prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag vill också understryka riktigheten av det sagda,Mina egna kontakter med organisationer och människor som sysslar medlidskriftsulgivning har bekräftal atl åtskilliga lidskrifler av den lyp maninle skulle vilja mista har det så trångt ekonomiskl att de snart ligger isjälatåget om de inte får ett rejält handlag. Viär alllsä överens om tidskriflsslödels inrällande, I molionslexlen har vi lagilupp några, som vi tycker, orimligheler i proposilionen, vilka också ulskollelberör. När del gäller frågan om uirymme för annonser har vi påpekal all maninte bör basera den bedömningen pä en mätning av annonsvolymen i varie nummerför alt sedan låta denna mätning ligga till grund för bedömningen av om entidskrift i något enslaka fall har överskridit gränsen och inle skall fäslöd. Del är en ganska småsnål konstruktion. Del rikliga måsle vara all målningsker på hela årsulgåvan och au detla resullal måsle gälla. Vihar i vår molion föreslagit atl stödet fortlöpande skall prövas med hänsynlagen till den allmänna kostnadsulvecklingen och beslulel alt avvecklaunderskottet i postens lidningsrörelse. säger isill remissyttrande följande, som vi har hakat fast vid: "Medhänsyn till att detla beslut kan komma all innebära en snabb ökning avlidskrifternas kostnadsnivå inom de närmasle åren vill SJF i slällel föreslå atlstödet varie år automatiskt höjs med en procentsats som motsvarar skillnadenmellan ökningen av kosinaderna för postdis-iribuiion av lidskrifler ochkonsumentprisindex," Dettycker vi vore en lanke atl ta fasta på, men del lycker lyvärr inte utskottet Motbakgrunden av vår positiva syn på lidskrifterna har vi begärl all detföreslagna grundsiödel fördubblas. Samma krav slälls i moiionen 1509. Jag inslämmeri molionskravel på en uppräkning av produklionsbidragel lill dagstidningar.Del är ju den andra bilen av kakan. Ända sedan jag kom in i har jag iskilda sammanhang deltagil i debaiier om presslöd och presspolilik. 1proposilionen sägs all den snabba koslnadsuivecklingen skapar slor oro. Del ärnödvändigl alt tidningarna möter denna ulveckling med kraftfulla insatser ikostnadsbesparande syfte. En yllerligare uppräkning av produklionsbidragelkommer trots sådana åtgärder atl bli nödvändig. Detär nog en riklig bedömning. Jag vill påstå all del brådskar. Del tycks ocksåvara ulskotlels mening atl del finns ell behov av en sådan här uppräkning. Molden bakgrunden borde man egentligen ha föreslagit all gör en direklbeställning och inte förlitat sig pä regeringens goda vilja. Förmig som har arbetat för vårt lands kanske falligasie dagstidningär yttrandet i proposilionen, all kostnadsökningarna inom dagspressen måslemötas med kraftfulla insalser i kostnadsbesparande syfte, elt yttrande utanstörre värde. Kraftfulla insatser i kostnadsbesparande syfte har alllid hörtlill ordningen för dagen för de små och falliga lidningarna. Utan sådanainsalser och utan en proletär läsekrets stora offervilja hade Norrskensfiammanför länge sedan varil död. Bristenpå resurser är densamma för en läng rad små lidningar. Tid-ningsslödetskonslruklion har inle kunnal råda bol pä della. Stödet har inneburit enormabelopp till de slora lidningarna, medan de små också i fortsällningen harbefunnil sig i samma pressade siiualion. Där har sparsamhel alllid fäll slå icenlrum. Möjlighelerna all möta kostnadsökningarna med kraftfulla insatser ikostnadsbesparande syfte, som del heler i proposilionen, finns i allmänhet inleför de små lidningarna. Det bör noteras. De har inga marginaler. Mol denbakgrunden finns det pä sikt anledning all kräva inle bara en kraftiguppräkning av produklionsbidragel ulan också en annan konslruklion. Nuhar lidningsslödet visserligen bromsai upp lidningsdöden i vårl land, som ocksåkonslaleras i proposilionen, men del är ju inte mer. Sker del inte någol nyllpå områdei, finns del anledning befara all lid-ningsfioran ylleriigare kommerau lunnas ut, atl den privatkapilalistiska dominansen blir än slörre. Del finnssom bekant också en rad socialdemokraliska mindre lidningar som trotsLO-anslag utöver lidningsslödet har stora ekonomiska bekymmer. Meddet vill jag bara säga att del inom en mycket nära framtid måste ses somytterst angelägel inle bara att öka lidningsslödeis dimensioner Stödtill dagspressen m. m. Stödtill dagspressen m. m. ulan också att ställa kravom en annan konslruklion, som i större utsträckning gynnar de mindre ochfattigare