förall skogsindustrin har svarat för en stor del av de miljöfarliga utsläppen ivåra vattendrag. Jagär mycket medveten om att det har blivit en avsevärd förbättring de senasleåren, efter hand som de samhälleliga åtgärderna salts in för all begränsa deolika utsläppen. Jag ville ta det som exempel på all del är viktigt att man harstarka myndigheter som kan kräva tillstånd och begränsningar i de olikamiljöfarliga utsläpp och produktionsformer som finns inom industrin, bl. FruSKANTZ (s): i har ställt en direkt fråga till herrMagnusson i Nennesholm och mig. Eftersom jag är ordförande i den ulredning somherr åsyftade vill jag svara på hans fråga. Den socialdemokratiskaregeringen tillkallade en Miljövårdspolitiken,tn. Vi har i uiredningen tagit upp frågan om hantering av avfallsom uppkommer vid sjukhus, öppen vård och ve-terinärinrältningar. Vi anser atlman bör eftersträva all hanteringen i största möjliga utsträckning skall ledatill någon form av återanvändning. Eftersom frågan om matavfall från sjukhusenvarit uppe här i lidigare och även tagils upp vid de besök som vi hargjort vid olika sjukhus, har uiredningen behandlat också den frågan. Vi räknarmed all utredningen skall vara klar med sitt betänkande och kunna lämna del ibörjan av . Hert i (c): Tillåt mig all framföra ett lack till för detsvar hon lämnat på min fråga. Jag är tillfredsställd med svaret. Däremotmå jag säga alt det inte klart framgår av de direktiv som jag har haft atl laslällning till alt uiredningen skall la upp frågan om matavfallet. har dock här meddelat all utredningen jämväl tagit upp denfrågan. Dennafråga är naturligtvis inle så lätt atl lösa. Jag menar all då matavfall skallanvändas lill svinföda, måste vissa hygieniska krav tillgodoses. a. börmatavfallet kokas. Vadjag reagerar mot - och del har jag tidigare vid elt flertal lillfällen tagitupp här i kammaren - är att prima matavfall bränns upp. Delta kan inle vararikligt handlat i en värld där människor svälter. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskotlets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagils i reservaiionen av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandel nr10 mom. 1 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, dendel ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagils ireservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. rösträkning verkställdesvolering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. HertTREDJE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande UlskoUetshemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i motionen nr1671 av m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandel nr10 mom. 4 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i molionen nr 1671. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen avherr m. fl. i motsvarande del anförda motiveringen, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren godkänner jordbruksutskottets motivering i betänkandet nr 10beträffande mom. 4 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservaiionen av m. fl. i motsvarande delanförda motiveringen. Miljövårdspolitiken,m. Miljövårdspoliliken,m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemställan, dels motionen nr 2144 av herrHermansson m.fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr10 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2144. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottelsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandel nr10 mom. 10 med godkännande av utskottels motivering rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservaiionen av m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Miljövårdspoliliken,m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1704 av herrMåbrink m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 mom. 15 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1704. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskotlets motivering, dels utskotletshemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits i reservaiionen avherr m. fl. i motsvarande delar, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 10 mom. 22-25 medgodkännande av utskottets motivering rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen av m. fl. i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:11 med anledning av propositionen1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1976/77 såvitt avser anslag inom verksamhetsområde 1976/77:7 med anledning avpropositionen 1975/76:200 om Norrlandsfondens fortsatta verksamhet jämtemolioner 1976/77:8 med anledning