prot · G009104 · 1976-12-31 00:00:00 — Byggrätten måste preciseras, och frågan om ersättning mäste också lösas.Att vi fär riktlinjer och preciseringar är ju f ö. inte bara någontingsom den enskilde kräver - även för samhället och dess företrädare är dellavikligl. Visseriigen,fru bostadsminister, lycker jag atl jag i inledningen till svaret fått ellpositivt besked. Men det vore, tror jag, väldigt värdefullt för fortsättningenoch när det gäller de enskilda människorna som är berörda, att bostadsministerngjorde elt klarare ställningstagande. Och ges tillfället! Omrättssäkerheten på byggnadslagstiftningens område Överläggningenvar härmed slutad. Nr 104 § 10 Om försvarets tvätterier 12 anrii 1977 Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:343, och anförde; Om försvarels Herrtalman! i har - mol bakgrund av förhandlingar tvätterier mellanstaten och bl. a. berörda landsting om ändrat huvudmannaskap för vissa av de tvälleriersom förenade fabriksverken (FFV) driver -frågat mig på vilket sätt jag avseralt lösa frågan kring tvätterierna i och och hur jag ser på denframtida försörjningen med tvätljänsier för försvaret. Imars 1976 fick statens förhandlingsnämnd i uppdrag att förhandla medföreträdare för berörda landstingskommuner och kommuner om ändrathuvudmannaskap för FFV;s tvältverksamhel. Enliglden principöverenskommelse som har träffats mellan parterna har berördalandstingskommuner och kommuner förklarat sig villiga att ta över 13 av de 15FFV-tvätterierna . Tvätleriernai och , som beläggs enbart med militärt t vältgods, ingår inte iuppgörelsen. Flera alternativ finns för deras fortsatta verksamhet. Eltalternativ är att de förblir i statlig ägo. Ett annat är alt tvätlerierna säljslill något förelag som har bättre möjligheter än staten alt öka beläggningenvid dessa tvällerier för all man på sä sätt möjligen skulle kunna ökasysselsättningen. Vilket alternativ som än väljs mäste en utgångspunkl vara allsysselsällningen i dessa två kommuner inte skall påverkas negativt samtidigtsom försvarets försörining med tvätt-tjänster garanteras. Enligtden överenskommelse som träffats mellan staten och landstingskommunerna ochkommunerna skall i princip de tvätterier som delvis betjänar försvaret ocksågöra det i fortsättningen. Avtal om priser och kvantiteter avses komma allträffas mellan och berörda sjukvårdshuvudmän i god tidföre överlåtelsedagen. Garantier har sålunda skapats för atl försvaretstvältgodsförsörining kommer alt fungera tillfredsställande även ifortsättningen. Hen i (s): Först etttack lill industriministern för svaret. Statsrådethar i sitt svar refererat till den principöverenskommelse som träffades den 10mars, och jag behöver sålunda inte gå in pä den. I stället skall jag kortmotivera varför jag ställde den här frågan. Det skedde med anledning av den orosom spred sig bland de 56 anställda vid enheten i , där man känner såvältryggheten i anställningen som de sociala förmånerna hotade. Detifrågavarande tvälteriet lokaliserades pä sin tid till för alt gesysselsättning ät framför allt kvinnlig arbetskraft - av de 56 som i dagarbetar vid tvälteriet är också 46 kvinnor. Hagforsområdeihar drabbats hårt av strukturomvandlingen, och enligt 22 en färsk beräkning har det försvunnit över 600 arbetstillfällen frändel Uddeholmsdominerade . Det rör sig om arbetstillfällen inom jord- ochskogsbruk samt kraftförsörining, till en mindre del också på järnbrukssidan. Ietl sådant läge är del självklart att varie tecken pä ytterligare reduceringupplevs som elt nytt dråpslag mol bygden. har svära sysselsättningsproblematl brottas med, och därför är man från såväl kommunens sida somfackföreningsrörelsen på orten mån om varje arbetstillfälle. Av denna anledninghar också framliden för Hagforstvätteriet kommit att engagera inle bara de 56som har sitt arbete förlagt dit utan hela . Jagvägar påstå att man i givetvis helst av allt ser alt FFV även ifortsättningen står för huvudmannaskapet. Jaghar tagit fasta pä en mening i fjärde