prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — Den får i högre grad än de nuvarande lagarna karaktär avramlag. Åtskilliga detaljfrågor som f n. regleras i lag skall enligt förslägetkunna regleras av kommunerna och landstingskommunerna själva. Härigenom har detblivit möjligt att låta de allra fiesta bestämmelserna i lagen få generellgiltighet. Några särregler har dock måst behållas för . Propositioneninnehåller förslag på en rad punkter som berör de förtroendevaldasarbetsförutsättningar och medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande iden kommunala verksamheten. 1 ett representativt system är de förtroendevaldasarbetsförutsättningar och partiernas roll Rätt tillledighet från anställning för fullgörande av kommunala uppdrag föreslås. Vidareföreslås vidgade möjligheter till ersättning för kostnader som har föranlettsav förtroendeuppdrag. a. skall kostnader för barntillsyn kunna ersättas.Arvoden lill de förtroendevalda skall enligt förslaget, liksom kunnautgå endast med enhetliga belopp, dvs. utan hänsyn tagen till den enskildeföriroendevaldes förlorade arbetsförtjänst. Möjligheterna att senare pröva ettsyslem med differentierad ersättning hålls dock öppna. Ipropositionen framhävs de beslutande organens, dvs. kommunfullmäktiges ochlandstingets, centrala ställning. För landstingskommunernas del innebär förslagetalt förvaltningsutskottets möjligheter att företräda begränsassamt att beredningen i utskott görs frivillig. För både kommuner ochlandstingskommuner föreslås vidare vissa förändringar i fråga om de beslutandeorganens arbetsformer. Motioner skall sålunda i princip behandlas inom ett åroch kravet på beslutförhet sänks från två tredjedels lill enkel majoritet.Suppleanisystemel i kommunfullmäktige görs vidare obligatoriskt i likhet medvad som redan nu gäller för landsting. Föratt inför väljarna klarare markera ansvarsförhållandena har många kommuner ochlandstingskommuner valt att införa något slag av ma-joritelsmarkeringar. Ipropositionen föreslås inga lagändringar för att införa några av de mestlångtgående alternativ som har behandlats i den allmänna debatten. Mot sådanalösningar talar framför allt svårigheterna att skapa tillräckligainsynsmöjligheter för minoriteten. Däremot anges del i propositionen som enutgångspunkt all den politiska majoriteten skall ges möjlighet att markera etthuvudansvar för den kommunala verksamheten som minoriteten ges godaarbetsmöjligheter. Hur detta skall ske i det enskilda fallet måste avgöraslokalt. Arvode skall kunna ges till minoritetsföreträdare som inte har uppdragsom ordförande i nämnd. Vidare skall ersättare kunna utses för ordförande föratt man inte skall behöva få skifte i den politiska ledningen, om någonordförande blir långvarigt sjuk. Av samma skäl skall man kunna utse andre viceordförande i alla nämnder. Bl.a. för alt förhindra att ett parti som har förlorat valet ändå skall kunnabesluta om budgeten för föreslås åtgärder för att åstadkommaett snabbare genomslag. Förslaget innebär att den nyvalda beslutandeförsamlingen börjar sin mandatperiod . Det har inte bedömtsmöjligt att låta reformen omfatta också nämnderna. I anslutning till förslagetföreslås också att reglerna i vallagen om utseende av suppleanter förkommunfullmäktige ändras så att sammanräkningen skall kunna ske snabbare änhittills. Vidare föreslås att budgetfristerna för landstingskommunerna förlängsså alt de kommer att stämma överens med vad som gäller för kommunerna. Detföreslås att ansvaret för informationsverksamheten i princip skall åliggakommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet. Nykommunallag m. m. Ny kommunallag m. m. om ökade insatser för attgöra förvaltningen mer lättillgänglig och för att underlätta den idéförankradeinformationen genom partier och övriga folkrörelser anses kunna uppnås utanytterligare regler i lag. Dekommunägda företagen svarar för en ansenlig del av den kommunala verksamheten.För att öka möjligheterna till insyn och infiytande föreslås att de ledamöter iföretagens styrelser som skall utses av kommun eller landstingskommun skallkunna väljas proportionellt. 