prot · G009127 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag vill i sammanhangel nämna all jag har erfaril alttrafikpolitiska ulredningen (K 1972:07) i sill arbete rörande kostnadsansvaretäven beaktar koslnader för bullerbegränsande ålgärder. Densnabba ulvecklingen av vägtrafiken har på vissa håll och då särskilt istorstadsområdena kommii all medföra inle oväsentliga problem. Jag ärsjälvfallel angelägen all medverka lill alt olägenheterna av trafikbuller sälångt möjligt begränsas. Som jag redan har antytt kvarsiår emellertid vissa frågorsom först närmare måsle övervägas. Innan resultatet av dessa övervägandenföreligger är jag inle beredd all ullala mig om vilka ålgärder som kanföranledas av ulredningens förslag. FruANDERSSON i (c): Jag ber all fä tacka för svarel på min inierpellalion, vilkel lyvärrknappasl kan ses som ell posilivi svar. Somherr kommunikalionsminisiern framhåller i svarel har den snabba ulvecklingen islorsiadsomrädena kommii all medföra inle oväseniliga problem. Det finns olikaslag av buller. Ur omgivningshygienisk synpunkt definieras buller som"icke önskal ljud". Del påverkar oss människor på olika sätt Vid högaljudnivåer kan hörselskador inträffa. Buller kan varasamtalsslörande, förorsaka sömnstörningar och framkalla stressreaklioner bl: a.Del kan vara fråga om vägtrafikbuller, tågbuller, flygbuller, industribuller,buller från byggarbetsplatser, buller frän arbeis- Omförslag till skydd mot trafikbuller fordon, utryckningsfordon,bussar m. m., buller frän fritidsbålar och buller från skjulbanoi. Jaghar inle för avsikt alt gä in på hur dessa olika slag av buller alstras ochkonsekvenserna härav. Men jag vill uppehålla mig en aning vid väg-traflkbullret,som är oroande och besvärande i all synnerhel för storstadsområdena. Detbuller som kommer från en trafikled är beroende av de enskilda fordonenskonstruktion, trafikmängden, fordonens hastighet, andelen lunga fordon ochtrafikledens utformningar vad gäller exempelvis lutningar ochkorsningspunkter. Vi vet all den tunga trafiken ger upphov lill högabullerloppar, som i sin lur påverkar ekvivalenlnivån. Vi har bullerspridningen,där ljudets utbredning bl. a. är beroende av förekommande avskärmning ochmarkytans beskaffenhet samt vind- och lem-peralurförhållanden. Närden statliga irafikbullerutredningen avlämnade sill belänkande avseendevägtrafiken ställdes stora förväntningar pä förslagen, i all synnerhet iförortskommunerna lill . En del av dessa kommuner har också ambitiöstupprättat egna miljövårdsplaner. Del gäller exempelvis , vars planhar fyra avsnitt Planen behandlar I) , 2) buller, 3) luft och 4) avfalloch hälso- och miljöfarliga varor. Bulleravsniiiel intar en framskjuten plats. Hurskall man dä kunna förverkliga de bullersanerande åtgärder som är nödvändiga?Del är en fråga som många kommuner släller sig. Här måsle kommunerna fä beskedom kostnadsansvaret För Täbys del -och med hänvisning lill den plan somupprättats där - är de buller-sanerande ålgärder som föreslås, förulom vissatrafikreglerande åtgärder, även uppförande av och skärmar samlförbättring av fasadisole-ringar genom lätningoch fönsterbyten. Dessa ålgärderhar beräknals kosta 4,7 milj, kr. Trots de här - som det kan synas - relativtomfallande ålgärderna är del inie möjligl att tillgodose den föreslagnalångsiktiga kommunala målsättningen, ungefär inomhus, men ett evenluelllgenomförande lorde trots detta innebära avsevärda förbättringar i jämförelsemed nuläget. Detkan inle vara rimligl all kommunen, med den genomfarlsirafik som vi har påNorrläljevägen, själv skall slå för dessa koslnader. Som jag ser del bordevägverkel ha ansvarel för kosinaderna särskill på de vägslräckningar som redanär byggda och där genomfarislrafiken är slor. Del är ju inle bara fråga om denlunga lasibilstrafiken och bullertrafiken utan också om de bilburna boende norrom . Jag kan även i detta sammanhang, för att ta yllerligare eltexempel, nämna kommun, där vi har E 4 med genomfarlsirafik somberiänar den regionala trafiken och även