prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — erbjuder ofla enpassiviserande verklighetsflykt i stället för medvetenhet och egen aktivitet.Det speglar inte sällan könsfördomar, rasism och våld. Vi har här i riksdagenbeslutat att ell mål för den statliga kulturpolitiken skall vara att motverkakommersialismens negativa verkningar. Om detta har det rått enighet mellanpartierna, med undantag för moderata samlingspartiet. Del är viktigt att ipraktisk handling försöka finna former och vidta ålgärder som förverkligarnågol av denna målsättning. Barn och ungdom är de mest utsatta grupperna för dekommersiella intressena på kulturområdet. Vi kan inle passivt slå och betraktadella förhållande. Här krävs handling. Den socialdemokratiska gruppeni kulturulskollei har i moiionen 962 utvecklat några synpunkter belräffandekulturålgärder för barn och ungdom. Några av förslagen i den moiionen ärföremål för behandling här , andra kommer upp lill behandling senare.Calarina Rönnung kommer all i sill inlägg i debatten beröra några punkter imotionen, och jag skall kommentera del förslag som förs fram i moiionen och ireservation 3 och som har direkt beröring med frågan om litleralurslödel. Närriksdagen fattade beslut om massmarknadsutgivning av litteratur förvuxna rådde del stor enighet om att regeringen borde föreläggariksdagen ett förslag om liknande bokutgivning för barn och ungdom. ansåg del synnerligen angeläget all kvalileisulgivning avbilliga barn- och ungdomsböcker kom lill stånd. instämde i della. Medhänsyn till att det inom folkrörelserna och till dem anknutna förlag fannsplaner på en massmark-nadsuigivning av barn- och ungdomslitteratur så ansåg vioss kunna räkna med en möjlighet till snara åtgärder. sedan presenterade förslag om Ulgivning avmyckel billiga barn- och ungdomsböcker. Vi tycker all KF har redovisat enintressant idé och visat en god ambition i linje med tidigareuttalade önskemål på della område. Genom att ge KF elt treårigt stöd med 2milj. kan en viktig kulturpolitisk insats göras för barn och ungdom. Menkuliurutskoltets borgeriiga majoritet avvisar det här förslaget. Man nöjer sigmed ett par rader. var vi överens om att åtgärder snarastborde komma till slånd. anser de borgerliga att del inle finns tillräckligaskäl all la fasta på och alt förverkliga de utarbetade idéer som finns pådetta område. En folkrörelseorganisation har utarbetat ell förslag, förklaratsig beredd alt förverkliga del - om den får ell relativt blygsamt stöd frånriksdagen och regeringen. Men de borgerliga säger nej. Omdella är all säga all den .som nu skall utvärdera alla delarav lilieralurslödel och lägga förslag om nya ålgärder får en i del närmasteomänsklig uppgift. Även om han skulle lyckas lägga förslag belräffandemassmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur enligl sin tidsplan såinnebär del dröjsmål. Elt bifall lill reservation 3 skullekunna ge oss billiga kvalitetsböcker för barn och ungdom redan della år. Ochdel skulle ske lill en förhållandevis blygsam kostnad för samhället. Jaghar svårt alt förslå den negativa attityd som de borgerliga uppvisar i dellafall. Här har vi chans all ta lill vara ell inilialiv från en av våra störstafolkrörelser. Men den borgerliga reaktionen känns igen . NärLitteraturfrämjandet erbjöd sig att starta massmarknadsuigivning av litteraturför vuxna - då reste de borgerliga en rad invändningar. Förslaget ansågs inlegenomtänkt. Förlagsintressena var inle tillgodosedda. Efter sju konster och knep lyckades vi ändå få de borgerligamed på idén då. Men är majoritetsförhållandena förändrade. anser sig denborgerliga majoriteten inte behöva argumentera. kan man rycka på axlarna återbjudanden och förslag från en av landets största folkrörelser. Utgivning avprisbillig kvalitetslitteratur för barn och ungdom kan få vänta: Under tidenprånglar ut sina erbjudanden till våra yngsta. Jag har själv fåttdem i min brevlåda till mina filekor. Och jag frågar: Är det för all ge KalleAnkas bokklubb ett rejält försprång som de borgerliga vill vänta med slöd tillkvalileisulgivning? Frågan är berättigad. Näraförknippad med litteraturstöd är frågan om bokdistribution. Bokhandelnssituation blir föremål för behandling i ett särskilt betänkande. lar viställning lill anslag för biblioteksverksamhet. 