1propositionen behandlas även lokala organ som kommundelsråd ochinstitutionsstyrelser. Erfarenheterna från de kommuner som har prövatkommundelsråd är blandade och i de kommuner som har inrättat institutionsstyrelserhar försöksverksamheten ännu pågått alltför för att några bestämdaslutsatser skall kunna dras. Några särskilda bestämmelser föreslås därför intenär det gäller lokala organ. 1propositionen avvisas tanken på att införa ett kommunalt folkomröstningsinstitut.Däremot föreslås en bestämmelse i den nya kommunallagen som syftar till attklarlägga rättsläget i fråga om sådana opinionsundersökningar som redanförekommer i vissa kommuner." Beträffande det huvudsakliga innehållet ipropositionen 1976/77:1 anfördes följande: "1 propositionen föreslås bl. a. ändraderegler för de kommunala och landstingskommunala specialreglerade nämnderna. Dengrundläggande principen bakom förslagen i propositionen är att kommunernas ochlandstingskommunernas handlingsfrihet skall ökas liksom deras möjligheter attanpassa verksamhetsformerna efter lokala förhållanden. Genom förslagen skapasstörre enhetlighet och enkelhet i nämndorganisationen. De nya reglerna innebäratt förslagen i prop. 1975/76:187 om demokrati, ny kommunallag m. m.slår igenom också i de specialreglerade nämnderna. Detta sker genom atlbestämmelserna i den nya kommunallagen, som innehåller ett minimum avsärregler och detaljföreskrifter, görs tillämpliga också på dessa nämnder.Flertalet särbestämmelser i specialförfattningarna om nämndernas organisationoch arbetsformer föreslås utgå. Det innebär bl. a. att alla nämnder skall kunnaväljas proportionellt och att frågan om nämndernas sammansättning ochutomståendes närvarorätt vid nämndsammanträden avgörs av kommunerna och landstingskommunerna.Dessa får också en större frihet atl bestämma vilka nämnder som skall inrättasoch hur uppgifterna skall fördelas mellan nämnderna. Gemensampersonaladministration och egendomsförvaltning kommer att kunna anordnas föralla nämnder. Skyldigheten atl underställa vissa nämnders beslutom bl. a. delegation och beslut om plan för ålderdomshem slopas. Vidareföreslås att institutet jordbruksstämma avvecklas." 1 detta sammanhang hadebehandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionerna 1975/76:451 av (), 1975/76:911 av herrarRomanus (fp) och i (fp), 1975/76:913av (), vari yrkats att hos regeringen skulle anhålla omtilläggsdirektiv för utredningen om den kommunala demokratin innebärande kravpå utredning beträffande förutsättningarna för en beslutsförsamling på lokalnivå enligt vad som anförts i motionen, 1975/76:921av (), vari yrkats att hos regeringen begärdeöversyn av den landstingskommunala kompetensen, så att landsting fick rätt attbevilja lånegarantier lill enskilda för uppförande och/eller upprustning avfritidshus på landsbygden, 1975/76:1980av m. fi. (m), vari såvitt nu var i fråga (punkterna 9-11) yrkatsatt hos regeringen skulle anhålla om dels förslag till sådan ändringi kommunallagen all kommuner gavs möjlighet att inrätta direktvaldakommundelsråd i enlighet med vad som anförts i motionen 1975/76:1979, delstilläggsdirektiv till utredningen om den kommunala demokratin beträffandemöjligheterna all inom nämndorganisationen tillskapa ytterligaredistriklsnämnder, dels förslag till sådan ändring i kommunallagen alt kommungavs möjlighet att anordna rådgivande folkomröstning, dels den med anledning av propositionen 1975/76:187väckta motionen 1976/77:5 av m. fi. (vpk), vari yrkats 1. att uttalade alt innebörden i 3§kommunallagen även borde avse rätt för kommun att bedriva ordinärföretagsverksamhet i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. all uttalade atl den i 10 och 39 §§kommunallagen inskrivna rättigheten till ledighet från anställning för uppdragäven förutsattes omfatta skyldighet för arbetsgivare atl garantera attarbetsvillkoren ej försämrades för den som innehade förtroendeuppdrag, 3. att