prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — Det finns klarariktlinjer för vad vi menar med en utredning både i reservationen och i deremissyttranden som fanns lill propositionen. Anserherr i det vara till fyllest från redovisnings-synpunkt atlsom t. ex. de stora oljebolagen genom bokföringstekniska transaktioner avantytt slag ge en annan bild av en koncerndels ekonomiska resultat än vad denfaktiska affärsverksamheten inom vederbörande dotterförelag i gettupphov till? i (c) kort genmäle: Vad beträffar arbetet i departementet så fortgår det. Jag har självhaft kontakt med dem som arbetar med den här frågan - det är samma personer nusom under den förra regeringens tid. Jagvill betona att det är myckel mer som förenar oss än som splittrar oss i dethär fallet. Läser man utskollsbelänkandena och finner man atldel råder stor enighet. Den oenighet som man från socialdemokratiskt håll harlyckats få fram gäller mera detaljer, eller är kanske beroende på atl manmisstror den nya regeringens intresse för den här frågan. Allaär ense om alt det är svårlösta problem. Om inle tror detkan han läsa proposition om bokföringslagen, där ungefär de orden. Del var därför som del inle kom någol förslag ,del var därför frågan behövde bearbetas. Deltaär som sagt svårlösta problem - bl. a. hur man i lagen skall ange kraven påavgränsning mellan olika kostnader. Hur fördelar man 1. ex. kostnader förforskning och utvecklingsarbete, PR, företagsledning osv.? Vilka uppgifter mest värdefulla informationen för facket i det här fallet? Det är manheller inle från något håll klar över. Vad beträffar forskning på området så ärdet - även om inle statsmakterna bedriver sådan forskning - en fråga somintresserar ekonomer av facket i hög grad. Vi får inte i hast driva fram enlagstiftning som kan leda Del skulle mera skada än gagna den här saken. Vibör därför - och det finns många fier anledningar - vänta och se vadarbetsgruppen inom kommer fram till. Vi bör vänta och sevilka erfarenheter medbeslämmandelagen och bokföringslagen kommer all ge pådel här området Och framför alll bör vi avvakta den praxis som kommer atlutbildas genom del vikliga arbete som bokföringsnämnden lägger ned på de .härfrågorna. Jag vill betona för att samlliga representanter ibokföringsnämnden motsatte sig lagstifining på området. Medhänsyn lill de problem som måsle utredas innan man kan införa någonlagstiftning eller på annat sätt lösa de här frågorna står vi fast vid attriksdagen liksom har anledning all avslå motionen. Sedanställde en fråga om de multinationella företagen. Jag villsäga atl vi från sida i programuttalanden och på annat säll harklargjort atl det måsle finnas regler som hindrar dessa förelag från att kommaundan beskattning i vårl land. ()kort genmäle: Del räcker inte med aldrig så välskrivna program där man i den här fråganprincipiellt kanske uttalar sig ungefär i den riktning som vi gjort frånsocialdemokratins sida. Om programmen inte fylls med innehåll och åtföljs avhandling är de inte myckel värda. i talar här om att det finns mer som förenar än som skiljeross åt. Låt mig bara undersiryka var skiljelinjerna går. iSundsvall menar - om jag har uppfattat honom riktigt, och det tror jag atl jaghar - alt man kan låta det här arbelel pågå utan att närmare precisera när manär beredd all verkligen sätta i gång med utredningen. Den utredningen skall setill att få fram underlag för ell redovisningssystem som eliminerar alla debrister exempelvis när det gäller de multinationella företagen som finns - om nu uppfattning därvidlag är representativ för denborgerliga regeringen, vilket man verkligen kan undra. Det finns närmast en/åt-gåmenlalilet hos utskottsmajoriteten, medan vi från socialdemokratiskt hållverkligen vill påskynda lösningen av den här frågan. Det är därför vi i vårreservation markerar ett intresse av att omgående få frågorna utredda. Olägenheternafinns - det bekräftade i , även om det kanske var litetförsynt. Det är alliså inte fråga om lagstiftning eller inte. iSundsvall vel, och det framgår klart av reservalionen, att vi inte krävernågon lagstifining. Det han säger är alltså en lek med ord. Är förhållandenaotillfredssiäliande vill vi omgående ha en ulredning som kan lägga fram förslagom hur vi skall komma till rätta med de missförhållanden som råder. 6 protokoll 1976/77:1]l-112 Bokföringsnämn-den, m. m. i (c) korl genmäle: Den föregående talaren sade atl utskottsmajoriteten hade enlåtgåmentalitet. Jag vet inte vad han grundar det på. Jag har sagt, och jag kanupprepa det en gång till, all arbelel fortgår. Den socialdemokratiska regeringensatt kvar åtskilliga månader efter del all hade skriviipropositionen om bokföringslagen - jag har inte räknat efter hur många månaderdel är, men jag utgår från att del rör sig om . Under den tidenhann man inte komma fram till något förslag, i varie fall inte någol som varklart all lägga fram för - vad jag vel. Jag tror all alla utomsocialdemokraterna i utskottet var överens om att det här lar sin tid.Det var väl därför som man från socialdemokratiskt håll var nöjd med atl fråganutreddes inom departementet , och man ansåg sig inte då behöva geregeringen till känna att det hela skulle skyndas på. Det som förvånar oss äratl man nu vill göra del. Samtidigttycker jag att reservalionen inle innehåller särskilt myckel. Den säger inteklart ut i vad mån man vill ha lagstiftning eller inle, den säger inle ut hurutredningen skall bedrivas och den ger inga riktlinjer för direktiv; det