godstrafik från slora delar av landetoch där vi har bullermatlor över så gott som halva kommunen, 1sill svar sade kommunikationsministern all han är "angelägen all medverkalill all olägenheterna av trafikbuller sä långl möjligt begränsas". Jagvill dä fråga: I vilka avseenden? med synpunkler ellerrekommendaiioner belräffande väglrafikbuller? Såhar vi kosinaderna. Är kommunikalionsminisiern också beredd all Tisdaeenden medverka lill atl staten, hell eller delvis, slår för kosinaderna förbul- in mai 1977 lersanerande ålgärder? Slutligenden fråga som jag slällde i min interpellation: När kan en Om förslag till proposition förvänlas föreligga i ärendet? De problem som lagits upp i inlerpellalionen är myckel omfallande, ochdärför har jag begärl ordel för all framföra några synpunkler ulöver dem somredan lämnals. Jag skulle också vilja hänvisa lill ochdess betänkande om vägtrafikbullret Mängakommuner har kartlagl bullersilualionen, och därvid har del visal sig atl imånga av våra lälorter överskrids de högsia värden som irafikbulleruiredningenföreslagil för befinilig miljö. Jag skall inle närmare gå in pä lidanden somde bullerslörda människorna ulsälts för. Vi kan ju läsa om psykiskabesvär, sömnlöshet allmän ned-sältning av trivseln, störningar m. m. Svaretpå inlerpellalionen var kanske inte sä positivt som inierpellanien tänkt sig,och jag skulle för min del också vilja ställa en direkl fråga tillkommunikationsministern: beredd all i avvaklan på ell riksdagsbeslul ge kommunerna besked omatl slatliga medel till bullerskyddande åtgärder skall kunna ulgå lill projeklsom kommunerna finner sä angelägna all vidla alt man inte kan vänta på enproposilion i frågan? Dessa försök skulle då prövas i efterhand tillsammans medde aktuella projekten, Beslämmelserna skulle kunna gälla åtgärder som påböriast ex, efter innevarande är. Jag har inte myckel all lillägga lill mill svar, men efiersom del harställts några direkla frågor skall jag försöka all besvara dem. i frågade i vilka avseenden jag ville medverka lill allolägenhelerna sä långl möjligl begränsas. Som jag sade i svarel gäller del enfråga som kommer all behandlas av den irafikpoliliska ulredningen. belänkande framlagts kommer frågan atl i första hand övervägasinom depariemeniei, varefter regeringen kommer all la slällning. i frågade mig, om jag var beredd alt medverka till all slaten betalar kosinaderna eller en del av dem. Jag vill emellertid erinra om atl det rör sig om ulomordeniligl slora koslnader, I fråga om gäller del 4,7 milj, kr. Använder man sig av irafikbul- leruiredningens beräkningar och utgår från all de av utredningen upp- slällda immissionskraven sannoliki inte kan uppfyllas på länge, finner man atl del är fråga om en lolal kostnad på per är . Med hänsyn lill del ekonomiska läge som detta 75 Omförslag till skydd mot trafikbuller land befinner sig lillbaka lorde del slå ganska klarl för var och en all man inle ulannoggranna överväganden kan beslula sig för så slora ålaganden frän samhällelssida, Slulligenfrågade i när vi kan förvänla ell principielllslällningslagande från regeringen, och då hänvisar jag, som jag gjorl så mångagånger förut från denna talarstol, till atl det kommer en trafikpolitiskproposilion lill höslen, förhoppningsvis i oklober, och där kommer naturligtvisäven denna fråga att behandlas. Avdella mitt senaste ullalande framgår väl atl mill svar lill bli att vi f n, inte kan göra några ulfäslelser eller ullalanden iavvaktan på ett slutligt avgörande och en begäran om anslag från utanmåsie ge oss lill låls - och del får också kommunerna göra - lill dess allriksdagen lar slällning till delta. i (c): Del är, herr kommunikaiionsminisler, inle bara vår kommun ulan fleraandra kommuner runt som har planer på della område. De vet vad somskall göras, och det behövs inte fler ulredningar för detla, men vi klarar inleav del ekonomiskl. Det är lill oss ule i kommunerna som människorna kommer medsina klagomål, och del gäller också i bullerfrågor, Iförslå hand bör sialen ersälla