prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — Delär uppenbart så atl del föreligger molslridiga uppgifler om hur sioraolägenhelerna är med all behålla Bronima. Då är del väl hell nalurligi all manönskar en ulredning som deflniiivi kan klarlägga de verkliga förhållandena.Del ärdjupl beklagligl all man inie lidigare har kunnal enas om en sådanulredning. För mig har del framsiåit som orimligt all man, när man diskuleraiflygverksamhelen i Siockholmsområdel, icke har velai medge all man som ellutredningsaliernaliv fån la med bi-behållandei av Bromnia. Det är många som nuär tacksamma för atl den nye kommunikaiionsministern har tillsatt en ulredningsom för-uisiittningslösl skall se på den här frågan. också bedöma vilkaolägenheler del skulle innebära all ha kvar och vilka kostnader delskulle medföra au undanröja dessa olägenheler. Jagkan f ö., herr lalman, i alll insiämma i vad herrar Clarkson och Sellgrenanfört från denna lalarsiol. Närvi senast voterade i den här frågan, , segrade de som motsattesig en ulredning om med 148 röster mol 143. Del är min innerligaförhoppning atl den votering som sirax kommer att äga rum skall ge ett annatresultat så all vi får en ordentlig ulredning och elt rejält underlag för delslulliga beslutet om . Jag lycker alt dagens debatt yllerligare har visatbehovet av en sådan utredning. Jag vill med dessa ord yrka bifall till trafikuiskollels hemställan. I detta anförandeinstämde (). utflyttning till handlar i huvudsak om ivå storafrågeställningar: miljöfrågor-buller-och kommunikationer. Men ytterligare enväsenilig faktor kommer in i bilden, och del är den ekonomiska sidan. Låtmig beröra den sistnämnda frågan försl. En ulredning som gjorts vidföretagsekonomiska institutionen vid visar atl enflytining av lill kommer all kosla samhället över 1miljard kronor. Jag skall inte gå närmare in på deialjsiffrorna i det härsammanhangel. Jagvill slå fasl atl vi i landsorlen anser all ulflyltningen från lillArlanda inte bara är en Slockholmsangelägenhet. All man från Slockholmshorisont påtalar bullerstörningarna så markant är förståeligt. Vad som förvånarär emellertid all man inie samiidigi kräver stopp för spårvägstrafiken och denomfattande vägtrafiken, som uppvisar slörningar som i decibel räknat är iparitet med flygels. Menlåt mig bara som hastigast påpeka landsortens problem, om en snabb förbindelsemed försvinner. Man glömmer så läll bort all många kommuner salsalslora pengar på flygfält, vilka blir mindre intressanta om försvinner.Jag kan bara nämna och . Vi har sedan några årflygförbindelse från dessa plalser till huvudstaden. Kommunerna fick ikläda sigborgensåtagande och garantera Syd Aero ett visst passagerarunderlag. Detla haraldrig behövt utnyttjas tack vare atl resandefrekvensen ökat. Genom denutveckling som varil har Syd Aero fåll lov all sälla in siörre plan och uiökairafiken lill ivå lurer i vardera riklningen per dag. FörsvinnerBromma är del hell klart atl irafiken från kommer alt gå ned tillnoll. Även irafiken från kommer atl reduceras så kraftigt alllönsamheten för linjen kommer alt medföra nedläggningshot. Detla är bara ellexempel av många runt om i . Efter samråd med min partikamrat här i kammaren vel jag all 3 protokoll 1976/77. Nr 41 Blekingehar i siori sen samma problem som län. Onsdaeen den holmarnaär del förmodligen egali var flygplalsen ligger, men för landel ' övrigt är det av största viki. Jag yrkar bifall lill uiskoiieis förslag, som möjliggör ell Upprustning och slällningsiagandelill denna svåra fråga efter del all utredaren, som chefen Utbyggnad av förkommunikationsdepartementet bemyndigat, kanal klarlagtförutsättningarna för all i någon form bibehålla . Med detta anförande, i vilket iGlömminge (c) och () instämde, var överläggningen sluiad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller traflkutskoltets hemställan i betänkandet nr 6röstar ja, den den ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrNorling begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §8 Upprustning och utbyggnad av Föredrogs traflkulskottels betänkande 1976/77:7 medanledning av motioner angående upprustning och utbyggnad av , m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:1524 av m.fl, (c), 1975/76:1526 av m. fl. (vpk), variföreslagits atl lill regeringen som sin mening gav lill känna vadsom i motionen anförts rörande en utbyggnad av , 1975/76:1552 av herrHylländer m.fl. (fp, c). 