prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — ökadeexportvärdet på nytt något men inte mer än atl den volymmässigaexportutvecklingen fortsatt måsle betraktas som svag. På den inhemska marknadenhar efterfrågan utvecklats svagt, som importen fortsatt atttränga tillbaka den svenska industrins marknadsandel. Något förenklat kan mansäga alt svensk tekoindustri utsatts för tryck frän två håll, nämligen delsfrån marknadssidan genom en stagnerande efterfrågan, dels frän kostnadssidangenom en försämring i det relativa kostnadsläget som i hög grad har medverkatlill atl minska utrymmet för svensktillverkade produkter såväl inom som utomlandet. Regeringensbedömning baseras på framför allt fyra förhållanden inom branschen. Fördet första har lönsamheten försämrats markant för fiertalet lekoförelag.Kraftiga neddragningar i produktion och sysselsättning är under genomförandeeller planering i många förelag. Det kan inle uteslutas atl inskränkningarna irådande läge kan komma atl beröra också produktion som långsiktigt skulle hautsikter lill konkurrenskraft. Fördel andra har den pressade lönsamhetsutvecklingen under lång lid givetvis lettlill en för många förelag försämrad finansiell struktur. Upplåning avkortfristigt kapital till relativt höga räntekostnader har kommit alt utgöraen växande andel av den totala upplåningen. De ökade ränte- och amorteringskravsom härigenom vuxit fram har ytterligare försämrat möjligheterna förtekoföretagen all möta framliden. Fördet tredje är konsekvenserna för sysselsättningen mycket oroande. Under tioårsperioden1965-1975 minskade sysselsättningen inom tekoindustrin med i genomsnitt 5 96per är. Omkring 5 500sysselsättningstillfällen, motsvarande 10 96 av branschens sysselsatta,försvann. Enligt de bedömningar som vi nu har gjort finns det anledning befaraatt nedgången kan bli 10 96 även . Det betyder all 5 000-7 000 personeranslällda vid tekoförelag kan komma atl förlora sina arbeten ominte åtgärder sätts in. Fördet fjärde måste denna negativa sysselsättningsutveckling sättas i relationlill utvecklingen inom andra delar av samhällsekonomin. Möjligheterna förandra sektorer atl på kort sikt suga upp arbetskraft från lillbakagåendebranscher är väsentligt sämre än t. ex. i början av 1970-lalet. För vissaregioner och orler är detta förhållande särskill markant. I , somtidigare äberopals här i debatten, har under 1970-talel antaletanslällda i tekoindustrin minskat från omkring 16 000 till ungefär 10 000.Såvitt nu kan bedömas kan nedgången komma alt fortsätta i avsevärt högre taktunder , som möjligheterna atl på kort sikt skapaalternativ sysselsättning inom andra näringar i kommunen inte är lika goda somi början av 1970-talel. Ävenandra förhållanden har spelat in vid regeringens bedömning av branschenssituation. Tekoindustrin svarade för i del närmaste hälften avalla varsel som berörde kvinnor inom industrin. Härtill kan läggas denogynnsamma åldersfördelningen inom branschen med omkring en tredjedel avarbetsstyrkan . Den regionala koncentrationen är vidarebetydande. Mer än en tredjedel av antalet sysselsatta arbetar i företag inomÄlvsborgs län. Delär mol denna bakgrund man skall se regeringens beslut atl föreslå detålgärdspaket för lekobranschen som kammaren nu har att behandla och som slutarpå ell sammanlagt stödbelopp av 440 milj. kr. Som jag nämnde lidigare är deltaen satsning av en helt annan storleksordning än vad den förra regeringennågonsin samlade sig till. De extraordinära åtgärderna, som ingår i deltaåtgärdspaket och som alltså saknar motsvarighet i de lidigare insaltaåtgärderna för tekoindustrin, innebär en total satsning på 330 milj. kr. -varav 150 milj. kr. i lånegarantier - och beslår av ett industripolitiskl ochett sysselsättnings-politiskt element. Åtgärderna är tidsbegränsade. Detindustripolitiska elementet syflar delvis till atl stärka den del av branschensom är långsiktigt livskraftig. Det sysselsäitningspolitiska elementet -sysselsättningsbidraget lill äldre arbetskraft - syflar till atl