prot · G009134 · 1976-12-31 00:00:00 — Ni måste effektivt och på relativt kort sikt garantera attslöseriet, framför allt inom lunginduslrin, bringas under kontroll och upphör.Ni måste också garantera atl denna besparing får en viss storleksordning, förkan ni inte det så spricker hela den energikalkyl som ni, förmodar jag, pånågot sätt har i era bakhuvuden, även om ingen har sett den. Då kan ni intetala om all man först skall undersöka förutsättningarna för att på frivilligväg komma fram. Ni kan inte hänvisa lill att del ligger så många ansökningarinne, för det är naturligt all antalet ansökningar ökar när energin har blivitdyrare; del vore märkligt annars. I stället måste ni kunna visa hur myckel nikan spara och hur mycket ni kan garantera au del sparas. Vi vet hur mycket detkan sparas i processindustrin - proportionerna är något så när kända - och delgäller alt garantera all möjligheten utnyttjas, men del kan man inte med ertlålgåsyslem. Del kan man bara med obligatorisk samplanering och medlagstiftning. Eneigibesparandeåtgärder inom näringslivet m. in. () kortgenmäle: håller just på alt förbereda en lag om kommunalenergiplanering. Kommunerna kommer alltså atl få ett ansvar för att nu se påhelheten när del gäller energiförsörjningen och -tillförseln inom sina områden.Herr i tror atl del vore effektivare att gå ul och tvingaföretagen att bygga ut åtgärder som de i själva verket inte vill ha. Jag troratl del är ett väldigt ineffektivt sätt all få en förändring till stånd. Det ärbetydligt klokare alt se till, atl det ligger i alla parters Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. intresse atl arbeta förgemensam nytta. På det viset sätter man i gång fantasin och viljan ochskaparkraften hos människor i stället för atl uppmuntra ett försök att smitaundan, atl gömma sig, att inte göra del bästa av en sak. Jagtror all vi har allt all vinna på all på en frivillig väg samordnaansträngningarna för all ta till vara också energin. Orsaken lill atl förelageninte lar energin till vara - och det är ganska intressant, vill jag sägainom parentes till ; man tillvaralar inte den energi som finns, ochalltså är det knappast en förväntad energibrist som utgör industrins svårighetnu - är atl prissättningen på den energi som utbjuds är orealistiskt låg. Krafiförelagenbjuder ul elektricitet så billigt att del inte finns någon som helst anledningför förelagen att utnyttja sin spillenergi. Oljan säljs f n. till sådant prisall del är betydligt vettigare all använda den. 1 det långa loppet är del ingenklok politik. Här måste samhället gå in och på olika sätt se på prissättningenoch stimulera den vägen, så atl del kommer att ligga i allas intresse atlhandla långsiktigt klokt när det gäller energifrågan. i (vpk) kort genmäle: I sitt sista inlägg avslöjar sitt verkliga ideologiskahemvist ännu effektivare än hon gjorde i sill första inlägg. Bakom en skenbartvälvillig, jag skulle nästan kunna säga söndagssko-lemässigt idyllisk, bild avett samhälle bringas alla, hur olika och diametralt motsatta och stridigaintressen de än har, atl genom en god vilja samverka för ett enda mål. Bakomdetta döljer sig alltså del som hon sade allra först, nämligen att man inte motföretagens vilja tvingar fram någonting, dvs. om vi vänder på logiken i fruHambraeus åskådning: företagens vilja skall avgöra samhällspolitikens storamålsättningar och del politiska handlandet från den regering som sitter. Del ärförelagens vilja som styr den regeringens handlande. Vill företagen inte sparaskall de också slippa göra det, för lagar skall vi inte ha. Alla lagar är, somfru tidigare sade, ett tvång och en inskränkning i friheten. Sedanhänvisar till all del förbereds en lag, som skall ge kommunernamöjlighet atl här ingripa som samordnare. Ja visst, det förbereds en lag somefler vad jag kan förslå kommer alt få den utformningen att den kommer att åläggakommunerna all ta ansvar, men den kommer icke - och del är just den springandepunkten - alt ge dem en auktoritet atl med lagens hjälp handla för att kunnaframtvinga de nödvändiga besparingarna. Den kommer inte alt få någon auktoritetgentemot företagen. Den kommer all medföra något slags allmän förpliktelse atlförhandla med intressegrupper som i regel är myckel starkare än de själva. Delär lika orimligt som när man ger kommunerna ett ansvar all ordna samhälletsbarntillsyn och inte ser lill alt de får sådana resurser att dettaens tillnärmelsevis kan genomföras -kanske