prot · G00946 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:46 §1 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. §2 Herr talmannen meddelade alt herr förste vice talmannen denna dag återtagitsin plats i , varigenom i uppdrag som ersättareför honom upphört. §3 Föredrogs men bordlades åter skatteutskottets betänkanden /77:12 och 13utrikesutskottets betänkanden /77:8 samt 10-13 trafikutskottetsbetänkanden /77:10, 13 och 14 arbetsmarknadsutskottets betänkande1976/77:7 civilutskoltets betänkande 1976/77:6 §4 Sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Föredrogs skatteutskotlets betänkande 1976/77:11med anledning av proposilionen 1976/77:42 om sänkning av den statligainkomstskatten, m. m. jämte motioner. I propositionen 1976/77:42 hade regeringen() föreslagit att skulle anta vid propositionenfogade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 3. lag om ändring i lagen (1975:1145) om tillfällignedsättning avden allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås en sänkning av den statliga inkomstskatten årsinkomster. Skatteskalan görs förmånligare så att låginkomsttagarna och destora löntagargrupperna får sänkt skatt. Högsta skattelättnaden är . Isamband med sänkningen av den statliga inkomstskatten föreslås en höjning avden socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen som las ut av arbetsgivareoch egenföretagare. Denna avgift föreslås höjd , från 6,till . Förslagläggs också fram om sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften i del inrestödområdet. Nedsättningen av avgiften från 4 inom detta område förår 1976 avses gälla också ." Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1976/77:25 av . (s), vari hemställts att skulle 1. med avslag på den i proposilionen 1976/77:42föreslagna ändringen i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt besluta om ensänkning av den direkta inkomstskatten i enlighet med vad som i motionenanförts och anta av motionärerna framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, innebärande - i överensstämmelse med deförslag som den socialdemokratiska regeringen lade fram i propositionen1975/76:217, vilken proposition sedermera återkallats av den nuvaranderegeringen - en något mindre skallesänkning än enligt förslaget i denförevarande propositionen i inkomstskiklen . och inte hellernågon skärpning för årsinkomster , varvid den föreslagnajusteringen av skatteskalan medförde den största procentuella skattesänkningeni inkomstskikten , 2. med avslag på den i proposition 1976/77:42föreslagna ändringen i lagen (1962:381) om allmän försäkring besluta om enhöjning av so-cialförsäkringsavgiflen till folkpensioneringen i enlighet medvad som i motionen anförts och anta av motionärerna framlagt förslag till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, innebärande en höjning avsocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen från 6,8 till , 3. avslå den i proposition 1976/77:42 föreslagnaändringen i lagen (1975; 1145) om tillfällig nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften med hänvisning till den i motionen anförda motiveringen,och 1976/77:26av m. f\. (vpk), vari hemställts 1. alt beslutade att i lagen om statliginkomstskatt ge skatteskalorna för den utformning som motsvarade imotionen ställt skalteförslag, 2. alt uttalade sig för slopande av moms påmaten och hos regeringen begärde att förslag härom förelades , 3. att skulle uttala sig för en skärpning avskatten på stora förmögenheter och arv, bolagsvinster och realisationsvinstersamt för införande av en spärr för ränteavdragen vid beskattningen och hos regeringenbegära all förslag härom förelades , 4. att skulle uttala sig för ennedskärningav militärutgifterna som ett led bl. a. i finansieringen av en reellskattesänkning och hos regeringen begära att förslag härom föreladesriksdagen, 5. att skulle uttala sig för en omläggningav arbetsgivaravgifterna så att