prot · G00996 · 1976-12-31 00:00:00 — Emellertid har utskottet funnitanledning alt i della sammanhang, där ökade anslag lill nedrusiningsarbelel harbegärts och folkrörelsernas roll i det sammanhanget diskuterats, velat ge enutförlig redogörelse för den svenska aktiviteten i nedrustningsfrågorna. Delhar blivit en redogörelse som jag tror är värdefull alt ha som ensammanfattning , och jag hänvisar lill den. Nedrusiningsarbelelslöler, som vi alla vet, pä stora svårigheter. Det kan knappast effektivt ochskickligt bedrivas ulan att del råder förtroende framför allt supermakternaemellan. Det förtroendet saknas i betydande män. Del skulle vara frestande atlhär närmare utveckla vad gjort i dessa sammanhang, hur som enliten alliansfri stat har sökt verka pådrivande på de stora - i stort sett medmättliga framgångar men dock med stor aktivitet och stor intensitet. Jag vill sluta med altsäga att även om vägen är törnbeslrödd och lång fram till lyckosammaresultat av nedrustningsförhandlingarna får man aldrig tveka om atl gä vidare.Man fär inte släppa av på uppmärksamheten. Man måste ta nya krafttag när degamla inte räcker lill. Det mottot har verkligen gällt för de svenska nedruslningsdelegalionernaalltifrån 1920-lalet, då och var aktiva i , till dagensnedruslningsdelegation där har gjort och gör storaoch internationellt uppmärksammade insatser. I detla betänkande nr 16 från utrikesutskottet behandlas anslagen tillutrikesförvaltningen och till vissa särskilda organ som arbetar medutrikespolitiska frågor och däriämte de särskilda anslag som ställs tillförfogande för information om i utlandet och om vår utrikespolitik härhemma. Del har inte gjorts några särskilda förändringar i den här budgeten iförhållande lill tidigare budgetar. Vissautredningar har salts i gäng av regeringen enligt intentionerna i tidigarebeslul som fattats av på ulrikesutskottets förslag. Det hälsar vi medtillfredsställelse. Formerna för dessa utredningar kan emellertid ifrågasättaspå det sätt som i har gjort i vad gäller en avutredningarna. På några punkler har man emellertid vidtagit mätt och steg sominte är förenliga med god ordning, t. ex. i den fråga som nysstalade om. På andra punkler har vi ifrågasatt anpassningen av anslagen lillolika ändamål i förhållande till de aktuella behoven. Jag skall ta upp anslagen till internationellafredsforskningsinstilut, . Ansträngningarnaatl få till stånd en nedrustning har haft föga framgång. Det är uppenbart förenvar som följt utvecklingen av militärutgifterna i väriden och kan konstaterahur dessa varje är ökar och ligger på en myckel hög nivå. Åtskilligadiskussioner om rustningskontroll och nedrustning förekommer, men några merabetydelsefulla ned-ruslningsålgärder är inle i sikte. Enofantlig del av lillgängliga resurser i väriden används för atl framställavapen och utveckla nya vapensystem. Detta förhållande har en mängd olyckligaeffekter. En är att man exploaterar en mycket stor del av väridens mestkvalificerade vetenskapsmän och tekniker för della ändamål, vilket naturiigtvisinkräktar på andra angelägna forsknings- och utvecklingsuppgifter. Delhär är för kända förhållanden, men jag tror ändå att vi behöverpåminnas om dem och själva påminna andra om dem. Vihar också att rikta uppmärksamheten på att vapenhandeln över gränserna fäll enmycket stor omfattning. I ökad grad går strömmen av vapen till länder i tredjevärlden. Det verkliga värdet av den globala distributionen av vapen, utrustningoch tjänster som hör till känner ingen. , internationellafredsforskningsinstilut, anser i en av sina skrifter frän 1976 atl en rimliguppskattning är ett värde omkring per äroch att beställningar föreligger som snabbi leder till ännu myckel högre talför denna transferering av vapen. Jagfinner del angeläget all vid behandlingen av svenska statens bidrag till SIPRIjust exemplifiera verksamheten med institutets strävanden all klarlägga faktaom den globala vapenhandeln. På della område har , förankrat som det är iell neutralt land, kunnat genomföra