prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag vill särskilt framhålla all del är enbelydande om man kan ha enhetliga, generella preskriptionsbeslämmelser,inle olika beslämmelser för skilda typer av fordringar, Utskoltsmajorilelensskrivning utmynnar i att skall ge regeringen lill känna atl mannågon gång i framliden vill ha ett nytt lagförslag, och framför alll vill mandå ha en treårig preskriptionstid för konsumenlköp, sådani förslag om särskildapreskriplionsregler i kon-sumenlförhållandena bör, säger ulskolismajoriielen,föreläggas senasi i samband med att förslag lill lagstiftning pågrundval av kon-sumenujänstutredningens arbete föreläggs . Men delflnns ingen lidplan för när konsumentriänstutredningens betänkande kan länkasföreläggas , vilkel är en förulsätlning för all vi skall kunna fånågon liien dellösning på del stora problemet med förkortad preskriptionstid.Och under alla omständigheter innebär utskoltsmajorilelens skrivning en starkförsening av del lagförslag som vi har längtat efter och som såmånga framstående riksdagsledamöter har lagt ned ett omfattande arbete på . Det arbelel förs nu ål sidan, och vi får se om vi iframliden möjligen kan komma tillbaka och göra någonling på della område. Genomulskollsmajorilelens skrivning har man nu försuttit elt tillfälle attförverkliga ell lagslift-ningsförslag som stora grupper av människor stårbakom, Ivår reservalion har vi särskilt understrukit några punkter, vilka i någon månskiljer sig från propositionens förslag. För det första gäller del datum förikraftträdandet Med hänsyn lill den myckel långa lid under vilken vi harbehandlat den här proposilionen i ulskollel anser vi reservanter det motiveratatt föreslå ett ikraftträdande från den , Vistryker för del andra under behovel av informalion lill allmänhelen och kräverall de informationsanslag, som juslitiedeparlemenlel har, i del häl"fallet särskilt skall utnyujas lill en kraftfull och omfattande informationtill alla berörda under den lid som återslår fram lill Vi har ocksåi reservalionen - och där är utskottet enigt - tillgodosett elt önskemål frånbankerna när del gäller preskription av sådana fordringar. Med della ber jag atl få yrka bifall till den reservalion som är fogadlill delta utskottsbetänkande. I lagulskoilets belänkande nr 24 behandlas den förra regeringensförslag lill ny preskriplionslag, Ulskolismajoriielenföreslår, som förelrädaren för reservanlerna antydde, all skallavslå delta förslag och i stället, som också antyddes, begära förslag till enbegränsad reglering avseende konsumentförhållanden. Jag skall något kommenteraulskolieis handläggning . 'värendet och huvudskälen lill utskottets ställningstagande, Ulskolieisslällningstagande kan i förstone te sig litet överraskande med hänsyn lill allproposilionen inle föranlett några motioner. Del är rätt ovanligt all ell utskottavstyrker en proposition ulan alt detta har yrkats i motioner. Emellertidhar det sedan proposilionen hänvisades lill utskottet inkommit fleraskrivelser från företagarorganisationer, bankföreningar m, fl,, i vilka riktatsgrava anmärkningar mol propositionens förslag. Med anledning härav ordnadeutskottet en hearing med förelrädare för samtmyndigheter och organisationer, nämligen , bankinspektionen.Svenska bankföreningen. , köplagutredningen, , , hantverks- och induslriorganisalion, , , och Vihar respekt för del omfattande förarbete som ulskotlels vice ordförande nysstalade om. Även om del kanske var litet överdrivet atl säga all flera framståendeledamöter av de nordiska parlamenten skulle Nr 111 ha längiai efter en nypreskriptionslag, har vi ändå respekt för del be- den lydande arbete som underett 25-årigl nordiskt lagstiftningsarbete har skett Jag kan bl, a, pekapå att utfärdade en ---- rekommendation till denordiska regeringarna att genomföra en gemen- Preskriptionslag sam lagstiftningom preskription av fordringar. Med hänsyn lill de allvarliga invändningar somvid nyssnämnda hearing riktades mol förslaget från