dessa uttogs i förhållande till företagensomsättning, råvaru- och energiförbrukning och inte som enbart i förhållandetill löneutgifterna och hos regeringen begära all förslag härom föreladesriksdagen, 6. att skulle uttala sig för att denallmänna arbetsgivaravgiften slopades för kommuner och landsting och hosregeringen begära att förslag härom snarastförelades , 7.att skulle avslå förslaget om tillfällig nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet, delsde vid 1975/väckta motionerna 1975/76:297 av fruTilländer (c) och i (c), 1975/76:393 av m. fi. (vpk), varihemställts att hos regeringen begärde tilläggsdirektiv lill 1972 årsskatteutredning innebärande att utredningen med förtur behandlade frågan omslopande av moms på maten och om skärpning av beskattningen på kapitalet samtatt förslag härom förelades , 1975/76:397av herrar () och (), 1975/76:533av hen (), 1975/76:676av i m. fi. (vpk), vari hemställts 1. att beslutade att deklaralionsavdragetför underhållsskyldiga om . per barn och år ersattes med enskattenedsättning, utgörande av bidragsförskottet vid beskattningsårels utgång, 2. att med bifall till punkten 1 beslutadeatt avdrag medgavs även för upplupet bidragsbelopp, som betalades i efterhand, 1975/76:697av () och hen Ekinge (fp), 1975/76:700 av herrarJonsson i (fp) och (), 1975/76:703 av herrMagnusson i (m) och (), 1975/76:947 av henAdolfsson (m), 1975/76:949 av hen Ahlmarkm. (fp), 1975/76:957 av herrar () och i (c), 1975/76:962 av hen Danellm. (m), 1975/76:970 av hen Fälldinm. (c), 1975/76:971 av henGernandt (c), 1975/76:975 av m. fi. (vpk), variunder punkterna 1 a-c och 2 hemställts 1.att hos regeringen begärde tilläggsdirektiv till de sittandeskalleutredningarna i vad gällde avdragsfrågorna innebärande: Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Sänkningav den stadiga inkomstskatten, m. m. a) att mängden av avdrag minskades, b) att ett och samma avdrag fick samma effekt i olika inkomstlagen, c) att möjligheten att utnyttja underskott i enförvärvskälla för avdrag i en annan beskars, 2.att hos regeringen begärde förslag om att den i kommunalskattelagenstadgade rätten lill avdrag för ränta å gäld begränsades till att gällaskuldbelopp understigande , 1975/76:981av herrar i Skärstad (c) och Raneskog (c), 1975/76:991 av (), vari hemställtsatt beslutade att hos regeringen begära alt riksskalleverketutarbetade sådana bestämmelser, att av fortbildningskonsulent yrkat avdrag förtjänsterum i bostaden godkändes av taxeringsmyndigheterna, 1975/76:1014av hen (), 1975/76:1023 av herrPetersson i (c), 1975/76:1026 av henPettersson i m. fi. (s), 1975/76:1027 av herrarSellgren (fp) och Weslberg i (fp), 1975/76:1034 av fruTroedsson (m) deh i (m), 1975/76:1042 av henWennerfors (m), 1975/76:1049 av henÄkeriind (m), 1975/76:1991 av herrBohman m. fi. (m) samt 1975/76:2048 av herrarHylländer (fp) och Cariström (fp). 1. beträffande skatteskalan att med avslagpå motionerna 1976/77:25 punkten 1 och 1976/77:26 punkten I skulle bifallapropositionen i denna del, 2. beträffande socialförsäkringsavgiften lillfolkpensioneringen all med avslag på motionen 1976/77:25 punkten 2skulle bifalla propositionen i denna del, 3. beträffande mervärdeskatten på livsmedel m. m. attriksdagen skulle avslå a. motionen 1975/76:393, b. motionen1976/77:26 punkten 2, punkten 3 i denna del och punkten 4, 4. beträffande nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet att med avslag påmotionen 1976/77:25 punkten 3 och 1976/77:26 punkten 7 skulle bifallapropositionen i denna del, 5. beträffande utformningen av avdragsreglerna attriksdagen skulle avslå a. motionen 1975/76:533, b. motionen 1975/76:975punkterna 1 och 2, c. motionen1975/76:1026, d. motionen 1976/77:26punkten 3 i denna del, 6. beträffande avdragför arbetskläder m. m. att skulle avslå a. motionen1975/76:1027, b. motionen 1975/76:1049, 7. beträffande avdrag för tjänsterum i bostaden allriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:991, 8. beträffande avdrag för fackföreningsavgifter attriksdagen skulle av- Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. a. motionen1975/76:700, b. motionen1975/76:1023, 9. beträffandesparavdraget m. m. att skulle avslå a. motionen 1975/76:703, b. motionen 1975/76:1991, c. motionen 1975/76:2048, 10. beträffandeavdrag för underhållsbidrag till barn att skul le avslå a. motionen 1975/76:297, b. motionen 1975/76:676, c. motionen 1975/76:697, d. motionen 1975/76:962, e. motionen 1975/76:1014, f motionen 1975/76:1042, 11. beträffande skattereduktion att skulle avslåmotionen 1975/76:397, 12. beträffande A- och B- inkomst m. m. att riksdagenskulle avslå motionen 1975/76:1034, 13. beträffande beskattningen av extrainkomster attriksdagen skulle avslå a. motionen 1975/76:947, b. motionen 1975/76:981, 14. beträffande inftationsskydd i skattesystemet attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:949 punkten 1, 15. beträffande skattepolitikens fortsatta inriktningatt skulle avslå a. motionen 1975/76:949punkten 2, b. motionen 1975/76:957, c. motionen 1975/76:970, Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. d. motionen 1975/76:971, e. motionen 1976/77:26punkten 5, f. motionen 1976/77:26punkten 6, 16.beträffande författningsförslagen att till följd av vad ovanhemställts skulle anta de vid propositionen fogade förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 3. lag om ändring i lagen (1975:1145) om tillfällignedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet. beträffandeutformningen av skatteskalan och finansieringen av skatteomläggningen 1. avherrar , , i och , samt herrar och (samtliga s) som ansett dels att utskottet under Ioch 16.1 bort hemställa att med bifall till motionen 1976/77:25punkten I och med avslag på propositionen i denna del samt motionen 1976/77:26punkten 1 skulle anta det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt med den ändringen att 10 §1 mom. skulle erhålla av reservanterna angiven lydelse, delsatt utskottet under 2 och 16.2 bort hemställa att med bifall lillmotionen 1976/77:25 punkten 2 och med avslag på propositionen i denna delskulle anta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring med den ändringen att 19 kap. 4 a S skulle erhålla av reservanterna angiven lydelse, beträffande tillfällig nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet 2. avherrar , , i och , samt herrar och (samtliga s) som ansett att utskottet under 4 och 16.3 bort hemställa att med bifall lill motionen 1976/77:25 punkten 3 och motionen 1976/77:26 punk ten 7 skulle avslå det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1145) om tillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgi varavgiften inom det inre stödområdet. Hen (): Skatteutskottetsbetänkande nr 11 behandlar i första hand skatter, men ocksåen hel mängd tidigare motioner, där man från borgerligt håll kräverskattesänkningar eller andra ändringar. Till grund för förslaget beträffande1977 års skatter ligger i första hand propositionen nr 42 och i samband därmedväckta motioner. I fråga om de motioner som väckts tidigare, alltså vidföregående , yrkar nu utskottet blankt avslag på allesammans. Om manfår tolka detta avslag på det sättet att regimskiftet inneburit en så hälsosamförvandling att ansvarskännandet hos deborgerliga blivit större, kan man kanske säga att det inte finns något ont sominte har något gott med sig. Vi som år ut och år in fått bevittna den ständigaströmmen av motioner med yrkande om olika skatteavdrag och lindringar för olikagrupper hälsar ju tillnyktringen med stor tillfredsställelse. Dennatillfredsställelse får sig dock en allvariig knäck, när man sedan upptäcker attden ekonomiska oansvarigheten Hyttats från enskilda riksdagsmän och partieröver till regeringen. Omman gör en jämförelse mellan den proposition som vi behandlar och densom framlades av den förra