prot · G009110 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:110 §1 Herr talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för fruJohansson i , som var sjukskriven den 31 mars-den 20 maj.Erforderlig ledighet beviljades. Herr talmannen anmälde all iMarieslad (s) fr. o. m. inträdde som ersättare för iTidaholm under hennes ledighet från riksdagsmannauppdraget. §2 Herr talmannen meddelade att återtagit sin plats iriksdagen, varigenom uppdrag som ersättare för honom upphört. Herr handelsministern erhöll ordetför att besvara herr iVerners (vpk) anmälda fråga, 1976/77:371,till herr ekonomiministern, och anförde: har frågat ekonomiministern om regeringen avser allförordna om utvidgning och föriängning av del nu gällande prissioppei. Fråganhar överlämnats lill mig för all jag skall besvara den. Fråndet allmänna prisstoppet har undantagits vissa varor och tjänster, vilka lillsin natur är sådana alt ett prisstopp inle kan kontrolleras. Motsvarandeundantag har tidigare gjorts i samband med allmänna prisstopp. I motsats lillvad gör gällande avser prissioppei även importerade varor. Dockmåste justeringar av växelkursen oundvikligen föranleda prishöjningar påimportvaror, om tillförseln av sådana varor ej skall slöras. Dispens frånprisstoppet måste således ges av delta skäl. Genom att priserna på importvarorstiger förbättras svensktillverkade varors konkurrensläge. Avsikten medprissioppei är all förhindra att svenska förelag ulnyUjar denna situation tillalt höja priserna i stället för att öka försäljningsvolymen. Prissloppet avserockså att förhindra alt en ökad efterfrågan innan momshöjningen träder i kraftföranleder prisökningar. Somtidigare har meddelats är det allmänna prisstoppet avsett att vara i kraftunder en begränsad period. I samband med all de åtstramande verkningarna avmomshöjningen gör sig gällande kan del allmänna prissioppei ersällas aviniensifierad prisövervakning. Genom en sådan övervakning får regeringenunderlag all vidta de yllerligare ålgärder som kan behövas. 7 protokoll1976/77:109-110 (vpk): Jag vill tacka för svarel på frågan, även om jag inte fick svar på denkonkreta fråga jag ställde, nämligen denna: Avser regeringen all förordna omen utvidgning och föriängning av det nu beslutade prissloppet? Här återstårdet alltså för handelsministern att svara. Prisstegringarnahar varit oväntat höga. I konsumenlledet har de under årets treförsta månader uppgått till och i dagligvaruhandeln lill . Avdelta beror på jordbruksavtalet och på höjdahandelsmarginaler. Denborgerliga regeringens politik har varit en prishöjarpolilik. Från denI januari släppte regeringen prisstoppet på en rad baslivsmedel och en del andravaror. Resultatet ser vi nu i de starka prishöjningarna på dagligvaror. Mansläppte prisstoppet på 1. ex. kötlkonserver, och har vi sell exempelpå förelag som har trissat upp sina priser . Vi harockså kunnat konstalera kraftiga prishöjningar på en rad andra livsmedel. Änen gång vill jag undersiryka all bara en liten del av detta beror påjordbruksavtalet. Regeringenspolitik har haft som syfte att beskära lönlagarnas konsumtion. Detta harinneburit au löntagarnas reallöner har urholkats och att del skett enomfördelning lill kapitalägarnas förmån. Devalveringenav den svenska kronan är en annan sådan åtgärd, eftersom den enbart riänarsyftet all yllerligare berika exporlkapilalel i . Del har visserligenförflutit sedan regeringen genomförde devalveringen, men någrapåtagbara tendenser till förbätlringar i fråga om vare sig sysselsättning ellerexportföretagens rent marknadsmässiga läge har ännu inle kunnat skönjas. Ellerhar regeringen kunnat märka någonting sådant? Den enda effekt som devalveringenhar haft är att den har befrämjat inflationen. Vi har redan sett prisstegringarpå en rad varor, trots att vi haft ell prisstopp som påståtts vara allmänt. Jagmåsle fråga handelsministern: Hur många dispenser från prisstoppet harbeviljats? Har regeringen någon utvärderad uppfattning om prissloppetseffektivitet? Del är en fråga