prot · G009106 · 1976-12-31 00:00:00 — Tvärtom visar enundersökning som gjorts alt fler 70-äringar än man trott inte hade någonsärskild sjukdomsbild. Motionenutmynnar i ell yrkande om en parlamentarisk arbetsgrupp, som pä grundval avpensionärsundersökningens betänkande, vilkel vänlas ,utarbetar riktlinjer för en polilik, syftande lill att ge pensionärernamöjlighet att leva aktivt och meningsfullt i gemenskap med andra. Att vi inle avvaktat socialulredningen och pensionärsundersökningen,som det hänvisas lill i utskottets betänkande, beror på all den sistnämndaundersökningen närmast gäller en kartläggning, bl. a. av de äldres situation idagens samhälle, hur pensionärernas förbättrade ekonomiska förhållandeninverkar på deras livsmönster och pä behovet av samhällets insalser i fråga omvård och serviceåtgärder för de äldre. Vidarestår det i riktlinjerna för undersökningen att insatserna bör planeras ochgenomföras så all de på bästa sätt anpassas till den faktiska behovsutvecklingenoch tillgängliga resurser. kommunisterna ser en fara i del därsista, med vetskap om kommunernas ekonomiska utrymme. Om undersökningen kommerfram lill att pensionärernas ekonomiska situation har förbättrats finns detrisk för all detta tas som intäkt för att göra ytterligare inskränkningar ochalt del då i första hand drabbar den del av verksamheten som skall medverkalill all även de gamla kan leva ett meningsfullt liv, vilket vi anser vara lika viktigt som attvårdbehovet tillfredsställs. Tillsättandel av en arbetsgrupp med uppgift altframlägga konkreta förslag i motionens syfte skulle förhindra den fördröjningsom annars blir följden. Med det anförda yrkar jag bifall tillmotionen 1305. HenKÖRLOF (m): Under dagens debatt i olika sociala frågor har åtskilliga talareåterkommit lill frågan om barn och ungdom och dä framhållit att det är dem somvi på olika sätt mäste försöka klara från de problem och svårigheter som vårtsamhälle ställer dem inför. Det gäller stödet lill barnfamiljerna,barnomsorgsulbyggnaden, alkohol- och narkotikaproblemen, ungdomsarbetslöshetenosv. Låt mig mot den bakgrunden göra några kommentarer lill vad socialutskottethar skrivit i sitt betänkande nr 23 över molionen 718, som jag och några andramoderater väckte under den allmänna motionstiden. I den molionen behandlas delsvenska samhällets barn- och ungdomsproblem, och vi har där försökt anlägga ellbrett perspektiv på hela della område. Omman blickar lillbaka och försöker göra sig en föreställning om hur samhällettedde sig för barn och ungdom en eller två generationer tillbaka och jämför meddagens, sä har man långt ifrån anledning alt hemfalla lill någon sorts romantikom den hederiiga, trygga och goda gamla liden. Den gamla lidens samhälle varför fiertalet människor, inte bara för barn och ungdom, etl hänsynslöst ochhårt samhälle. Trångboddhet, dålig hygien, ensidig och ibland otillräckligkost, aga - för att inle säga misshandel - bristfällig sjukvård, torftigbildning och utbildning, tidigt inträde i ell ofta slilsaml kroppsarbete osv.var ofta nog villkoren för barn och ungdom för inle så länge sedan. Varje tid har sina problem. Del som vi i denna motion har lagil upptill behandling bygger på uppfattningen att vi inle fullt ul har ettfaktaunderlag för atl bedöma vilka faktorer i vårt nuvarande samhälle som lederlill de särskilda problem som barn och ungdom nu har. Jag delar utskottetsuppfattning, och det sägs också i motionen, att det både har gjorts och pågårfiera utredningar och undersökningar om barn- och ungdomsfrågor. Myckel arbeieär alltså redan gjort. Vad vi motionärer önskat är hell enkelt ensammanställning och utvärdering av del mycket omfattande material som utskottetdelvis har dokumenterat - eventuellt kompletterat på vissa