åstadkomma enlugnare ned-gångstakl i sysselsäliningen i branschen. Stödpaketethar således utformats så att stödet kan utgå för att stärka sysselsättningeninom ell stort antal förelag. Å andra sidan får inle stödåtgärder utformas såatl en orationell branschstruktur bevaras genom att olönsamma företag kanfortsätta sin verksamhel med statligt stöd. Därför ingår i paketet särskildaåtgärder som sätts in för de i ell längre perspektiv livskraftiga förelagen.Genom en sådan balanserad och avvägd insats bör en fortsalt strukturomvandlinginom branschen underlättas, vilket enligl min mening är nödvändigt aveffektivitetsskäl. Utvecklingeninom branschen som gått sedan regeringen lade fram sinproposition ger anledning till fortsatt oro. Enligt deuppgifter om varsel som föreligger för månaderna berördes 1 510anställda inom tekoindustrin. Av dessa avsåg ungefär hälften nedläggningar ochresten andra driftinskränkningar. Dessa uppgifter innebär alt den högavarselnivån har fortsatt även innevarande år. Delfinns med andra ord tecken som tyder på alt branschens läge är fortsatt svagtoch eventuellt kan ha ytterligare försämrats . Jag hardärför sett till atl den arbetsgrupp för tekoindustrin som inomregeringskansliet arbetade fram underlaget för de äigärdsförslag har att ta ställning till fortsätter sill arbete med lekoproblemen och gördetta i nära kontakt och samförstånd med fackföreningsrörelsen. Arbetsgruppensförsta uppgift blir därvid atl analysera utvecklingen inom branschen som dentett sig och så som den ler sig för den närmasteframliden. Jagvill i sammanhanget erinra om det branschråd för lekoindustrin som aviserats ipropositionen. bör få som sin huvudsakliga uppgift atl följautvecklingen inom branschen och därvid lägga särskilt stor vikt vidutvecklingen i etl längre perspektiv. Jag räknar med att rådet skall kunna hasitt första sammanträde . Rådet bör kunna vara etteffektivt forum för samråd mellan statsmakterna, branschorganisationerna ochfackföreningsrörelsen. Prissättningen inom textilhandeln har tagits upp i ett par motioner Nr 138 som kammaren nu går alt behandla. De har avstyrkts av ett enhälligt n rlaeen den utskott under hänvisning lill atl regeringen genomhandelsministern upp- 75 mai 1977 dragitåt statens pris- och kartellnämnd atl undersöka prissättningens effekter förden svenska tekoindustrin. Åtgärder Jör textil- Innanresultatet av denna analys föreligger är det inte möjligt atl ange och konjektions- i vilken utsträckning s. k. procenlpåslag i handeln medverkatlill de ökade industrierna avsättningssvårigheterna försvensk konfektion. befaraalt sä har varit fallet i viss utsträckning och alt del därför är Om sysselsättningen angeläget all problemet nu uppmärksammas. Prissättningenbör själv- vid fallet vara kosinadsanpassad. Jagvill lill sist också erinra om att den vikliga frågan om vilka följderlekobranschens utveckling har fått på vår försörjningsberedskap nu utreds inomhandelsdepartementet. Enligl vad jag inhämtat räknar man med atlutredningsresultatet kan föreligga . Därefter får så snart som möjligten bedömning av denna fråga ske. En sådan bedömning har fått ökad aktualitetgenom de senasle årens negativa ulveckling inom lekobranschen. När man sedanlyssnar lill debatten här gör man den intressanta iakttagelsen - och denkan man också knyta lill reservationerna - alt oppositionen nu intagit en nyoch jag skulle vilja säga nyktrare attityd till företagsformerna i branschen.Del är en omständighet somjag hälsar med tillfredsställelse. Debatten både ikammaren och utanför delta hus under den här vintern och våren har annarskunnat ge uppfattningen all den enda väg att lösa branschens problem som oppositionenvelat anvisa har varit etl statligt överlagande av lekoföretagen. Man skall däha klart för sig atl vi här har all la ställning till situationen för enbransch där de stora förelagen svarar för en relativt begränsad andel avproduktionen. Låt mig säga atl av den totala produktionen sker istörre förelag, medan resten i allmänhet sker i