prot · G009151 · 1976-12-31 00:00:00 — Detta kommer att innebäramöjligheter till påverkan och även till att exakt uppskatta de framsteg som kangöras. Själva den löpande information som med det här beslutetförutsätter att överläggningarna skall utmynna i blir också ett värdefullt ledi försöken att begränsa företagens verksamhet i , Jag vill yrkabifall till utskottets hemställan. Tillslut: Vi har ibland hört spådomar om att regeringsskiftet och den nyamajoriteten här i kammaren skulle innebära en ändrad utrikespolitik. harvi ett exempel på att de påståendena inte besannats. Jag vill alltså stillsamterinra om att när beslutet nu går igenom sker det i en riksdag med enicke-socialistisk majoritet. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. (vpk) kortgenmäle: Till vill jag säga: Det står klart, som jag sade idebatten , att representanter under en följd av år hartalat mycket vackert om de här sakerna. har antagit resolutionervid sina landsmöten, gjort uttalanden, sagt att vi skall verka via FN osv. Menkonkreta förslag om hur de svenska företagen skall behandlas och hur derasinvesteringar skall stoppas - det är någonting nytt, och jag är glad för det. Jagtycker att det är fint att man inom nu har kommit så långt att manvill ta initiativ och verkligen försöka påverka de svenska företagensinvesteringar. Och det var exakt detta vi talade om . är herrWirmark inne på denna linje, och det är jag glad för. Menatt påstå att har tagit några konkreta initiativ på detnationella planet - det är inte riktigt. har inte begärt att desvenska företagen genom lagstiftning eller annat skall stoppas i sin verksamheti . () kortgenmäle: Vi får vänta litet med att bedöma, , om den nya regeringenkommer att driva en annan utrikespolitik eller inte. Det är för tidigt att sia,om farhågorna för en ny och mer kommersiellt inriktad utrikespolitik har kommitpå skam. Debatten om tyder på att det finns risk för en sådankursändring. Debatten är ett glädjande tecken på att kommersiella hänsyntrots allt inte tar över i alla frågor och att det finns en borgerlighet som ärberedd att stå bakom åtminstone väsentliga delar av den gamla utrikespolitiken. Detväsentliga är att vi i debatten ytteriigare understryker det som ärskäligen klart och tydligt i utskottsbetänkandet, nämligen att det är sombeslut fattas, som avger sin viljeyttring i detta ämne. Vi går inteatt nu besluta om att tillsätta en utredning som är mer eller mindreförutsättningslös, utan vi tillsätter en utredning som skall föreslå förbud motkapitalexport. Viljeyttringen kommer och utredningens karaktär är mer avteknisk natur. Vi går inte att besluta om att vi eventuellt skallgöra ansträngningar för att begränsa och trappa ner de svenska företagensverksamhet i - beslutet om det fattas . De överläggningar somregeringen skall ha i ämnet skall föras efter riksdagsbeslutet. Vigår inte att diskutera om det finns behov av att öka denkontinuerliga informationen om de svenska företagens verksamhet i ,Beslutet om det fattas , det skall exekveras nu och material skall plockasfram som vi fortlöpande behöver ha. Utskottsbetänkandet är tämligen klart pådenna punkt. Jagvill med tillfredsställelse notera, om jag fattade rätt, att handelar min uppfattning om att principbeslutet i dessa frågor fattas . () kortgenmäle: Till vill jag säga att det som står i utskottsbetänkandetpå denna punkt enligt min mening innebär en klar viljeinriktning. Det står atti förhandlingarna med företagen är syftet att begränsa företagens verksamhet iSydafrika. Det står också att avsikten med utredningen är att öka trycket påSydafrika. När man också begär ett lagförslag tycker jag att viljeinriktningenär tydlig. Beträffandeden utrikespolitiska delen vill jag bara erinra om att kort före valet höllPalme ett berömt tal om södra , där huvudtonen var att om det skulle blien annan politisk majoritet här i landet skulle icke samma södra . Det är just på denna punkt konstaterar att någon förändringicke har inträffat. Det kan vara värt att