stycket i statsrådets svar. Meningenlyder; "Ett alternativ är" - det gäller tvätlerierna i ochÖdeshög - "att de förblir i statlig ägo." Jag vill fråga statsrådetom jag skall tolka det beskedet sä, alt statsrådet anser att della alternativkvarstår, trots vad har beslutat i dessa frågor. i fär tolka svaret så, att vi fortfarande strävarefter att finna en lösning beträffande tvälteriet i som inte försämrarsysselsätlningssituationen. Självfallet måsle man också i det sammanhangetkunna räkna med alternativet fortsatt statligt ägande. i (s): Jag är tacksam för beskedet att alternativet statligt ägande kvarstår. Menom det inte går att realisera den lösningen utan förhandlingar mäste upptas medell privatägt förelag vill jag fråga hur statsrådet ser på följdverkningarna.Kan man, om det blir fråga om överlåtelse till ett privatägt företag, garanteraatt verksamheten i får forlsälla i minst nuvarande omfattning och alt iett sådant avtal kommer alt ställas krav pä detta, så att man inte behöverbefara en nedirappning? Jag kan försäkra i atl det omdöme som jag ger i mittsvar, nämligen att målsättningen för förhandlingsarbetet är atl slå vakt omsysselsättningen för de anställda vid de berörda tvätlerierna, står fast. Denlösning som kan komma all sökas fär självfallet underordnas denna övergripandemålsättning. i (s): Jag är tacksam också för detta tillägg. Jag vill bara konstatera attdet i det här fallet frän börian gällde ett lokaliseringsföretag, som förlades tillHagfors med tanke på den undersysselsättning som rådde i regionen. Jag hoppasatl det, vilket av alternativen som än blir den slutliga lösningen, inte kommer au bli en försämrad situation för de anställda utan helst en förbättring. Överläggningen var härmed slutad. strukturförändring- § 11 Om samhällets kontroll över strukturförändringar i nä- ar i näringslivet ringslivet Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda interpellation,1976/77:108, och anförde: i har mot bakgrund av vissa planer förekonomidriften vid den nybildade varuhuskoncernen /NK-Turitz frågat migdels vad regeringen ämnar göra för all samhället och löntagarna skall fäytterligare kontroll över omläggningar och nedläggningar av produktionen, delsom jag är beredd verka för atl ekonomidriften vid Åhléns/NK-Turitz bedöms ielt brett samhällsperspektiv med hänsyn såväl lill sysselsättningen som tillkommunalekonomiska och samhällsekonomiska synpunkter. HerrBergqvists frågor rör dels produktionen i vid bemärkelse, dels speciellaförhållanden vid Åhléns/NK-Turilz. Efiersom den sistnämnda frågan i herrBergqvists interpellation berör den strukturella omvandlingen inom handelnsområde har mitt svar i denna del utformats i samråd med handelsministern. På den första frågan villjag svara följande. Jagdelar uppfattning att statsmakterna måste skapa förutsättningarför att de strukturella förändringarna i värt näringsliv skall ske i socialtacceptabla former. Jag har här i kammaren också i tidigare interpellationssvarredogjort för min uppfattning alt den koncentration av ägande ochsysselsättning som strukturomvandlingen ofta leder lill måste brytas. Vi måslesträva efter att fä elt näringsliv med bättre balans såväl mellan olikabranscher, regioner och företagstyper som mellan ägarnas, de anställdas,samhällets och konsumenternas intressen. HerrBergqvist efterlyser konkreta initiativ från den nya regeringens sida för atl fä till stånd en bäitre kontroll vid slora förändringar av pro duktionen. pågår ett arbete inom olika statliga utredningar som berör såväl samhällets och de anställdas som konsumenternas möjligheter alt få sina intressen tillgodosedda i sädana situationer. Av dessa kan nämnas konkurrensulredningen som bl. a. skall ta upp frågan om sam- hällsinfiytande över företagssamgåenden och företagsförvärv som har be tydelse för konsumentintressena och i väsentlig grad kan påverka sys selsättningen eller andra allmänna intressen. Utredningens förslag i denna del kan vänlas i slutet av är 1977. skall