inte till mer än 10-12 96 av vadsom behövs. typ av slag i luften. Jagupprepar: Ni i har genom ert ställningslagande till kärnkraftenförpliktat er alt uppvisa en bestämd kvantitet besparingar om den framlidaenergibalansen skall gå ihop. Vi i vpk, som också är motståndare lillkärnkraften - rättare sagt de enda som är konsekventa motståndare tillkärnkraften - är fullt klara över detta. Vi är beredda att föreslå de åtgärdersom blir konsekvensen av detta synsätt. Del är emellertid icke ni - det har visagt - och därmed skadar ni den sak som ni anser er företräda,lika mycket som ni skadar den genom alt gå i koalition med två av riksdagenskärnkraftsvänliga partier. Eneigibesparandeåtgärder inom näringslivet in. Hen (): Jag har begärt ordet med anledning av att jag tillsammans med någrapartikamrater väckt en motion om stöd till de svenska gasverken. Jag haranledning all uttala tillfredsställelse över del sätt på vilkelnäringsutskotlet behandlat denna motion. Som erinrade om i sittanförande förutsätter utskottet alt regeringen följer dessa frågor och att manfrån samhällets sida tar initiativ och ser till att gasverken inte i onödanläggs ned och alt denna verksamhet inte medför kapitalförstöring. Framför alltmåste man se till all bevara det tekniska kunnande som finns hos gasverkenspersonal. Alljag begärt ordet sammanhänger med atl jag framställde eninterpellation lill statsrådet . Jag fick svar på denna den 11 januarii år. Jag måste då i samband med interpellationssvaret konstatera all intressetfrån statsrådet sida inte var särskilt stort för alt se lill att denuvarande sladsgasverken har möjlighet all överleva. Han ansåg att del bordeankomma på de berörda kommunerna all själva avgöra om och i vilken taktsladsgasverken bör avvecklas. Han ansåg också alt del i nu föreliggandesituation inte fanns någon anledning att vidtaga några åtgärder för att ge stödtill de svenska sladsgasverken. Jaghar anledning all med tacksamhet konstatera atl utskottet positivt harbehandlat den här frågan, och jag hoppas atl regeringen lar den kontakt medSvenska gasföreningen som utskottet förutsätter. Med tanke på all vi kanske iframtiden får tillgång lill naturgas skulle det vara synnerligen olyckligt omsladsgasverken lill följd av den ekonomiska situation som de nu befinner sig itvingas lägga ner sin verksamhet. Med dessa enkla ord ber jag all få yrka bifall lill utskottetshemställan, även om det i betänkandets kläm står att utskottet avstyrkermotionen. Syftet med motionen är emellertid nått om statsmakterna, som jaghoppas, med uppmärksamhet följer utvecklingen på det här området och ser tillalt det kommer lill stånd ett stöd åt de svenska gasverken, så alt vi interåkar i den situationen atl vi, när vi kanske får tillgång tillnaturgas, inte har några svenska sladsgasverk i verksamhet. Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. I etl avseende korsas och mina synpunkter, nämligen närfru säger all vi har orealistiskt låga energikostnader här i landet.Vi måste försöka bestämma oss för något riktvärde. Jag skulle vilja fråga fruHambraeus: Vilket ungefärliga energipris anser vara rimligt? FruHAMBRAEUS (c): Jag kan inte svara på den frågan . Energipriset är en av de stora ochsvåra frågor som håller på alt utreda och kommer attframlägga förslag om . HenWAÄG (s): Det är väldigt viktigt att man försöker komma till någon bestämduppfattning snart. har ju en otrolig arbetsbörda, och jagbeundrar er för att ni kan bära denna börda. Del är viktigt att man snartkommer lill en uppfattning, därför alt energipriset är vägledande för helaresonemanget i fortsättningen - i varje fall med den utgångspunkt som jag harredogjort för i mitt anförande. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1526 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskoiiets hemställan i betänkandet nr38 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1526 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 280 Nej - 10 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels mo- tionen nr 881 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr38 mom. 3 a röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 881 i motsvarande del. Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 10 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1526 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr38 mom. 3 b röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1526 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 280 Nej - 10 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandet nr38 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Nr 134 Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens den ledamöterha röstat för ja-propositionen. 