1975/76:1554av m. fl. (s), vari hemställts att hos regeringenbegärde 1. förslag om en snar upprustning av enliglvad den Hjal-marsonska utredningen förordat, 2. att ett ställningstagande gjordes till äganderättenoch driftsansvarel för kanalen, 3. att även representanter för anställd personal ochföreträdare för fraktfarten bereddes plats i styrelsen, och 1975/76:1614av hert m. fl. (m, c). att motionerna 1975/76:1524, 1975/76:1526,1975/76:1552, 1975/76: 1554 och 1975/76:1614 inte föranledde någon särskildåtgärd från sida. Reservation hade avgivits av herrar ,i , , , , i och (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:1554 samt med avslag på motionerna1975/76:1524, 1975/76:1526, 1975/76:1552 och 1975/76: 1614 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört om skyndsam upprustning av Götakanal och om ett samhälleligt överlagande av driften av kanalen. I ett flertal molioner har frågan om upprustning och utbyggnad av Götakanal aktualiserats. Det är en fråga av stor räckvidd. Den har varit föremålför ett flertal ulredningar, och aktiviteten här i har varil myckelslor kring frågan om upprustning eller utbyggnad av denna förnämligavattenväg. Delriksdagen har att ta ställning till är om man skall avvakta enyllerligare ulredning inom departementet angående möjlighelerna att bygga ulkanalen och hur lång lidsfrist regeringen bör ha för all lägga fram ettförslag. 1 vår reservation säger vi oss acceptera all en utbyggnad f n. inleaktualiseras. Vi nöjer oss med alt få lill stånd en upprustning av kanalen. Ensådan upprustning bör kunna ske , eftersom förslag bör kunnaföreläggas . Vihänvisar i reservationen lill alla de ulredningar som arbeial med della problemoch som enligl vår uppfaiining visar all några förutsättningar för en störreutbyggnad av kanalen inte föreligger. Det är emellertid ytlersl angelägel urflera synpunkler all bibehålla kanalen i fullgoll skick, inle minsl för delmindre tonnaget och för de fritidsbåtar som utnyttjar denna vackra kanal.Kanalen skulle också kunna tjäna som transportled för ell mindre lonnage ulanan man förelar en dyrbar ulbyggnad av kanalen. Vianser atl en upprustning av kanalen är i högsta grad motiverad. I vårreservation lill trafikuiskollels belänkande anför vi moliven för Nr 41 en uppruslning. Vi yrkar i reservaiionen bifall lill molionen1975/76:1554. Onsdaeen den Moiionärenkommer själv all moiivera moiionsförslagei. Reservanternainstämmer i stort sett i vad som siigs i motionen. -------------- ärmycket angelägna om all genom ett bifall till reservationen Upprustning och hosregeringen gör en besliillning på ett förslag om utbyggnad av enupprustning av kanalen. kanal Herr talman! Med det sagda ber jag att få yrka bifall lill den vidtra- fikuiskollels betänkandenr 7 fogade reservationen. HerrLOTHIGIUS (m): Trafikuiskollels värderade ordförande har lalai om vad saken gäller. Reservaniernaföreslår all hos regeringen skall beslälla elt förslag om upprustningav kanalen och all departemenlel skall ges möjligheter att genom den beredningsom arbeiar inom departementet fortsätta all undersöka förulsäliningarna förall fördjupa och utbygga kanalen, så all siörre fartyg kan använda den. Delfinns många skäl härför. Så 1. ex. anser jag all den nya regeringen, som hardenna fråga under behandling, skall få den lidsfrisl som behövs för atl kommafram lill ett förslag om hur de möjligheter som en kanal ger på bästasäll skall kunna las lill vara. Kanallrafiken