uttalade atl vid tillämpningen av dei propositionen förordade arbetsvillkoren för oppositionen allaminoritetsgrupper tillförsäkrades goda arbetsmöjligheter, 4. att beslutade anta förslag till lag omändring i vallagen (1972:620) med tillägg av ett nytt andra stycke i 2 kap. 9S, innebärande att nio tiondelar av de kommunala valkretsmandaten skulle varafasta och resten utjämningsmandat, och med borttagande av andra meningen i 14kap. 15a!j (3-procentsspärren vid landstingsval), 5. att beslutade anta förslag tillkommunallag vad avsåg 23 § med tillägg av bestämmelser om rådgivandefolkomröstning och kommundelsråd och 29 § med viss utvidgning avinterpellationsrätten till att omfatta även kommunägda företag, dels de under allmänna motionstiden vid 1976/77 årsriksmöte väckta motionerna 1976/77:70 av (), 1976/77:76 av m. fi. (s), 1976/77:568 av i (m) och A>' kommunallag m. m. 2 protokoll 1976/77:87-88 Ny kommunallag m. m. 1976/77:572av m. fi. (c), vari yrkats att hos regeringen begärdeförslag lill sådana lagändringar att offentlighetsprincipen kom att gälla förkommunala och landstingskommunala bolag och stiftelser samt att verksamheten isådana företag kunde bli föremål för interpellationer och enkla frågor ikommunfullmäktige resp. landsting. 1. med anledning av propositionerna 1975/76:187 och1976/77:1 och med avslag på motionen 1976/77:5 fjärde att-satsen anta de ibilagor 1-34 till belänkandet intagna lagförslagen och förklara motionen1976/77:5 femte att-satsen besvarad med vad utskottet anfört, 2. avslå motionerna 1975/76:451, 1975/76:911,1976/77:5 första och andra att-satserna, 1976/77:70, 1976/77:76 samt 1976/77:568, 3. förklara motionerna 1975/76:913, 1975/76:921,1975/76:1980 punkterna 9-11, 1976/77:5 tredje att-satsen och 1976/77:572besvarade med vad utskottet anfört. 1. avherrar i , . i , i , i och samt (samtliga s) vilka delsansett att utskottets yttrande i avsnittet "De beslutande organen" iden allmänna motiveringen beträffande frågan om delegation av fullmäktigesbeslutanderätt bort ha av reservanterna angiven lydelse och att sista stycket ispecialmotiveringen till 1 kap. kommunallagen bort utgå, delsansett att utskottets förslag till 1 kap. 5 S tredje stycket kommunallagenbort utgå, 2. av herrar i , ,i , i , i och samt (samtliga s) vilka delsansett att utskottets yttrande i avsnittet "De beslutande organen" iden allmänna motiveringen beträffande frågan om det s. k.ställföre-trädarskapet för rörvaliningsulskoit bort ha avreservanterna angiven lydelse, delsansett att.utskottets förslag till 1 kap. ; tredje stycket kommunallagenbort ha av reservanterna föreslagen lydelse. 3. av herrar i , Mossberg.Svensson i , i , i och samtfru (samtliga s) vilka delsansett att utskottets yttrande i avsnittet "Omröstningar och opinionsundersökningar"i den allmänna motiveringen bort ha av reservanterna angiven lydelse och altutskottets specialmotivering till 2 kap. 18 5 kommunallagen bort utgå. delsansett att utskottets förslag till 2 kap. 18 § kommunallagen bort ha avreservanterna föreslagen lydelse. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. av () och ()beträffande frågan om kommunallagens terminologi m. m., 2. av () beträffande frågorna omkommunallagens terminologi, de heltidsengagerade förtroendemännens ställning,suppleanternas inträde i styrelsen och andra nämnder och folkomröstningm. 3. av herrar i (m) och Schött (m)beträffande frågan om beslutförhetskravel i kommuner och landsting, 4. av herrar i (m) och Schött (m)beträffande frågan om landshövdingens närvarorätt vid landstingetssammanträden, 5. av () och ()beträffande frågan om viss närvarorätt vid sammanträden med styrelser ochnämnder. I det betänkandesom nu ligger på kammarens bord behandlas dels propositionen om kommunaldemokrati, ny kommunallag m. m., dels propositionen om minskad statligdetaljreglering av kommunerna, dels också ett antal motioner i vissaangränsande kommunala frågor. Utskottetsberedning av ärendet har varit mycket omfattande. Sålunda har sedan slutet avoktober, när