kosinaderna för bullersaneringsålgärder i äldrebefinilig bebyggelse, där bullrel kommii lill efter del atl bebyggelsenuppförts. Del gäller inle nyexploaleringsområden. där vi som regelplanerar in uigifterna för bullervallar osv, i de gemensamma kosinaderna på ellannal sätl än lidigare. Jagvet atl vi har elt svårt ekonomiskt läge och att del här gäller räll slorapengar. Men del gäller ju stora pengar också för kommunerna, och jag har enkänsla av all dessa har myckel svårl all vänla på all någonting skall ske. De bullerstörningarsom förekommer i våra för-oriskommuner är slora och väcker oro hos dem somplanerar och ansvarar för miljöfrågorna. Herrkommunikalionsminisiern nämnde all frågan om olägenheier frän irafikbullerskall övervägas. Jag hoppas alt dessa överväganden leder lill posiiivaresullal. I övrigl får vi lydligen avvakia vad irafikuiredningen kommer allsäga i sitl belänkande lill höslen. Jag hoppas att irafikbullret där kommer allsällas in i ell slörre sammanhang och all man kommer all ta upp fördelningen avkostnadsansvaret mellan siaien och kommunerna i della avseende. Överläggningenvar härmed slulad. § 13 Om import av gasfrån Herr statsrådet erhöll ordet för attbesvara (-) anmälda interpellation, 1976/77:136,och anförde: har frågat mig om del pågår några kommersiellaförhandlingar om import av gas frän Sovjelunionen och, om så inte är fallel, omjag är beredd att ta initiativ lill atl sådana förhandlingar skall komma lillslånd. Delhalvslatliga naturgasbolagel har löpande koniakler med densovjeiiska organisalion som handhar frågor om export av nalurgas. 1 seplember1976 besökte represenlanler för Swedegas . Man fick då beskedel all denkvantitet naturgas på ca 1 miljard m som tidigare hade ställts i utsiktfrån sovjetisk sida inle kunde levereras. Enligt vad jag har erfaril planerarbolagel ell nyll besök i i näsla vecka. Del finns alkjämt ett positivtsvenskt iniresse för att inleda förhandlingar om köp a.' Uttalandenfrån sovjetiskt håll tyder på all man på grund av bristandeöverföringskapacitet harsvårigheleratt öka sina leveranser till Västeuropaunder 1970-talel. Därefier kan utsikterna komma alt förbäliras. Sovjetunionenhar en myckel stor del av de tolala nalurgasreserverna i världen inom sittområde och ett inlensivi arbete pågår för all kunna nyttiggöra dessatillgångar. Sovjelunionen framslår som en av de vikligasle po-lentiellaleveranlörerna av nalurgas lill . kommer mol dennabakgrund all arbela för all frågan om imporl av sovjeiisk naturgas kan få ensnar lösning. Omimport av gas från Hen LOVENBORG (-): Jag ber all få lacka slalsrådel för svarel pä den ställdainlerpellalionen. Jag uppfattar det som positivt Imin interpellation antydde jag atl vårt land "missade tåget" när deltidigare fanns betydande möjligheter och ell slort sovjetiskt iniresse förexport av gas lill . Den slutsatsen dras på goda grunder och pä basis avinformation från säkra källor. Vidministerpresident besök i meddelades alt man då var beredd altdiskuiera leveranser av nalurgas fr. o. m. 1978. men ännu tidigare fannserbjudanden om gasleveranser frän Sovjelunionen. Ett svagt svenskt iniressesamtidigt som träffade avtal med andra länder om belydandegasleveranser innebar all mer eller mindre kom i bakgrunden i den härfrågan från sovjetisk synpunkl sett Dellaär nu någol som jag inte rimligtvis kan lasta energiminister , men energiminislern är som bekani anhängare av tanken pä att utnyttja nyaenergikällor, och då finns del ju anledning att med kraft och allvaraktualisera frågan om imporl av gas även från Sovjelunionen. Somenergiministern säger har en myckel slor del av de tolalanalurgasreserverna inom sitl område, och då måsle del 7 prolokoll 1976/77:125-127 Omimport av gas från ju också vara viktigt allvi i vårl sökande efler alternativa energikällor riktar våra blickar åt dethållet Delta bör vi göra av fiera skäl. Naturgasen är en mycket ren produkt,som inte inverkar negalivi på miljön. Den är frän den synpunklen en mycketbällre produkt än oljan. Islutbeiänkandel