näringslivet, däribland ävenfrån , fann ulskollel del angeläget att från de övriganordiska länderna inhämta upplysningar och synpunkter på frågan om enhetliganordiska regler om preskription. Det var en delegation om fem ledamöler somjämte kanslichefen besökte , och , Programmet var detsammapå alla tre platserna. Delegationen sammanträffade först med förelrädare förvederbörande justitiedepartement och därefter hölls en hearing med företrädareför resp, lands industri, handel och konsumentintressen. nu kommer till den sluisaisen alt propositionsförslaget icke kantillstyrkas har del sålunda skett efler en myckel ingående utskottsbehandling. Dehär gällande bestämmelserna är, som sade, en förordningfrån 1862, Man kan säga att bestämmelserna har genomgått vissaändringar, men ändå är de grundläggande principerna oförändrade sedanförordningens tillkomst Preskriptionstiden är . Tiden räknas då frånfordringens tillkomst. Därvid saknar förfallodagen betydelse förpreskriptionstidens beräkning. För preskriptions-avbrott räcker det enligtdenna gällande författning med ett formlöst krav eller en muntlig påminnelse.Efter varie sådant avbrott böriar en ny tioårig preskriptionstid löpa. Vidsidan av de allmänna reglerna om preskription som vi nu behandlar finns detemellertid särskilda regler om preskription av fordringar i olikaspecialförfaltningar. Dessa regler avviker i flera hänseenden frånbeslämmelserna i den här övergripande förordningen. Närdel gäller våra nordiska grannländer överensstämmer de finska beslämmelsernamed de svenska, I såväl som och har man koriarepreskriplionslider för vardagslivels fordringar; i , fyraoch . Utgångspunkten är dock inte fordringens tillkomst utanförfallodagen. Preskriptionsavbrott kan ske endast antingen genom atlgäldenären erkänner skulden, t, ex, genom att betala amortering eller ränta,eller genom att borgenären inleder rättsligt förfarande. Del förriänar allpåpekas atl i begreppet vardagslivels fordringar ingår inle barakonsumentfordringar utan även fordringar mellan näringsidkare och mellanprivatpersoner, Idenna proposition föreslås nu en reglering som innebär all samtliga konsumentfordringar skall preskriberas ire år efter den dag då fordringen lidigasi kan göras gällande, dvs, i huvudsak efter förfallodagen. Om det däremot har utfärdats ett löpande skuldebrev är preskriptions- 91 När delgäller fordringar mellan näringsidkare och privata fordringar ärpreskriptionstiden ire år om fordringarna är munlliga och lio år om de ärskriftliga. Det är rikligl som antydde all det är svårt medolika regler i dessa sammanhang, men del är vad proposilionen innehåller, Belräffandeavbrott i preskription föreslås i propositionen atl de skall kunna ske förutomgenom gäldenärens erkännande av skulden endast genom alt borgenären inleder etträttsligt förfarande. Från preskriptionen undantas vidare helt fordran på medelsom inneslår på bank. På denna punkt har reservanlerna gått emot detsocialdemokratiska regeringsförslaget, och reservationen innehåller såledesicke något sådani undantag för bankfordringar. Somjag tidigare nämnde riktades stark kritik mot förslaget från näringslivetssida. Man vände sig bl, a, mol atl munlliga och skriftliga fordringar iförslaget getts olika långa preskriptionslider. Vidare kritiserades denkoriare preskriptionstiden, reglerna för preskriptionsavbroU samt avsaknaden aven yttersta preskriptionstid. Och företagarorganisationerna ansåg atlförslaget sett som en helhet skulle medföra betydande olägenheter för näringslivet. Somjag förut nämnde intog även , som får anses representerasåväl näringslivs- som konsumentintressen, en avstyrkande slällning lillförslaget Bankföreningarna och bankinspektionen vände sig emot all förslagetinte skulle omfatta bankfordringar. Endast var positivt viddenna vår hearing. Framför allt ansågs del alt förslaget om korlpreskriplionsiid i konsumeniförhållanden innebar belydande fördelar förkonsumenierna. Och della har utskoltsmajoritelen accepterat på del sättet attvi, som förut är anmält, hemställer om ell kommande förslag i fråga ompreskription i konsumentförhållanden. Utskottetsmajoritet har således konslaleral all de framförda invändningarna motförslaget är tungt vägande och inte kan frånkännas betydelse. 