behandlingen påbörjades, utskottet ägnat sig åt detta ärende vidinte mindre än 24 sammanträden. Denna ingående behandling av konkreta frågorhar, vågar jag påslå, varit av stort värde för samtliga utskottets ledamöter,som ju också har en betydande erfarenhet. Låtmig ock.så i detta sammanhang uttala att utskottets kansli har gjort ettkunnigt och stort arbete. Detär med stor tillfredsställelse som jag nu kan konstatera att utskottetsförslag läggs fram under stor enighet. När det gäller den principiella synenpå den kommunala självstyrelsen och den kommunala demokratin i vårt land ståralla riksdagspartier enade. Detta är självfallet av stor betydelse för denfortsatta utvecklingen. Till de skiljaktigheter i bedömningen av vissa frågorsom redovisas i detta belänkande skall jag återkomma . Innanjag går över till några av de väsentligaste sakfrågorna som tas upp ibetänkandet vill jag säga något om själva ikraftträdandet. De i propositionernaframlagda lagförslagen avsågs alla träda i kraft . På grundav ärendets omfång och komplicerade natur, inte minst från lagteknisk synpunkt,och den knappa tiden för riksdagsbehandling fann utskottet attden föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet inte kunde hållas. Härvidbeaktades även behovet av rimlig tid för information om den nyalagstiftningen, som också är en viktig Nykommunallag m. m. Ny kommunallag m. m. Enligt utskottetsförslag skall den nya kommunallagen - liksom alla övriga lagar som samtidigtändras eller upphävs - träda i kraft . Från denna tidpunkt skallalltså den nya kommunallagen gälla och ersätta såväl den nuvarandekommunallagen och kommunallagen för som landstingslagen. Inågra delar har del emellertid bedömts vara lämpligt att de nya bestämmelsernakunde träda i kraft och därmed tillämpas från den nyamandatperiodens början efter förra årets allmänna val. Utskottettog därför, som bekant, initiativ till sådana ändringar i de nugällande kommunallagarna att även landstingen fick möjligheter alt utöka sinapresidier med en andre vice ordförande och vidare att kommunfullmäktige resp.landstingen fick möjlighet att utöka kommunstyrelsernas,förvaltningsutskottens och övriga nämnders presidier med en andre viceordförande. infördes en möjlighet för dessa styrelser och nämnderatl utse en ledamot som ersättare för ordföranden, om denne på grund av sjukdomeller annars är hindrad alt fullgöra sitt uppdrag. Sedanriksdagen antagit lagändringarna har dessa trätt i kraft . Deförslag som har att ta ställning till bygger på principen attkommunerna och landstingen skall lämnas största möjliga frihet alt självabestämma över sina arbetsformer och anpassa dem till de lokala förhållandena.Den nya kommunallagen blir därför ett slags "ramlag" med degrundläggande och principiellt viktiga reglerna för kommunernas ochlandstingens verksamhet. Åtskilliga detaljfrågor som f n. regleras i lag skalli fortsättningen kunna regleras av kommunerna och landstingen själva, t. ex. iarbetsordningar och reglementen. Ettväsentligt led i reformarbetet har varit att stärka de folkvalda beslutandeförsamlingarnas, dvs. kommunfullmäktiges resp. , ställning. a.ur kommunaldemokratisk synvinkel är del angeläget alt likformighet råder överhela landet i fråga om principerna för de beslutande organens arbetssätt.Vissa bindande regler om dessa organ måste därför ges i lag. Som exempel kanjag peka på bestämmelserna om minsta antalet fullmäktige, om suppleanter ochderas tjänstgöringsrätt, om be-slutsförhet och jäv, om beredningstvång,bordläggning och beslutsförfarandet samt om rätten att väcka motioner ellerinterpellationer och enkla frågor. Jagvill särskilt framhålla betydelsen av vissa lagbestämmelser som skyddar viktigaminoritetsintressen. Detta gäller främst rätlen att få till ståndproportionella val och rätten att få till stånd bordläggning av ärenden samtmöjligheten att hindra att ett ärende som inte är berett eller upptaget påföredragningslistan ändå avgörs av majoriteten vid ett sammanträde. Enav de få frågor där det beklagligtvis