som alla ställer sig, som någorlunda regelbundetgår ut och handlar. Prissioppeikänns mera som ett elakt spel från regeringen när man skall betala i kassan.Del känns närmast som om regeringen spelar bluff-stopp med konsumenterna istället för att stärka deras ställning genom ett allmänt prisstopp som är värtnamnet. Jagvill avslutningsvis fråga handelsministern: konkreta ålgärder avser niatt vidta för alt hindra prishöjningar på importvaror? Del lalas om eniniensifierad prisövervakning. På vilkel säll tänker ni genomföra en sådan, föratt se lill alt priserna på importvaror inte höjs mer än vad som betingas av växelkurserna? Överläggningen var härmedslutad. § 4 Om tidpunkten förförslag till om sotningsväsendets organisation m. m. Herr kommunminislern erhöll ordet för allbesvara herr 'ilssons i (s) anmälda fråga, 1976/77:356,lill fru bosladsministern, och anförde: i har frågat bostadsministern när hon avser attlägga fram en proposition om sotningsväsendets organisation och driftsform. Enligt fastställdärendefördelning är det jag som har all besvara frågan. Fråganom skorstensfejarmästarnas ställning har på begäran av riksdag utrettsav särskilda sakkunniga. Desakkuniga har överlämnat sitt betänkande, benämntSotningsväsendets organisation och driftsform. Desakkunniga anser i betänkandet enhälligt att båda de driftsformer som nuförekommer inom sotningsväsendet - anställning och enlreprenadsyslem -alUjämt bör vara tillåtna och att del liksom bör ankomma på kommunernaall välja drifisform. Enligt de sak kunnigas mening bör frågan om ettlagstiftningsingripande anstå i avbidan på erfarenheterna av en överenskommelsei ämnet som träffades mellan och . Vidremissbehandlingen av betänkandet har fiertalet remissinstanser förklarat sigdela utredningens uppfattning. Ävenför egen del ansluter jag mig lill vad de sakkunniga har föreslagit. Jag äralltså inte beredd all förorda alt förslag om ändring av gällande beslämmelserpå delta område nu läggs fram för . HerrNILSSON i (s): Jag ber alt få tacka kommunminislern för svarel på min fråga, även omjag kan konstatera au det inte lär komma något förslag om sotningsväsendet. Organisationsfråganinom sotningsväsendet är f n. aktuell med anledning av all solarna har blivitutestängda från sina arbetsplatser. Konflikten har inle uppstått enbart pågrund av kampen för högre löner utan har enligt min uppfallning också sambandmed kravet att sotningsväsendet bör överföras i regi. Enligtbrandlagstiftningen är kommunen skyldig att tillse all solning utförs. Efiersomdel arbete som del gäller är ell skydds- och säkerhels-arbete ingående i detförebyggande brandförsvaret, borde det enligt Svenska skorslensfejareförbundetoch överföras i regi. Del finns många andraskäl om talar för att denna verksamhet borde handhas av kommunerna. Undersökningarvisat att olycksfallsriskerna är stora och att det finns brister iarbetsmiljön. Vi vel av erfarenhel alt det är svårare all komma lill rätta meddessa problem på de mindre arbetsplatser som kännetecknar Omtidpunkten for förslag till om sotningsväsendets organisation m. m. Omtidpunkten för förslag till om sotningsväsendets oiganisa'!on m. m. just denna typ avverksamhet. Dessutom är jag alldeles övertygad om att det vid kommunalanställning är lättare all bevaka och följa upp dessa skydds- och miljöfrågoroch all slälla krav på arbetsgivaren vid eventuell omplacering av personal. Somkommunministern påpekar i sill svar lar utredningen inle ställning till vilkenform av organisation som man skall ha. Men vad man kan konstalera är ju attutredningen pekar på en mängd fördelar med att kommunerna bedriver den härverksamheten. Del finns erfarenhel av drift i det här avseendet.Tyvärr är del bara ett fåtal kommuner som har tagit över solningen, men vi vetall förhållandena har förbättrats när det gäller både skyddsverksamhet,lokalförhållanden, transportmedel och utbildning - för all nämna några exempel. Detsom kommunminislern sade om de sakkunnigas enhällighel stämmer inte riktigtmed verkligheten