1den socialdemokratiska reservationen har framförts all efiersom nä-ringslivelbåde i och i ulan svårigheler kunnat leva med en kortarepreskriptionstid borde även del svenska näringslivet kunna göra del. Men närman resonerar så bortser man från det vikliga faklum atl dessa regler är gamlai alla nordiska länder och alt de i princip förblivit oförändrade under störredelen av den tid då handeln och industrin utvecklats och expanderat Enväsentlig ändring av dessa regler måste därför Iföra med sig ett kraftigtingrepp i affärsseder, administrativa rutiner m. m. Jag vill också påpeka attvid utskollsdelegalionens besök i framhöll företrädare för det danskanäringslivet atl redan en sänkning av preskriptionstiden från fem till tre årför danskt näringsliv skulle medföra avsevärda problem. För svensktvidkommande innebär de föreslagna reglerna en väsentligi större omställning änliknande förslag skulle göra i . Härtill kommer, vilketnärmare kommer atl beröras av senare talare. atl lagförslaget fåll enutformning som gör det svåriillämpat, framför allt för småföretagare som intehar tillgång lill juridisk expertis och för vilka del alltså finns risk för rätlsföriust Ävennär del gäller privatlivets fordringar har utskottet funnit förslaget mindrebra. Alt en borgenär skulle behöva vända sig lill domstol inom en så relativtkorl lid som för atl undvika preskription av t ex. ett handlån kan medhänsyn till släkt- och vänskapsförhållanden komma all te sig alltannat än tilltalande. Ireservationen har gjorts gällande alt nuvarande lagstiftning är föråldrad ochi stort behov av modernisering. Jag vill inle bestrida alt lagstiftningen kanbehöva moderniseras. Del säger sig självt atl en mer än hundraårig lag kanbehöva ändras. Men enbart del förhållandel all lagen är gammal utgör väl inlenågol skäl för en genomgripande förändring av gällande syslem? I della fallhar någon principiell ändring inte skett under lagens bestånd, vilket tyder påall de nuvarande reglerna fungerai lillfredsslällande. Någon särskild kritikmol beslämmelserna har inte heller framförts vare sig av organisationer eller imassmedia. Detsamma är förhållandet i våra grannländer, något somulskottsdelegalionen fick bekräftat under den nordiska resan. Delenda som framförts, bl. a. i en kvällstidning, är att delhar förekommit dubbelkrav, att konsumenler som belalal en fordran ånyo krävtspå samma belopp, ibland sedan en förflutit För att få enuppfallning om hur pass frekvent det kan vara med dubbelkrav har utskottetinhämtat upplysningar därom från Den sammanställning somöverlämnats till utskottet ger emellertid inte några belägg för all dubbelkravskulle utgöra någol större problem och att det därför skulle vara oundgängligennödvändigl med en sänkning av preskriptionstiden. Utskottet har emellertidkonslaleral alt del måsle vara ett allmänt konsumentintresse atl konsumenifordringaravvecklas inom en rimlig lid. Enligt utskottets mening är del därförprincipiellt motiverat med en förkortning av preskriptionstiden. Vi hemställerall regeringen förelägger förslag om särskilda preskriptionsreglersenasi i samband med atl förslag till lagstiftning på grundval avkonsumentriänstutredningens arbete föreläggs . Vad jag nu har sagtinnebär självfallet inte att det skulle vara motiverat med nya, generelltgällande preskriptionsregler. Konsumenternas intressen kan tillgodoses genomsärskilda regler. Så har t. ex. skett när det gäller kon-sumentköplagen och dennya konsumentkreditlag som ligger på bord. Frågan är i ställetom behovel av enhetliga nordiska regler är så stort all man bör införa en lagsom innebär betydande nackdelar när det gäller affärslivets och privatlivelsfordringar. Erfarenheterna från ulskollsdelegationens resa kan uttryckas så, atlman i