etl myckel framgångsrikt arbete. Man harsamlat in och sammanställt etl omfattande faktamaterial som ställs lillförfogande för information väriden över. Del framlagda materialet har ocksåväckt berättigad uppmärksamhet. Del gäller f ö. också annan dokumentation somSIPRI lagt fram pä olika områden. är en uppskattad informationskälla som ofta citeras i mycketkvalificerade sammanhang. Institutet har emellertid haft problem attfinansiera de olika projekten och tvingats ti!l inskränkningar. harfåll krympas, man har fått dra in vissa publikationer. Så t. ex. har man fältavslå frän all utge mera lättlästa småskrifter pä olika språk, som man hadeböriat med - en idé som annars visat sig vara myckel god och resulterat i eninformation genom bl. a. pressen i olika länder som i sin tur har initierat endebatt som inte förekommit. Somvi socialdemokrater i utskottet framhåller i reservalion 3 är det också olyckligtatt pä grund av brist på medel inle i rimlig grad kan delta iinternationella möten av olika slag. Inle heller är det ändamålsenligt altinstitutet håller tjänster vakanisatta av brist på medel. Alltdel här tillsammans anser vi reservanter leder till slutsatsen att bör fåde anslag institutet äskar för sin verksamhet. HerrHernelius talade om all institutet dels skall fä tilläggsanslag förinnevarande år, dels kan förutsättas fä visst stöd för en fiylining som harifrågasatts. Jag kan inle finna all dessa uppgifier på något sätt förändrarsituationen. Som lägel är, med behovel av det arbete som bedriver och medSIPRLs egen finansiella ställning, vidhåller jag yrkandet i reservationen,nämligen att får del anslag som institutet har äskat. Jag ber alltså att få yrkabifall till reservationen 3. Hen () kongenmäle: Vi behöver inte försöka övertyga varandra om SIPRLs förträfflighet - påden punkten är vi överens. Vad det rör sig om är ell konkret anslagsbelopp. Jagär övertygad om all vad som föreslås tillsammans med vad som kommer viatilläggsanslagen kommer all ge en god grundval för en fortsatt lyckosamutveckling av SIPRLs verksamhet. Delkan f ö. inte skada med en besparingspåminnelse . Här är det fråga om enprutning av del begärda anslaget. har givit ut en samlingböcker, myckel vackra band. Jag kan försäkra kammaren alt dessa böcker skullekunna ges ut på ett betydligt enklare sätt och ändå göra samma nytta. Del är endetalj i sammanhanget, men del är dock ett exempel på besparingsåtgärder somkan ifrågakomma och som, enligt vadinstitutets talesman har upplyst utskottet om, redan är igångsatta. Jagvill tillägga att på svenskt initiativ har FN inrättat en särskildinformationscentral rörande nedruslningsätgärder. Den har fått inle stora menheller inte obetydliga belopp lill sill förfogande. Därigenom kan SIPRLsverksamhet visserligen ingalunda ersättas, men dess informativa verksamhet kanmöjligen lill någon del avlastas, framför allt en del av del material som viceordföranden i utskottet talade om, nämligen lätthanterligare och enklareskrifter för en internationell opinion. Jagvill passa på tillfället, herr lalman, alt yrka bifall lill utskottetshemställan pä samtliga punkler. () kort genmäle: Det är tillfredsställande att menar att de ålgärder somnu vidtas i FN inte gör det mindre angelägel att skall få ulvecklas. Viskall lägga märke till all den nya avdelning som upprättas i FN på svensktinitiativ har en budget på 10 milj. kr. När vi vet alt SIPRLs verksamhet f n.kostar närmare 6 milj. kr. kan vi förslå all 10 milj. kr. ändå är en droppe ihavet i förhällande till världens informationsbehov. Jag tror därför verkligenatt behöver uppehålla sin verksamhet. Delär naturligtvis bra om man sparar. Jag tycker all någon gångskulle demonstrera de där vackra banden. Vad som sker är nu att man begränsarinnehållet i dessa skrifter. Del kanske också är bra, och jag har heller inletalat för atl allt skall vara vid del gamla.. Men man skall ha möjlighet all ifortsättningen skaffa material och fakta för atl ge ul skrifterna. Del är dettasom man inte kan göra