regeringen och som återkallades efter regimskiftet,finner man att det ytteriigare späds på med avsevärda skattesänkningar. Hurmycket de ytterligare skattesänkningarna kostar har man inte velat tala om ipropositionen nr 42. Försöker man själv räkna bakvägen, kommer man fram tillatt det rör sig om ca . Samtidigtsom man föreslår ytterligare skattesänkningar på en halv miljard föreslås ettuttag av arbetsgivaravgifter som är bara hälften så stort som det densocialdemokratiska regeringen föreslog. Man har i proposilionen inte ansträngtsig att tala om hur mycket det här gör i pengar. Men utgår vi frånberäkningarna i den tidigare propositionen, blir det fråga om ett minus på 2,8miljarder kronor. Lägger man till detta den halva miljard som man ytterligarehar spätt på med, presenteras i ett förslag som ger samhället 3,3miljarder kronor mindre i skatteintäkter än det tidigare socialdemokratiskaförslaget skulle ha gett. Vihar kunnat läsa oss till i propositionen att skatteomläggningen avses blilotalfinansierad ökning av socialförsäkringsavgiften och eventuelltkommande ökningar av energiskatten. Men så länge som man från regeringens sidavill hålla beräkningsgrunderna för sig själv vågar jag hävda att detta är ettfelaktigt påstående. Dels har man tydligen inte räknat med attsocialförsäkringsavgiften får dras av från inkomsten vid inkomsttaxeringen,medan erlagda skatter - som man alltså sänker - inte är avdragsgilla, dels kanman tolka skrivningarna på så sätt att man inte bara skall avstå frånskattehöjningar på grund av infialionen utan också därför att det kan bliprogressionshöjningar även på reala inkomstökningar och dels också därigenomatt man inte på något sätt har presenterat den ökade skatt som man bör få in påenergin. Vilöser alltså inte hela finansieringsproblemet ens enligt den blygsamma modellsom regeringen tänkt sig förrän långt in , för regeringentänker väl ändå inte genomföra retroaktiva energiskatter. Enligt denerfarenhet utskottet har haft beträffande genomslagstiden vid andraenergiskatter kommer det inte in mycket pengar på energiskatten under hela1977. Dessutom skall man beakta det förhållandet att en ökad energibeskattningi första hand skall fylla en funktion som påtryckningsmedel för att spara energi.Skulle man alltså lyckas riktigt bra med energiskatten, skulle det inte allskomma in några ytterligare pengar den vägen. Ytterligare en faktor som måstetas med Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. i beräkningen är följande:De näringsgrenar som använder mycket energi är samma näringsgrenar sombefinner sig i trångmål och som begärt statligt stöd. kanske kanverifiera mina uppgifter, om han är inne i kammaren. Del skall bli intressantatt se hur motionerna från det hållet kommer att se ut . Kanskestaten på annat sätt får ge ut huvudparten av det man kan få in i ökadenergiskatt. Utskottethar försökt att från departementen få in uppgifter om hur man kommit fram tillden totalfinansiering man talar om. Under hand har vi fått vaga besked. Vi harfått ett besked att det som fattas i totalfinansieringen enligt de nyaberäkningssätten är ca 700 milj. kr., som man alltså skall ta in påenergiskatten . Jag antar att , som snart kommer upp italarstolen, inte har fått några noggrannare uppgifter om beräkningsgrundernaän vi andra i utskottet har fått. Det har heller inte gjorts några försök iutskottsmajoriletens skrivning att förklara hur man kunnat hitta detta Columbiägg, utan man åberopar bara all skatteomläggningen är lotalfinansierad. Omman nu helt skall frångå tidigare vedertagna regler, senast framkomna iHagauppgörelserna, borde kanske utskoltsmajoriteten ha ansträngt sig något merför att förklara hur man kommit fram till denna lotalfinansiering. Man bordekanske också förklara hur överfinansieringen, som skett genomHagauppgörelserna, har kunnat försvinna totalt. Delär fiera punkter i utskottsbelänkandet som för mig förefaller oklara. 