ule i världen håller inle på allläggas ner, ulan den kommer tvärtom all öka. Nya farlygskonsiruklioner kommerfram. Delfinns anledning all se den här kanalen också mol bakgrund avsysselsällningsaspeklerna. En fördjupning och breddning av kanalen för siörrefartyg kan innebära atl man har ell sysselsäiiningsaliernaliv på lager, så attmånga kan få anställning i en besvärlig silualion. Alll della lycker jag del ärrimligt atl departementet mer ingående skall få pröva innan man tar ställning ifrågan. Iutskoltsbetänkandel har vi sagt att det är angeläget atl departementet snabbilämnar besked i frågan. Del innebär inte all del blir någon nämnvärdfördröjning. Delfinns områden med intressanta och nya aspekter au diskutera. Jag länker päenergiförsörjningen och vad del exempelvis innebär alt frakla olja och annalgods genom kanalen lill inlandet. Jag är medveten om all den , så som den är upplagd, inte ger praktiskt utrymme för annat än enuppruslning - och en sådan vill vi ju allesammans ha. Med de nya aspekter somkommii in i bilden lycker jag del är rimligi all man undersökerförulsäliningarna för också en fördjupning. Detkan ur dessa synpunkler också vara rikligl all ulreda ilen framlidaanvändningen av hela kanalen, inie bara viisigöiadelen. Kanalen gar ju frånväster lill Bonenhavei i öster. Departementet bör alltså i ell sammanhang gesmöjlighet att studera vilka åtgärder som också kan vidtas på kanalens östgöiadel. Meddessa argumenl och della slällningsiagande ber jag all få yrka bifall lillulskollels hemsiällan. FruANDRÉ (c): Del finns två alternativ för väslgöladel. Del förslå är enulbyggnad av kanalen, breddning och fördjupning, till en transportled för iförsta hand godslrafik. Del andra alternativet är en upprustning för allvidmaklhålla kanalen som ell byggnadsminnesmärke som kan användas avfrilidsbåiar. Imotionen 1975/76:1524, som behandlas i trafikuiskollels betänkande nr 7, harjag och några medmotionärer argumenterat för del första alternativet. För atlhär göra en sammanfattning av våra synpunkler anser vi all en utbyggnad skullestimulera näringslivets utveckling i kanal-områdel, ge förbältradelokaliseringsförulsäiiningar och ökad sysselsällning sami möjliggöra billigaoch miljövänliga iransporier. Delär synnerligen angelägel all denna ulbyggnad kommer lill slånd så snarl sommöjligl. På grund av alt kanalen nu är i myckel dåligt skick harlasibålstrafiken minskat år och är nu nere i 10 000 lon fraktlonnagemot 1975 och 75 000 lon 1974. Denna utveckling är hell naturlig molbakgrund av den osäkerhet som rått om kanalens framtid . Ingen har vågat salsa på ka-nalfrakler. En ulbyggnad skulle göra delmöjligl all irafikera kanalen med farlyg med en lasiförmåga av 1 500 lon. Föratt skall kunna utvecklas till en viktig transportled iir del ocksånödvändigl all stöd lämnas nyttotrafiken i form av slopade kanalavgifter ochbättre finansieringsformer för anskaffande av farlyg. Uibyggnadsallernaliveiförulsäiier all sialen övertar kanalen. Ulskollelhar i sin skrivning hänvisai lill all ärendei är under beredning i regeringenskansli. Man har därvid förulsall all med beaktande inle minsl avirafiksäkerheis- och energiaspekierna även uibyggnadsallernalivei ingåendeprövas, eventuellt som beredskapsarbete. Utskonel framhåller an del ärangeläget all förslag i ämnel snarasi föreläggs . 1della belänkande, lill vars hemsiällan jag yrkar bifall, har ulskollel ullalaiall uibyggnadsallernalivei ingående bör prövas. Del är min förhoppning att mani regeringens kansli därvid väger in även samhällsekonomiska aspekter såsomkanalens betydelse från regionalpolilisk synpunkt. Jag vill också understrykavikten av att frågan behandlas så snarl som möjligl. (vpk): har vid ivå lidigare lillfällen ulialai sig för en utbyggnadav Göia kanals väslgöladel. I motioner av riksdagsledamöter från fyra partierförordas en utbyggnad av kanalen. Likväl har vi att ta sliillning till ellbelänkande från