närmare 24 utreda stiftelsernas ställning och därvid bl. a.pröva frågan om rätt för stiftelser att direkleller indirekt bedriva rörelse. Denna utredning kan förväntas bli slutfördunder . Enligtmin mening är det naturligt alt avvakta resultaten av de pågåendeutredningarna innan statsmakterna tar ställning till behov av åtgärderliknande de efleriyser. Del förefaller mig vara förenat medbetydande svårigheter atl som elt provisorium lägga fram förslag om speciellaåtgärder i dagslägel. Som också nämnde har samhället redan i dagpå väsentliga punkter fiyttat fram sina positioner. De instrument som i ger, även om vissa svagheter naturligtvis finns, inte obetydliga möjligheteratt tillvarata de anställdas, samhällets och konsumenternas intressen. Päfrågan om jag är beredd verka för att ekonomidriften vid Åhléns/NK-Turitzbedöms i ett brett samhällsperspektiv vill jag svara följande. Sysselsättningslägetpä framför allt tjänstemannasidan har i under senare ärblivit allt allvarligare. Även om enligt länsarbetsnämndens senastekvartalsrapport varsel frekvensen sjunkit frän denhöga nivån , kan också förde närmast kommande åren förutsesbetydande problem, i första hand som följd av den svåra situationen inomvarvsindustrin. Elt betydande anlal tjänstemän kan här förväntas komma all bliuppsagda från sina arbeten under . Härtill kommer hot om andraverk-samhetsnedläggelser som kan förutses i , bl. a. nedläggningenav ekonomidriflen och andra centrala enheter vid f d. NK-Turitz. F.n. riskerar ett hundratal personer vid just ekonomidriften att bli uppsagdaredan vid kommande halvårsskifte lill följd av ett sammanförande av Åhlénsresp. NK-Turilz tidigare ekonomiavdelningar till en enhet i . Frän deanställdas sida har bl. a. hävdals atl jusl ekonomidriflen, genom att den i såhög grad har datoriserats, ulan ölägenheter för företaget borde kunna behällasi . Fråganom den aktuella nedläggningen vid NK-Turiiz bör bl. a. ses mot bakgrund av vadjag har sagt om sysselsätlningssituationen i . De speciellasysselsättningsproblemen i regionen ställer krav på samlade insatser från såvälföretagen som de lokala och regionala samhällsorganen. Jag finner det därförnaturligt alt ett sådant samlat grepp tas för att komma till rätta meddessa problem. Regeringen avser all, i samband med all propositionen rörandeden svenska varvsindustrin föreläggs , återkomma lill dennafråga. Omsamhällets kontroll över strukturförändringar i näringslivet HenJAN i (s): . Jag ber att fä lackaindustriministern för svaret. Isitt hemlän har industriministern mött många som drabbats av omställningar inäringslivet. vet hur hårt förändringar kan slå mot enskilda människor.Säkert har sett att personliga tragedier ofta följer iomställningarnas spär. Min interpellation handlarjust om människor som hotas av en för- Omsamhällets kontroll över strukturförändringar i näringslivet ändring i produktionen.Den förändringen är inte nödvändig för företagel. Den drivs inte fram avtvingande ekonomiska skäl. Men om den ändå genomförs, kommer samhället ochmånga människor atl förlora. Den30 skall bilan falla över den nuvarande verksamheten vid Turitzhuvudkontor i . 472 anställda har fått varsel om uppsägning. Mycketkan sägas om Åhléns köp av NK-Turitz. En del kan sägas om huvudkontoret iGöteborg. Men jag går direkt till ekonomidriflen. Flyttningenav ekonomidriften är en sä speciell historia att den bäde kan och bör tas upp iriksdagen. Finns det, , godtagbara skäl att fiytta ekonomidriftenfrån ? Är det verkligen nödvändigt att kasta över 100 kvinnligatjänstemän ut i den kalla arbetslösheten, och del pä en allt kärvarearbetsmarknad i ? Viär många som har läst materialet i denna fråga, och vi är förundrade överslutsatsen all ekonomidriften skall bort frän . Frånbörian tycks förelagsledningen i Åhléns ha utgått från att fiytt-ningen mereller mindre var en följd av sammanslagningen. Sedan gjordes en utredning somutan närmare analys argumenterade i samma riktning. Men därefter har del tagitsfram