17 mai 1977 räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. --------------- ning gav följande resultat: Aktiekapitalets Ja - 149 storlek Nej - 131 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1976/77:26 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1976/77:27 med anledning av i propositionen1976/77:100 framlagt förslag lill stat för riksgäldsfonden för /78 1976/77:28 med anledning av i propositionen1976/77:100 gjord framställning angående stat för statens allmännafastighetsfond för /78 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa beiänkanden hemställt. Föredrogs lagutskottets betänkande 1976/77:29 medanledning av propositionen 1976/77:109 om aktiekapitalels storlek jämtemotioner. I propositionen 1976/77:109 hade regeringen() föreslagit atl anta i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen (1973:303) om ändring ilagen (1944:705) om aktiebolag, 2. lag om ändring i lagen (1974:990) om denskaltemässiga behandlingen med anledning av övergång från aktiebolag tillannan företagsform, m. m. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "beslöts attalla aktiebolag måste ha etl aktiekapital på minst Bolag sombildats före fick dock anstånd till utgången av år 1978med atl höja sitt aktiekapital lill delta belopp. I propositionen föreslåsatl övergångstiden förde äldre bolagen förlängs lill utgången av år1981." Idetta sammanhang hade behandlats dels den med anledning av propositionen väckta motionen 140 1976/77:1538 av i m.fl.(s), vari hemställts att skulle avslå propositionen 1976/77:109 omaktiekapitalets Nr 134 dels de under allmänna motionstiden vid 1976/77 årsriksmöte väckta motionerna 1976/77:651 av . (m) samt 1976/77:1049av () och i (fp). 1. beträffandeförlängning av övergångstiden för äldre aktiebolag med avslag på motionen 1976/77:1538 anta i propositionen 1976/77:109 fram lagda förslag till a. lagom ändring i lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, b. lagom ändring i lagen (1974:990) om den skaltemässiga behand lingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan förelagsform, m. m., 2. beträffande aktiekapitalets storiek avslå motionen1976/77:651, 3. beträffande röstvärdet för aktier avslå motionen 1976/77:1049. Reservationhade avgivits beträffande föriängning av övergångstiden för äldre aktiebolag avherr i , i samt herrar iGamleby, , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under atlriksdagen skulle med bifall lill motionen 1976/77:1538 avslå propositionen 1976/77:109. HenANDERSSON i Södenälje (s): Frågan om aktiekapitalets storiek har behandlats av ettflertal gånger . Genom att regeringen beslutatavlämna propositionen 1976/77:109 har det blivit nödvändigt med ytterligare enriksdagsbehandling i detta ärende. Imaj månad 1973 beslutade atl minimibeloppet för aktiekapitalet skullehöjas från . Beslutet omfattade de aktiebolag som skullekomma alt bildas efter . proposition som låg till grund för beslutet framhöll föredragandestatsrådet bl. a. följande: "Föregen del vill jag först framhålla alt den som driver ett företag måste ha ettansvar för de åtaganden som görs i rörelsen. Anställs arbetstagare iförelaget, måste företagaren kunna lämna garantier för att företaget ärnågorlunda stabilt så alt arbetstagarens sysselsättning inte äventyras.Företagels borgenärer har också berättigade anspråk på att förelagen kanfullgöra sina åtaganden. Bland borgenärerna intar del allmänna en framträdandeplats. Statens och kommunernas skatteanspråk II protokoll1976/77:133-134 Nr 134 skiljer sig från Övriga borgenärers fordringar bl. a. därigenom attstat och den kommuninte kan trygga sitt skalteanspråk genom att uppställa krav Pborgen eller annan säkerhet. Del är av dessa skäl angeläget alt ak- .