irafikulskouei, som föreslår all moiionerna inle skallföranleda någon ålgärd från sida. Del slällningsiagandei byggerutskonel på all man erfarii all uirednings- belänkande ochremissyllranden är under beredning i regeringens kansli. är ganska exaktdetsamma som tidigare från socialdemokratiskt håll åberopats för all avvisamotionsyrkanden om . Regeringsmakten skiftar, men attityderna ärdesamma - t. o. ni. Utskottetsäger sig vidare förutsätta att även uibyggnadsallernalivei ingående prövas idenna beredning. Vilka skäl man har all förutsäita detla framgår dock inle.Ulredningar som förelagils har nämligen inte gått utöveruppruslningsalternativei. De motioner som förordar en utbyggnad skall inleföranleda någon åtgärd, om utskottet får sin vilja igenom. Molionen1975/76:1526 från vpk, som jag tillsammans med flera övriga ledamöter väckt,går bl. a. ul på atl inför de överläggningar som aviserades ibudgetpropositionen borde ge till känna sin mening rörande viklen av enutbyggnad av kanalen. Någon sådan mening vill inle utskottet medverka till atlriksdagen ger lill känna. Med de många borgerliga rnotionsinitiativen i minneär det svårt alt befria sig från känslan att - liksom så mångaandra frågor - var mest intressant för de borgerliga partierna när det gälldeatl tillfoga den socialdemokratiska regeringen nederlag. Intresset tycks hasvalnat när de borgerliga själva fått regeringsmakten. Detla är lika avslöjandesom beklagligl. Förmolionärerna kan det inle vara någon nyhet all ärendei bereds i regeringenskansli. Del visste alla när moiionerna skrevs. Syftet med moiionerna var väl ändåall skulle ge till känna en mening i utbyggnadsfrågan och därmedpåverka resultatet i beredningen. Om de borgerliga motionärerna nöjer sig medulskoltels behandling av motionerna, innebär det all de viker sig i en frågasom man gjort så stort nummer av. Fleraulredningar har sysslat med frågan om framlid.Ka-nalirafikutredningens förslag om en begränsad uppruslning av kanalenutsattes för hård kritik. utredningsförslag om en uppruslninggodtogs heller inte, och uttalade - 1972 och 1973- all alternalivel med en utbyggnad av kanalen för irafik med siörre bålarborde prövas ingående. Den ulredning som förre landshövdingen företog stannade också vid en uppruslning. Del är dessa faktiskaförhållanden som utgör bakgrunden lill de motioner som behandlats itrafikutskottets betänkande. 1vpk-motionen anför vi att de företagna utredningarna har haft den svagheten allde i alltför hög grad begränsats lill att studera kanalens skick och frånnuläget söka framräkna transporlekonomiska och andra effekter av olikaålgärder. Man har lydligen bara utgått från all kanalen finns sedan början av1800-lalei och all den endera bör ruslas upp eller läggas ner. Någon offensivroll har inle kanalen lilldelals. Någon verklig genomlysning av kanalirafikensbelydelse i samhällsekonomisk, regionalpolilisk, sysselsältningspolilisk ochmiljöpolitisk mening har inle förelagils. Syftel med vår moiion har bl. a.varil alt bör uliala all också dessa aspekiermåsie las med i beredningen av kanalfrågan. Utbyggnadsplanernaför som hillills diskulerals har främsl gälll väslgöiadelen. Vimenar dock all man inle bör slanna vid all pröva denna fråga. Även kanalensöslgöiadel bör prövas som en forlsällning på en utbyggnad av viisigöiadelen.För dagen gäller ställningstagandet i första hand uppruslning eller utbyggnadav väslgöiadelen, men man bör sedan gå vidare och pröva frågan om utbyggnad avöstgöladelen. Ett beslut om utbyggnad av väslgöiadelen bör ses som en förstaetapp. Delenda positiva jag kan finna i trafikuiskollels betänkande är ut-lalandel alldel är angelägel alt förslag i ämnet förelägges , bl. a. medhänsyn till oklarheten belräffande ansvaret för den framtida driften avkanalen. Densocialdemokratiska reservaiionen är myckel negativ lill en ulbyggnad av Gölakanal. Man finner de regional-, energi- och miljöpolitiska liksom detrafiksäkerhetsmässiga