1den socialdemokratiska motionen 737 betonar vi värdet av bokutlåning påarbetsplatser. Enligt är detta ett av de viktigaste inslagen i dennya kulturpolitiken. Dennaverksamhet har fått ett glädjande gott gensvar bland löntagarorganisationerna.På många arbetsplatser har de fackliga organisationerna tagit inilialiv lillden här verksamhelen med bokullåning. Och många kommuner försöker tillgodosearbetarnas önskemål och ansöker om bidrag från . Men på grund avknapphet på resurser Ivingas avslå många ansökningar. Den kraftigakostnadsökningen hotar också här alt urholka möjligheter att gestöd. Målsättningen att fördela tio bokbussar lill kommuner har fållkrympas ned lill all gälla alla. Efiersom arbelsplatsullåning skall stödjas ursamma anslag är risken stor för all kullurrådel ivingas sänka ambitionsnivånockså här. I reservalion 8 föreslår vi därför yllerligare . Det är ell berättigat krav, som syftar lill att nå klarteftersatta grupper, att bryta . Och det är ju del vi är så angelägna ompå andra områden av kulturpolitiken. Varför inle hjälpa lill med det? Jagyrkar bifall lill samlliga reservationer som fogals lill kulturutskottetsbetänkande nr 35. Avslutningsvisvill jag konstalera att de socialdemokratiska förslag som jag här har yrkatbifall lill innebär en ökning av insatserna på lit-leraturområdel med 3 milj.kr. för nästa budgetår utöver regeringens förslag. Kulturministern har ipressen fått många rosor för de ökade insatser han har föreslagil. 1 mittinlägg har jag pekat på ell par områden Anslagtill litteratur och folkbibliotek Anslagtill litteratur och folkbibliotek där uppräkningarna ibudgetpropositionen inle ens håller takten med kostnadsökningarna. Men om mankalkylerar med små automatiska kostnadsökningar, ökar utrymmet för sådant somkan kallas reformer. Det aren teknik som beklagligtvis tycks ha kommit rättflitigt lill användning i den borgerliga budgeten. Under della anförande överlog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Fröken (vpk): I kulturutskottets betänkande nr 35 behandlas fyra motioner från vpk.Samlliga är inriktade på att på olika säll söka bryta den ökadekommersialiseringen och monopoliseringen på kulturområdet i kampen för enprogressiv inriktning av det statliga kullurslödet. 1motion 1141 om litieralurslödet tar vi upp dess konstruktion och omfattning. Iårets budgetproposition höjs slödel, som redan lidigare har påpekals, medendast 11 96 för kostnadsökningar. Slatens kulturråd beräknarkostnadsökningarna lill 13 96, vilket även det torde vara en alltför låg sifframed den inflationslakt vi f. n. har och mot bakgrund av det förstag ommomshöjning som lagts fram av regeringen. hävdar attbudgetpropositionens belopp bör höjas med . för all fullvärdigvärdesäkring skall uppnås. Dehär kraven behandlas av ulskoltsmajoritelen på två rader, och den hävdarlakoniskt att den ansluler sig till bedömningen av kostnadsökningarna iproposilionen. Jag har, herr lalman, myckel svårt att mot bakgrund av denutveckling vi ser i och och Författarförbundetsbedömning förslå hur utskottet tänker, om del nu är det som ulskollel har ägnatsig ål. Del faklum alt man inle ens ger tillräckliga anslag för all läckakostnadsökningarna kan inle tolkas på annat sätt än som ell misstroende mol dennuvarande stödformen. Förall yllerligare stärka lågprislinjen föreslog vidare en höjning med350 . till ny svensk litteratur. I annat fall skulle en kullurpoliiisklviktig del av den svenska skönlitteraturen hållas utanför stödel och alltså blidyrare. Med hänvisning till alt en utredning pågår har utskottet inte hellertillstyrkt detta. Jag tycker all del är en mycket svag argumenlalion.Kullurrådels krav är klarl dokumenterade och myckel välgrundade. Den