myckel små förelag. Del finns 800-1000 små förelag som spelar en myckel stor roll för branschens struktur, och deföretagen har sin speciella betydelse frän regionalpolitisk synpunkt. Jag vill såövergå lill alt besvara den fråga angående sysselsättningen vid somställts lill mig av . har frågat vilka åtgärderjag är beredd alt vidla med anledning av alt Algotsledningen inle är beredd atlgarantera någon sysselsättning efler . Påmill initiativ har ordföranden i den arbetsgrupp inom somföljer och analyserar utvecklingen inom tekoindustrin fått i uppdrag attsärskilt uppmärksamma utvecklingen inom Algolskoncer-nen. Avsikten med della äratl dels ha en hög beredskap, dels få en naturlig koppling till de branschmässigaövervägandena. Jag vill betona att del är för tidigt alt sägaom eller vilka åtgärder som kan komma all erfordras när det gäller . () kortgenmäle: Jag ber att få lacka industriministern för svaret. Men tyvärr ärinnehållet av den beskaffenheten att del inle ger någon anledning att tro allregeringen kommer att göra aktiva insatser för all möta de problem som ju finnsinom tekobranschen. Tidigareunder debatten har och på ett utförligt och utmärktsätt redovisat den socialdemokratiska bedömningen av vad som bör göras för attlångsiktigt möta svårigheterna för företag, orler och regioner. Minfråga kom lill med anledning av meddelandet i pressen atl Al-golsledningenansett förelagets situation så svår alt man inte längre var beredd attgarantera någon sysselsättning efter 1977. Del är inle länge sedan vi iriksdagen behandlade frågan om stödåtgärder för och . Dålämnades beskedel att det stödet skulle säkerställa sysselsättningen i varjefall . Del var ju i sig en kortvarig effekt men kunde ialla fall bedömas som något positivare än det besked som Algotsledningen sedangått ut med. Omdet beskedet är helt korrekt har varit svårt atl få bekräftat. Men farhågornaför framliden hos de anslällda i de tre orter som främst berörs av AlgotsNord-elableringen har ytterligare ökat. Vi skall vara medvetna om all dennalokalisering ännu inle är . eftersträvademan alt komma upp i 1 000 nya arbetstillfällen, men den effekten avlokaliseringen kommer man aldrig alt uppnå. I stället är man på väg atl skäraned en del av verksamheten i de tre orterna i . Del är då i förstahand som drabbas av en minskning av antalet arbetstillfällen. Idet sammanhanget vill jag påminna industriministern om den stora namninsamlingsom facket lokall och de anslällda spontant gjorde och som vi har överlämnatlill industriministern. Vi krävde där kraftiga åtgärder för att säkerställasysselsättningen. Dessvärre är bara alt notera att det svar jag nu har fått från industriministernär vagare utformat än det besked som tidigare lämnades. Den sista meningen ärt. o. m. så vagt formulerad alt man kan ifräga.sätta om regeringen över huvudtaget tänker göra någonting. Industriministern säger nämligen att han villbetona "att det är för tidigt att säga om eller vilka åtgärder ".Jag förutsätter att det finns intresse från industriministerns ochregeringens sida au följa den problematik som etablering iVästerbotten har fört med sig och alt ordet "om" definitivt kanstrykas ur formuleringen. Vad som behövs är åtgärder som anpassas till delfakliska behovei av all säkersiälla sysselsättningen på de orter .som ärnärmast berörda av etablering i . Det måsle vararikligl all fullfölja den grundsyn som en gång präglade beslutet om dennaetablering, nämligen att sysselsättningsstrukturen i behöverförbättras. Medutgångspunkt i denna grundsyn skulle jag vilja ställa en följdfråga tillindustriministern: regeringen och kanske främst industriministern Åtgärderför t ex til-och konjektions-industrierna beredd att ta underövervägande etl överförande i statlig ägo av om erbjudande häromges? FruHANSSON (s) kort genmäle: Jag hoppas atl jag förstod räll. Jag fattade alt deförhandlingar lalade om gällde de kvarvarande bomullsspinneriernaoch all della skulle vara klart . Då är jag till freds med delsvaret. Jagställde faktiskt