därför au Skorslensfejareförbundels represenlanl i ulredningenhar skrivit i ell särskilt yttrande: "Dåjag anser att anslällningssystemet eller kommunalisering bör förordas, delarjag inte utredningens mening på denna punkt." Manvill alltså från deras sida som arbetar i denna bransch att kommunerna skallta hand om verksamheten. Detsammagäller Kommunalarbelareförbundel, som också har avgivii remissvar. Förbundetsäger alt kommunerna bör åläggas all ta hand om solningen med tanke på alla deproblem som är förenade med denna verksamhet. Därför beklagar jagkommunminisierns svar. Jag vill poängtera alt när jag nämnde i svaret att ulredningen varenhällig så avsåg jag de tre sakkunniga pariamentariker som ingick iutredningen. De var såvitt jag har förstått helt överens. Det var tvåsocialdemokrater och en centerpartist. Del fanns, som in-terpellanlen påpekar,en avvikande mening av en expert i utredningen, det är jag medveten om. Jagvill självfallel inle kommentera den konflikt som råder på detta område.Inierpellanien påstår all konflikten är ell uttryck för åsikten allsotningsväsendet bör överföras i regi. Jag är inle övertygad om detta. Närdel gäller inställningen hos de statliga myndigheter som har yttrat sig över belänkandetär del intressant att konstalera att länsstyrelserna i de fyra län, där bådadriftformerna är företrädda och där det alltså finns erfarenhel i frågan,ansluler sig till de sakkunnigas mening att ett lagstiftningsingripande böranstå. uttalar för sin del att de lokala förhållandena bör bliavgörande och all det inte finns anledning att binda kommunerna för en vissdriflform. Kommunerna bör enligt förbundet ha frihet att besluta om vilkendriflform som skall anses mest lämplig i varje särskilt fall. Jag ansluter mig lilldelta yttrande. i (s): Jag tror del är myckel viktigt all komma ihåg de människor som berörsav denna fråga, solarna. Del är nalurliglvis rikligt att vi här inte börkommentera den konfiikl som råder när del gäller lönerna, men man kan väl barakonstalera all kravet från solarnas sida att verksamheten bör kommunaliserashar rests med tanke just på alt del har förekommit en utredning och att manfrån solarnas sida vill ha ett besked om vad som kommer att hända i dennafråga, efiersom de tycker att del går långsamt med den här överenskommelsen somhar träffats mellan och skorslensfejaremäs-lares riksförbund.Del händer inte så mycket. Därför vill man att verksamheten skallkommunaliseras. Men tyvärr lär del intekomma några förslag i den riktningen. Ommeritvärderingen vid tillsätir. ning av kyrkomiisir kalisk tjänst - Jag vill poänglera all jag har sagl all man - som självt har framhållit - bör avvakta erfarenheterna av denöverenskommelse som träffals mellan och . Jaghar i svaret inte definitivt sagt nej lill en lagstifining. Jag har sagl allmed anledning av de försök som pågår och alt man vill vinna erfarenhet så börnågra förslag om ändringar inle nu föreläggas . Jagskulle gärna kunna tillägga all om del vore så all vi kunde påvisa all mansköler solningsväsendel på ell sämre säll där enlreprenadsy-stemel förekommerän där del är kommunaliseral, så skulle jag vara villig att diskutera på ell merakonkret sätt. Jagtror för min del att vi bör ha en sådan tilltro till våra kommuners vilja ochförmåga alt klara den här uppgiften att vi inle behöver binda oss förframliden i frågan, ulan kan avvakta det resultat som kommer all finnas tillgängligtrörande båda formerna arbetande parallellt. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om meritvärderingen vid tillsättning av kyrkomusikalisk tjänst Herr kommunministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda interpellation, 1976/77:122, ochanförde: har frågat mig om jag vill- lämna en redogörelse för vilkaprinciper som tillämpas vid meritvärdering av kyrkomusikalisk yänst inom annattrossamfund än och om jag vill medverka till att sådana reglerkommer all tillämpas vid meritvärdering av kyrkomusikalisk tjänst allyänstgöring inom annat trossamfund än tillmäts samma meritvärdesom motsvarande Ommeritvärderingen vid tillsättning av kyrkomusikalisk tjänst Domkapitletskall enligt kyrkomusikerförordningen föra upp de tre mest meriterade behörigasökandena på förslag till organistriänsi resp. vissa andrakyrkomusikerljänster. Förordningen anger tre befordringsgrunder. De ärskicklighet och nit, kunskaper och färdigheter och slutligen längden av välvitsordad tjänstgöring. Över förslaget kan besvär anföras hos regeringen. Närförslaget har vunnit laga krafl väljer församlings-kyrkorådei en av deföreslagna och behöver alliså inle la den mest meriterade. 1de besvärsärenden som regeringen har avgjort har ävenförekommit sökande med tjänstgöring inom annat trossamfund än ,men frågan om värdering av deras riänslårsmeriler har såvitt bekant aldrigsatts på sin spets. Enligt vad jag har inhämtal om domkapitlens praxis är detmyckel ovanligt all sådana personer söker kyrkomusikerriänster. Vidare är del pågrund av den konsianla kyrko-musikerbristen sällan så många sökande all del gårall åsladkomma fulla tjänsleförslag. Merilbedömningen har därför av domkapitleni allmänhet inte uppfattals som något problem. Vid dessa måste hänsyn las även lill attvederbörande skall tjänstgöra som musiksakkunnige. - Den allmännaattityden tycks vara den all de sökande bedöms nyanserat, efteromständigheterna från fall lill fall, och all del sker i generös ekumenisk anda. Tillledning vid meritbedömningen har domkapitlen en av utfärdad promemoria. I denna - som inte är sanktionerad av regeringen- rekommenderas en poängmässig värdering av de moment i sökandenas meriter somär jämförbara, nämligen examensbetyg och riänstår. Sålunda föreslåsbeträffande riänstgöring som ordinarie organist, att de första tio tjänstårenåsälls vartdera en poäng och en halv poäng. För andra slagav statligt reglerade kyrkomusikerljänster upptas vissa reducerade poängtal.Delta system godtas r ö. inte av alla domkapitel. Vad angår riänstgöring iandra samfund än görs i promemorian inget försök allpoängberäkna den. Musikaliska akademienspoängsyslem bygger på tanken att de som konkurrerar om en organistijänst skallgraderas så rättvist som möjligt. När del gäller tredje befordringsgrunden -längden av väl vitsordad tjänstgöring - har det leda lill avsevärdaorältvisor all skära alll slags musiktjänstgöring över en kam. Tjänstgöringeninom är noga preciserad i kyrkomusikerförordningen och i deinstruktioner för de olika riänslerna som har upprättats på grundval avförordningens beslämmelser i anslutning lill prästerskapets arbetsordningar.Det kyrkomusikaliska arbetet inom andra trossamfund är inle på samma sättreglerat. Det varierar i fråga om art och omfattning betydligt mellan olikasamfund och församlingar och skiljer sig i regel avsevärt från , särskilt i fråga om det liturgiska. 1 tjänstgöringen ingår inte denfria musikundervisning som del åligger organist i all meddela, inte hellerförrättningar eller fyllnadsriänslgöring som musiklärare etc. Åandra sidan förtjänar del uppmärksammas att särskilt i de större församlingarnainom andra trossamfund än ell rikt differentierat musiklivunder senare år blivit alll vanligare. De kyrkomusiker som riänstgör inom dettasvarar ofta, vid sidan av den direkta kyrko-inusikerljänslen, för en musikaliskverksamhet i resp. församlings regi som är väl jämförbar med den som detåligger kyrkomusiker inom all svara för i tjänsten. Kyrkomusikerförordningensbeslämmelser innebär inget hinder för att den som har fullgjort kyrkomusikaliskriänsl i församling inom annal Irossamfund än lillgodoräknasdenna med lämpligl proportionerad riänslårspoäng vid ansökan lillkyrkomusikalisk yänsl inom . Del ankommer därvid på den sökande alllämna en dokumenierad redogörelse för riänslen inom annal samfund, så all domkapitletkan bedöma tjänstens meritvärde för den sökta kyrkomusiker-riänslen. Praxissynes ha utvecklats i den riktningen all personer medkyrkomusikalisk riänstgöring inom annal Irossamfund än för dennafåll tillgodoräkna sig antingen reducerad eller full