njugghelutskoltsmajoritelen genomgående visat när del gäller dessa krav måsle betecknassom klart kulturfientlig. Den rimmar illa med de uttalanden som de borgerligapartierna stått för i kulturdebatten. Däremot överstämmer del med det motståndman lidigare visat mol reformen. Man vill uppenbarligen försämra den. 1motion 1141 och motion 757 behandlar vi utgivningen av billig kvalitetslitteraturför barn och ungdom. Redan då den prisbilliga massutgivningen avskönlilteratur för vuxna startade protesterade kommunisterna ochmånga andra mot alt utgivningen inte också omfattade barn- ochungdomslitteraturen. Vi kan nu konstatera all denna Varför då inte också utsträcka den till all omfatta litteratur för barn?Barnen är den grupp som är mest exploaterad av kommersialismen, och då i förstahand arbetarklassens barn. stiger ännu snabbare i pris änvuxenlilteraturen. Vi tycker därför all del är av oerhört slorl kullurpoliiisklintresse all man får lill Slånd en prissänkning av barn- och ungdomslitteraturenoch alt en massmarknadsutgivning kommer till stånd. Utskottetpåpekar alt det redan då fattade beslut om slöd tillmassmarknadsutgivning av kvalificerad och lättillgänglig skönlitteraturförutsattes att regeringen skulle återkomma till med förslagbeträffande barn- och ungdomslitteraturen. säger ulskollel att det ingår iutredningsmannens uppgifl att lägga fram ett dylikt förslag. För det förstatycker jag detta är en något egendomlig tolkning av begreppet"". För det andra finns redan förslag i della avseende. Allinvänta en yllerligare utredning kommer att fördröja ett eventuellt beslut omen förbättring för barn- och ungdomslitteraturen med . Yllerligareen eftersatt grupp i vårt samhälle i vad gäller kulturen är invandrarna. Viföreslår i moiionen 987 att bibliotekens service på invandrarspråk kraftigtökas, vilket också måste gälla beståndet av böcker och andra media. Kommunernabör genom förbättrade statsbidrag stimuleras all föra ulbiblioteksverksamheten bland invandrarna. Inte minst väsentligt anser vi delvara att invandrarbarnen och invandrarungdomarna inte föriorar kontakten medsin kultur. Vi vill därför på detta område få lill slånd en uppsökandeverksamhet i kommunerna. Inte heller del tillstyrker ulskollel utan yrkarblankt avslag på motionen. Isamma motion kräver vi också en bibliotekslag med normer för folkbibliotekensverksamhet och att statsbidrag skall utgå för uppfyllandet av de normerna. Viser den standardskillnad som finns vid folkbiblioteken som heltoacceptabel. Enligt varierade 1975 kommunernas kostnader förfolkbiblioteken . Folkbiblioteken tvingasredan nu arbeta under mycket knappa förhållanden som dessutom ständigtförsämras. Och denna försämring går i första hand ut över de redan utsattagrupperna - de som i första hand använder den kommunala servicen. Enav åtgärderna i den statliga kulturpolitiken inom folkbiblioteksområdet är stödtill startande av biblioteksverksamhet på arbetsplatserna. Trots all deresurser som getts lill delta har varit mycket blygsamma, kanarbetsplatsutlåningen betecknas som elt av de viktigaste kullurpo-liliskainslagen i den nya kulturpolitiken. Den nedtrappning som sker år ochsom innebär all alll färre arbeisplaisbibliolek vart år får bidrag är djuptolycklig. Vi föreslår ytterligare 2 milj. kr. för detta ändamål för attmöjliggöra en kraftig utökning av verksamheten. Slutligen,herr talman, har vi också påpekat bristen på slöd lill fack-lilleratur. 