ytteriigare en fråga till , och den gälldestruktursiödel. Ulskolieis majorilet har på den punkten gått myckel långt, menom man menar alt strukturstödet inte skall ges till den del av förelagetstillverkning som är förlagd utomlands, då anser jag all man bör kunna säga detrent ut. Därför vill jag fråga statsrådet om del också är hans syn påden här frågan. Är del för all hålla en dörr öppen för alt ändå kunna ge sådantstöd som man har den här skrivningen i utskotlsbelänkandet? Sedansäger industriministern att vi nu har en nyktrare attityd lillägarförhållandena inom tekobranschen. Jag tycker atl den alllid har varitnykter. Vi har ansett och anser fortfarande att ell statligt ägarengagemang äretl instrument som vi måste la lill vara och som vi inte vill fränhända oss,men som de borgerliga av ideologisk rädsla för staten inte vill gå med på att använda.Därför ställer jag också lill den fråga som jag ställt till bådeherr och i men inte fått något svar på: Kan ni lovaau ni kan lösa de här problemen från försörjningspoliliska, regionalpolitiskaoch sysselsäitningspolitiska synpunkter utan ett statligt ägarengagemang? Kanni lova del behöver man inle diskutera all staten skall gå in och ta över vissadelar av den här branschen, som av olika skäl inte kan klara sig själva fastänvi - om inte annat av försörjningspolitiska skäl - måste ha kvar industrin. FruHÖRNLUND (s) kort genmäle: När del gäller ägarförhållandena påpekade jag redan då vi hade debattenom och att del har kommit in litet katter bland hermelinernai . hade vid del tillfället en interpellation, därhan anförde att han inle ivar främmande för kooperativt eller statligt ägande föratl vi skulle kunna klara den här branschen. Om vi tittar på s. 6 inäringsutskottets betankande framgår del all i m. fl. ien motion säger: Etl statligt övertagande helt eller delvis bör emellertidkunna accepteras om viktiga samhällsintressen inte kan tillgodoses på annatsätt. Motionärerna är alltså inte främmande för ell statligt ägande. Sedansade industriministern alt del här är en mycket stor salsning. Den är på 440milj. kr., och det är en slörre satsning än den gamla regeringen någonsingjort, sade han. Men, ,'jag vet atl det har pumpals in åtskilligahundratal miljoner i lekobranschen genom olika åtgärder alltsedan 1970-lalelsbörjan. Vi har trots delta haft en fortsatt nedgång, och själv att nedgången även med det stöd som ges nu kommer att fortsäita. Sedantycker jag inle all man skall glömma en annan viktig del i detta, nämligen delregionalpoliliska stöd som har gått till Boråsregionen ända i formav lokaliseringslän och ianspråktagande av in-vesleringsfondsmedel förnyetableringar. Vi har tack vare della fåll en viss differentiering genometableringen av LM, Monsun-Tison, KF:s plastfabrik i , m. fl.Det senaste tillskottet var när Volvos bussfabrik kom, men tyvärr räcker intedetta - på grund av den mycket stora nedgång inom tekoindustrin som vi haftunder 1970-lalet. Vi väntar oss också en ytteriigare nedgång. Vihar inle fåll några nya företag sedan den nya regeringen trädde till, men jaganser atl vi behöver inte bara lokaliseringslån utan även bidrag för atl fånylokalisering lill stånd. Det skulle vara värdefullt om industriministern härville deklarera atl han vill sätta in sädana särskilda åtgärder iBoräsregionen. Till vill jag säga atl han måste leva i en ganskaorealistisk föreställning om hur relationen mellan staten och utvecklas.Det finns ett avtal mellan staten och beträffande AlgotsNord-elableringarna, och det avtalet gäller alltjämt. har dessutombekräftat detta. Vadsom därutöver har kommit till vår kännedom är de uttalanden som , och de har föranlett dels direkta kontakter med Algotsledningen,dels och framför allt uppdraget lill den speciella arbetsgrupp som jaghänvisade lill i milt svar. Så länge inle nya fakta föranleder andradispositioner gäller självfallet avtalet. Vad här säger är urdenna synpunkt oansvarigt och häpnadsväckande. Ingår man ell avtal med enpartner, skall det avtalet självfallet