skäl för en ulbyggnad av kanalen som anförts imotionerna ogrundade. Man stöder sig på den Hjalmarsonska uiredningen. Längreän till en upprustning av kanalen sträcker man sig inle. Påen punkt sammanfaller den socialdemokratiska reservationen med vpk:s motion,nämligen i fråga om elt samhälleligt överlagande av kanaldriften. Från vpkmenar vi alt ell statligt överlagande av kanalen också skulle underlätta ensådan samlad bedömning av framtid som vi förordat. Vi anser allell statligt övertagande av kanalen bör aktualiseras vid de aviseradeöverläggningarna mellan regeringen och intressenterna i . Självklartbör ell statligt övertagande omfatta alla bolagels tillgångar. För de anställdabör ell förstatligande öka tryggheten. Deriktiga tankegångarna om samhälleligl övertagande av kanaldriften liksombehovet av skyndsamma ålgärder sammankopplas dock i reservationen med denlolall negativa synen på en utbyggnad av kanalen och kan därför inle bidra allsidig prövning av kanalens framlida roll. Denna negativa hållning tillulbyggnad av kanalen strider även mot vad socialdemokratiska riksdagsledamöteri berörda regioner lidigare givit uttryck för, Dealternativ som finns i Irafikuiskoileis betänkande är dels majoritetensförslag atl ingel skall göra i förlilan på all frågan beredes iregeringens kansli, dels den socialdemokraliska minorileiens reservalion somlyviirr avvisar tanken på en ulbyggnad av kanalen. Jag yrkar därför bifall till vpk-motionen 1975/76:1526 som innebär attriksdagen som sin mening ger till känna vikten av en utbyggnad av kanalen. Vårmoiion sammanfaller med övriga motionsyrkanden om utbyggnad av kanalen, liksommed dem som förordat en lösning av iigandeförhållandena genom statligt överlagandeav kanalen. Molionen bör därför ses som ell alternativ såväl lillulskottsmajorilelens linje all inget skall göras som lill reservaiionensbegränsning av frågan lill uppruslning av kanalen. Nr 41 Hert () kort genmäie: Onsdaeen den talman! Den ärade ledamoten är en lustig kamrat! föreslår vi från vårt håll att man skall se litet närmare på vilka förutsättningar som finns för en utbyggnad av , men herr Upprustning och Berndtsonkritiserar då med utgångspunkt i det ställningstagande som utbyggnad av gjorts tidigare. När vi från borgerligt håll har tagit uppdenna fråga tidigare kanal i ett antal motioner, så är det väl naturligt attvi gärna vill se om det har tillkommit några nyaaspekier på frågan. Och vad vi nu vill är att man skall undersöka detrafiksäkerhetsmässiga förhållandena och energiaspekterna - som ju är nya ochaktuella - och se på hela frågan mol bakgrund av beredskapsarbeten osv.Del är väl inte så konstigt att vi då kan vara mera positiva för ett sådanlställningstagande, som vi vill ge den nya regeringen möjligheler altsnabbt och mera ingående pröva hela frågan. I stället för alt vara negativborde väl därför vara glad. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäie: Jag vill erinra om atl när vi 1972 diskuterade dennafråga sade man i den socialdemokratiska reservationen bl. a.: "Förslagenprövas f n. inom Kunel. Med hänsyn härtill och då resultatet avprövningen bör avvaktas finner utskottet någon särskild ålgärd från riksdagenssida ej nu motiverad och avstyrker därför molionen." Varförskall man sätta siörre tilltro nu till beredningen i regeringens kansli än närvi diskuterade denna fråga tidigare? Varförriksdagen trots pågående beredning skulle ge sin mening lill känna den gångenuttrycktes sä här av de borgerligas främste talesman i Göteborg- och jag citerar då ur snabbproiokollel, häfte 42, s. 36: "Men om Kungl.Maj:t har framför sig en utredning från det ansvariga verket som direkiavstyrker en utbyggnad av lill atl ta emol större fartyg kan detfinnas en risk, om inte uttalar sin mening, alt Kungl. Maj:tsprövning huvudsakligen kommer atl röra sig om de två andra alternativen,nämligen nedläggning - vilket jag inte tror är särskilt aktuellt - ellerupprustning