1 dagär del endast 20 standardverk av allmänt intresse som får slöd.Budgetpropositionen ändrar ingenting i denna enorma Anslagtill litteratur och folkbibliotek Nr 111 begränsning. Något stöd utgår inte lill svenskproduceradfacklitteratur den debattlitleratur som inle har skönlitterär prägel. Stöd utgår inle heller 20 aoril 1977 ''"nydanande översiktlig och för samhället vital utländsk litteratur, som --------------- vidutgivningstillfället inle kan bedömas som standardverk. Anslag till litteratur krav avstyrks, och man hänvisar i utskottet lill utredningsmannens ar-ochfolkbibliotek bete. Jag vill instämma i den föregående talarensbedömning all denne utredningsman får en gigantisk uppgift all ta itu med. Slutsatsenefler alt ha läst utskoltsmajorilelens behandling av viktiga kullurpolitiskakrav måste bli att man från de borgerligas sida inle är intresserad av enprogressiv kuliurpolitik i kamp mot kommersialismen. I synnerhet framgår deltavid en jämförelse mellan de summor del här gäller och del som man är beredd attsatsa på olika stödformer åt storfinansen. Där är man beredd alt slänga utmångmiljardbelopp, medan på kulturens område årets budgetproposition de factoinnebär drastiska nedskärningar, bl. a. genom alt man inle ens täcker uppkostnadsökningarna. Med detta, herr lalman, yrkar jag bifall lillmotionerna 757, 1141, 482 och 987. Jag har antecknat mig , och jag beklagar all jag kanskekommer all nyuja någol - om min förkylda röst håller så . Tillden del av utskottets betänkande nr 35 som avser del statliga litieralurslödethar som bekant fogals inle mindre än sju socialdemokratiska reservationer -åtta med den som avser biblioteken - och lill delta kommer de motioner somfröken har yrkat bifall lill. Manskulle kunna förledas tro alt del var bäddat för en störrelit-teraiurstödsdebatt här i kammaren - för tredje årel i följd. Men del blirknappast så. Delär naturligtvis frestande att göra en genomgång av vad som föregått vårnuvarande ordning för litteraturstöd. Jag syftar på litteraiurutred-ningensomfattande arbete och belänkande, propositionens förslag ,utskottsmajoritelens motförslag och slutligen beslut, som byggde påFörfattarförbundels utkast och en vpk-motion. Det är frestande att gå igenomdetta malerial inte minst med hänsyn lill vad som då utlovades omstödordningens prispressande effekter. Men jag avstår från del . Jagstannar vid att konstatera att varken socialdemokraterna eller vpk ärnöjda med den ordning vi har. Del framgår ju av deras motioner och avutskollsminoriletens reservationer - om också av naturliga skäl missnöjet ärformulerat i förläckta ordalag. Ochjag kan tillägga alt de ire nuvarande regeringspariierna har varil missnöjdahela liden. Den slödordning som drevs igenom var inle särdeles lyckad. Jag harbetecknat den som ell olycksfall i arbetet. Denna stödordning var ett hastverk.Men den var i alla fall bällre än del ur- sprungligasocialdemokratiska förslaget i proposilionen. Det kanske iLycksele håller med om. sade någol om all vår nuvarande utbildningsminister har svängt i sinavärderingar av stödordningen. Det tror jag är alt tolka skrivningen ipropositionen litet väl positivt från synpunkt. Det väsentligai formuleringen i proposilionen är ju utbildningsministerns ord: Det är ännuför tidigt all dra bestämda slutsatser om stödels effekter och funktion. Detär en alldeles korrekt formulering. Den är dessutom mycket artig gentemotsocialdemokraterna och kommunisterna. Men dess bättre är det ju bara fråga omen försöksordning. Och som upphovsmännen, socialdemokraterna och vpk,framhåller måste vi göra någol ål denna försöksordning. Mankan hanlera en sådan här försöksordning på olika sätt. Man kan försöka lappaoch plåstra, bygga på med några hundra tusen här och kasta fram en liten påseguldsand där. Det är det oppositionen föreslår. Men del hjälper naturiigtvisinle i stort. 1stället för att lappa och plåstra kan man ta itu med denna försöksordning påell annat sätt. Man kan genomföra en utvärdering av effekterna , dranytta av erfarenheterna, arbeta fram underlag för en bättre och vettigarestödordning. Utbildningsministernhar valt denna senare och förnuftigare väg. En särskild sakkunnig hartillkallats för att genomföra en snabb och metodisk översyn och lägga framförslag om reformer. Man räknar med att denna översyn skall bli färdig i godlid för en proposition . 