15exempelvis anför utskottet: "Genom den i propositionen föreslagna,relativt måttliga höjningen av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringenhar större möjligheter skapats för att kommunala skatte-och avgiftshöjningarinte skall förta effekterna av sänkningen av den statliga inkomstskatten." Minfråga blir då; Tror utskottsmajoriteten att löntagarna kommer att avslå från de11/som kommuner och landsting kommer billigare undan? Om så blir falletblir det alltså löntagarna som håller igen och avslår från löner som de anseratt del finns utrymme för. Om det inte blir så, ulan dessa I 1/står tillförfogande för ökat löneutrymme i stället för social försäkringsavgift somföreslagits tidigare - och lönerna alltså stiger motsvarande - vad har dåkommunerna för ökade möjligheter all hålla tillbaka sina egna skatter? Jagförutsätter att är beredd alt lämna besked om vad utskottet tänktsig. Skall de 1 1/som blir över - i förhållande lill socialdemokraternasförslag - användas lill löner eller skall de användas för att hålla igen dekommunala skatterna? Riskernaär väl stora all det inte blir något utrymme för skattesänkningar ulantvärtom. Den socialdemokratiska regeringen hade en uppgörelse med LO och TCOom skatteskalornas utseende. Den borgerliga regeringen har lagt sitt förslag"efter överläggningar med löntagarorganisationerna". Omöverenskommelse talas inte . Under hand har det klargjorts all de ändradeskatteskalor som ligger på bord kommer att resultera i att LOkommer alt kräva särskilda påslag i av- talsrörelsen för dem somhar de sämsta lönerna - för att kompensera de . i ökad skattelättnad somhögre betalda grupper fått. Jag kan naturligtvis inte avgöra i vilken månLandsorganisationen har möjlighet att få gehör för en sådan ytterligarelåglönesatsning. Men om det skulle gå så, blir detta en utgift för kommunerna,som mer än väl lar igen de som de eventuellt kan få sparade med tanke påalt det finns stora låglönegrupper inom kommunernas arbetsfält. Ipropositionen och utskottsmajoriteten har man på ett märkligt sätt lyckats attblunda för de låglönesatsningar som brukar vara vanliga och stirrat sig blindpå de marginalskatter som utgår för dem som ligger ett stycke övermedelinkomsterna. För del har här skett en märklig omsvängning,men det är ju inte min sak att bedöma varför. Ipropositionen har konstaterats att två tredjedelar av de heltidsarbetandelöntagarna befinner sig i inkomstskiktet . Delta är enintressant uppgift. Men ännu mera intressant är egentligen hur fördelningen ärinom skiktet , eftersom såväl regeringen somutskottsmajoriieten tycker att man kan genomföra en ytterligare skattesänkningutöver vad minoriteten anser. Denna ytterligare skattesänkning når sitt maximumförst vid . inkomst och den sträcker sig upp till 350 000 kr.årsinkomst. Utskottethar i en tabell, som tyvärr inte finns fogad vid utskottsbetänkandet, räknatut att antalet inkomsttagare med mera än . 1977 kanberäknas vara 470 000 eller av alla inkomsttagare med beskattningsbarinkomst. Eftersom det bland dessa finns en del pensionärer och intefulltidsarbetande, är procentsatsen givetvis en eller annan procent för låg,men den ger ändå en klar bild av var den borgeriiga regeringen tänker lägga denstörsta skattesänkningen. Del skall då också poängteras att i tabellenlöneökningen beräknats till och till 8 96. Trots dettaligger bara 9,1 96 av samtliga som har beskattningsbar inkomst över denna inkomstgräns. Motbakgrund av vad jag här sagt framstår det som självklart att socialdemokraternai skatteutskottet inte har kunnat dela de förslag och skrivningar sommajoriteten har fört fram. Sammanfattningsvis anser vi att förslaget i motionen25 är bättre på följande områden; Motionsyrkandena är förankrade i båda de störstaarbetstagarorganisationerna, vilket garanterar en lugnare avtalsrörelse. Skatteskalorna i motionen fullföljer satsningen påde lägre betalda och är bättre avvägda än