inte har gått att få full enighet iutskottet gäller förslaget att avskaffa det s. k. ställföreträdarskapet förlandstingets förvaltningsutskott. Vi inom utskottsmajoriteten menar -liksom bla. en enhällig demokratiutredning, en stor majoritet av lands- tingskommunerna och ocksåLandstingsförbundet - att ställföreträdarskapet av principiellakommunaldemokratiska skäl bör avskaffas. Även föredragande statsrådetframhåller i kommunallagspropositionen atl alla frågor av större allmänbetydelse bör redovisas och diskuteras i de beslutande folkvaldaförsamlingarna. Propositionensförslag innebär emellertid en fortsatt möjlighet för förvaltningsutskottetatt, oavsett frågornas betydelse, utöva ett ställföre-trädarskap i de fall dålandstingets beslut inte anses kunna avvaktas. Utskottet kan, som sagt, avprincipiella skäl inte godta detta. Tvärtom vill utskottet, genom attställföreträdarskapet slopas, skapa garantier för att ställningstagande tillfrågor av allmänt intresse alltid föregås av en offentlig behandling och altsamtliga partier som är representerade i fullmäktige kan medverka vidavgörandet. Den formella skillnaden i kompetens mellan kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet upphör sålunda, och förvaltningsutskottets ställningkommer att bli mer lik kommunstyrelsens. Avpraktiska skäl - främst för att ge de berörda landstingen tid att övervägautformningen av delegationsbestämmelser m. m. - föreslår utskottet att detnuvarande ställföreträdarskapet skall få finnas kvar i ytterligare drygt ettår, dvs. Ilikhet med praktiskt laget alla remissinstanser som har uttalat sig för ettslopande av ställföreträdarskapet anser utskottets majoritet att en sådanåtgärd kräver e'n lämpligt avvägd möjlighet till delegation av beslutanderättfrån fullmäktige till styrelsen eller nämnderna. Vi anser också att det börframgå direkt av kommunallagen att en sådan delegationsmöjlighet finns istället för att den som skall behöva "tolkas in i" ellerhärledas från ett förvaltnings- eller verkställighetsuppdrag. Sammaprincipiella skäl som har anförts för att avskaffa ställföreträdarskapet talaremot en alltför vidsträckt delegationsmöjlighet. Alla viktigare finansiellabeslut, liksom alla beslut av principiell eller generell natur, måste alltsåfattas av fullmäktige. Avsikten är att fullmäktiges beslut om delegation liksomhittills skall gälla främst s. k. rutinärenden. Som ett viktigt hjälpmedel närdet gäller att fastställa vilka ärenden som skall anses vara av rutinkaraktärhar vi pekat på de s. k. normalreglementena för kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet, som resp. upprättaroch tillhandahåller. Utskottetanser också- i likhet med demokratiutredningen och fiertalet remissinstanser -att den föreslagna delegationsbestämmelsen bör till-lämpas med storrestriktivitet. Några väsentliga förändringar för kommunernas del iförhållande till vad som "tolkningsvägen" kan anses gälla bör intekomma i fråga. För landstingen bör utvecklingen i allt väsentligt blimotsvarande den i kommunerna. Utskottet framhåller också att det inte tordefinnas anledning att räkna med att kommunerna eller besvärsinstanserna kommeratt ställas inför några större problem när det gäller att bedöma i vilkenutsträckning som delegation får förekomma. Utvecklingen i praxis bör dockföljas med fortsatt uppmärksamhet. Ny kommunallag m. m. A'>' kommunallag m. m. Enannan fråga, som utskottet här ägnat stor uppmärksamhet och som har föranlettvissa ändringar i förhållande till propositionens förslag, gällerinterpellationsinslilutet. Denna fråga har också tagits upp i ett flertalmotioner. Ett enhälligt utskott anser alt det är värdefullt att ökade möjligheterskapas för att i fullmäktige diskutera frågor som rör verksamheten i kommunalabolag m. m. Redan med de nuvarande bestämmelserna i kommunallagarna finns vissamöjligheter all få till stånd interpella-tionsdebatter rörande de kommunalabolagen. Men för att ytterligare underlätta detta föreslår utskottet attordföranden i styrelsen får möjlighet