en del motmalerial som tyder på att företaget knappast har något all vinnapä att fiytta verksamheten från . Flyttningen verkar nästan handla merom prestige än om ekonomi. Men,, även om företagsledningen skulle ha rätt företagsekonomiskt, ärdel ändå fel atl fiytta ekonomidriften. Del är fel samhällsekonomiskt. Det ärfel kommunalekonomiskt. Det är fel arbetsmarknadspoliliskt. Och sist men inteminst: del är fel mot dem som arbetar i ekonomidriften. Näretl fel uppstår i näringslivet är det industriministerns sak att gripa in. HerrÅsling har på sitt ansvar all slä vakt om samhällsintressena och atl skydda demänniskor som hotas av arbetslöshet. Jaghar talat med åtskilliga av dem som jobbar vid ekonomidriflen på Turitz. Desamtalen har visat vilka svårigheter den kvinnliga arbetskraften har päGöteborgs arbetsmarknad. Dessa kvinnor är duktiga, och de gör ett mycket fintjobb. Men de är starkt specialiserade pä sådana uppgifter sorn är typiska förekonomidriften vid en varuhuskedja. Blir de avskedade måste fiertalet skola omsig under mer än ett är. Trots det har de ingen garanti för alt de verkligenfär etl jobb när de är färdiga med sin arbetsmarknadsutbildning. Och för demsom är över 50 är är risken stor atl de aldrig mer kommer lillbaka lillarbetsmarknaden. Ihöstas sade hurlfriskt alt är en expansiv region som börkunna hitta alternativ sysselsättning för dem som mister sitt jobb. Hade herrÅsling talat med de kvinnor som man nu hotar att sparka ul frän Turitz, sä trorjag att de orden hade fastnat i halsen. Detenskilda näringslivet i är inte längre expansivt. Fram i. o.m. beräknar man att totalt 8 000-10 000 jobb försvinner. I Göteborgriskerar ett par tusen tjänstemän att förlora sina arbeten under Varfinns de företag som kan anställa de arbetslösa tjänstemännen? Svaret är: Definns inte. har mist det ena huvudkontoretefter del andra. Försäkringsbolaget sögs upp av Skandiakoncernen.Pripps huvudkontor styckades mellan Statsföretag och Beijerkoncernen. Deviktiga huvudkontors-funktionerna i hamnade i Stockholmnär man skapade . Original-Odhner köptes av Facit,som i sin tur är en del av . Läkemedelsföretaget fiyttadesitt huvudkontor till . Beijerkoncernen i slukadehuvudkontoren vid träindustrin Craaford, vid färgindustrin Förenade Färg, vidvävplastföretaget , vid livsmedelsföretaget . Listankan göras längre. Telekommunikationsföretaget , VVS-föreiagel CTC, Ågrensspedition, , det viktiga företaget pappersindustri och hygienartiklar - här har vi ytterligare exempel på hurGöteborgsregionen utarmas på huvudkontor. Tilldelta kommer nedläggningen av hela , problemen med och såTuritz huvudkontor. Lägetför kontors- och förvaltningspersonal är alltså mycket allvarligt. Det ärutomordentligt svårt alt fä sädana jobb, framför allt för äldre och förungdomar, och det kommer att bli ännu värre . Då kommertjänstemän från varven och andra arbetsplatser att i stora mängder söka arbete.Vilka lar dä hand om de alltför fä platserna'!' Jo, det blir framför allt demanliga välutbildade tjänstemännen i de mest eftertraktade åldrarna. Dessutomhar lägel i blivit allt svårare även för socionomer och andralångtidsutbildade. Därför kommer socionomer och liknande grupper alt gå in påförvaltnings- och kontorssidan, och de tränger då ut dem som annars skullefått jobben. Jag vill alltså slå fast att om man flyttar Turitz ekonomidriftbort från släcker man definitivt ut etl hundratal jobb. De jobbenkommer inte att bubbla upp någon annanstans i regionen. Deltaär särskilt allvarligt eftersom förvärvsintensiteten för kvinnorna i Göteborgligger under riksgenomsnittet. Det som sker är ytterligare en försämring. Detär tekniskt möjligt au ha ekonomidriflen i . Vad kostar det däföretaget att ha den kvar där? Svaret är förmodligen; Ingenting. Det maneventuellt skulle kunna tjäna ligger troligen inom felmarginalen. Skulleman göra myckel gynnsamma värderingar av företagsledningens bedömningar, så kandet ändå inte blir fråga om mer än så där . Men vad färsamhället