om man inle har tillräckligt med forskare, om man intehar tillräckliga möjligheter all följa utvecklingen. Dessutom är naturligtvispublikationsverksamheten ytterst angelägen. Jag tror inte atl FN kommer allöverta ansvaret för dessa småskrifter på elt sätt som gör det onödigt för SIPRIatt vidareutveckla den idén. HenHERNELIUS (m) kort genmäle: kan inle rubba forskningsarbetet eller utredningsarbetet iSIPRI. HenGÖRANSSON (s): Vid ulrikesutskottets betänkande nr 16 har vi socialdemokrater iutskottet avgivit reservalionen 4, och jag skulle gärna vilja kommentera den. Isamband med den allmänna motionstiden väckte vi, ett antal socialdemokrater,molionen 1056 där vi föreslog atl anslaget till nedruslningsdelegationenskulle uppräknas med , allt i enlighet med nedruslningsdelegationenseget förslag. Vi har två motiv för värtförslag till anslagshöjning. är alt antalet ärenden somhandläggs av nedruslningsdelegationen har ökal myckel snabbi. Delshar förhandlingarna vid nedrustningskonferensen i kommil att beröramänga nya frågor, dels har nya förhandlingsfora tillkommit litet överallt. Detär diplomatkonferenser om krigels lagar, översynskonferenser osv. Lägg därtillFörenta nationernas extra generalförsamling 1978 om nedrustningen. Vi socialdemokraterär övertygade om all delta kommer all kräva extra stora svenska insatser, om viäven framöver skall kunna spela en framträdande roll i de här sammanhangen. Delandra motivet för denna anslagsökning pekar och jag på i enreservalion i utredningen om totalförsvaret 1977-1982, där vi slår fast altsåväl den borgerliga majoriteten som den socialdemokratiska minoriteten blirtvungna all lägga fram förslag som medför reduceringar personellt ochinnehållsmässigt på olika centrala områden. Detta kommer atl drabba . Nedruslningsdelegationenhämtar mycket av sin experthjälp just från FOA, och därför ansåg vi reservanteri försvarsutredningen alt de neddragningar som framöver kan komma lill ståndinom FOA icke får drabba nedrustningsdelegationens möjligheter all fåkvalificerad militärleknisk hjälp. Visocialdemokrater har hävdat och kommer alltid att hävda all spänningar,konfiikier och orättvisor måsle lösas i internationella sammanhang. Vi måslesträva efter militär nedrustning och inlernationelll samarbete. Del är därför vilägger så stor vikt vid alt kan och skall spela en aktiv roll vid denedruslningsförhandlingar som förekommer i vår värld. Vi anser det därför varaav ytterst stor betydelse all tillräckliga forskningsresurser kan ställas lillden svenska delegationens förfogande. Vi är övertygade om atl del är viktigtatt som ett litet, alliansfritt land har tillräcklig forskningskapacitet, så att vi vidförhandlingar och andra tillfällen kanföra fram våra nedrusiningsförslag med all den saklighet som krävs iinternationella sammanhang. Vibeklagar därför att den borgerliga regeringen inte har lagt större vikt vidfrågan om vilka möjligheter som skall ställas till nedruslningsdelegationensförfogande. Ärendenaär ofta av komplicerad teknisk natur. Av de alliansfria staterna har Sverigehittills haft den största mililärtekniska kompetensen och den bredasteforskningspolenlialen. De forskare som varit knutna lillnedrustningsdelegationen har tyvärr tvingats arbeta pä adhoc-basis för atl nödtorftigt klara den svällande mängden av löpande ärenden.Det har begränsat delegationens möjligheter atl la seriösa svenska initiativ ide olika delfrågorna. Närman bedömer anslagsbehovet bör man hålla i minnet atl . knappasträcker ens till lönekostnaderna för en enda forskare. Lägg därtill all även denlöpande verksamheten kostar stora pengar. Behovelav alt förslärka utredningsresurserna för delegationen under de närmaste årenär därför uppenbart, och det bör leda till initiativ från Men närnu regeringen inte har förstått della, hoppas jag att följer densocialdemokratiska reservalionen pä den här punkten. Vianser atl på kort sikt bör anslaget för lekniski-velenskapliga utredningarhöjas lill den nivå som nedruslningsdelegationen själv har