notera. Jo visst, det fanns i föregående års utskottsbetänkande enmening som också hänvisade till nationella initiativ, som vi hemställde attregeringen skulle överväga. talade om att det bara har varitord och inte några handlingar. Jag tycker för min del att den kritiken bara ärord. Vi har inte enbart talat. Har det inte varit handling när vi verkar förökat stöd också genom egna bidrag till olika FN-program för afrikaner somblivit offer för apartheid? Är det inte handling när vi ökar anslagen tillbefrielserörelserna med 5 miljoner och planerar en höjningav anslaget till ANC samt en fördubbling av anslaget till SWAPO iNamibia? Är det inte handling när frontstaterna i södra fått enväsentlig Ökning av biståndsanslagen: en ökning med 30 milj. kr. förMozambique, 10 för och 18 för - för att ta några exempel? Ochtala inte om handling när vpk vill dra in stödet till ochdärmed försvaga den kanske viktigaste länken i frontstats-kedjan. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. (vpk) kortgenmäle: Det kan, , mycket väl tänkas att det fanns en rad i detförra utskottsbetänkandet om att man skulle ta nationella initiativ, men idebatten sade mycket bestämt till mig att det inteskulle förekomma någonting sådant, utan stödet skulle gå över deinternationella organisationerna. Uttalandet kan ju kontrolleras isnabbprotokollet. Jaghar inte talat om linje , men jag har sagt att det är glädjandeatt har ändrat sig. Det är bra att regeringen , och ävenfolkpartiet, har gått in för att öka stödet till befrielserörelser m.m., mentidigare har ni inte gett några anvisningar eller tagit några konkretainitiativ när det gäller att hindra svenska företagsinvesteringar i Sydafrika.Det var det jag sade tidigare. Jag har alltså inte anklagat för attdet nu har intagit en dålig hållning, utan sagt att det är fint att ni harändrat er och inriktat er på att ta initiativ på det här området - nu alltsåäven nationellt. 3 protokoll 1976/77: 151-153 Förhindrandeav investeringar i och , m. m. () kortgenmäle: Beträffande utrikespolitiken och dess inriktning vill jag nämna attOlof vid upprepade tillfällen framhållit att han hoppas att den nyaregeringen skall fullfölja den gamla regeringens utrikespolitik, dettanaturiigtvis inte minst när det gäller södra . Gör ni det kan ni påräknavårt stöd och vår hjälp - nationellt och ute i'världen. - Ni kan naturiigtvisockså räkna med att vi följer verksamheten med stor vaksamhet och att vi tarvåra egna initiativ och försöker driva på. Jagvill inte delta i debatten om historiken, om vem som var först med den enaeller den andra propån beträffande södra . Jag nöjer mig för dagen medatt konstatera att det vi diskuterar här ju inte är en proposition,signerad av ekonomiministern , om de ändringar i valutalagstiftningensom är nödvändiga för att förbjuda kapitalexport till , utan det ären socialdemokratisk partimotion, där det också bl. a. påhängts en motion frånnågra enstaka ledamöter i . Det är alltså inte ettregeringsinitiativ som föranleder debatten utan ett initiativ frånoppositionen. Menlåt oss inte fly in i dessa trätor. Det väsentliga är ju - och här tycker jagatt var helt klar - att vi vet vad vi beslutar om: attprincipbesluten i denna fråga kommer . () kortgenmäle: Till vill jag bara säga att det aldrig funnits någraregeringsinitiativ på den här punkten. Det fanns inga under alla de somsocialdemokraterna satt i regeringsställning, och det har inte heller nu kommitnågra initiativ. Här gäller det ett betänkande från utrikesutskottet. Jag ärmycket tillfredsställd över enigheten och skall därför inte fortsätta debattenom historiken. Tillherr vill jag bara säga att det ju inte är så, att folkpartietalldeles kommit fram till den här ståndpunkten. I iStockholm motion refereras ett landsmötesbeslut, som funnits med som bakgrundde . Det har också tidigare förekommit riksdagsmotioner från vårthåll med den här inriktningen. Man kan därför säga att beslutet har värkt frami denna kammare, och jag är glad över att och de andra partierna,även