frän utredning om rörtransport av olja och gas hetledet bl. a. så här: "Deslora vinslerna från luftvårdssynpunkl vid övergång från olja lill nalurgasuppslår emellertid i fråga om utsläppen av svaveldioxid. Förbättringen kan därbli av storieksordningen lusen gånger. uppgick det tolalasvaveldioxidutsläppei i landel lill ca och därav svarade de riockaeldningsoljorna för . beräknas förbränningen av oljor - exkl.ulsläppen från induslriella processer - med en antagen oförändrad svavelhalt geupphov lill ett svaveldioxidutsläpp på ca 1 093 000 lon, varav frän riockaoljor ca 930 000 lon. Utgår man ifrån all svavelhallen i oljorna irappals nedtill maximalt 1 96 blir motsvarande siffror ca respektive 431 000ton. Om man antar atl nalurgas introduceras i och all förbrukningen nårca 8 miljarder m-* 1980, innebärande all gasen lar över ca en tredjedelav marknaden för riocka eldningsoljor, skulle de angivna värdena för svaveldioxidutsläppeifrån sådana oljor minska i molsvarande mån." - Del är ju väldigt belysandeoch intressanta siffror. Gaskan användas till mycket. De största avsättningsmöjligheterna finns inomstorstadsregionerna genom direkl distribution i siadsgasnälen, för industrielltbruk och för att ersätta bensin i bilar. Det sistnämnda har ju lika mycket somdel andra en miljömässig aspekt efiersom gasen är en ren produkt som inte vidförbränning släpper ifrån sig några nämnvärda föroreningar. Jagskall inte lägga ul lexien om gasens fördelar och möjligheier, eftersomenergiminislern med all säkerhei är väl insatl i de frågorna. Del finns dockyllerligare en synpunkl som jag skulle vilja anföra i frågan. Jagvel all förberedelser och undersökningar om import av gas även från annat hällpågår. Del lyckerjag också är bra. men från svensk synpunkl bör del finnas ellekonomiskt iniresse av atl även förbereda import från . Jag serdel som elt viktigt iniresse, som ett iniresse för arbetarklassen, atl vi tartill vara varie möjlighet atl öka handeln med de socialistiska länderna. Ökadhandel med de länderna skapar fiera arbetstillfällen och bättre ekonomiskstabilitet Denkapitalistiska världen vrider sig nu i krisernas konvulsioner, och all ökahandelsutbyiei med de krisfria marknaderna inom den socialisliska gemenskapensländer måsie mol den bakgrunden framslå som en högsl angelägen och vikligsvensk målsäilning. Imporl av gas måsie betalas med svenska varor, och delbelyder sysselsällning för svenska arbetare. Del har exempelvis nämnlsmöjligheier alt delvis belala importen genom atl tillhandahålla rör tillröriedningar. 1 vilken omfallning del ligger inom möjligheternas ramarundandrar sig min bedömning, men vissl ärianken intressant, inte minst molbakgrunden av den rådande krisen inom järn- ochstålindustrin. Jagskall stanna här, eftersom del inte finns någon anledning för mig atl polemiseramot energiministerns svar, även om det inle innehöll någon särskill ulförligredogörelse för målsäiiningen på områdei. Del halvslatliga bolagel SwedegasAB, som enligt svaret nu i skall fortsätta atl förhandla om gasimpori,bör väl rimliglvis ha med sig någol konkret all förhandla om, någol svenskl budsom den andra parten kan sludera. Jagvill slutligen bara hoppas all energiministern i fortsättningen gör vad som ärmöjligl för atl import av gas också från Sovjelunionen skall kunna förverkligasså snabbi som möjligt. Omimport av gas från Bara någrakorta kommenlarer. Detär viktigt att vi inte missar tåg på del här områdei - det har jag sagt itidigare debatter om naturgasen. Tyvärr har ju intresset för naturgas hillillsvaril relalivi ljumt pä en del håll i . Det enda skälet lill att så harvarit fallet som jag kan se som acceptabelt är att vi inte har haftnågot naiurgasledningsnäl som medgett en introduktion i Slor skala. I ettögonblick då vi är medvetna om att de traditionella energikällorna sinar ellerär oacceptabla av andra skäl och då vi står inför en period som vi måsteöverbrygga innan vi kan komma fram till större kvantiteter av förnyelsebaraenergikällor är del emellertid alldeles