riänslårspoäng. Dennapraxis är emellertid vacklande, vilket förhållande uppfattats som en olägenhetför personer som efter gedigen kyrkomusikalisk utbildning och väl vitsordadriänsl inom annat trossamfund söker kyrkomusikalisk riänsl inom . I praktiken har detta ibland medfört problem med rekryteringen avyrkesmusiker till riänster inom övriga trossamfund. Utvecklingenav del kyrkomusikaliska arbetet har- inom både och i allahändelser de större frikyrkosamfunden - under senare är varit sådan, attskillnaderna är lika betydande som . Härtill synes delvidgade ulbylet av erfarenheter och det vidgade samarbetet på delkyrkomusikaliska området ha medverkat. Som exempel på detta kan anföras attkörarbetel inom församlingar och många frikyrkoförsamlingarnumera företer betydande likheter. Delbör vidare uppmärksammas all anställda kyrkomusiker i regel förekommer endastinom större frikyrkoförsamlingar. Någon jämförelse i här berörda avseenden äralltså knappast aktuell mellan å ena sidan församlingar och åandra sidan den majoritet av frikyrkoförsamlingar som löser sinakyrkomusikaliska uppgifter med hjälp av frivilliga krafter eller kyrkomusikersom endast är arvodesanställda och har en kvantitativt mycket blygsamriänstgöring. led i den ekumeniska ulvecklingen kan föruises au erfaren-heisuibylel ochsamarbetet på det kyrkomusikaliska området mellan olika trossamfund kommer allbyggas ut yllerligare. Därvid är del av belydelse all väluibildade ochvälmerilerade kyrkomusiker inom annal irossamfund än ulanonödiga hinder kan övergå lill kyrkomusikalisk riänsl inom . Desvårigheler härvidlag som rå- Ommeritvärderingen vid tillsättning av kyrkomusikalisk tjänst Ommeritvärderingen vid tillsättning av kyrkomusikalisk tjänst dande praxis innebär ifråga om merilvärdering av kyrkomusikalisk ijänsl inom annal irossamfund änsvenska kyrkan bör enligl min mening undanröjas. Jag finner det alltsåangelägel all kyrkomusikalisk yänsl-göring inom annal trossamfund än tillmäts samma meritvärde som likvärdig riänsl inom . FruANDRÉN (fp): Jag ber all få lacka slalsrådel Anlonsson för svarel på min interpellation. Jagsätter stort värde på den utförliga redovisning som lämnats för rådande praxisoch särskilt på den klara deklaration som statsrådet avslutar sitt svar med.Där sägs nämligen: "De svårigheler härvidlag som rådande praxis innebär ifråga om meritvärdering av kyrkomusikalisk riänsl inom annal irossamfund änsvenska kyrkan bör enligl min mening undanröjas." Jag tror också altstatsrådels slutsats att sådan riänstgöring skall tillmätas samma meritvärdesom likvärdig riänsl inom kan komma alt bli av stor betydelseför hur praxis i fortsättningen utvecklas. Delär av särskilt värde att statsrådet uppmärksammat den ekumeniska ulvecklingenunder senare år. Del är naturligt all se kommunminisierns ställningstagande ihuvudfrågan mot denna bakgrund. Som framhålls i svaret har del sken ellnärmande av del kyrkomusikaliska arbetet inom och motsvarandearbete inom de samfund vilkas kyrkomusiker det här i förslå hand är fråga om.Slaisrådels uttalande skapar, som jag ser det, förulsällningar förall dennapositiva utveckling fortsätter med ökat erfarenhetsutbyte och ökad samverkanöver samfundsgränserna på del kyrkomusikaliska området. Detär därvid, som statsrådet framhåller, viktigt att väl kvalificeradekyrkomusiker vet all deras riänstgöring inom annal trossamfund än inte utgör något hinder för att få riänsl inom . All dennafråga nu klarlagls genom slaisrådels uttalande torde komma att medföra all delblir lällare för församlingar inom andra samfund än all få välkvalificerade personer lill sina kyrkomusikerriänster. Jagär medveten om alt kommunminisierns svar inle kan uppfattas så all han ärberedd alt medverka lill alt gällande förordningar ändras eller all han menarall den promemoria som upprättat till ledning fördomkapitlens ställningstaganden skulle behöva omarbetas. Jag syfiade inleheller till någol sådant med min interpellation. Inte heller föreställde jagmig att församlingarnas