områden medsärskilda undersökningar där sädana saknas. Utskottet anför atl denövergripande kartläggning som vi har yrkat pä naturligtvis i och för sig skullevara av intresse, men att den snart skulle mista sin aktualitet genom densnabba utveckling som sker pä olika områden. Utskottethar säkert delvis rätt i all delar av elt sådant material skulle mista sinaktualitet efter en viss lid, men jag är tveksam om detta argumenl harbärkraft fullt ul. Jag är för egen del övertygad om att en kartläggning av delslag som vi efterlyst skulle ge underiag för en både intressant och breddiskussion, som skulle kunna bidra till att belysa Vissasocialvårdsfrågor m. m. Vissa socialvårdsfrågor m. m. olika synsätt på dessafrågor och säkert också ge konkreta förslag på hur olika problem skallbehandlas. Fråganhur länge sådana här undersökningar står sig i olika hänseenden kan belysas avtre som jag ser det ytterligt intressanta undersökningar, som utskottetemellertid inle har nämnt. I mitten av 1950-talel undersökte 222 skolpojkar frän Slockholm i en uniksocialpsykiatrisk studie. Syftet var atl beskriva del psykiska tillståndet hosen normalgrupp skolpojkar och ställa della i relation till pojkarnas barndomoch familjesituation. Tanken var också alt bilden av genomsniltspojken sedanskulle användas för jämförelse med 100 pojkar från . Dennajämförelse genomfördes sedan i doktorsavhandling. har bådede 222 Stockholmspojkarna och de 100 Skäpojkarna följts upp i en särskildundersökning. De tidigare undersökta pojkarna är i 30-ärsäldern. Den nyaundersökningen försöker ge en bild av pojkarnas yttre sociala situation somvuxna. Man har studerat om olika samhälleliga organ har ingripit i deras liv medstöd, vård eller straff, eller om de på den positiva sidan har hög inkomst, godutbildning och god hälsostatus osv. Jämförelsenmellan de 222 Stockholmspojkarna och de 100 Skäpojkarna i vuxen ålder visar altSkäpojkarna i sä goli som samtliga avseenden fungerar sämre än de 222.Dödligheten är större, de bildar egen familj mycket lidigare, de är betydligtmer och oftare sjukskrivna - sjukskrivning på grund av psykiska besvär ärnästan fyra gånger vanligare än hos normalpojkarna. De har betydligt oftare frikallaisfrån sin militärtjänstgöring, de har sämre skolunderbyggnad, tillhör igenomsnitt lägre socialgrupp, har lägre inkomst, fier registreringar i t. ex.kriminalregister, registreras i högre utsträckning för fylleriförseelser, haroftare vistals pä ungdomsvårdsskola osv. Totalbildenär nedslående - men inle oväntad. Del är nämligen inte bara jämförelsen mellande båda undersökningsgrupperna som är intressant. Analysen av de 222 pojkarnahar slorl intresse i sig och visar t. ex. på en pågående strukturförändring ivårt samhälle. I den unga generationen stockholmare är medelklassen talrikareän arbetarklassen, och de högutbildade närmar sig 25 96. Av de s. k.normalpojkarna är bara ungefär hälften kvar i föräldrarnas socialgrupp. Densociala rörligheten i landet har ökal. Undersökningenger också en antydan om hur barn haft del i , enbild av Välfärdssverige bakom kulisserna. En jämförelse mellan generationernavisar att fiera av sönerna än av fäderna hamnar i kriminalregistrel.Sjukskrivningen på grund av psykiska besvär är dubbelt sä stor bland sönernasom bland fäderna. Över huvud tagel ger undersökningen intrycket att den yngregenerationen har klarat samhällets krav sämre än den äldre. Denandra undersökningen som jag i detla sammanhang skulle vilja beröra är 1956 årsklientelundersökning, där vi moderater i annal sammanhang ställt krav på enuppföljning och utvärdering av denna un- dersöknings mycketomfattande och grundliga material. Särskilt intressant är, tycker jag, denkonfrontation av socialteori, psykologiska teorier och kriminologiska