klart all nalurgas är ett intressantalternativ. Moldenna bakgrund har regeringen målsättningen atl försöka få fram tillräckligtunderiag för ett ställningstagande angående introduktion av naturgas i slörreskala i . Gör vi inte ell sådani slällningslagande under de närmasteåren, så har vi missal tåget igen, för all använda ord.Naturiigtvis gäller det här vad vi kan uppnå för-söriningsmässigl ochmiljömässigt och om vi kan få ekonomiskl rimliga villkor. Detänkbara alternativa gasleveranlörerna kan givetvis komplettera varandra, såatl man får en flexibilitet i det försörjningssystem som man bygger upp ochinle blir,ensidigl beroende ål någol håll. Därmed uppnår man en förstärkning avden svenska försöriningstryggheien. Byter man sarnlidigl ul en del av oljan molnaturgas, skulle också della verka i den rikiningen att försöriningstryggheienskulle öka. Detnya som har kommit in i bilden efter det att diskussionerna med Sovjelunionenfördes förra gången är att vi , som säkert känner lill, harböriat samlal om rörledningar och introduktion i första hand i . 1tilläggsbudget 3, som ligger på bord, begär regeringen alt 10milj. skall anvisas för förprojektering av ledningar i Danmark.Alternativen är anlingen direkl förbindelse med kontinenten eller enslickledning lill den av planerade samlings-röriedningen. Dettaär alltså del nya i silualionen. Jag kan försäkra all jag kommer atl hålla miglöpande informerad om de diskussioner som under den Omimport av gas från närmasle liden skall förasmed Sovjelunionen, och jag avser att i ell senare skede personligen hadirektkontakt med de sovjeiiska myndigheterna. HenLÖVENBORG (-): Energiministern och jag är tydligen helt överens om bedömningen alldet har rått ett alltför svagt iniresse tidigare. Jag vill tolka svarel ochrepliken så alt man i fortsältningen kommer all visa slörre iniresse och slörreambitioner. Jagär hell övertygad om all möjlighelerna var långl slörre lidigare och alt vi,som jag förut sade, missade lägel när man verkligen hade kunnal fä avial omstora gasleveranser. Men man kan ju åka i fatt och kliva på tåget igen, och delär del jag lycker all vi skall göra. Jag lolkar också energiminislern sä atlhan har samma ambition. bilden finns nu självfallel saker som inte ligger på energiministerns bord,exempelvis frågan om långfristiga krediter. Del är ell faklum all fleraväsleuropeiska länder i della sammanhang har slräckl sig myckel långl.Erbjudanden i den rikiningen kan möjligen också i dagens läge spela en roll förden nya förhandlingsomgång som skall inledas. Jagär säker på all energiminister har ambilionen all undersökamöjlighelerna all få tillgång lill denna alternativa energikälla även från delhär hållet Jag har ju inte samma rädsla för kärnkraften som energiminislern,men statsrådets inställning i den frågan bör väl riäna som en särskilddrivfjäder för satsning på miljövänlig gas. Oljan är verkligen ingel alternativför miljövänner. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Föredrogs och hänvisades 1976/77:147 lillutrikesutskottet §15 Föredrogs och hänvisades 1976/77:19 tillfinansulskollel § 16 Föredrogs menbordlades åier konstilulionsuiskoUels betänkande 1976/77:42 finansutskottetsbetänkanden /77:19-25 skatteutskottets belänkanden /77:44 och 47ulrikesutskollets belänkanden /77:18 och 19 socialulskollels belänkanden1976/77:34 och 35 kullurutskotlels belänkanden /77:41 och 45ulbildningsutskollels betänkande 1976/77:22 irafikulskollels belänkanden /77:22 och 24 jordbruksulskoltels belänkanden /77:29 och 30näringsulskolleis belänkande 1976/77:30 § 17 Föredrogs ochbifölls inierpellaiionsframställningen 1976/77:146. den § 18 Anmäldes och bordlades 10 mai 1977 1976/77:46 med anledning av motion om begränsningav rällen lill avdrag för kommunalskalt för vissa juridiska personer 1976/77:25 med anledning av molioner om översyn iskilda hänseenden av räiiegångsbalken m. m. 1976/77:29 med anledning av proposilionen1976/77:100 såvill gäller anslag lill kriminalvården jämle molioner 1976/77:30 med anledning