äskat inför åretsbudgetbehandling. I såväl reservationen som motionen ser man alltså frågan ibåde ett kortare och elt längre perspektiv. Vi föreslär nu atl riksdagenanvisar elt anslag som är . högre än vad den borgerliga regeringenhar föreslagit och alt förslagsanslaget sålunda uppsattes till 4 456 000 kr.Vidare föreslär vi att en mer långsiktig förstärkning avnedruslningsdelegationens utredningsresurser kommer lill stånd, efiersom vianser atl även i fortsättningen skall spela en framträdande roll i deinternationella nedruslningsförhandlingarna. Med hänvisning lill vad jag nu har sagt ber jag alt få yrka bifall lillreservationen 4 i ulrikesutskottets betänkande nr 16. Hen WIRMARK (fp): Jag vill böria med alt yrka bifall lill utrikesutskottets betänkande nr16, som vi nu diskuterar, på alla punkler. Jag avser att i mitt inlägg behandlapunkten 4 om övriga internationella organisationer, som också berörs ireservalion nr 1. Låtmig konstalera alt vi i anslagsfrågan är ense, både frän regeringssidan ochoppositionen. Vi stöder samlliga förslaget om att anslå en halv miljon kronorlill olika internationella frivilliga organisationer och till internationellaforsknings- och studiegrupper. Det kan gälla verksamhet i anslutning tillFN-möten, det kan gälla konferenser och symposier med medverkan av forskare,politiker och infiylelserika företrädare för olika ämnesområden. Vi tror all enaktivitet av delta slag är angelägen all stimulera och främja. Det gäller oftaalt skapa en internationell medvetenhet, en förståelse av inveckladesammanhang. Del gäller också all skapa förutsättningar för en i vid mening frioch demokratisk diskussion inom för internationell samlevnad avgörande frågor;nedrustnings- och miljöfrågor, resursfrågor, befolkningsfrågor, den nyaekonomiska världsordningen och dess konsekvenser etc. Det gäller, som ocksåhar klargjorts i betänkandet, verksamhet av klart avgränsad karaktär,deltagande i vissa möten, genomförande av enskilda studieprojekt ochkonferenser av olika slag. HerrPalm, som berörde den här frågan, uttryckte sig i utomordentligt kritiska ordom behandlingen i utskottet och över huvud taget om informationen i sakfrågan.Jag vill säga atl det var inle precis någon fin bofink han gav intryck av.Efter atl ha varit med i utskottet och utskottets behandling är min slutsatsden, att om del är dunkelt för tror jag inte atl delberor på den information som lämnades i ulskottel. Hanbefarade också att del skulle vara ell otillräckligt beslutsunderlag närbidragsfrägor kommer all avgöras. Del har framgått av den infor- mation vi har fält atl detblir fiera tjänstemän inom ulrikesdepartemenlel som berörs av de här frågorna.UD-tjänsiemännen behandlar ofta frågor som rör lika vikliga ämnen, och iblandockså mycket större belopp. Jag förstår inle varför man jusl pä den här punktenskall misstänkliggöra den framtida behandlingen och utgå frän atl det kommeratl vara ell otillräckligt beslutsunderlag. Varför skulle de som handlägger delhär ärendet inte handla med den objektivitet och det ansvar som är utmärkandeför förvaltningen? Jagvill slå fast alt det klart sägs i utskottets betänkande alt beslut om anslagbör fattas så, atl dubbleringar undviks. Vi har också skrivit in att samråd börske när anslag övervägs lill ämnesområden som berörs av SIDA:s eller SAREC:sstödverksamhet för liknande ändamål. Att alllid gå över svenskamedlemsorganisationer finner vi emellertid vara onödigt krångligt ochbyråkratiskt. Däremot skulle det förvåna mig om inle de internationellaorganisationer som har svenska avdelningar skulle hålla sina svenskamedlemsgrupper informerade om sina planer på att söka bidrag från den svenskaregeringen. Närman i den socialdemokratiska reservalionen - och också här ikammaren - talar om icke önskvärda bindningar lill den svenska regeringenspolilik, dä är man med förlov sagt ute pä djupt . Vad är det förbindningar som skulle kunna uppstå? Bäde och har ju varitföregängsnationer i fråga om stöd till internationella frivilligaorganisationer, och