att överlämna en till honom framställdinterpellation till en av fullmäktige utsedd ledamot i styrelse för aktiebolag,ekonomisk förening eller stiftelse för att vederbörande skall besvarainterpeliationen. Beträffandefrågan om s. k. folkomröstning, dvs. opinionsundersökningar av olikaslag bland kommunens medborgare, anser utskottet att sådana omröstningar ellerundersökningar i vissa fall kan vara lämpliga som ett led i beredningen av ettsärskilt ärende av stor betydelse. Självfallet måste de i omröstningen ställdafrågorna rymmas inom ramen för den kommunala kompetensen. Resultatet av ensådan omröstning kan få stor betydelse för beslutet i en viss fråga, men det äralltid de förtroendevalda ledamöterna i fullmäktige som har det fulla ansvaret förbeslutels innehåll. Utskottet föreslår ingen formalisering av självaomröstningsförfarandet utan anser att kommunerna resp. landstingen själva i desärskilda fall då sådana omröstningar blir aktuella bör närmare utforma debestämmelser som reglerar omröstningsförfarandet. Däremotanser utskottsmajoriteten - i likhet med bl. a. utredningen - att det ikommunallagen bör tas in en uttrycklig bestämmelse om att den kommunalavalnämnden får anlitas för att genomföra en sådan omröstning. är en specialreglerad nämnd, vars uppgifter framgår avvallagen, får en sådan begäran från fullmäktige inte komma i konflikt mednämndens övriga arbetsuppgifter. bör kunna vägra sin medverkanendast på objektiva grunder. För att ett landsting skall få möjlighet attanvända en valnämnds resurser skall dessutom krävas att vederbörandekommunfullmäktige först ger sitt tillstånd till detta. Utskottethar även tagit upp andra frågor som gäller möjligheterna alt få till stånd envidgad medverkan och ett ökat lokalt inflytande för medborgarna mellan valen.Detta gäller dels en fördjupad kommunikation via partier, andra folkrörelser,sammanslutningar och lokala grupper, dels förändringar i den kommunalaorganisationen genom inrättande av exempelvis särskilda kommundelsorgan ochlokala styrelser vid institutioner. Några nya bestämmelser i kommunallagenföreslås dock inte. Vi framhåller bl. a. att dessa frågor är särskiltkomplicerade och erinrar om alt det i regeringsförklaringen sägs att kommunernaskall ges möjligheter att inrätta distriktsnämnder och direktvaldakommundelsråd samt att den frågan skall utredas. Frågan om den kommunalaorganisationens lokala förankring genom direktvalda kommundelsorganhänger, som jag ser del, intimt samman med frågorna om utvärdering avkommunindelningsreformen, den gemensamma valdagen och de treårigamandatperioderna. Vi har haft dessa frågor uppe till diskussion i kammaren såsent som , och det är nu intressant att notera attfrågorna tagits upp till en ganska livlig pressdebatt. Detvisar att den uppfattning som i grunden varit linje nu intresserarallt fler. Jag finner det naturligt att dessa frågor prövas i anslutning tillfrågan om direktvalda kommundelsorgan. Ett skäl härför är bl. a. att det intekan bli någon bra lösning om man skall ha fyra val vid samma tillfälle. Närdet gäller den kommunala siyrelseordningen föreslår utskottet, som redan sagts,att bestämmelsen om proportionella val skall ges en ännu mer vidgadtillämpning. Minoriteten skall sålunda kunna få till stånd proportionella valäven inom styrelsen och nämnderna. Från noterar vi medtillfredsställelse den eniga uppslutningen kring detta förslag. Det är en linjesom länge har drivit. Detta med pro-portionalitetsvalens utökning harvi ansett särskilt viktigt då organ med särskild beslutanderätt, dvs. efterdelegation, inrättas. Även för organ med uppgifter endast på beredningsstadietär det betydelsefullt att minoritetens berättigade krav på insyn ochinflytande kan tillgodoses genom möjligheten atl få garanterad representationockså i dessa organ. Utskottets förslag innebär en ändring i 1965års lag om proportionellt valsätt. Jagskulle också i det här sammanhanget vilja notera den stora ändring som deföreliggande förslagen medför i form av snabbare valgenomslag.