samtliga länder gärna ser att det införs enhetliga regler på området underförutsättning atl övriga länder i sin lagstiftning närmar sig det egna landelsbeslämmelser. Något större intresse avatl ändra sina egna bestämmelser har inle framkommit i vare sigDanmark eller . kan inte heller länka sig au som en kompromissacceplera den danska preskriplionsliden . Enfemårig preskriptionstid ansåg man vara en "antikvert" ståndpunkt Delförslag som läggs fram i innebär endast en teknisk över-arbelning avgällande rätt Formellt gör man där lill huvudregel vad som redan är praxis. Frånde svenska näringslivsorganisalionernas sida framhålls all man klarar sig bramed de nuvarande reglerna och alt det inte föreligger någol behov av enhetliganordiska regler. Deav mig redovisade omständigheterna har föranlett utskottets majoritet atlavstyrka den föreslagna nya preskriptionslagen jämte följdändringar i annanlagstiftning. I stället anser vi atl särskilda preskriplionsregler börutformas för all tillgodose konsumentintressena. Förslag härom bör upprättas avregeringen och föreläggas . Vi har ansett all della bör ske senast isamband med atl del framläggs en proposilion på grundval avkonsumentriänstutredningens blivande belänkande. Ulskotlels vice ordförandeanlade vissa kritiska synpunkter med anledning av den lidsutdräki somdella kan föranleda, men mig förefaller del dock rimligt med tanke på del storautredningsarbete som föregått lagstiftningsförslagel. Jagskall i varie fall inte just nu la upp några av de synpunkter som herrAndersson i anförde med anledning av all lagutskottet under kort tidhar avvisat två propositioner. När del gäller propositioner som ligger kvarefter en tidigare regering är ju alternativet alt den nya regeringen återkallarpropositionerna. I bägge de fall som logs upp av i Södertäljehar vi det riktigare alt låta propositionerna bli föremål förriksdagens behandling, även om det, som i della fall, leder till ettutskoltsförslag om avstyrkande. Med stöd av det anförda ber jag atl få yrka bifall lill lagulskoiletshemslällan i betänkandet nr 24. i (s): Det är väl inget Ivivel om att det finns en intressekonfiikl mellankonsumenter och företagare då det gäller frågan omen förkortning avpreskriptionstiden. Det är de vanliga enkla konsumenierna som löper den allraslörsla risken all bli ulsalta för dubbelfordringar för sina köp avhushållsarliklar och annan lös egendom eller för ersälining förre-paraiionsarbelen o. d. Det är de vanliga konsumenierna som riskerar all fåbelala räkningar två gånger, eftersom de som regel inle för ordenlligaräkenskaper och vanligen inle sparar sina betalda räkningar i så somlio år. De har därför stora svårigheter alt vid eventuella dubbelkrav kunnavisa all en förment skuld verkligen är betald. En så som lio år öppnardärför möjligheter för mindre nogräknade borgenärer all komma meddubbelfordringar. Alt del verkligenförekommer dubbelfordringar har, som också herr sade,verifierat. Även om del angivna antalet fall - någol mer än lioper år - som kommer till konsumenlverkel får anses vara ringa, kan man inleborlse från atl många kan bli orätimäligl krävda men betalar utan all vända siglill konsumenlverkel. Eftersom de inle kan bevisa all de redan lidigare harbelalal den förmenla skulden - de kanske f ö. också kanvara osäkra på del rälta förhållandel - föredrar de all belala ulan all krångla. förhållande är självfallel otillfreds ställande. Vidden lidigare nämnda hearing som utskottet hade i samband medutskottsbehandlingen kunde också konsumentombudsmannen vittna om atl det finnsexempel på alt fordringar köps upp i samband med konkurser - en sak som f ö. ocksåvitsordades av represenlanl vid samma hearing - och all man därefter sätter i gång en inkasso- verksamhet Det kan då förekomma all vederbörande kräver en kon sument efter myckel lång lid från fordringens uppkomst Då del inte sällan kan antagas atl det uppköpta konkursboet haft bristfällig bokföring, kan dubbelfordringar bli ganska vanligt