socialdemokraterna, har medverkat till att utforma det beslut vi nukommer att fatta. Jag är glad över att vi verkligen får en snabbutredning, somjag hoppas ger resultat och som också präglas av den viljeinriktning vi talatom. Tillherr vill jag också säga att de saker som jag talade om,viljeinriktningen och handlingen, har funnits med - i samband medbudgetpropositionen och i form av uttalanden i regeringsdeklarationen. Härflnns en kontinuitet. Det är inte något nytt som kommit just . Den svenska fackföreningsrörelsen har arbetat medSydafrikafrågan. Det beslut som väntas ta om investeringarna iSydafrika är en framgång för de krav som förts fram av både LO och TCO. Menfrämst är det naturligtvis en framgång för de sydafrikaner som tålmodigt ochenvetet fört fram dels information om vad som händer i , delsrättmätiga krav på att vi skall visa vår solidaritet med dem som drabbas av detsydafrikanska samhällets vidriga regler. LOoch TCO har både direkt och genom den fria fackföreningsin-ternationalenomfattande kontakter med fackliga och andra organisationer som företrädersydafrikanerna. Därigenom har vi fått lära oss mycket om de villkor under vilkamajoriteten av befolkning lever. Majoritetens möjligheter att påallvar hävda sig fackligt och politiskt i landet är nästan obefintliga. Likvälutsätter sig många sydafrikaner för risken att bli dödade ellerfängslade, för att organisera motståndet mot rasistregimen och dess allierade.Den svenska fackföreningsrörelsen kommer att göra vad den kan för att biståsydafrikanerna i deras rättmätiga kamp för fackliga och andra mänskligarättigheter. häktades eller bannlystes 30 fackliga ledare under loppetav . De som försöker arbeta fackligt i har tre typer avmotståndare. Det är företagen - såväl sydafrikanska som utländska företag hari de flesta fall direkt motarbetat varje försök att bilda fackligaorganisationer, oftast med hot om avskedande som medel. Vidare är detregeringen med alla dess olika armar i form av lagar, förordningar, polis ochsäkerhetspolis m. m. De gör allt som står i deras makt för att se till attfackligt arbete försvåras eller direkt omöjliggörs. Den tredje motståndaren harhittills varit de exklusivt vita fackföreningarna, som för att bevara sinarelativa privilegier sett som sin uppgift att bekämpa att de icke-vita får möjlighetatt föra fram sina krav. Man skulle väl också kunna tillägga att regeringar ochriksdagar i länder, varifrån de utländska investeringarna kommer, genom sinlikgiltighet, sitt motstånd eller sin passivitet inför de svartas krav ocksåutgör ett hinder för framgång i deras arbete. Sålångt kampen fortsätter för att organisera fackföreningar bland dem som drabbasav raspolitiken och andra former av förtryck och så länge de ber oss, skall viefter måttet av vår förmåga söka hjälpa till. Deras beslutsamhet att kämpa emotden nuvarande ordningen och söka ett rättvisare samhälle växer för varje dag.Denna kamp kommer att fortlöpande ställa nya krav på vår solidaritet. Nordensfackliga samorganisation, där LO och TCO ingår, tog för några månader sedaninitiativet till övedäggningar med de nordiska regeringarna om ett program i14 punkter, där olika krav på åtgärder restes. Efter en muntlig överiäggningsom ägde rum i , där detta program presenterades för de nordiskaregeringarna, väntar de nordiska löntagarorganisationerna på svar på en del avde resta frågorna. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. Detär min förhoppning att de två regeringspartier som till slut kunde ställa sigbakom den socialdemokratiska motionen och fp-motionen om att nyinvesteringar iSydafrika skall förbjudas inte låter sig nöja med det beslut som vi skall ta . Jag säger "de två regeringspartier som till slut kunde ställa sigbakom" det här. Formellt står också moderata samlingspartiet bakombeslutet, men reellt är deras särskilda yttrande att betrakta som en reservation.Men jag är tacksam för att de formellt också kommer att stå bakom det blivandebeslutet. Närherr försöker förklara vad som