propositionens förslag. Motionens förslag innebär en skatteomläggning därskattesänkningarna motsvaras av kompensation på annat sätt. Utskottsmajoritetens förslag innebär icke, så långtnu kan bedömas, en lotalfinansiering, utan ett stort underskott kommer attuppstå. Statskassan tillförs Över 3 miljarder mindre med utskottsmajorilelens.förslag. Hotande underskott uppstår, och den proklamerade målsättningen attminska både den statliga upplåningen och återställa den utländska ba- Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. lansen kan inte infrias,utan man måste genomföra andra skatter vars skadeverkningar troligen kommer altbli stora. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till den vid utskottets belänkande fogadereservationen I. Ireservationen 2 yrkar socialdemokraterna avslag på förslaget om fortsattnedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet från4 till 2 96. Enligt vår uppfattning finns det fiera skäl som talar för ettavslag på detta förslag. Fördelförsta har skatteutskottet alltid hävdat att regionalpolitiskt stöd skall ges iform av bidrag, inte i form av generella skattesänkningar i vissa delar avlandet. Utskottet har alllid menat alt skatter som snedvrider konkurrensenskall man avhålla sig ifrån på alla områden, och på den punkten har jag alltidtrott att vi haft även de borgeriiga partierna med oss. Det är därföröverraskande att man nu envisas med att fortsätta med dennaskattedifferentiering. Det kan ju finnas näringar som t. o. m. har bättreförutsättningar att driva sin verksamhet inom inre stödområdet än i andra delarav landet. Så bra järnmalm som det finns i finns väl knappast någonannanstans i , och jag förslår inte heller vari skillnaderna beträffandeservicenäringarna skulle ligga. Jag medger att det dock i allmänhet ärbesvärligare att driva verksamheter i inre stödområdet, men för insatser i detavseendet trodde jag att vi använde vår regionalpolitik med dess stöd istället. Jagtror för del andra inte att någon har kunnat påvisa att några nya arbetstillfällenhar lokaliserats till inre stödområdet därför att den allmännaarbetsgivaravgiften är lägre där. Men staten avhänder sig omkring 100 milj. kr.som skulle ha kunnat göra stor nytta om de använts på de punkter där de behövtsför att skapa nya arbetstillfällen. Fördet tredje är det ganska märkligt att man inte kunnat inväntaföretagsskatleberedningens utredningsuppdrag. Jag är inte säker på att dennautredning heller kommer att hitta något förslag, men man var ju ändå överens omatt ge denna utredning uppdraget att försöka utreda differentierade skatterseffekt. finns över huvud taget inget faktaunderlag alls att basera dennaförlängning på, inga uttalade besked om det välsignelsebringande i dettaprincipvidriga arrangemang, men ändå är utskottsmajoriteten beredd att avlövastaten något hundratal , bara för att fortsätta en politik somen gång har vunnit. Jag ber att få yrka bifall också till reservationen 2 vidutskottsbetänkandet. HenHERMANSSON (vpk): Debatten mellan socialdemokraterna och de borgerliga partierna omskatteskalorna är inte bara ointressant. Den är framför alltbedräglig gentemot skattebetalarna, eftersom bägge parter försöker ge sken avatt en genomsnittlig löntagare skulle få en skattesänkning 1977 med över 2 000kr. Detta är ju bluff Enligtsåväl regeringens som socialdemokraternas skatteförslag fårlönarbetarna själva betala sin s. k. skattesänkning genom höjdaarbetsgivaravgifter, som i sin nuvarande konstruktion i verkligheten är avdragfrån lönerna. Dessutom kommer kommunalskatter och priser att stiga, vilket bliren direkt belastning. Det måste anses otillständigt alt lägga fram förslag omförändringar av den statliga beskattningen, som man vet kommer att pressa uppkommunernas kostnader och skatter, och sedan när man anger effekten förallmänheten bara presentera vad som händer med statsskatten men inte vad somkommer att hända med kommunalskatten.