gälla till dess alt andraförutsättningar föreligger. Viskall nu med skyndsamhet analysera vad som händer i branschen. Sedan är viberedda atl gripa oss an frågan och vidla de åtgärder som kan anseserforderliga. Medanledning av att talar om att man aldrig kommer all nå denlokaliseringseffeki som var planerad för Algols Nord- och Eiserelableringarna inorr vill jag påminna om atl del ju är en effekt av den extremt lösa ochvårdslösa planering som den gamla regeringen gjorde sig skyldig till när detgäller dessa elableringar. Det står utom någol som helst tvivel atl man haragerat på alltför lösa grunder. Påherr fråga om jag är beredd att överväga ett övertagande av Algotsvill jag säga all detta liksom det statliga engagemanget i textilindustrinöver huvud tagel inle hör lill della ärende. Del kan även vara ett svar tillbåde och . Ett övertagande är en åtgärd som man fårgripa lill, om del är nödvändigt för all säkra sysselsättningen i särskildafall. Jag har i samband med diskussioner Nr 138 om denna bransch lika väl som när del gäller andra branscherssituation Onsdagenden ' " j" '"' "" förutfattade meningar iägarfrågan. 25 mai 1977 '"'bunden av några dogmer när det gäller synen på statligt och privat ägande.Man får inrätta de statliga engagemangen och åtgärderna efter Åtgärder för textil- omständigheterna. och konfektions- Menall, som hävdats från socialdemokratiskt håll i debatten, etl statligt industrierna övertagandeskall lösa problemen, är alt bortse från var de grundläggande problemeni branschen finns. Det är vår ofördelaktiga kosinadssitualion Om sysselsättningen och den förödande konkurrens som möter svenska företag, somär del vid avgörande för branschens aktuella situation, och deproblemen löser man inte med ettförstatligande. Jagtycker att oppositionens talesmän måste klara ut dessa begrepp. Är man pä dethållet beredd att föreslå ett förstatligande av de 1 000 svenska tekoföretagen?Är del inte bättre att med konstruktiva åtgärder försöka lösa branschensproblem? Jag skönjer i reservationens formuleringar en klar reträtt och enlillnyklring bland socialdemokratins företrädare, och del vore kanske också påsin plats atl delta bekräftades i debatten här . frågade om jag kunde bekräfta alt del var somförhandlingarna om del grundtextila stödet skulle vara klara. Vad jag sade imilt inledningsanförande var all jag räknade med alt månad skall ha slutfört de undersökningar som ligger till grund föröverväganden om försörjningsberedskapen på della område. Förhandlingarna om detgrundtextila siödet pågår f n. Jag kan för dagen inle säga när de kommer altvara avslutade, men jag kan försäkra all det inte kommer alt dröjaspeciellt länge förrän man löst frågan. Förhandlingarna bedrivs just nu i handelsdepartementetsregi. Närdet sedan gäller strukturstödet och utlandsetableringarna har jag självfalletmin grundinställning klar. Man får se till alt siödet inle missbrukas iförbindelse med utlandsetableringarna. Det är industriverkets uppdrag, och herrWirtén var tidigare inne på denna fråga. Det finns anledning alt understrykaalt industriverket skall sköta denna bevakning. Jag förutsätter också altfacket, som har full insyn i dispositionen av strukturstödet, hjälper till medden uppgiften. Tillsist vill jag lill säga atl när del gäller de regionalpolitiskaåtgärderna i har vi vid flertalet tillfällen haft anledning alt förkommunen och facket i tala om alt vi är beredda att stödja etableringenav nya förelag i och aktivt verka för alt kompensera för detbortfall av sysselsättning som tekoindustrins situation kan komma alt medföra. HenBRÄNNSTRÖM (s) kort genmäle: Del ärintressant alt höra att industriministern hävdar all avtalet alltjämtgäller. Det är värdefullt att få detta bekräftat därför 90 atl samma bedömning skulle ha kunnat gälla när den borgeriiga rege- ringen tog över. Manskulle då ha kunnat hävda att det avtal som fanns mellan den socialdemokratiskaregeringen och alltjämt skulle ha gällt och utgjort ett hinder för deförhandlingar som ledde till