teoriersom och gjort i rapporten , nr 5 . Klientelundersökningensolika avsnitt har ännu inte blivit föremål för den övergripande sammanställningsom erfordras för all dra ut långt gående handlingsdirektiv av socialpolitiskeller kriminalpolitisk innebörd. Praktiska slutsatser bör givetvis inle grundaspå en delaspekl ulan på en sä allsidig bild som möjligl. Någraslutsatser drar dock författarna, och jag kan här inle underiåla atl refereravad jag uppfattar som vikliga synpunkler i materialet, även om författarnaomger sina skrivningar med vissa reservationer. Manframhåller atl de unga pojkar som ingår i undersökningen och som visar etlsocialt störande eller kriminellt beleende är en heterogen grupp, där mångafaller inom ramen för vad som är helt normalt bland pojkar. Men man säger ocksåatt den grupp i undersökningen som börjat falla in i elt socialt oacceptabelteller kriminellt beleende innehåller ell kraftigt inslag av pojkar meddjupgående störningar i personlighetsulvecklingen, framförallt belräffandejagfunktionen med konsekvenser för moralintegration och normefterlevnad. Blandpojkar som återfaller i socialt oacceptabla eller kriminella beteenden ochfortsätter med del är dessa allvarliga störningar än vanligare, liksom vidgravare kriminalitet. Enligt den psykologiska teori som använts i undersökningenär dessa störningar väsentligen resultat av tidigt och djupt störda relationertill föräldrarna eller föräldrasubstiluten. Malerialel ger dock ingen möjlighetatt pröva denna teori. Över huvud tagel lägger klienlelundersökningensuppläggning hinder i vägen för atl komma dessa faktorer så nära in pä livet somhade varit önskvärt. Vissa uppgifier om pojkarnas lidigare utveckling ochfamiljeförhållanden finns dock. Även om sådana uppgifier är osäkra, är delgivetvis väsentligt atl i den kartläggning som vi motionärer eftersträvatsammanställa sådana data om den tidigaste perioden i pojkarnas liv med derassenare utveckling. Likaså är del av stor vikt all belysa sambanden mellan olikauppfostringsmodeller och pojkarnas personligheisutveckling. Många ungdomargenomgår en period av opposition och rollexperimenterande, som kan ta siguttryck som inte är särskilt socialt önskvärda, och denna roll kan lättbefästas, om en ung människa känner sig negativt klassificerad och utdömd somperson. Jagtror att här erfordras en ganska stor upplysnings- och utbildningsverksamhetbland föräldrar, lärare osv. om hur dessa för del mesta helt normala yttringarskall få ulvecklas och bemästras. En möjlighet som kunde förtjäna altdiskuteras vore all böria la sig an barn med svåra jagslörningar redan isamband med skolans eller förskolans början. Sex-årsäldern anges ofta vara enlämplig tidpunkt för atl börja sätta in ålgärder. Hela familjen bör oftast varamed i sådana aktiviteter. Enmer utbredd uppfattning bland föräldrar atl vården av barn under de förstalevnadsåren är en stor och väsentlig uppgift, och att det är Vissa socialvårdsfrågor m. m. 12 protokoll 1976/77:105-106 Vissa socialvårdsfrågor m. m. en glädje och ellprivilegium att följa sitt barn i nära kontakt, skulle med stor sannolikhetvara en positiv faktor. Hur en sådan förändring skall komma lill stånd ärsvårare att säga. Jag är djupt medveten om att många föräldrars ekonomiska,sociala, arbelslivsmässiga och andra förhållanden är sådana atl de inte kan tahand om sina barn på under fiera år. Därför skulle man önska atl detekonomiska stödet lill barnfamiljerna kunde utformas sä alt fadern eller modernkunde vara hemma åtminstone barnets första levnadsår. Övergängen till daghemsvistelsebör sedan göras så mjuk som möjligt, så alt barn innan de uppnått gruppmognad,vilken brukar utvecklas ungefär i ireårsåldern, inte behöver tillbringa alltförlång sammanhängande