1avvaktan på denna utredning har anslaget för litteraturstöd i budgetpropositionenräknats upp endast med hänsyn till den sannolika kostnadsutvecklingen. Såvälsocialdemokrater som kommunister menar all uppräkningen är för låg. Det ärmöjligt att de har räll, men därom vet vi ingenting med säkerhet i dag.Utskollsmajoritelen har accepterat propositionens bedömning avkostnadsutvecklingen, vilken naturligtvis kan diskuteras. Utskottet avvisardock reservationen 2 lill belänkandet liksom vpk-molionen i molsvarande delar. 1reservationen 1 lalas del om lagerstöd för barn- och ungdomslilleralur. Fråganom lagerslöd diskuterades tämligen ingående i lilleralurulred-ningenshuvudbetänkande. Socialdemokraterna har haft fiera år på sig att arbeta framförslag i denna riktning, men de har - fram lill den nu aktuellamotionen - ställt sig kallsinniga gentemot den tanken. Delär en alldeles riklig iakttagelse som görs i reservationen, att del inte stårnågot i den tillkallade enmansutredarens direktiv om all han skall lilla påbehovet av lagerstöd för barn- och ungdomslitteratur. Enligtulskollsmajoritetens uppfattning är della dock något som han inle kan undgå attfundera över. Något särskilt påpekande från sida behövs inle enligtvår mening. 1reservationen 3 lar ulskolieis socialdemokraier upp frågan ommass-marknadslilleralur av god kvalilel för barn och ungdom. Anslagtill litteratur och folkbibliotek Anslagtill litteratur och folkbibliotek anknyter till elt av KFoch framlagt förslag om en barnboksklubb, för vilken man ivarie fall i inledningsskedet önskar statligt stöd. Fröken framfördeliknande synpunkter i sitt anförande . Jagbefarar att socialdemokraterna i sitt litet yrvakna lilleraturstöds-inlresseliksom kommunislerna här blandar ihop massmarknadsuigivning medbokklubbsutgivning. Jag kanske bör förtydliga mig: Littera-turslödsinlresset äricke yrvaket hos kommunislerna, men hos socialdemokraterna.Massmarknadsutgivning och bokklubbsutgivning är två skilda saker. Jag skallinte fördjupa mig i den saken . är i klartext någol somutredningsmannen har att fundera över. Även här har vi au avvakta hans förslagoch proposilionen lill nästa . Reservationerna 3 och 4 kan avvisas,eftersom de handlar om sådant som utredningsmannen skall ta itu med. Såvälfröken som i åberopade ålmislone vid elttillfälle och dess värderingar. ligger också tillgrund för den litieralurslödsordning vi har, men jag kanske i del sammanhangetbör nämna att just i skrivelse tillutbildningsdepartementet ställer sig avvisande lill KF:s förslag om en bokklubbför barn. 1moiionen 962 liksom i reservalionen 6 pläderar socialdemokraterna för ett ökatstatligt slöd för ulgivning av goda svenska serietidningar. Också detta ärnågot som diskuterades av liiieraturutredningen. Jag tycker all detär glädjande all socialdemokraterna nu intresserar sig för det här området. Utskotteti sin helhet delar synpunkterna i moiionen all "del är önskvärt med enökad framslällning av svenska serietidningar och seriemagasin av högkvalilel". I reservationen vill socialdemokraterna beställa ett förslag omstödinsatser från regeringen. Majoriteten är litet mer avvaktande. Denlidigare omnämnde utredningsmannen har inte i direktiven direktfått i uppdrag all granska utgivningen av serier. Han skall ju som påpekalsarbeta snabbi, och hans arbetsområde måste därför begränsas. Av praktiska skälmåsle vi när del gäller litteraturstödet ta en sak i taget. Först gäller detall få ordning på del allmänna litteraturstödet. Därefter blir det dags alt taitu med andra spörsmål inom lilteratursektorn, och dit hör ulan tvivelutgivningen av seriemagasin. Iförbigående vill jag gärna nämna all jag ställer mig litet undrande inför detförhållandet alt moiionärerna och reservanlerna bara lalar om svenskaserielidningar och seriemagasin. Ett framlida stöd för della lii-leralurområdemåste givetvis också omfatta utländska produkter av god kvalitet - och sådanafinns del verkligen vid sidan om del nästan skräckinjagande massulbudet avbanala, infantila och våldsromanliserande serier. 