lidningarna. Till den frågan får jag väl återkomma när det blir dagsför nästa motionsomgång. Jag ber atl få yrka bifall lill moiionen 1493. HenGUSTAVSSON i (s): I motion 232, som behandlas i del nu förevarande betänkandet, har jagpå nytt fäst uppmärksamheten vid de s, k, annonsbladen. All jag äter haraklualiseral den frågan beror på all utgivningen av annonsblad på vissa orterhar visat en oroväckande ökning, såväl i anlal som i omfång. Annonsbladenseffektivitet som säljkanaler är påtaglig därigenom all de distribueras ul tillalla hushåll inom spridningsområdet. Deras redaktionella kostnader är troligenganska begränsade i förhållande lill dagstidningarnas, och de avslår i regelfrån all förmedla någol slag av nyheter eller andra meddelanden tillallmänheten. Dagstidningarna däremol har tagit till sin uppgifl att förmedla såmyckel nyheler och övriga meddelanden som de är mäktiga lill sin läsekrets.Det uppstår således en konkurrens på olika villkor. Den ena parten avstår frånalla journalistiska ambitioner, medan den andra lar på sig en hel rad sådanagentemot sin läsekrets. Detär givet att den här konkurrensen är svår för i synnerhet mindre lidningar.Annonsbladen besöker affär efter affär och lar annonserna, kanske päfördelaktigare villkor för annonsören än vad dagstidningarna kan erbjudadärigenom att spridningsområdet är så slorl. Men när affärerna annonserar iannonsbladen har de inte råd att däriämte annonsera i tidningen, och pä så sättblir tidningen lidande och får svårigheter med sin ekonomi. Annonsintäkternaulgör ju en belydande del av tidningarnas ekonomi, och speciellllokaltidningarna får myckel svårt alt klara ekonomin när annonsintäkternaminskar. De kan inle i längden hävda sig ulan slödålgärder av annat slag. Samhällelbehöver de nyhetsmedia som dagstidningarna utgör, och del vore därförsynneriigen olyckligl om någon lidning skulle tvingas upphöra på grund avförsämrad ekonomi till följd av annonsbladens verksamhet. Del är därför myckelviktigt atl ulvecklingen hålles under uppsikt. Det håller också utskottet medom när det behandlat motionen, men man anser all del är en uppgift förpresstödsnämnden och därför avsiyrker man molionens yrkande om en utredning ihär berörda avseenden. Motett enhälligt utskott nytiar det föga att ställa något yrkande, och jag avslårdärför frän det, men jag har ändå velat framföra dessa synpunkter. Överläggningen var härmedslutad. Mom, 1-5 Nr 128 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Mom, 6 a-c HerrTALMANNEN: Propositioner slälls först särskilt belräffande de frå- Stödtill dagspres-gor, som berörs i reservalionen nr I och de molioner lill vilkayrkals bifall, sen m. m. Därefter företas utskottels hemslällan i övrigttill avgörande i ell .sammanhang. Stödål tidskrifter for konsumentintressen Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemslällan, dels reservalionen nr 1 avherr i Trollhätlan m. fl. i molsvarande del, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iEskilsluna begärl votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konslilulionsulskollels hemslällan i betänkandetnr 42 mom, 6 a-c såvill avser slöd ål lidskrifter för konsumentintressenrösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av i Trollhällan m, fl, imolsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då herrSvensson i Eskilsluna begärde rösiräkning verkslälldes volering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels molionerna nr 1493 avherrar Lövenborg och Hagel saml nr 1509 av m. fl, i molsvarandedelar, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering uppläsies och godkändes följandevoieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller hemslällan i betänkandet nr 42 mom, 6a-c såviti avser höjl fast bidrag röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionerna nr 1493 och 15091 motsvarande Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Dä begärde röst- 41 Nr 128 räkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat. den avföljande resullal: Stöd till dagspres sen m. m. Automatisk höjning av del jästa bidraget, m. m. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels moiionen nr 1493 av herrarLövenborg och Hagel i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl voleringuppläsies och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller konslilulionsulskollels hemslällan i belänkandel nr 42 mom, 6a-c såvitt avser automatisk höjning av del fasta bidragel, m, m,rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 1493 i molsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då herrLövenborg begärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Begäranom ulredning för alt iiygga utgivningen av vissa mindre tidskrifter Proposilioner gavs påbifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels moiionen nr 1509 av m,fl. i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. begärl volering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konslilulionsulskollels hemslällan i belänkandel nr 42 mom, 6a-c såvill avser begäran om utredning för all Irygga ulgivningen avvissa mindre lidskrifter rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 1509 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha rösiai för ja-proposilionen. Då herrBerndlson begärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja - 294 Nej - 13 Utskottets hemslällan iövrigl Bifölls, Mom, 6 d Nr 128 Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reserva lionen nr 2 av i m, fl, i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Eskilsluna begärl volering uppläsies och godkändesföljande Stöd till dagspres- voieringsproposilion: sen m. m. Densom vill all kammaren bifaller konslilulionsulskollels hemslällan i belänkandel nr 42 mom, 6drösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resultat: HerrTALMANNEN: Proposilioner slälls försl belräffande den i motionen nr 1509behandlade frågan om en utredning av invandrartidningarnas ochinvandrartidskrifternas situation och därefter i fråga om utskottets hemställani övrigl. Ulredningav invandrartidningarnas och invandranidskrijternas situation Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemslällan, dels moiionen nr 1509 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller konslitulionsutskoltels hemställan i betänkandet nr 42 mom. 8 såvitt avser utredning av invandrartidningarnas ochinvandrartidskrifternas situation rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 1509 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då herrBerndlson begärde rösl- |\Jr 128 räkningverkslälldes volering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 292 Nej - 13 Stödtill dagspres- Avslår - 1 5/;m. m. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen nr 2 avherr i Trollhällan m, fl, i molsvarande del, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iEskilsluna begärl volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konslilulionsulskollels hemslällan i övrigt i belänkandet nr 42mom, 8 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av i Trollhätlan m, fl, imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrSvensson i Eskilsluna begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: Propositionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr i m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iEskilsluna begärl volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konslilulionsulskollels hemslällan i belänkandel nr 42 mom. 10rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av i m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionén. Då i Eskilsluna be- 44 ' gärde rösiräkning verkställdes votering med omrösiningsapparat Dennaom- röstning gav följanderesultat: Mom. 11 och 12 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. 1976/77:19 med anledningav proposilionen 1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel III lillstatsbudgeten för /77 såvill avser vissdel av budgetdepartemenlets verksamhelsområde 1976/77:20 med anledning avpropositionen 1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /77 såvill avser slatensallmänna faslighelsfond 1976/77:21 med anledning av propositionen 1976/77:125med förslag om lilläggsbudgel III lillslalsbudgelen för budgelårel 1976/77 såvill avser avskrivningav oreglerade kapilalmedelsförlusler 1976/77:22 med anledning av ipropositionen 1976/77:100 framlagda förslag om anslag för budgelårel1977/78 lill riksgäldskonlorel och Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa belänkanden hemsiällt Upphävandeav statlig myndighets skyldighet att anlita §7 Upphävande av statlig myndighets skyldighet att anlita Föredrogs finansutskottets betänkande 1976/77:23med anledning av propositionen 1976/77:127 om upphävande av statlig myndighetsskyldighet all anliia Posi- och Kredilbanken, , jämle molioner. 