lid skilda frän sina föräldrar. Författarna till rapportenframhåller att undersökningarna ytterligare bekräftat deras uppfattning atlbarn under hela sin uppväxt är beroende av en positiv och nära kontakt medföräldrageslalierna för en lycklig utveckling. kom undersökningen om barnmisshandel och skadliguppväxtmiljö, som utfördes av i samarbete med Allmännabarnhuset. I utredningen möter man vanskötta barn och barn som blivil slagna,lämnade ensamma eller på annal sätt utsatts för djupt uppskakande händelser.Undersökningen visar många mödrar som ensamma har vårdnaden om barn och som äruttröttade, sjuka och deprimerade. Den visar också föräldrar som slår sina barndärför att de är utarbetade, besvikna, känslokalla och saknar förmåga lill inlevelsei barnens situation. Det förekommer i materialet också många mödrar, fädereller styvfader som missbrukar alkohol eller narkotika och har sociala ellerpsykiska problem. Vilkaslutsatser man skall dra av de tre undersökningar som jag här kort relateratoch som utskottet alls inle kommenterar är det självfallet både svårt ochkanske för tidigt all säga, men motionens syfte var bl. a. att söka få tillstånd elt sä brett bakgrundsmaterial som möjligl, tillgängligt för analys ochdiskussion. Den korrekta överblicken över situationen, som utskottet talar om,kan man naturligtvis aldrig få, men man kan fä en bottenplalta atl stå pä frånvilken man sedan kan arbeta vidare. Delta tror jag har stor betydelse för helasättet att hanlera problemen kring barn- och ungdomspolitiken. Denkänsla man fär när man lar del av dessa rapporter är dock att värt samhälle,som i sä oerhört många hänseenden nätt långt, ännu inle har nätt fram till atti samhällsbyggandet väga in och ta tillräcklig hänsyn till barns och ungdomsbehov och problem. Därför får man också en känsla av atl värt samhällefortfarande är etl delvis hårt och hänsynslöst samhälle sett ur mänga barns ochungdomars synvinkel. Denna aspekt på samhällsarbetet, alt söka hitta eltsamlande program för arbetet byggt på en faktasammanställning och engenomarbetad syn, lycker jag att utskottet har viftat bort pä ell vällättvindigt sätt. Utskottet säger atl de barn- och ungdomsproblem som uppkommerinom olika sektorer av samhällslivet är av mycket varierande natur samt atl demåste lösas med utgångspunkl i deskiftande förhållanden som finns på olika områden. Vidare uttalas altproblemen bör angripas efter hand och i de sammanhang där de uppstår. Jag kan för egen del inte komma ifrån all jag lycker att delta någotbygger på en felsyn. Del är väl i och för sig självklart, alt problemen skallangripas efter hand och i de sammanhang där de uppstår. Så gör vi ju , ochså har man väl alllid gjort. Men det måsle väl ändå också vara rätt all ge sigi kast med uppgiften alt söka efter bakomliggande orsaker och angripa dessa.Jag menar all vi tyvärr vel för litel om dessa ting för alt bygga enstrategi för att förändra dessa bakomliggande faktorer. Denna kunskap måste viskaffa oss, och del var vad molionen bl. a. syftade till. Jag har med dessa kommentarer velat visa att jag tycker all utskottetsskrivning är litel torftig och alt principutlalandet all problemen "börangripas efter hand och i de sammanhang som de uppstår" inte, för altuttrycka sig försiktigt, är hell lyckat formulerat. Jag har inget särskiltyrkande. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 272 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 272. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då frökenHjelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Vissa socialvårdsfrågor m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen av herrKarisson i m. fl., och förklarades den föna propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrKarlsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemställan, dels molionen nr 1305 av herrWerner m. fl., och förklarades den föna propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 1305. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Föredrogssocialförsäkringsutskoltels betänkande 1976/77:21 med anledning avpropositionen 1976/77:64 om statligt personskadeskydd m. m. jämte motioner. Hen ASPLING (s): genomfördes en betydelsefull reform på socialförsäkringensområde. biföll dä den socialdemokraliska re- geringens proposition medförslag till lag om arbeisskadeförsäkring. Den nya lagen skall träda i kraftden . Dennya arbelsskadeförsäkringen, som efterträder den nuvarande yrkesskadeförsäkringen,innebären milstolpe inom socialförsäkringen. Yrkesskadeförsäkringen var vårförsta socialförsäkring. Den första lagen kom till . Den var längevår enda försäkring som gav ersättning vid sjukdom. Inte minst under de senastedecennierna har vi därefter genom en lång rad reformer fått en allmänförsäkring som ger alla medborgare ekonomiskt skydd vid sjukdom ocharbetsoförmåga. Denproposition om statligt personskadeskydd som vi nu behandlar innebärenfortsättning och en uppföljning av den arbetskadeförsäkrings-reform somriksdagen beslutade om . Förslagel till statligtpersonskadeskydd grundar sig på del belänkande varmedyrkesskade-försäkringskommitlén avslutade sitt utredningsarbete, etl omfattandeoch betydelsefullt utredningsarbete som jag gärna vill ge en eloge för. Enliglsin ursprungliga lydelse skulle lagen gälla alla arbetstagare och dessutomvissa studerande. Del förutsattes emellertid, när lagen antogs, all regeringenskulle återkomma lill frågan om att utsträcka försäkringen till egenföretagareoch uppdragstagare när yrkesskadekommitlén hade slutfört sitt arbete. Dennu framlagda propositionen innebär alt arbetsskadeförsäkrings-reformenfullföljs med etl förslag om att utsträcka försäkringen lill atl omfatta,förutom anställda, också egenföretagare och uppdragstagare. Småföretagare,jordbrukare, fiskare och personer med förtroendeuppdrag kommer härigenom atlvid arbetsskada få samma ersättning som löntagare. Förslagel i den här delen innebär- menar vi i utskottet - ell betydelsefullt steg pä vägen mot samordning mellanden allmänna försäkringen och försäkringen för arbetsskador. lag om statligt personskadeskydd föreslås bestämmelser om ersättning vidskada under militärtjänst, civilförsvarsljänst, räddningstjänst och undervistelse på anstalt. Den nya lagen ger enhetliga bestämmelser för statligaersättningsformer som finns reglerade i elt fiertal olika författningar.Personskadeskyddel skall ge samma ersättning som arbelsskadeförsäkringen.Samtidigt med den höjning av ersättningarna som delta innebär kommer reformenatt medföra ett utvidgat skydd i fiera hänseenden. a. sträcks skyddet fördevärnpliktiga ut att gälla från inryckningen och tillutryckningen, oberoende av när och var skadan inträffar. Ersättningför lyte och men och allmänna olägenheter Kresläs reglerad i en särskild lag omstatlig ersättning vid ideell skada. Denna knyter an till dentryggheisförsäkring som gäller för de statligt anslällda genom statenspersonskadeförsäkring. Jagskall, herr talman, inte gå djupare in på de olika detaljerna i propositionen.Lät mig bara nämna alt propositionen i enlighel medyr-kesskadeförsäkringskommilténs förslag också innehåller förslag lill storaförbättringar för de äldre skadefallen. Livräntor som utgår enligt äldre lag föreslås bliuppräknade lill en sammanlagd kostnad av 46 milj. kr. Utskottethar enhälligt tillstyrkt bifall till propositionen. Jag skall därför bara mednågra få ord beröra etl par av de molioner som har väckts och med anledning av propositionen. Arbetsskadeförsäkringsreformeninnebär