förekommande. Ellannal väseniligt moliv lill en förkortning av preskriptionstiden är dock atlden vanliga konsumenten inte skall behöva spara kvitton för att varasäker på all inle behöva belala en eventuell dubbelfordran. Har man en treårigpreskriptionstid, är del inle oöverkomligt all spara kvitton underpreskriptionstiden, varigenom man också får en bällre överblick över sinaräkenskaper. Atl spara kvitton och räkningar under lio år torde däremot för deallra fiesta le sig som en alllför sior och betungande apparat Ulskollelhar, som också nämnts under debatten, i samband med behandlingen av deltaärende haft en delegation på studiebesök i de övriga nordiska länderna.Bedömningarna av vad som kom fram vid dessa resor är kanske varierande, men jagvill framhålla all man framför alll i var myckel positiv till en treårigpreskriptionstid, efiersom man i praxis lillämpal della förhållande sedan långlid lillbaka. Som talade om i sill inlägg har del utarbetatsen departementspromemoria i delta ärende, och proposilion väntas tillstortinget om atl treårig preskriptionstid skall bli huvudregel. Såväl iDanmark som i har förelrädare för resp. justitiedepartement uppgivitall de inte har några principiella invändningar mot förkortadepreskriptionstider, även om man bedömer att frågan i och för sig inle har någonstörre priorilel. Men om frågan blir föremål för lagstiftning i ochNorge, kommer också och alt aktualisera en liknandelagstiftning. Detär från konsumenternas synpunkt beklagligt all den borgerliga majoriteten iulskollel inle velal slälla sig bakom förslaget om en ny preskriplionslag, medkortare preskriptionslider. Därmed spolieras återigen eti förslag frånNordiska rådei au på della område försöka skapa nordisk rällslikhet Ommajoritetsförslaget vinner här i kammaren, spolieras också den möjlighet lillförbättrad ställning för enskilda konsumenter gentemot näringsidkare som ettantagande av propositionens för- slag skulle innebära. Desom vill verka för ell ökal skydd för konsumenierna gör alliså detta bäst genomalt rösta med den socialdemokratiska reservalionen, som jag härmed också yrkarbifall lill. Under delta anförande övertog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Efter atl ha lyssnat på deballen så här långl ställer man signaturligtvis frågan: Vilka skäl finns för antagandet av en nypre-skriplionslagsliftning? Den frågan borde utgöra en naturlig utgångspunktvid behandlingen av delta ärende. Granskar man de argument som har förls framav socialdemokraierna finner man i huvudsak fyra. Fördel första: Den nuvarande preskriplionslagsliflningen är gammal, den är över100 år, och behöver därför utbytas mol en nyare lagstiftning. Fördet andra: Den nordiska rättslikheten kräver alt antar preskriplionsreglersom slår i överensstämmelse med Nordiska rådels rekommendationer i dennafråga. Fördel tredje: 1 har arbetet med ny preskripiionslagstiftning pågått underen lång följd av år, och del måsle därför nu vara rimligt att verkligen antaell förslag lill ny preskriplionslag. Ochslutligen för det fjärde: Del finns elt behov utifrån skilda intressen av nyapreskriplionslider. Omman granskar dessa socialdemokratiska argument för en ny preskripiionslagstiftning,vad finner man då? Jo, för del första: Preskriplionslagsliflningen ärobestridligen gammal. Men har den därför leti lill några praktiska svårigheler?Tillämpningssvårigheler? Nej, några sådana svårigheler har fakliskl inteförsports. Inte heller socialdemokraterna har f ö. hävdat alt den nuvarandepreskriptionslagsliftningen skulle vara svårlillämpad eller i del dagliga livetskapa problem. All lagstiftningen är gammal kan, som ulskotlels ordförandelidigare framhållit, därför inte ensamt utgöra skäl för att byta ul den motnyare. Tvärtom är det så att jusl det förhållandel all den tioårigapreskriptionstiden i gällt under en myckel lång lid har bidragit ochbidrar till all den bestämmelsen är en av de mera välkända civilrällsligaprinciperna. Fördet andra: Det är sant all antagit rekommendationer