något sådant beroendeförhållande som här befaras har inteuppställ där heller. Jagtycker, herr lalman, atl man inte skall göra delta krångligare än det är. Delär på liden att - som ju bl. a. på u-landsområdet och i fråga omnedrustningen har haft ambitioner att vara ett föregångsland - nu böriarstödja den här verksamheten. Om det sker ökar källorna till finansiering, ochdetta bidrar i sin tur till att öka handlingsfriheten hos berördaorganisationer och studiegrupper. Au då tala om beroendeförhållanden ärmissvisande. () kortgenmäle: Jag vill deklarera alt vi vid utskottsbehandlingen blev en smula oroadenär man talade om "en brokig samling s. k. internationellafolkrörelser" och om alt långt över hundratalet organisationer kan bliaktuella. Del är väl alldeles självklart atl det måsle bli ganska storasvårigheter alt välja bland dem som hör av sig. Jagvill erinra om hur del var när vi var i Lusaka.Dä kom, utöver Frelimo, en rad representanter för olika befrielseorganisaiionermed skiftande ambitioner och ville på ett eller annat sätt bli uppmärksammadeav den svenska delegationen. Delär ju mänskligt att ta fel när man skall stödja olika grupperingar, sä jag villinle rikta någon anmärkning i del avseendet. Men vad vi bedömer som farligt äratl en hög tjänsteman med ambassadörs rang skall kunna sitta och klassificeraoch bedöma dessa frågor, med de risker det innebär för atl maninte kan hålla isär alla dessa organisationer. Hur vi bedömer dessaorganisationers verksamhet kopplas sä lätt samman med vårt sätt atl se pä deutrikespolitiska spörsmålen. Jagvill också erinra om hur del uppstod diskussioner om vilkabefrielserörelser som skulle stödjas under befrielsekrig. Del skullevara ganska intressant atl gå tillbaka till den långa lista på organisationersom man frän olika håll då i första hand var intresserad av atl stödja. Jag ärsäker på att minns hur svårt del då var alt göra bedömningar ochhur lätt del är alt komma fel. Liknande exempel finns i det här aktuellasammanhanget, och del är som sagt lätt att göra felaktiga bedömningar. HerrWirmark säger vidare: För står dunklet kvar även efter allaföredragningar. Ja, vad som skulle komma all slå alldeles klarl efter alladessa föredragningar, det är atl della läge är oerhört oklart. Del är delintryck som är kvar. Jag skall inte citera alla promemorior vi har fått, men såsärskilt distinkta i olika avseenden är de faktiskt inle. Sedansäger alt samråd bör ske innan man beviljar pengar lillorganisationerna. Ja, del är inskrivet i betänkandet. Men hur skall dellasamråd ske? Del har vi inte fått besked om. Med vem skall della samråd ske? Dethar vi ännu inle heller fäll klarhet i. Närherr Wirmark tycker alt jag rör mig på lösan sand vill jag påslå att utskottetsmajoritet kommit fel. Del vore beklagligt om slöt uppbakom utskoitsmajoriteten på den här punkten. Jag yrkar alltså bifalltill reservationen 1. () kongenmäle: Om tycker all det som sagts i propositionen och vidbehandlingen i utskottet på denna punkt är så dunkelt, har jag svårt att förstålogiken. Ni går ju ändå med på elt anslag av till deltaändamål. Detsägs direkt ul i utskotlsbetänkandet för den som vill läsa atl man i frågor därSAREC och SIDA ger anslag av likartad natur skall Samråda med dessa bådaorganisationer. Jag vet inte när del har blivit regel här i all iutskottsbetänkanden ange exakt med vem i olika organisationer man skallsamräda. Tillslut vill jag upprepa alt de ärenden della berör kommer alt handläggas avfiera tjänstemän pä , och det finns ingen anledning altförmoda atl den objektivitet och del ansvar som brukar tillämpas iförvaltningen kommer all eftersättas här. Detär heller inle en naturlig jämförelse som gör med befrielserörelser.Här gäller det internationella organisationer. Au bedöma befrielserörelser ärofta betydligt svårare. Om internationella organisationer är dock informationtillgänglig på ell helt annat sätt, och man vet av erfarenhet vilkaorganisationer som är betydelsefulla och vilka som har för vana all