egentligen ligger i utrikesutskottetsbeslut vill jag hävda - som gjort - att det beslut vi tar i daggäller en utredning som mest är av teknisk natur. Det står nämligen iutrikesutskottets betänkande att regeringen tillsätter en utredning omförbudsåtgärder från svensk sida med avseende på kapitalexport till . Det står också att utredningen skall utarbeta lagförslag avseendeförbud mot kapitalexport. Det är alltså ett beslut som vi tar . Men fråganom överiäggningar med de närmast berörda svenska företagen i syfte attåstadkomma en begränsning av deras verksamhet i är ingenting somskall utredas. Vi kommer att fatta beslut som innebär att sådanaöverläggningar skall ombesörjas. Tillherr vill jag säga att socialdemokraterna alls inte har ändrat sigfrån december till . Den fråga vi behandlade med anledning avvpk-motionen gällde totala sanktioner, en handelsbojkott. behandlar vifrågan om förbud mot kapitalexport. Det är alltså en annan fråga. Sydafrikasbefolkningsmajoritet har fortfarande en lång väg kvar innan friheten är vunnen.Vi måste ständigt vara beredda att stödja dess krav. Det motstånd den har attkämpa emot är omfattande. Motståndarna visar inga tecken på att tillåta en kampför rättvisa med fredliga medel. Vi kan vänta oss nya arresteringsvågor ochbannlysningar. Minskande utländska investeringar kan också innebära ökadarbetslöshet. Men som i tolkade inställningenefter arresteringsvågen : "De svarta och deras organisationer ärväl medvetna om att stopp för utländska investeringar orsakar arbetslöshet ochdärmed umbäranden, men detta gäller för en begränsad tid, vilket skall jämförasmed det eviga lidande som orsakas av en fortsättning av raspolitiken." Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. (vpk) kortgenmäle: Jag vill bara säga, , att det är första gången somsocialdemokratin har lagt fram ett konkret förslag på det nationella planet ombegränsning av svenska företags investeringar i . Förut har ni gettrekommendationer, som ni själva skriver i er motion på s. 15, men ni har inteunder i regeringsställning gått ut och angripit dessa svenskaföretags investeringar med konkreta lagförslag eller annat sådant. Dethär är en positiv förändring - detsamma gäller för er som för - somvi noterar med tillfredsställelse. Herrförste vice talmannen (): FN bildades , och firar viFN-dagen, eftersom stadgan trädde i kraft . Så många länder hade dåratificerat den att organisationen de facto var bildad. Redan i denna stadga,som inte är ändrad, vänder man sig mot diskriminering. Där står att man skallfrämja och uppmuntra respekten för mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter för alla utan åtskillnad på sådant som ras, kön, språk eller religion.Man accepterar sålunda inte någon sorts diskriminering. Fråganom diskriminering har vid otaliga tillfällen varit uppe i FN, och man harantagit resolutioner i vilka man har uttalat sig mot all diskriminering. År1963 antogs deklarationen mot alla former av rasdiskriminering och två årsenare, , antogs konventionen mot alla former avdiskriminering. Ikonventionen tas också upp sådana punkter som rätten att flytta och bo frittinom sitt eget land och rätten att lämna varje land inklusive sitt eget samtatt återvända till det egna landet. Det är att observera framför allt förSydafrika men också för andra länder som inte följer vad som står irasdiskrimineringskonventionen. BeträffandeRhodesia beslutade säkerhetsrådet om sanktioner, vilket inte har skett i frågaom . Trots alla fördömanden i FN förekommer diskriminering i mångadelar av världen men framför allt i . Alla de gånger då denna frågahar behandlats i FN har den svenska delegationen, såvitt jag vet, varit enig omatt göra de hårdaste uttalanden mot . har också vid olikatillfällen temporärt lämnat FN som protest mot att FN gjort sådana uttalanden.Sydafrika har därvid hänvisat till art. 2 p. 7 som talar om ländernas suveränitetnär det gäller att bestämma om inrikes angelägenheter. 