att de nuvarande möjligheterna alt teckna frivillig försäkringförsvinner. Skälen lill della är flera. En stor del av dem som harfrivillig försäkring, nämligen egenföretagarna, kommer obligatoriskt med iförsäkringen. Av övriga grupper, huvudsakligen hemmamakar och studerande, harelt mycket litel antal, ca 2 000, begagnat sig av möjligheterna atl tecknafrivillig yrkesskadeförsäkring. Genom den allmänna försäkringens ulbyggnad harockså dessa grupper fäll ett starkt förbättrat skydd vid sjukdom och arbetsoförmåga.Mänga torde dessutom ha ell kompletterande skydd genom t. ex. gruppförsäkringhos privata försäkringsbolag. Dethar mol denna bakgrund inle ansetts motiverat atl i fortsättningen belasta denstatliga försäkringsadministrationen med en särskild försäkringsform för enmycket begränsad grupp försäkringstagare. Ulskollet har också avstyrkt demotioner som har väckts om frivillig anslutning lill arbetsskadeförsäkringenoch om ulredning av hemarbelandes rält till arbetsskadeförsäkring. I del härsammanhanget är det, herr lalman, angelägel understryka allarbetsskadeförsäkringen enligt enhälliga beslul skall bygga på ellekonomiskt invaliditelsbegrepp. Del är alltså de försöriningsekonomiskakonsekvenserna av arbetsskada som skall vara avgörande förarbelsskadelivräntans storlek. För all man skall kunna bedöma i vad månförmågan till arbeie och inkomst försämras genom en arbetsskada måsle detfinnas en inkomst att ulgå från. Del är därför man har gjort en fast kopplingmellan arbetsskadeförsäkringen och försäkringen för ATP. Den försäkringenbygger som bekant på den försäkrades taxering. I den mån en hemarbetare har eninkomst, vare sig det nu är anställning eller av annal förvärvsarbete, säkommer han eller hon alt omfattas av arbetsskadeförsäkringen. ställdesig som bekant i hög grad positiv till övergången från yrkesskadeförsäkringensmedicinska lill arbelsskadeförsäkringens ekonomiska invaliditelsbegrepp. HerrGahrton begär i en motion all de nya lagbestämmelserna beträffande dem somskadas under militärtjänstgöring skall äga tillämpning på samtliga nu i livetvarande mililärskadade personer som om deras skador hade inträffat efter den 1juli 1977, då den nya lagstiftningen träder i kraft. Dethar alltid varit en grundläggande regel inom socialförsäkringen att nylagstiftning skall tillämpas pä de skadefall som inträffar sedan lagstiftningenhar trätt i kraft. En lagstifining med lillbakaverkande kraft skulle kunna fåsvåra konsekvenser - praktiska, administrativa och ekonomiska. harfiera gånger i skilda sammanhang bekräftat den antagna regelns giltighet. Inleens när det har varil fråga om ell begränsat antal fall har man velat göraavsteg ifrån principen alt ny lagstiftning skall gälla alla frän elt visstdatum. Manhar i stället på olika sätt velat mildra de effekter som kan uppkomma isamband med övergången till en ny lagstiftning. I propositionen om statligtpersonskadeskydd föreslås betydande uppräkningar av äldre livräntor, också avsådana som utgår enligl skilda militärersältningsför-fatlningar. Livräntornahar tidigare räknats upp vid skilda tillfällen. Vidare har just imilitärskadefallen införts särskilda olycksfallsersäliningar för dem som hartillfogats allvarliga skador vid olycksfall. Man kan därför säga att demililärskadade inle missgynnats. Utskottet har bl. a. mot den bakgrundenavstyrkt också denna motion. Med det anförda ber jag alt få yrka bifall till utskottets hemställan ibetänkandet nr 21. Fröken (); antog vid föregående en lag om arbetsskadeförsäkring.1 årets proposition aren viktig punkt den utvidgning av personkretsen förarbetsskadeförsäkringen som gjorts. Enligt propositionen börarbelsskadeförsäkringen i fortsättningen gälla även småföretagare,jordbrukare, fiskare och uppdragstagare.