-------------- liebolagsliflningenutformas så alt bolagen har tillräckligt ekonomiskt Aktiekapitalets underiagför sin verksamhet." storlek Det har vidare från vår sida hävdals i debatten att de som slår bakom ett bolag och skall svaraför rörelsen skall kunna uppfylla sina förpliktelser gentemot anställda, detallmänna och andra borgenärer, varför deras kapitalinsats i bolaget måste varabetydande. Avde remissvar som redovisades i den aktuella propositionen 1973 vill jag häråterge vad TCO framhöll. Dess svar speglar på ett utomordentligt bra sätt dendebatt som pågått och fortfarande pågår inom de fackligaorganisationerna: "TCOanser alt den nuvarande låga gränsen i fråga om aktiekapitalets storlek harmöjliggjort tillkomsten av inte önskvärda bolagsbildningar. Vid de konkursersom i många fall har blivit följden har arbetslagarna mist sina arbeten medåtföljande svårigheter att få nya anställningar. Många av dessa bolag skullealdrig ha kommit lill stånd om det minsta tillåtna aktiekapitalet hade bestämlstill ett högre belopp." Motiveringenför beslut var också alt hade ett osedvanligtstort antal aktiebolag nybildats . bildades inte mindre än nära20 000 nya bolag. Och atl många av dessa bolag var s. k. skrivbordsbolag råderdet ingen tvekan om. Närman nu efteråt ser tillbaka på beslut all höjaaktiekapitalets minimibelopp till . för nybildade bolag inser man alldet var etl väl avvägt beslut som då fattade. Den statistik som finnsupptagen i den proposition som vi behandlar visar också all antaletnybildade bolag radikalt har minskal och att lagstiftningen från 1973därigenom har haft effekt. Vadhar då sagt om de äldre bolagen? Jo, i december månad 1973beslöt att de bolag som fanns bildade före skulle på sig atl öka sitt aktiekapital till . Dessa bolag hade alltsååren 1974, 1975, 1976, 1977 och har även hela 1978 på sig all höjaaktiekapitalet lill . I del belänkande somlagutskottet skrev finns det några rader som är lika aktuella som de var då. skrev: "Enligt utskottets mening är detangeläget att den nuvarande otillfredsställande ordningen med två typer avaktiebolag - såvitt avser reglerna om aktiekapitalets minimibelopp - intebestår längre än vad som är oundgängligen nödvändigt." Lagutskottetframhöll också all övergångstiden syntes vara väl avvägd. harman hela liden från de borgerliga partiernas sida fört en debatt om atlvi här i landet borde införa en ny bolagsform med etl begränsatpersonligt ansvar. Man framförde del motionsvägen 142 både 1973 och 1974. Ar 1974 blev det majoritet här i för all tillsälta en utredning ominförande av en särskild bolagsform. Den utredningen fick namnet 1974 årsbolagskommitlé. Närman nu sätter sig ner och läser alla propositioner, ulskottsbetän-kanden ochprotokoll fram och ser på frågan om vi i del härlandet verkligen behöver en ny bolagsform, är det framför allt fem punkter mankan dela upp frågeställningen i. 1. insatskapitalets storlek, 2. anpassningen lill EG och , 3. formalitetskraven, 4. minoritetsskyddet och 5. skattefrågorna. Närman gör en sådan här genomgång av propositioner och ulskotts-betänkanden har ivarje fall jag för min del svan atl finna några tillräckliga argument för atlhär i landet införa en särskild bolagsform av typen GmbH osv., som framhållitsi de olika motionerna . Jaghar velat säga detta som bakgrund när vi nu har att behandla dagensproposition, som innehåller förslag om att de bolag som fanns bildade den 6juni 1973 skall få på sig innan de behöver räkna upp sittaktiekapital lill . Vad är det då för motivsom finns i den nu aktuella propositionen? Jo,för del första talar man om atl bolagskommitlé har fåll två nya ledamöteroch alt de ledamöterna inte har hunnit sälla sig in i alla de här frågorna omdel behövs en rry bolagsform i landet eller inte, varför det är nödvändigt attutredningskommiltén får på sig. Närman granskar del argumentet får man en känsla av atl det är fältherrensschackdrag atl sätta dit två nya ledamöter i den aktuella utredningen.Därigenom får man ett motiv för att kunna förlänga , somgynnar bolagen men inte de anställda och inte de fackliga organisationerna. Mankan också fråga sig: Var del nödvändigt alt tillsätta två nya ledamöter i denhär utredningskommiltén? Jag tillåter mig all ha en avvikande mening på denpunkten, eftersom utredningskommiltén hade kommit myckel långt i sitt arbete islutet av och del fanns en representant för de borgerliga redantidigare i denna kommitté. Jag utgår från att den ledamoten underutredningsarbetets gång haft goda kontakter med sina partigrupper. Del borde havarit möjligt även för de nya ledamöterna alt på läsain den färdigskrivna promemorian och kunna ta ställning i detta ärende ulanall man skulle behöva försena etl ställningstagande . Fördel andra talar man i den nu aktuella propositionen om all det finns skallefrågorsom ännu inte är klara, och man hänvisar till den nu arbetandeförelagsskalteberedningen. Den beräknas vara