den uppgörelse som medger enminskning av antalet arbetstillfällen inom . Det avtal som kommittill stånd med den borgerliga regeringens medverkan har alltså bidragit tillalt utvecklingen i är på väg mot en minskad sysselsättning. Mankan då fråga sig hur länge det avtalet kommer att gälla med parter som har denhär grundsynen. Jag är inte säker på alt avtalet har så stort värde med deninställning som både företaget och faktiskt också ibland den borgerligaregeringen ger uttryck för. Jagtolkade industriministerns uppfattning ungefär så här: För alt tryggasysselsättningen kan statligt övertagande komma i fråga. Vad är det vidiskuterar och tvistar om? Visst gäller det regionala sysselsättningsfrågor ien bransch som brottas med svårigheter. Det är dock sysselsättningen som vialla slåss för. Om det är så enkelt skulle vi mycket snabbi kunna komma framtill etl samförstånd. Vi har ju hävdat alt etl starkare statligt engagemangpositivt skulle kunna påverka sysselsättningen i den här branschen. HerrÅslings yttranden ger vid handen att den bedömningen är riklig. Lål oss dåarbeta utifrån den målsättningen. () kortgenmäle: Först vill jag säga att del var verkligt intressant alt höraindustriministern deklarera atl han inle har någon dogmatisk inställning iägarfrågan - men delta uttalande stämmer ganska illa med herrar iSkara och mer kategoriska inställning i den här frågan. Delär naturligtvis bra all industriministern vill medverka till alt vi skall kunnafå ytteriigare lokaliseringar till , men jag skulle vilja veta litet merkonkret vilka planer man har för delta. Vackra ord är visserligen i och för sigbra, men man kan inle leva bara på dem, ulan del behövs också handling ochkonkreta åtgärder för alt regionen skall kunna överleva. Det kanske är det vihar saknat . Nufinns del faktiskt en konkret fråga som industriministern mycket väl skullekunna svara pä här. i har krävt all inte bara lånutan även bidrag skall kunna utgå lill lokaliseringen av förelag. Närekonomiministern var i sade han atl han tyckte atl alldeles speciellaåtgärder borde sällas in i . När industriministern var i Boråsdeklarerade också han all han ansåg atl del behövdes åtgärder men att han ickekunde länka sig några bidrag. Därför skulle del vara klargörande all få etlsvar här, eftersom del inte är lätt att veta vilken av herrarna man skall litapå. Men bollen ligger onekligen hos industriministern i delta fall. Nr 138 () kort genmäle: Onsdagenden '' talman! Jag noterar också med tillfredsställelsealt indusirimi- 25 mai 1977 nisternkan se ett statligt ägarengagemang som etl medel som man kan --------------- la tillför all irygga sysselsäliningen jusl beroende på de omsiändigheler Åtgärder Jör textil- somföreligger. och konjektions- Industriministernpåslår all han tydligt ser all vi i vår motion och industrierna ireservationen 1 vid näringsutskottets belänkande nr 41 på någol sätt skulle vara på reträtt närdet gäller statligt ägarengagemang. Om sysselsättningen jagverkligen dementera. Vi har i motionen visat på att etl ökat statligt vid ägarengagemang är en väg som kan tillgripas, och den tanken har vi också tagit upp ireservationen. Jag kan därför inte anse all vi på något säll skulle befinna oss påreträtt i fråga om det statliga ägarengagemanget. Sedan frågade vi är beredda att gå ut och socialisera Det ärsjälvklart alt om man kan lösa problemen i företagen på annat sättbehöver man inle låta staten överta företagen. Vidare säger man skall vidta konstruktiva åtgärder. Tala då om vilkakonstruktiva åtgärder det är som tänker Det är klart alt omproblemen inte kan lösas på annat sätt och med del ansvar som man har urberedskapspolitiska, regionalpoliliska och sysselsäitningspolitiskasynpunkter, måste vi vara beredda alt använda de medel som jag haranvisat tidigare, nämligen statligt ägarengagemang. Slulligen vill jag gärnata upp frågan om strukturstödet. så, alt hananser alt strukturstöd inle skall ges lill den del av förelagens tillverkningsom är förlagd utanför landet men atl han