av proposilionen1976/77:100 såvitt gälleran-slag lill vissa byggnadsarbeten för kriminalvården 1976/77:31 med anledning av proposilionen1976/77:88 om ändring i (övervakningsnämnds verksamhetsområde) 1976/77:33 med anledning av propositionen1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel III lill slalsbudgelen för budgelårel1976/77 såviit avser verksamhelsområde 1976/77:34 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1976/77:43 med anledning av proposilionen1976/77:80 om insalser för samerna jämte molioner 1976/77:21 med anledning av propositionen1976/77:100 såvill gäller anslag lill sameskolor 1976/77:23 med anledning av proposilionen1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgelårel1976/77 såviit gäller utbildningsdeparlemenlels verksamhelsområde 1976/77:24 med anledning av proposilionerna1976/77:59 och 1976/77:108 såvill gäller anslag lill forskning ochulvecklingsarbele för högskoleutbildningen, m. m. jämle motioner 1976/77:25 med anledning av proposilionerna1976/77:100 och 1976/77:108 såviii gäller anslag lill fortbildning m. m. jämlemolioner 1976/77:26 med anledning av proposilionen1976/77:100 såviit gälleran-slag lill framtidsstudier 1976/77:27 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1976/77:23 med anledningav proposilionen 1976/77:95 med förslag om vissa induslri- ochsysselsältningsstimulerande åtgärder såvill avser 1976/77:35 med anledning av proposilionen1976/77:95 i vad avser vissa induslrislimulerande ålgärder jämle molioner 1976/77:36 med anledning av proposilionen1976/77:100 i vad avser anslag lill förelags- och branschfrämjande ålgärder,m. m. jämle molioner 1976/77:37 med anledning av proposilionen1976/77:61 om ålgärder för den glasinduslrin jämle motioner 1976/77:26 med anledning av propositionen1976/77:95 om vissa industri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, såvittpropositionen hänvisats lill arbelsmarknadsulskollel, jämle molioner 1976/77:27 med anledning av molion om införande aven arbelslrygg-helsavgifi §19 Anmäldes och bordlades 1976/77:1640 av anledning av proposilionen 1976/77:150 med förslag lill sluiligreglering av statsbudgelen för budgelårel 1977/78, m. §20 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande inierpellalion somingivits lill kam-markansliei 1976/77:147av () lill herr sialsminislern om energipolitiken: I valrörelsen gjordecenterpartiet långt gående utfästelser i två mycket viktiga avsnitt avenergipolitiken. När det gäller kärnkraften innebar dessa ulfäslelser följande: En avvecklingsplan upprättas för aggregaten 1-5. Aggregat 6 () laddas inte. Byggandet av aggregaten 7-10 avbryts så snartkontrakten kan brytas. Aggregaten 11 och 12 skall stanna på ritborden. Genomdessa åtgärder skulle, enligl ett besläml löfte från nuvarande sialsminislern,kärnkraften vara helt avvecklad 1985. Denpå så sätt uppkomna bristen i elförsöriningen skulle enligt mer än välkunna läckas genom en sparplan, som cenlern böriade lala om under sommaren1976, för omkring . Denna sparplan omtalades ofla undervalrörelsen. Den lades emellertid aldrig fram för väljarna. Ivalrörelsens slutskede sammanfattade nuvarande statsminister centernsenergipolitik på följande sätt: "Visäger att kärnkraften behövs inle. Genom ell tioårsprogram sparar vi in merenergi än vad alla 13 kärnkraftsaggregalen ger." Sedanvalet har närmare åtla månader förflutit Det första sedan delborgerliga regeringsöverlagandet är snarl slul. Centernhar således haft god tid på sig att genomföra vikliga delar av sina vallöften.Den borgerliga regeringen har haft alla möjligheter alt skapa en energipolitikpräglad av klarhet och fasthet Förcenierns del borde följande ålgärder ha vidlagils, om dess löften i valrörelsenvarit allvarligl menade och sakligt grundade: En avvecklingsplanskulle ha varit utarbetad. Laddningen avaggregat 6 skulle ha stoppals. Byggandet av aggregaten7-10 skulle ha stoppats, d. liksom arbelena päaggregaten II och 12. e. ha lagl fram densparplan som skulle ha gjorl kärnkraften onödig.