rätt att frilt välja bland de sökande som uppförts påförslag lill kyrkomusikalisk riänsl skulle begränsas. Jagär emellertid övertygad om all slaisrådels svar ändå kommer alt hälsas medtillfredsställelse och tacksamhet inom kretsen av kyrkomusiker inom de friasamfunden. Jag tror också - och det är lika viktigt - all slaisrådelsställningstagande såväl inom kyrkomusikaliska kretsar i som inomdomkapitlen och kommer alt bidra till all praxisförändras i den riktning jag antydde när jag ställde min fråga iinlerpellalionen. Därmed är också syflet med min interpellation uppnått. Jag ber lill sist att än en gång få lacka statsrådet för hansmycket positiva svar på min interpellation. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1560 tillcivilutskotlel 1976/77:1561 lillfinansulskollel 1976/77:1562 lillnäringsulskollet 1976/77:1563 tillcivilutskotlel §7 Föredrogs men bordlades åter konstilutionsuiskoilelsbetänkanden /77:37, 38 och 41 skatteutskoilels betänkanden /77:36, 37och 39 juslilieutskoltets betänkanden /77:26-28 näringsutskottelsbetänkande /77:28 civilulskotlels betänkanden /77:27-31 §8 Herr talmannen meddelade all på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle delsarbetsmarknadsulskottets betänkanden nr 22, 18 och 19 samt nä-ringsutskotietsbetänkande nr 28 i nu angiven ordning uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden, delscivilutskoltels betänkanden nr 21-31 saml juslilieutskollels betänkanden nr26-28 i nu angiven ordning sältas sist. §9 Anmäldes och bordlades 1976/77:138 om genomförandel av den nya laxeringsorganisationen, m.m. 1976/77:139 om vissa varvsfrågor 1976/77:141 om ändring i lagen (1974:371)omrättegången i arbetstvisler; m.m. 1976/77:142 om medel för nordiska ministerrådets allmänna budget år 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m. 1976/77:146 om vissasjöfartsfrågor Ommeritvärderingen vid tillsättning av kyrkomusikalisk tjänst § 10 Anmäldes ochbordlades 1976/77:1564 av herrLindblad m.fi. med anledning avproposilionen 1976/77:98 om stöd till Åreprojekiei Nr 110 1976/77:1565 av m.fi. Tisdagenden /77:1566 av m.fi 1976/77:1567av m.fi medanledning av proposilionen 1976/77:113 om körkortslag med anledning av propositionen 1976/77:115 omålgärder för alt underlätta företagens uppgifislämnande m. m. 1976/77:1569av m.fi. med anledning av propositionen 1976/77:116 omändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. 1976/77:150av och 1976/77:1571 av fröken m.fi.1976/77:1572 av m.fi. 1976/77:1573 av m.fi. med anledning av proposilionen 1976/77:117 omutbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. 1976/77:1574av 1976/77:1575 av m.fi. 1976/77:1576 av . med anledning av proposilionen 1976/77:122 omändring i byggnadslagen (1947:385) m. m. 1976/77:1577av m.fi. \916/ll:\5n av med anledning av propositionen 1976/77:123 medförslag lill konsument-kreditlag m. m. 1976/77:1579av m.fi. med anledning av propositionen 1976/77:125 medförslag om tilläggsbudget III lill sladsbudgeien för /77 1976/77:1580av m.fi. med anledning av propositionen 1976/77:130 medförslag till riktlinjer för modernisering av del sialliga budgelsyslemel 1976/77:1581av m.fi. 1976/77:1582 av i med anledning av propositionen 1976/77:132 omändring i utlänningslagen (1954:193) medanledning av proposilionen 1976/77:135 om ändrade regler för be- 86 skattning av ideella föreningar, m. m. Meddelades all följandefrågor framställts 1916/11:386av () till herr handelsministern om en enhetlig prissättningpå petroleumprodukter: I propositionen 1975:92 utlovade densocialdemokratiska regeringen en enhetlig prissättning på petroleumprodukterför landet i dess helhet fr. o. m. . Den socialdemokratiskaregeringen svek detta löfie. Jag upplever denna fråga som ett led i den politikför bättre regional balans som den nya regeringen utlovat iregeringsförklaringen. Med anledning härav vill jag ställa följande frågatill herr handelsministern: Avserregeringen att genomföra en enhetlig prissättning för petroleumprodukter ihela landet?