om engemensam nordisk preskripiionslagstiftning. Men såväl det nordiska som deleuropeiska samarbetet på detta område har stött på stora svårigheler. Även omvi i skulle anta förslaget till ny preskriptionslag, skulle någonnordisk rättslikhet därigenom inle uppnås. I förhållande lill de övrigaländernas preskripiionslagstiftning skulle betydande skillnader kvarstå. Frånnordisk samarbetssynvinkel förefaller del därför mera rimligt alt inte nu antany preskriplionslag utan låta del nordiska samarbetet på della område forlsällaför all om del är möjligt i en framlid leda lill förslag om en verkligtgemensam preskriplions-lagsliflning. Fördet tredje: All del svenska lagstiftningsarbetet med en ny preskriplionslaghar pågått under en följd av år skulle kunna vara ett argument för antagandetav det föreliggande förslaget. Emellertid kan man starkt ifrågasätta om intejust det lagstiftningsarbete som förevarit på detta område i vårt land ingerbetänkligheter mot atl anta förslaget. De två förslag till nypreskriplionslagsliftning som remissbehandlats har rönt mycket starkkritik. Propositionen, som ju inte har remissbehandlats, har också den röntmycket stark krilik. Faklum är all samlliga nya förslag lillpreskriptionslagstiftning mött en så stark kritik i förhållande lill de nugällande reglerna att del finns all anledning att behålla denpreskriptionsförordning som vi f n. har. Fördet fjärde: Något verkligt behov av i grunden förändrade preskriplionsreglerhar inle framkommit. Det finns inga praktiska olägenheter alt tala om med dennuvarande tioåriga preskriptionen. Reglerna för preskriptionsavbroU liksomövriga regler fungerar bra. På ett område kan det dock finnas behov av nyaregler, nämligen konsumenlområdet. Såsom har framgått av dagens debatt och avutskottsbetänkandet föreslår också utskottsmajoriteten att förkonsumenifordringar en kortare preskriptionslid skall införas. Företrädare förkonsumentverket har f. ö. förklarat att detta ur verkels synvinkel vore ett godtagbartalternativ. Utöverde argument för en ny preskriptionslagstiftning som har behandlats kan mannaturligtvis tänka sig ytterligare ett Del skulle vara alt det förslag somframlagts har så utomordentliga förriänsler och skulle innebära en sådan förbättringav civilrättslagstiftningen i denna del att man hell enkelt inle skulle kunnamotstå all anta lagförslaget. Dessvärre förhåller det sig emellertid inte så.Tvärtom har centrala delar i det socialdemokratiska förslaget kritiserats justdärför att de kan leda till tolkningssvårigheier och svårigheter irättstillämpningen. En sådan kritik har riktals mot bl. a. reglerna omutgångspunkten för preskriptionstidens beräkning, formerna förpreskriptionsavbrott och gränsdragningen mellan fordringar som preskriberasefler tre och . Dessutom har förslaget all lämna bankfordringarutanför preskriplionslagen mön en sådan kritik atl även socialdemokraterna harsett sig föranlåtna all föreslå en ändring i propositionen. Belräffandeutgångspunkten för preskriptionstidens beräkning, den dag fordringen tidigastkan göras gällande, kan nämnas att en av landets främsta civilrältsexperier,professor , vid den hearing utskottet hade ullalade sin tveksamhetbeträffande tolkningen av detta stadgande. Naturligtvis inger del starkabetänkligheter mot att anta förslaget. Mot den föreslagna utgångspunkten förpreskriptionstidens beräkning kan också riktas den invändningen att del i vissafall kan dröja mycket länge innan preskriptionstiden inträder. Hit hör de falldå parterna har avtalat om en förfallodag som ligger långl fram i liden.Förslaget i proposilionen har därför föranlett lagrådet att föreslå en absolutyttersta preskriptionslid, ett förslag som dock socialdemokraterna ställt sig kallsinnigainför. Beträffande formerna förpreskriptionsavbrott skall blott sägas, all det 7 protokoll 1976/77:111-112 krav som ställs ipropositionen på alt borgenär skall väcka talan mol gäldenären kan leda lillstora praktiska svårigheter i umgänget inom affärsvärlden.