betala om man flyttar? Ja, bara kostnaden för omskolning är lågträknat . Men sedan har vi också dem som aldrig fårjobb mera. dem som blir utförsäkrade, dem söm fär förtidspension osv. Härligger den samhällsekonomiska förlusten för en enda person på mellan en kvartsoch.en halv miljon kronor. igenomfiytiningen, uppstår del en stor samhällseko- Omsamhällets kontroll över strukturförändringar i näringslivet Omsamhällets kontroll över struklurförändring-ar i näringslivet Frågan är:Skall della få ske? Och svaret beror lill stor del på . Ärherr Åsling beredd atl ställa krav pä företaget? har sagt attsamhällets insatser i princip bör göras utan alt samhället går in i förelagen.Åtminstone av de större företagen bör man kunna kräva successiva ochplanmässiga omställningar så alt konsekvenserna för arbetskraften bliracceptabla. Men flyttar man ekonomidriften, dä blir -del vill jag påstå -konsekvenserna inte acceptabla för de anställda. HerrÅsling har ju gett namn åt en s. k. doktrin. Den går ut på att man skall geallmänt stöd åt förelagen och sedan lita på deras sociala ansvar. Hur har mandå inom näringslivet reagerat på Åslingdoktrinen? För det första tar man denlill intäkt för all kräva skattefavörer och höga vinster under de goda tiderna.För det andra säger man alt det sociala ansvaret fär tillämpas med mätta. Ochför det tredje gör man undantag för den stora sektor av näringslivet som utgörsav små och medelstora företag. Man kringgärdar alltså det sociala ansvaret medsä stora reservationer atl det är tveksamt vad det egentligen är värt. Imin interpellation anklagar jag er borgerliga för att ni i valrörelsen hartalat mot maktkoncentration i näringslivet men sedan ni kom i regering intehar tagit några konkreta initiativ för alt öka samhällets och löntagarnasinfiytande pä strukturomvandlingen. Det är intressant att i sittsvar inle ens gör elt försök alt bemöta det påståendet. Jagfrågade också: Vad kommer regeringen all göra för atl öka samhällets ochlöntagarnas inflytande över omställningar och nedläggningar? Industriministernsvarar: Vi skall inle göra något, inte just nu; vi skall vänta, vänta på någrautredningar. Båda de utredningar som hänvisar till har f ö.tillsalts under den socialdemokratiska regeringens tid. Detär verkligen ett magert svar jag fär på den punkten. Hade biffkorvaril lika mageriagda, så hade det nog varil dags för alt slå igenden verksamheten. Fär jag ell torftigt svar, så måsle jag ju utgå från attregeringens politik är torftig på det här området. Delkanske var fel av mig alt formulera frågan: Vad vill ni göra ytterligare föratt öka samhälls- och löniagarkonirollen? Del finns ju inom borgerlighetenströmningar som går i motsatt riktning. satt själv i ochröstade för försvagningarna i medbestämmandelagen. säger nej med lönlagarmajoritet, nej lill . Och inte möjligheten alt lägga fram en lag om kontroll avföretagsförvärv. Eltområde där jag faktiskt hade trott att skulle vara intresserad avsnara ålgärder gäller kontrollen av de multinationella företagen. Men där harherr Åsling i skön förening med regeringens moderater och folkpartisterfördröjt den Eckerbergska utredningen och skjutit frågan in i en ovissframlid. Varförvill inte vara med om snara åtgärder för bäitre kontroll av demultinationella företagens verksamhet i ? vara intressant att fåsvar på den frågan. Jaghar nu kritiserat interpellationssvar. Men det finnsen del positivt i del också. Det röjer en spirande insikt hos omalt storstädernas arbetsmarknad kan beskrivas med ullryck somexpansiv, överhettad osv. Jag vill inte säga att i sitt svarträffade huvudet pä spiken, men del var inte sä långt ifrån. Försök en gångtill sä kanske del går! Detär bra att industriministern säger att problem kräversamlade insatser frän förelagen och från de lokala och regionalasamhällsorganen. Men man saknar de centrala samhällsorganen och regeringen ideiiha uppräkning. Ivarvspropositionen skall regeringen återkomma och tala om att över 5 000 jobbförsvinner