1 proposilionen 1976/77:127 hade regeringen(ekonomideparlemenlel) föreslagit atl godkänna de ändrade riktlinjersom förordals i proposilionen för medelsförvallande slallig myndighels ellerannal statligt organs anlitande av bankinstilut Förslagetinnebar all skulle godkänna alt medelsförvallande statligamyndigheter inte skulle vara skyldiga att i vissa fall anlita . I della sammanhang hadebehandlals molionerna 1976/77:1600av m. fl. (s), vari hemslällls alt beslulade avslåproposilionen 1976/77:127, och 1976/77:1601av m. fl. (vpk), vari hemslällls atl beslutade avslåproposilionen 1976/77:127. Upphävandeav statlig myndighels skyldighet att anlita atlriksdagen med bifall till propositionen 1976/77:127 och med avslag pämotionerna 1976/77:1600 och 1976/77:1601 godkände de ändrade rikllinjer somförordats i propositionen för medelsförvallande slallig myndighels eller annalslalligl organs anlilande av bankinslilut Reservalion hade avgivils av herrar Feldl, KnuiJohansson i Slockholm, , Pellersson i , i , iMolala och (samlliga s) som all ulskollel borl hemslälla auriksdagen med bifall lill motionerna 1976/77:1600 och 1976/77:1601 skulle avslåproposilionen 1976/77:127. Hen (): I proposilionen 1976/77:127 föreslår regeringen atl beslutaom upphävande av stallig myndighets skyldighet all anlita . Bakgrundenlill regeringens proposilion i della avseende aren skrivelse frånSparbanksföreningen där man krävi ell avskaffande av Slällning isamband med de regler som gäller för statliga myndigheters och organsmedelsplacering och banktransaktioner. Ekonomiministern konstaterar iproposilionen alt del råder mycket delade meningar om detta förslag. Från flerahåll har också förordats att man borde göra en mera ingående ulredning innanfrågan kom upp i för avgörande. Det kan även påpekas all fleraremissinslanser är myckel kritiska mol förslaget som sådant - del gäller bl. a.riksrevisionsverkei som inle anser atl del flnns någon anledning all ändra pånuvarande beslämmelser. Ekonomiministerntar emellertid ingen som helst hänsyn lill delta förhållande. någonföregående ulredning lägger han fram en proposilion i ärendet som enbart ärbaserad på en skrivelse från en intresseorganisation. Enbarl delta sistnämndaförhållande kan, herr lalman, vara värt alt uppmärksamma, och man frågar sigvad del är för nya principer som den borgeriiga regeringen är på väg all införadå del gäller att ta fram beslutsunderlag för proposilioner som presenteras iriksdagen. Närdel gäller sakfrågan är del fyra frågor som diskuleras i proposilionen. Fördet första behandlas de beslämmelser som allmänt gäller för kassahållning hosstatliga myndigheter där del är fråga om hur tillfälliga överskottsmedel m. m.skall placeras, för del andra skyldigheten för slallig myndighet att i sådanafall anlita , för del iredje föreskriften om att utbetalning skall skevia postgirot och för del fjärde bestämmelsen om atl , postgiroteller skall anlitas vid övriga transaktioner, där del behövsförmedling av bank. Efteratt ha diskuleral dessa fyra frågor finner ekonomiminisiern - av prakliska ochrationella skäl - atl han inte bör föreslå någon annan ändring i gällandebeslämmelser än all skyldigheien för slallig myndighet atl anlita PK-bankenskall upphävas. Man kommer, herr talman,osökl all tänka på historien om den lille mannen och skräddaren, somhandlar om hur del siora tygstycket bara "bidde" en tumme, och säsmåningom "bidde" del ingenling. Jag lycker den historien välbeskriver de ansträngningar som regeringen här har gjorl för all skapa enreform. 1anledning av proposilionen 127 har del väckls ivå molioner, en socialdemokraliskpartimolion av m. fi. och en vpk-molion av m. fl., sombåda yrkar avslag pä proposilionen. 1 moiionen 1600 av m. fl.påpekas bl. a. all priorileringen av den sialliga affärsbanken har gälll i merän , dvs. i princip sedan tillkomsten av den statligaaffärsbanken. När denna princip infördes väckte det inle någon deball ellernågra prolesler, ulan man ansåg det vara naturligt all slatliga myndighelerskulle använda .statens egen bank i de här sammanhangen. Det är försl på senaretid som man från borgerligt håll böriat kriiisera denna princip och velatupphäva den. Mankan vidare konstatera att i sitt remissyllrande påpekal altdel inle mollagii någon krilik frän myndigheler mol sätl atl fullföljasina åtaganden. Riksrevisionsverkei kommer därför fram lill all del inie flnnsnågon anledning all i någol avseende upphäva föreskriften i 1974 årskungörelse. Del slår dessulom hell klarl all