klar . Men vad ärdel för filosofi som ligger bakom? Man vill alltså invänta alla länkbarautredningar innan man från de borgerliga partiernas sida är beredd atl taställning i denna fråga. Idet samhälle där vi lever, med en mycket snabb samhällsutveckling, måste mannågon gång bestämma sig och ta ställning i de olika sakfrågorna, och det äromöjligt att invänta alla tänkbara utredningar. Man måste vara övertygad om atlnär förelagsskalteberedningen har kommit med sitt belänkande och man harmöjlighet alt ta ställning till de förslagen, kommer det också nya problem,nya frågor, på skattelagstiftningens område som behöver utredas. Är det dåmeningen alt man skall invänta nya utredningar innan man är beredd att laställning i denna fråga om aktiekapitalets storiek? har också undersåväl 1974 som 1976 beslutat i skallefrågor som berör de här bolagen, och manborde , även från denna synpunkt, varit beredd alt la ställning. Dettaförslag som föreläggs , alt de äldre bolagen skall få på sig, vad innebär del? Jo, att del här låga aktiekapitalet på 5 000kr. kommer atl beslå för ett mycket stort antal bolag . är inte mer än en månadslön för stora grupper av anställda. Denandra frågan man har anledning alt ställa är: Är . ett så avskräckandebelopp atl del är för högt som minimibelopp för dessa bolag? Nej, knappast,50,. representerar samma värde som ungefär två begagnadepersonbilar. Man kan inte påstå att del är ett för högt insatskapital i ettbolag som har ansvaret för många anställda och deras sysselsättning ochframtid. Med den ekonomiska politik som vi upplever, med en mycketkraftig infialion, kan man fråga sig: Vad kommer . alt vara värda omnågra år när övergångstiden förlängs? Jaghar också inför detta ärende haft kontakt med föralt få fram uppgifter om hur de upplever alla de konkurser som inträffar blandde mindre bolagen. Om man tittar på de siffror som Rättsskydd ABhar, visar del sig att under har ett relativt stortantal bolag gått i konkurs. Del är förvånansvärt många som uppstår i ny skepnadoch fortsätter sin verksamhet. De anställda har råkat illa ut, endel har fåll ut sina löner tack vare de statliga bestämmelserna om lönegaranti,men bolagen har inte betalt ut några löner. Dessaproblem kan man naturligtvis inte helt lösa enbart genom alt höjaminimibeloppet för aktiekapitalet i bolagen, men det är en åtgärd som är ägnadalt komma till rätta med de konkurser som sker i en lång rad bolag. Närman då lar del av den svaga motivering som finns i den nu aktuellapropositionen och den erfarenhet som finns samlad inom de fackligaorganisationerna, i osv., frågar man sig: Varförlånar sig lill denna politik? Man måste konstatera allfolkpartiet helt tycks ha svikit löntagarna. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen. Hen (): Frågan om aktiekapitalets storlek har, som nyssanförde, varit föremål för upprepade överläggningar här i under desenare åren, och även jag skall bidra litet till historieskrivningen. Detmajoritetsbeslut som fattades om . som ett aktiebolagsminimikapital föregicks av överläggningar, vari de borgerliga partiernaframförde förslag om . som ett minimibelopp. Man kan alltså säga atlvi alla var ense om att en höjning av minimibeloppet skulle ske, frågan varbara hur stor denna höjning skulle vara. Eflerbeslutet framkom det nya förslag om införandet här i landet av en nysärskild företagsform. Ar 1974 företog lagutskottet en resa lill , därman tog del av det nya förslag som då hade genomförts om s. k. anpartselskab,och detta besök resulterade i att utskottet enhälligt föreslog atl man skullebe regeringen överväga möjligheterna att även i vårt land införa en sådansärskild företagsform lämpad för de mindre företagen. En kommitté för atlutreda delta kom lill stånd och har arbetat . Ar1975 ersattes aktiebolagslag med en ny, och även i denna nya laginfördes minimibeloppen i enlighet med beslut. Även förekomdet reservationer till förmån för ett minimibelopp av . Jagär alltså angelägen att understryka att det inte har rått några delade meningarom behovet av en höjning av minimikapitalet. Det är därför onödigt alt som denvärderade vice ordföranden i utskottet har gjort framställa del så, alt man fårintrycket att vi skulle ha gått emot tanken på en höjning av beloppet.Jag erinrar mig atl jag själv i debatten också har framhållit alt om detinfördes en särskild förelagsform som var mera lämpad för de mindre förelagen,så skulle del kunna bli aktuellt all höja beloppet om .