1motionen 962 liksom i reservalionen 7 tar socialdemokraterna upp ell verkligtallvarligt problem. Man påpekar alt ungdomsböcker och serielidningar oflapräglas av våld, sadism, könsfördomar och rasism. förhåller sig utan tvivelså. Man vill komma till rätta med detta och vill nå fram genom en sortssjälvsanering med hjälp av ett organ av samma typ som Pressens opinionsnämnd.Man betonar att det inte är fråga om ell censurorgan ulan snarare ettfrivilligt organ som skall diskutera och rekommendera etiska principer för denulgivning det här gäller. Utskotlsmajoritetenframhåller i betänkandet att man är ense med motionärerna om alt det handlarom ett stort och allvarligt problem. Majoriteten anser dock inte alt det ärlämpligt att tar initiativ i denna sak. Även om man minsl av alltavser en censurinstitution ligger del snubblande nära alt ett sådant organ, ensådan självsanerande instans, ändå kan få karaktären av censurmyndighet, om denkommer lill som en följd av ett eller regeringens initiativ. Jagvill gärna framhålla all jag för egen del hyser sympati för de tankegångar somligger bakom den socialdemokratiska motionen. dellogjag aktivt i en kampanj mot våld och sadism i serietidningarna. Tyvärr tonadeden ul och gav inga resultat. Det vore bra om den socialdemokratiska motionenoch vad som sägs här i kammaren kunde stimulera lill en debatt kring dehär frågorna, en debatt som kunde resultera i att utgivare och förläggaresjälva tog initiativ till en sanering. Det finns sannerligen publikationer somvi öppet kan säga att vi inte vill se i kiosker och tobaksaffärer, utan att vidärför är anhängare av en begränsning i tryckfriheten och yttrandefriheten. Till slut några ord omfolkbiblioteken. 1budgetpropositionen föreslår departementschefen alt det statliga bidraget tillfolkbibliotekens verksamhet skall höjas med 2,8 milj. kr. lill 17,4 milj. kr.Av detta är 1 milj. kr. öronmärkla för inköp av invand-rarlitieraiur. Del är enhöjning av nu uigående anslag . För den lokala biblioleksverksamheten iallmänhei föreslås en höjning med drygt 1,2 milj. kr. Bidragen skall avkullurrådel fördelas på olika kommuner. Det sistnämnda beloppet är i förstahand avsett för allmän upprustning, inköp av bokbussar och utlåning påarbetsplatser. Såvälsocialdemokraterna i reservalionen 8 som vpk i moiionen 482 vill avsevärt ökakulturrådels möjligheter att ge bidrag till utlåningsverksamheten påarbetsplatserna. Detråder inga som helsl delade meningar i kulturulskollei om värdet avarbetsplalsutlåningen - även del en idé framlagd av denförträffiiga liiieraturutredningen. Det har visat sig altarbetsplats-utlåningen är ett utomordentligt viktigt inslag i bibliotekensexterna, uppsökande verksamhet. Den höjning som föreslås i propositionen avanslagsposten bör medge åtminstone någol utökat statligt stöd lill arbetsplalsutlåningen- dock inte myckel, det är också ulskoltsmajoritelen medveten om. Närmajoriteten nu ändå stannat för alt godta propositionens förslag då det gällerbidrag till folkbiblioteken sker del bl. a. med hänvisning till den utvecklingsom detta bidrag har genomgått efter Anslagtill litteratur och folkbibliotek Anslagtill litteratur och folkbibliotek beslut i /74 uppgick hela del statliga bidraget lill 3,2 milj. kr. Förbudgelårel 1977/78 - alltså - föreslås ell mellan fem och sexgånger högre belopp, nära 17,5 milj. kr. Del är alltså en avsevärd stegringunder de här tämligen få åren. Manbör naturiigtvis också erinra om att folkbiblioteksverksamheten är enprimärkommunal angelägenhet. 1 debatien låier del ofta som omarbelsplaisullåningen enbart var avhängig av de statliga bidragen tillfolk-biblioteksverksamheten. Men del är ju inle på del viset. De statliga medlenutgör bara en smal marginal i kostnaderna för folkbiblioteken. Denna marginalär ändå viktig - avsikten med den är all slimulera kommunerna lill vissa verksamheteroch att medverka lill att uriämna olikheterna mellan skilda kommuner vad angårbiblioteksstandarden. Härkommer man lätt över till vpk:s motion 482 och fröken anförandenyss om behovet av en bibliolekslagsliftning. Det är ett yrkande som hardiskuterals i och ulskollel . Motioner om enbibliotekslag har avvisats åtminstone tidigare i .