frän Göleborgsvarven. Självfallet mäste man dä sätta insysselsättningsslöd, utbildningspengar, och man måste fara över helaarbetsmarknaden för all se vad som kan göras för att rädda situationen. Mendet som kommer i samband med varvspropositionen, det klarar ju inleekonomidriften, eller hur, ? HerrÅsling har inte svarat på frågan; Vill rädda ekonomidriflen iGöteborg? Vad tänker regeringen i så fall göra? , det brinner iknutarna! De anställda behöver ett besked . i frågar om det finns godtagbara skäl atlflytta ekonomidriften vid varuhuskoncernen från till . Detaren fråga som mäste komma upp till närmare behandling när man bedömer dengöteborgska arbetsmarknaden i dess helhet. Det är också vad jag hänvisade tilli mitt svar. Det är i samband med atl regeringen lägger fram sinvarvsproposition som det finns anledning att närmare reglera och formaliseraden frågan. Jagär inte alls överraskad över inlägg här - och över alt han pånytt tar upp temat om som s. k. expansiv region. Då vill jag passa påatt understryka vad jag har haft tillfälle alt säga tidigare. Närjag karakteriserade som en expansiv region sä var del i bemärkelsen aven region med ett mångfasetterat. rikt näringsliv med goda möjligheter. Att detinle är ett expansivt näringsliv i nu beror ju bl. a. pä atl vi här ilandet tyvärr är inne i en konjunklurfas där vi vinte har något expansivtnäringsliv över huvud laget. Vi fär försöka klara situationen till dess vi har ettbättre konjunkturiäge. När betonar att det enskilda näringslivetinte är expansivt, så är ju del elt omdöme som också gäller det statliga ochöver huvud taget allt näringsliv, och det skapar speciella problem. Déivar en imponerande katalog över de fusioner som drabbat som herrBergqvist här föredrog. Del gemensamma för alla de företeelser som hanåberopade var att de ägde rum under den gamla regeringens dagar och dessutomsanktionerades, för att inle säga uppmuntrades, av den gamla regeringensallmänna syn på nödvändigheten av en koncen- Omsamhällets kontroll över strukturförändringar i näringslivet Omsamhällets kontroll över strukturförändringar i näringslivet traiion i näringslivet.Vad som sker i näringsliv får ses som något av en kumulaliv effektav de brister i näringspolitiken som vi har upplevi . Närherr nu talar om de samhällsekonomiska förluster som följer med dennapolitik, så är det välbekanta argument för mig. Jag har talat omnödvändigheten av en aktiv regionalpolitik, bl. a. föratt undvika desamhällsekonomiska förluster som enomfiyttning av sysselsättning och boende isamhället medför. HerrBergqvist efterlyser konkreta insatser. Jag har aviserat att sysselsättningssituationeni kommer upp i ett samlat grepp i samband med varvsproposilionen. Iövrigt sker fortlöpande - som jag angav i mitt svar - en process som tar itumed dessa problem. Vi är inne i etl skede, , där arbetsmarknadensparter häller på atl utforma medbestämmandelagens tillämpning i praktiken. Jagser medbestämmandelagen som det främsta instrumentet när det gäller att fä deninriktning av de strukturella förändringarna i näringslivet som vieftersträvar. Där får man upp problemen till en allsidig diskussion mellan deanslällda och företagen, och där kan samhället också komma in i sin mån. HerrBergqvist lar i sitt inlägg upp en rad problem. Jag skall svara på fråganvarför vi skjutit pä kontrollen av multinationella företag. Det är en någotöverraskande fråga, för mäste rimligen vara underrättad om detinternationella arbete som pågår och där spelar en mycket aktiv roll.Detta motiverar ju i hög grad alt vi avvaktar utfallet av de inietnalionellaförhandlingar som bedrivs på del här området beträffande koder som skallreglera samhällets och staternas syn och verksamhet vi5;avi de multinationellaförelagen. iGöteborg (s): Del är rörande alt höra tala sä varmt ommedbestämmandelagen, när man vet att han i medverkade till försvagningarpå olika punkter och dessutom au hans parti hade krav på ytterligareförsvagningar som inte vann gehör i .