av motion om torghandeln Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §16 Framställning av identitetskort Föredrogsnäringsutskotlels belänkande 1976/77:9 med anledning av molioner omframställning av identitetskort, m. m. i (): I näringsutskotlels belänkande nr 9 har bl. a. behandlals molionen 832,där jag försökt aktualisera frågan om elt samarbete mellan AB ID-korl och ABRollfllm. Mot bakgrunden av den eniga utskotts-skrivningen föresvävar det miginte atl jag skulle kunna påverka behandlingen i kammaren, men jag vill ändåkort framföra några synpunkler i anslutning till detta ärende. Skäletlill all jag aktualiserat frågan om ell samarbete är enbart all vi somkonsumerar den typ av produkter som legilimationshandlingarna utgör är beroendeav atl dessa har en utmärkt kvalitet och atl de från utvecklingssynpunkt hålleren hög standard. Detär tydligt alt en synpun'kt gått ulskollel förbi då utskottet, enligl miltförmenande något onyanserat, inledningsvis konstaterar all motionerna, såvälmin egen som några andra av , präglas av en positiv inställningtill ett av företagen och av en negaliv inställning till ett annal företag, somframställer sådana här produkter. Minmotion har enligl min mening inte ägnats någon egentlig sakbehandling.Utskottet har således nöjt sig med att konstatera att diskussion om samarbeteförekommit mellan de företag det gäller men att diskussionerna inte har lettlill något resultat. Därefterkonslalerar utskottet all förekomsten av konkurrens på identitetskortsmarknadenkan tillmätas ett positivt värde. Delär nalurligivis en hedervärd princip som utskottet ger uttryck för, men den ärjust i del här sammanhangel inte särskilt värdefull, av del skälet all vi intehar fri konkurrens på denna marknad. AB ID-korl har som bekantmonopolställning, och följaktligen är konkurrensen satt ur spel. Densituationen kan möjligen vara en av anledningarna lill all utvecklingsarbetet,i varje fall enligt min mening, inte har gått särskilt bra.Produktutvecklingsarbetet har vid AB ID-korl inle varit ett livsvillkor, ochdel borde del kanske vara om man skall kunna tillmäta konkurrensen någon vidarebetydelse i sammanhangel. andra förelaget däremol har utvecklingsarbetet faktiskt varit ettlivsvillkor, och det har där fåll hög prioritet. Detla har också gett godaresultat belräffande den produkt som man där framställer. Problemetför det företaget har varit att, med den monopolsituation som råder ibranschen, finna en tillräckligt stor marknad i . Det är faktiskt på delsättet alt en försäljning utomlands inte är oberoende av om man är accepteradmed sin vara på hemmamarknaden eller inte. Dessabakomliggande orsaker är anledningen till all jag funnit ett samarbete mestfrämjande för den produkt som vi får alt tillgå här hemma. Nuär del naturiigtvis så alt elt utvecklingsarbete på detla område går vidareoavsett vad som skrivs i våra utskottsbetänkanden och oavsett vad som anförs idenna kammare. Enligl min mening kommer en snar framlid alt ge besked omhuruvida motionärernas framförda tankar haft fog för sig eller inte. Jag har inlenågol yrkande. Underdelta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag har inte för avsikt att vid denna timme ta upp någon direki debattmed min partivän i , som ju är en av motionärerna och som fö. är väl insatt i denna fråga. Han har motionerat i detta ärende både i åroch tidigare. Motionernahar alla det gemensamt att de innehåller en synneriigen kritisk syn på ABID-korl, vars teknik man betraktar såsom varande underlägsen den somkonkurrenten AB Rollfilm offererar på marknaden. a. ett samarbete mellan de båda företagen, och de föreslår ocksåatt man skall tillsätta någon form av expertgrupp. Ettenigt utskott har anfört att det kanske inte främsl är som skall taställning till vilket system som är all föredra. 12 protokoll 1976/77. så i detta fallet som i såmånga andra där det offereras olika system från olika företag, all bådasystemen har både för- och nackdelar. Det är väl inget som är fulländat, ochdessutom skall vi nogsamt komnia ihåg atl utvecklingen jusl på delta område gåroerhört snabbi. Bådaföretagen bedriver vart och ett på sitt sätt elt fortlöpande utvecklingsarbete.Jag vill f ö. här erinra om all slalens trafiksäkerheisverk på regeringensuppdrag följer det arbetet. Detla är ju en garanti för atl det hela sker med enviss insyn. Jaganser också att det i sista hand är köparna som skall avgöra vilket system somär att föredra. Där kan det handla om vilket system man tycker är mesteffektivt, vilket system som från prissynpunkl är gynnsammast och många andrating. Dethar