av kanalen så atl den i stort sett kan fungera tillfredsställandepå nuvarande kapaciletsnivå. Därför menar m-ajoriteten atl det faktiskt skullevara av positivt värde om gav Kungl. Maj:t lill känna att man finnerdet vara angeläget alt också alternativet med en utbyggnad för atl ta emotstörre fartyg blir föremål för en allvariig prövning trots att det är avstyrktav det ansvariga - detla just för all vi menar all de samhällsekonomiskaoch lokaliseringspoliliska synpunkterna måste tillmätas så slorbetydelse." ,, har ytterligare en utredning avstyrkt en ulbyggnad av kanalen, och del var säkert detta som motionärerna hade i tankarna när motionerna skrevs. Men då borde del ju vara så mycket mera an- 40 geläget med en opionionsytlring från riksdagenssida. När man lyssnade till kom man osökt atl tänka på detbevingade ordet: "Så gårbeslutsamhetens friska hy I eftertankens kränkablekhet över." Efteralla mastiga uttalanden om garantier för att om del bara blir en borgerligregering här i landet, så skall det ske en snabb ulbyggnad av ,konslalerar jag atl nu inte yrkade bifall lill sin moiion. fickhon hjälp på vägen av , som tydligen hade litet mer mod ochyrkade bifall lill såväl sin som motion. Det skall bli skojigt attse hur voteringen i del här ärendet kommer att utfalla . När projekt om byggandet av Göla kanal på sin lidblev känt för en större allmänhet var det förvisso många olyckskorpar som hördeav sig. Det är i och för sig ganska naturligt att många tvivlade på möjlighetenatt med en kanal sammanbinda sjöar med olika höjdnivå - en del trodde atl såvälVättern som och skulle tömmas på vatten. Det påslås att andrahyste den uppfattningen att det inte skulle finnas mer vatten i änsvetten från de jobbare som arbetade på kanalbygget och tårarna frånaktieägarna som hade satsat felaktigt och gjort en dålig investering. Detvar väl ganska naturligt all många hyste sådan skepsis vid del tillfället.Tänker man på dåtidens teknik och byggmetoder, med endast spadar, spett ochsläpor som hjälpmedel, förstår man att det var en stor prestation atl byggaGöta kanal. Därför framsiår kanalen som ett betydandebyggnadsminnesmärke. blå band, som den kallas, är ett stycke svenskkulturhistoria, som det finns all anledning alt värna om och bevara. Sedankanalens storhetstid som en betydande transportled nu tyvärr är förbi - delmåste vi konstalera - kan man säga alt dess lidandes historia har varit långoch utdragen. Inte mindre än tre ulredningar i modern tid har behandlatförutsältningarna för en ulbyggnad av kanalens västgötadel. Det beklagliga ärbara all samtliga dessa tre utredningar tyvärr har kommit till ett och sammaresultat, nämligen att det inle är företagsekonomiskt eller samhällsekonomisktförsvarbart att bygga ut och fördjupa kanalen. Det är ell konstaterande som vii dag kan göra. Iblandbrukar man hänvisa till det gamla ordspråket som säger: Medan gräset växer dörkon. Det är inte ulan all man kan påstå att Göla kanal nu snart befinner sig ikons beklagliga situation. Under allt detta utredande om kanalens framtid hargodsmängderna sökt sig andra vägar - påpekade mycket rikligl att i århar endast fraktats på kanalen. har de skeppare sombefraklat kanalen med olika lyper av gods ivingais lägga ned driften och säljaav sill lonnage. Kar.alens underhåll har blivit allvarligt eftersatt underdenna lid av utredande. Kanalbolagei har uppenbarligen inte haft iniresse avalt hålla Nr 41 kanalen i skick och göra erforderliga förbättringar - jusl med tankepå Onsdagenden " eventuell kommande utbyggnad. Personligenvill jag gärna säga alt jag finner Kanalbolags agerande --------------- i dehär frågorna ganska märkligt. Jag har sagt tidigare och vill gärna Upprustning och upprepadet: Om man från bolagets sida hade trott på en utbyggnad utbyggnad av skulle det väl, såvittjag kan se, inte funnits någonting somhindrat bolaget kanal från atl självt låna upp erforderligt kapital ochgenomföra en utbyggnad,