göra godaoch bra projekt. () kortgenmäle; Jag skall inte förlänga debatten, men jag vill bara erinra om all dettaavsnitt i propositionen har väckt uppseende bland sakkunniga på del revisionellaområdet, som funnit det myckel märkligt att här bevilja en rund summa ulan attnärmare definiera hur den skall portioneras ut. Jag skulle kunna dra bådeförfattningssamlingar och andra handlingar för atl visa all vi ger oss in päell område där ställs vid sidan och inte får vela vad del handlar omför anslag förrän långt i efterhand vid granskningen i konstitutionsutskottet.Vi ställs helt vid sidan. Det blir en affär mellan vederbörande ambassadör ochutrikesministern eller kanske regeringen som kollektiv. Det vill vi socialdemokraterinte acceptera. HenWIRMARK (fp) kort genmäle: Jag finner del inte konstigare att manur delta anslag fördelar olika bidrag än att man gör det ur många andra anslagsom beslutat och där olika delar av förvaltningen har den slutligafördelningsrälten. Där gäller det också ofta betydligt högre belopp. Hen (vpk): Jag instämmer gärna i utrikesulskottets konstaterande och i vad herrHernelius sagt tidigare i debatten om atl länge haft en framträdandeoch pådrivande roll i nedrustningsförhandlingar och nedrustningsdebatt. Det harvpk också påpekat i sin motion, där vi just framhåller den svenska traditionenpå detla område. Men vi ser inte den traditionen som något hinder för riksdagenalt göra ell uttalande om alt den internationella kapprustningen mäste hejdas. Attdenna åsikt har ett starkl stöd i riksdag, som utskottet ju självtsäger, borde rimligtvis göra ett sådani uttalande ännu mer naturligt. Låt varaatt det är etl allmänt hållet yrkande som framförs i vår motion och atl vi vetatl den här uppfattningen redan delas av en överväldigande majoritet - del voreändå en manifestation som skulle ytterligare understryka inställning iden här frågan. Detfinns emellertid en liten hake här, och det är vår egen roll i deninternationella rustningskarusellen. Vi framhåller ofta alt som litenstat inte kan gå först och vara något föredöme när del gäller nedrustning. Denuppfatlningen har framförts senast av statsministern i förordet ipropositionen om inriktningen av vår egen säkerhets- och försvarspolitik. har också i debatten här tidigare talat varmt för anslag lillnedruslningsätgärder, när han pläderade för den reservation i ärendet som vigärna vill stödja. Nuär det ett faktum all vi håller fjärdeplalsen i väriden när det gällerförsvarsutgifier räknat per invånare, atl vi har en i jämförelse med mångaandra länder högt utvecklad försvarsindustri och all vårt flygvapen fortfarandeär störst i . Då blir det politisk dubbelmoral atl gå ul och krävanedrustning av andra, små eller stora stater. Anslaginom utrikesdepariemen -tets verksamhetsområde Jagvill här citera , samma citat som återfinns i vår motion. Hon säger:"Alla nationer syndar genom alt hälla så lyst om kapprustningens vanvettoch genom alt della i världens militarisering, om ock i blygsammareskala." Del är klart all vi i absoluta tal intar en blygsam position, menrelativt häller vi oss väl framme i de här sammanhangen, som jag nämnde förut. Delär en dålig ursäkt och en svag tröst atl andra nationer är värre än vi. Denständigt ökande dokumentationen om vilka höjder rustningen har nått och vilkamängder av resurser, både mänskliga och materiella, som förslösas kan inleannat än förskräcka. Dentekniska utvecklingen på vapenområdel går också mycket snabbt. Detla gällerbåde vad vi brukar beteckna som konventionella vapen och inom kärnvapenområdel.Det har en lid talats mindre om kärnvapen än man gjorde för 10 eller 20 årsedan. Vi har pä något sätt invaggat oss i en uppfattning om att de inte kommeralt användas. pågår en utveckling mol alltmer differentieradekärnladdningar, både mindre och större typer. Även vapenbärarna ulvecklas ochfår allt större precision. En annan faktor i sammanhanget är deninternationella vapenhandeln. Dess roll i de här sammanhangen måste viverkligen uppmärksamma.