1mitten togs i centerpartimotioner initiativ till att Sverigeseparat skulle vidta aktioner mot . De initiativen ledde inte tillnågra åtgärder; den allmänna uppfattningen var, också i det dåvaranderegeringspartiet, att man inte skulle företa separata aktioner utan att demåste vara internationella. uttalanden i det avseendet gällerdärför inte , som alltså tog detta initiativ . Jagvet inte om parti då var med på den saken, men i varje fallhar alltså vi mycket länge haft uppe denna fråga. Sverigehar i FN länge förordat ett internationellt ingripande mot medanledning av de systematiska brott mot mänskliga rättigheter som densydafrikanska rasåtskillnadspolitiken innebär. har karakteriseratsituationen i som ett hot mot freden, och på den grunden skullesäkerhetsrådet kunna ta upp frågan. De svenska initiativen har ännu inte letttill något resultat. I första hand har föreslagit Förhindrandeav investeringar i och , m. m. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. att de rekommendationersom FN antog om stopp för vapensändningar till skallomvandlas till ett bindande beslut. Jag skall inte redogöra närmare för deåtgärder som har vidtagits, men har mycket aktivt deltagit i försökenatt få till stånd åtgärder mot . Mankan nu vänta sig att tar upp frågan tillbehandling igen, och då får vi hoppas att generalförsamlingen tar de mått ochsteg som behövs för att få slut på utländska nyinvesteringar i Sydafrika.Utsikterna till framgång är kanske större , därför att situationen iSydafrika har skärpts. Det är möjligt att vissa länder också har ändratinställning, så att man kan tänka sig att åtgärder vidtas. Omrasåtskillnadspolitiken skärps ännu mer kan man befara ett inskridande frångrannländer, och då kan man direkt åberopa att säkerhetsrådet måste ta uppfrågan, därför att situationen är ett hot mot freden. Manhar således varit helt enig om att fördöma alla dessa former av diskriminering.Men det är ju vissa svårigheter; det gäller här att utforma det hela för ettspeciellt land och hindra företag från att investera där. Jag skall nämna någraexempel som visar varför vi har gått på utredningslinjen. Omman, för att ta detta som ett första exempel, vidtar åtgärder beträffandevalutalagen får man tänka på den prejudicerande effekt det får. I så fall måstedet göras mycket vidsträckta undersökningar varje gång ett valutaärende skallbehandlas. Genomför man däremot en lagstiftning som avser ett land - Sydafrika- är det enklare. Vi har ju inte fått beslutom sanktioner från . I jag tror intedet kan undgås att kommer att få ta ställning till många motioner isådana här frågor. Jag tar ytterligare ett exempel: Diskrimineras judarna iSovjetunionen, så väcks det givetvis motioner om att åtgärder skallvidtas även mot andra länder där diskriminering Omman, för att återgå till valutalagstiftningen som jag talade om, infördeen allmän lagstiftning, så skulle följden bli att valutastyrelsen vid varjebeviljande av tillstånd för kapitalexport måste göra en noggrann undersökning:förekommer det någon diskriminering i det här landet, så att vi är tvungna attstoppa kapitalexporten på grund därav? Detuppstår alltså en del svårigheter, och jag har nämnt några som exempel för attvisa att det inte är så alldeles enkelt. Man får granska frågan från olikasynpunkter. Motden bakgrunden har vi inte heller kunnat tillstyrka den socialdemokratiskamotionen, utan vi har i utskottet blivit eniga om -isåsom betygats i dagensdebatt - att frågan bör utredas. Den utredningen bör självfallet genomföras såsnabbt som möjligt. Därför hemställer vi att regeringen tillsätter en utredningom - här kommer några viktiga ord - "förbudsåtgärder från svensk sida medavseende på kapitalexport till och i samband medföretagsinvesteringar där". muleringen har gjorts någotvidare - den hänför sig inte endast till valutalagstiftningen. Och vitillägger: "Utredningen böromfattadejuridiska, folkrättsliga ochutrikespolitiska aspekterna på ett sådant ensidigt åtagande samt en bedömningav de politiska, ekonomiska och psykologiska effekterna av en dylikåtgärd." Jagtror att utskottet har nått ett tillfredsställande resultat. Det är glädjandeatt kunna konstatera att vi i denna oerhört betydelsefulla fråga har kommitfram till ett enhälligt utskottsbetänkande som - efter vad jag förstår avdebatten - också kommer att stödjas av alla kammarens ledamöter. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. HerrSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Det är rörande att höra - man skulle kunna tro attcentern har varit en av de allra första och främsta kämparna på barrikadernanär det gällt internationell solidaritet och stöd åt förtryckta folk. Detär klart att man kan anta resolutioner, avge fina yttranden osv. Men det är -som jag sagt till olika debattörer här tidigare - en annan sak att på detnationella planet framlägga förslag som inskränker de svenska företagensmöjligheter i sådana här länder. Det gäller inte bara ; det gällerländer i och på många andra håll. Därvidlag har jag inte märkt, omman går 20 eller , att varit särskiltframgångsrik eller särskilt framträdande då det gällt att komma med konkretaförslag om att inskränka svenska företags verksamhet i sådana här fall. Jag ställer gärna upp på en jämförelse med herrTorsten parti. har alltid - långt innan centerneller dåvarande bondeförbundet intresserade sig för internationella frågor-varit framme och kämpat för de här sakerna. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle: Man kan inte komma ifrån de fakta som finns. Det är bara att läsa demotioner som väcktes och där bl. a. dåvarande förstevice ordföranden i bondeförbundets riksdagsgrupp var med. Om inte herrSöderqvist har reda på detta, så vet jag för min del mycket väl att det harförekommit. Jagtycker det skulle vara intressant, med hänsyn till anknytningtill en viss riktning, att få veta om helt ställer sig bakomkonventionen mot rasdiskriminering. Där talas ju bl. a. om rätten att flytta ochbo inom vilken del som helst av ett land och även om rätten att lämna allaländer, inkl. sitt eget, liksom om rätten att återvända till sitt eget land. Vihar tyvärr exempel på grova brott mot dessa punkter i konventionen omrasdiskriminering. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. () kortgenmäle: Först konstaterar jag att herr förste vice talmannen inte kändenågon tvekan i fråga om den politiska viljeyttringen och innebörden avriksdagens beslut . Sedanvill jag göra ytteriigare en randanmärkning till inlägg. HerrBengtson talar om stora tekniska svårigheter och refererar till judar i Sovjetoch eventuellt förbud mot kapitalexport till och liknande ting. Jagtror att det är mycket lätt att befria från alla bekymmer.Utskottet säger - med också - att är ettutpräglat särfall. Låt oss då inrikta en lagstiftning på -enmöjlighet som själv också antydde att man kunde använda. Då blirproblemen betydligt mindre omfattande. Det blir mindre snårigt på alla tänkbarasätt. Jag kan försäkra att med den utomordentliga expertis påsåväl det juridiska som andra områden som departementen förfogar över blir detganska lätt att åstadkomma det utredningsarbetet,. Och det skall kunna infriasvad utskottet förväntar, nämligen att arbetet bedrivs skyndsamt. HerrSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Självklart, , stöder vi alla uttalanden och allakonventioner när det gäller att slå vakt om de mänskliga rättigheterna. Vivänder oss mot förtryck var det än förekommer. Det vet mycketväl. Därför är den här debatten ganska onödig att föra. Sedan tillbaka till talet om att centerpartiettidigt skulle ha agerat i internationella frågor. Jag vet inte vilka motionersom parti skrev , jag har inte bläddrat fram dem.Men vad jag vet är att eller det tidigare bondeförbundet inte har varitsärskilt framträdande i internationella frågor när det har gällt att ställa uppoch stödja förtryckta folk. Det är en ganska nypåkommen känsla hos ochett initiativ som partiet tagit . Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle: är optimistisk om att det finns experter som kan utredadetta spörsmål.