erbjuder de sialligamyndighelerna marknadsmässiga villkor vid genomförda placeringar. Följaklligenkan man inle på sakliga grunder peka på några olägenheier för slalsverkel medden ordning som gäller. Delenda som ekonomiministern från principiell ståndpunkt motiverar sill förslagmed är alt del skall råda fri konkurrens mellan olika kre-diiinstilui påmarknaden. Beslämmelserna kungörelse skulle enligl ekonomiminisierngynna framför andra bankinstitui, vilkel skulle slrida molgrundsatsen om s. k. fri konkurrens. menar att del därför ärangeläget atl avskaffa statliga myndigheters skyldighet atl anlita PK-bankenvid sina olika transaktioner. Nuär del emellertid pä det sättet som framhålls såväl i vår partimolion som ibankinspektionens remissvar, all man inom del privala näringslivei i slorulslräckning grupperar sig kring en viss bankförbindelse. För de storaförelagen gäller della exempelvis SE-banken eller Handelsbanksgruppen. Någraålgärder mol konslellalioner av del slaget flnns del uppenbarligen ingen möjlighelalt lagslifta om. Samma förhållande gäller, som vi påpekal i vår reservalionvid ulskolieis belänkande, den myckel slärka bindning som föreligger mellanexempelvis och jordbrukets producenlkooperaiion. För vår delhar vi inga som helst tankar på all genom lagsliftning försöka förhindra ensådan intressegemenskap. Därföranser vi socialdemokrater del vara ganska naluriigt att slaten och dessmyndigheler, om inie några klara olägenheier därmed kan påvisas, UlnyUjarstålens egen bank för sina iransaklionet Meddel här anförda, herr lalman, yrkar jag bifall lill den reservalion av herrFeldl m. fl. som fogals vid finansutskoilels belänkande 1976/77:23 och sominnebär avslag på regeringens proposilion 127. Upphävandeav statlig myndighets skyldighet att anlita Upphävandeav statlig myndighets skyldighet att anlita Hen i (vpk): Regeringsförslaget all upphäva sialliga myndighelers skyldighel altanlita kan bäst karakleriseras med orden: en ovanligl lydlig form avfrasliberalism. Är del någon som har ivivlal på all regeringen är enprivaibankernas regering, så kan dessa ivivel definilivi fara efterulskollsmajorilelens uppvisning i poliliski och ekonomiskl hyckleri. Dellönar sig knappasl all spilla många ord på den principiella moiiveringen -nämligen all skyldigheten att anlita skulle strida mol den friakonkurrensen. De som ivrigasl lalar om fri konkurrens är desamma som värstfrämjat monopoliseringen både av produktionen och kreditväsendet Den friakonkurrensen är i elt samhälle med rådande koncentrationsgrad en omöjlighet, omman med fri konkurrens menar enskilda företags oförmåga alt kraftigt påverkamarknadsvillkoren lill sin fördel. Men del är lyvärr inte del enda avseende ivilket den sittande regeringen har en arlonhundralalsmässig idégrundval ochpraktik. Däremol är del väl mer uppseendeväckande när man påstår sig med skyldighetensupphävande riäna opartiskhet och ekonomisk likställdhet på kredilomrädet Manvill alltså principielll upphäva statens och statliga myndigheters rätt allvälja bankförbindelse och välja den efler en bestämd linje. Men varför lar maninte ens i en bisals upp den andra sidan av frågan: de privala företagens rällall välja bankförbindelse? Varför förbjuder man inte där påtryckningar ellerföreskrifter som avser all inrikla förelagen på viss bankförbindelse? Ärdel någon som tror, atl ett akiiebolag i , inom vars akliestockIncentive eller Providenlia är ledande, har någon valfrihel? All del därförföreligger konkurrens mellan olika bankinslilut? Atl ett sådant förelag överhuvud skulle tillåtas välja någon annan bank än SE-banken? Del är ju hell klarlall Wallenbergföreiag går lill Wallenbergbanker. Det vet inle bara Wallenbergsdirektörer, del vel också socialdemokraten , som är ledamol iSE-bankens styrelse. Sanningenär ju, atl ingen har velal ifrågasätta en aktieägande finansgrupps räll allföreskriva vilken bankförbindelse ell förelag skall använda. Men samma rättvill man nu förmena statens institutioner. Detta är verkligen alt lillämpa tvåhelt olika principer. Det krav man släller på Slaten vägrar man'all slälla pådet privata näringslivet. Det är inle likformighet Del är raka motsalsen. Denandra aspeklen gäller sialliga myndighelers oväld. Uppenbarl är väl ändå, alldenna inle kan bli bällre av all en sialsinslilulion blir kund hos en privatbank.Vilka iniresseförbindelser kan uppslå, om t. ex. en länsstyrelse har sinmedelsrörelse förlagd lill en privatbank?