förekommit överiäggningar under senare lid mellan de båda företagen, men dehar - i varje fall såvitt jag vet - inle resulterat i några direktakonkreta ställningstaganden. Det väsentligaste i frågan är kanske atl situationen har förbättratsför båda företagen. Man kan t. o. m. lala om en viss stabilisering inom denhär mycket speciella branschen. AB Rollfilm har bl. a. fått stor framgång påexportmarknaden. Dessutom har företaget brutit in i en viss del av banksektorni och gör stora salsningar på olika håll. Båda företagen tycks i dagensläge ha en mycket positiv syn . Detär väl också detta kanske delvis nya förhållande som har gjort att utskottethär inle velat gå in på någol närmare ställningstagande i frågan. Utskottettycker alt man skall se tiden an och att de båda systemen skall få arbetavidare sida vid sida. Jag har därför inget annat yrkande än om bifall till vadutskottet hemställt. Hert i (): Jag fäste mig vid ett par yttranden som fällde. Han sadeatt det egentligen inle var som skulle bestämma vilket system somskulle väljas. Vidare sade han att det är köparna som skall beslämma. Det ärju en marknadsekonomiski förträfflig synpunkt all köparna skall få bestämmavilken typ av identitetshandling man skall köpa, men, , harköparna den möjligheten i ? Del är ju just det som jag har påtalat. Ulskoltettycks helt ha bortsett från all vi på denna speciella marknad inle har någonkonkurrenssituation. Den omständigheten all konkurrens saknas är olycklig avdel skälet att detta inle, som jag sade i milt förra anförande, främjar ettutvecklingsarbete på rätt sätt. Jagkan inte se annat än att jag, när jag påtalar de här sakerna, företräder juslkonsumenterna i denna speciella fråga. Vad har de för annan möjlighel än attvända sig till poliliker? Och del är ju vi som är beställare av den härhandlingen hos . Jagtror mig fortfarande ha visst fog för att säga - och jag upprepar det - atl vikonsumenter hade varit mest gynnade av elt samarbete där bästa möjliga teknik i tvåförelag här i hade gett oss den bästa identitetshandlingen. Dessutomhade å ena sidan de resurser som finns och å andra sidan den tekniska kunskapsom enligt milt förmenande är bättre också öppnat möjligheten för oss attkonkurrera på en stor internationell marknad. Jag tar mig nämligen frihetenatl påstå alt det fria företaget här i , Rollfilm, har en avanceradleknik som är intressant på den internationella marknaden. Den skulle ha kunnatnyttiggöras lill glädje för båda företagen. Nufår följaktligen inle ens de svenska konsumenterna nytta av den bästa tekniksom finns inom vårt land på grund av detta speciella förhållande. Och det ärdel som jag har önskat aktualisera med min motion. Jag är ledsen all utskottetinte förstod finessen med det. HertHOVHAMMAR (m): Något statligt företag är inte AB ID-korl; både genom Sparbankernas datacentraler AB och andra är delägare. Mankan alltid diskutera vilket fabrikat och vilket system som är bäst. Om vi gårut i marknaden och frågar olika fabrikanter vilken produkt som är bäst, såsäger den som tillverkar vara A: "Min vara är bäst", och den somtillverkar vara B säger: "Min vara har också vissa fördelar framför varaA." Til syvende og sidst är det trots allt de som köper varan som fårbestämma vilken de föredrar i varje förekommande fall. Idetla fall föreligger inget monopol. Jag nämnde i milt tidigare anförande att bl.a. en viss del av banksektorn köper AB Rollfilms kort. Där har man gått in fördel systemet, medan andra kreditinstitut föredrar det andra. Del finns alltsåolika uppfattningarom vilket som är atl föredra. Körkortetär ju en stallig beställning, och jag tror knappast atl någon här i landet villgöra gällande all det vore lämpligt för allmänheten att inneha två typer avkörkort. Faktum är att man här har vall det system som haroffereral. Jag vill inle yttra mig om huruvida det kortet är bättre ellersämre; jag bara konstaterar att man har gjort det valet. Därvid får vi låta ossnöja. Alltså: Något monopol föreligger inte, men riktigtär atl många instanser, bl. a. statliga myndigheter, av olika anledningar harföredragit AB ID-korls system. i (): Jag har inte för avsikt att föra någon lång debatt med ,men jag vill ändå tala om, alt det utvecklingsarbete som har bedrivits av , som kammaren säkert känner till, bl. a. har lett till atlman har infört en ny typ av kvalitetsbehandling av körkortet. Det är sammaleknik som konkurrentförelagel - som inle får finnas på körkortsmarknaden - haranvänt , just därför atl den ger en störrehållbarhet. Omtillämpningen av rekommendationer om platsantal på daghem och fritidshem