anförsbara all del bör ankomma på regeringen atl närmare bestämma formerna förutredningens bedrivande osv. - och där lycker jag att jag har stöd för vad jaglidigare har sagl, nämligen au del inle är så mycket som skiljer majoritetenoch reservanterna. Jag tror snarare att reservationen är ett ullryck för envilja hos de socialdemokratiska ledamöterna att markera sig i den här frågan,utan atl de i sak egentligen har annan mening än vi alla hade . Vi skall väl inle föriänga den här debatien mer. Kvar för oss står atlfrågan är under ulredning, alt lagstiftningen i fråga bara har gällt i någramånader, all vi har en bokföringsnämnd som har arbetat mindre än och atldet finns anledning att avvakia hur lagstiftningen kommer all tillämpas, hurbokföringsnämnden kommer alt arbeta och dessutom all avvakia del arbete somsker inom departementet Herrandre vice talmannen anmälde atl anhållit alt tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. iStockholm (s): Motionen 457 tar upp frågan om bokföringslagens anpassning lill kravenpå de anslälldas insyn och inflytande över de ekonomiska förhållandena iframförallt de större forelagen. Viträffade från löntagarorganisationernas sida ett avtal om ekonomiskakommittéer och arbetsiagarkonsulter. Avtalet ger de anställda möjlighet attvid förelag där företagsnämnd finns inrättad utse eko-nomikommilié samt internarbelstagarkonsult eller extern sådan. Kommittén eller konsulten har rätt tillekonomisk informalion i förelaget. Denna räll gäller utan inskränkningar ochinnebär mer konkret tillgång till bl. a. förelagels böcker och räkenskaper,ekonomiska rapporier, ana- lyser, korrespondens,inkomna order, avial och andra handlingar som är av belydelse för bedömningenav företagels ekonomiska ställning och utveckling. Gäller del koncern ellerföretag med flera ekonomikommii-téer har kommittéerna och eventuellarbelstagarkonsult samlliga räll till informalion som gäller såvälarbetsställets/företagets ekonomi som koncernen totalt. Dåkan man kanske undra: Varför behövs det då ytterligare regler i enbokföringslag eller på annal sätt? Ja, del är mot bakgrund av er-farenheiernaav arbelel i ekonomikommiltéerna och moi bakgrund av de erfarenheler somlönlagarkonsullerna gjort som motionen kommit till. Vi anser att deredovisningar som föreläggs våra representanter i ekonomikommittéerna, detmalerial och underlag som de får ta ställning till, inle utan omfattandebearbetningar ger den information som vi anser alt det finns anledning allkräva för att kunna göra en riklig bedömning av företagets ställning. socialdemokratiska reservalionen anförs också all del behöver tillsättas enutredning som gör det möjligt atl få fram regler om en särredovisning somdirekt kan lämna informalion om viktiga ekonomiska förhållanden. Utskottsmajoritelensnegativa hållning kan jag inte tolka på annal sätt än så all de borgeriigapartierna nu vidhåller den inställning man lidigare ådagalagt tillarbetarrörelsens strävan atl uppnå demokraliska förhållanden på företagen. Viminns behandlingen av medbeslämmandelagen, som talare från de borgerligaparlierna nu står här och skrävlar om. Det var lack vare er insats som denlagen gröptes ur när det gäller möjligheterna alt driva de anställdas mening iförelagen. Sedan fick vi uppleva hur ni i finansieringsfrågan ställde er vidsidan av löntagarnas bedömningar av hur det skulle gå till och undergrävdelagen även på den punkten. Vihar fått det s. k. klargörandet av medbestämmandelagens ställningkontra den associalionsrällsliga lagstiftningen. Det får direkt till följd attdel viktiga området företagsledningsfrågor undantas från möjligheten tillmedbestämmande för de anställda. Vi minns också er inställning när del gällderepresentationen i länsstyrelserna. Den var inle ägnad att lyfta framlöntagarinlressena! Regeringensuppträdande i den ekonomiska politiken har också totalt undergrävt och raseratplattformen för årets avtalsrörelse. Oviljan - jag kan inte beteckna det pånågol annal sätt - från de borgerliga partierna atl medverka lill all skapabättre möjligheter för del fackliga arbetet och ge större insyn i företagensekonomiska redovisning är ytterligare ett exempel på ert löntagarfientligaagerande. Det finns många exempel på atl regeringen nu för en klarl motlönlagarna riktad konfrontations-politik. Det är det som ligger bakom vårinställning att vi verkligen vill ha en utredning till stånd. 1utskottsmajoritelens skrivning i betänkandet heter del all den träffadeöverenskommelsen mellan SAF, LO och PTK om eko- Bokföringsnämn-den, m. m. Bokföringsnämn-den, m. m. nomikommittéer ocharbetsiagarkonsulter visar alt del är möjligt all nå samförståndslösningar. Ja,hur var det med det egentligen? väcktes denna fråga i förhandlingarmed . lyckades vi träffa en överenskommelse medarbetsgivarna beroende på atl lagstiftning hotade, och arbetsgivarsidanaccepterade då en uppgörelse med oss på den punkten. Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservalionen. HerrOLSSON i (c): Jag vill erinra om all det är lagutskottets betänkande beträffandebokföringsnämnden och två motioner i anslutning därtill som vi diskuterar ochinle de allmänna politiska frågorna från medbestämmande lill den ekonomiskapolitiken, länsstyrelsernas sammansättning osv. Jag har ingenting emot att haen diskussion om de frågorna - jag kan klarl deklarera positivainställning i inflyiandefrågorna nu liksom lidigare - men gäller del densocialdemokratiska reservalion som är fogad vid lagutskottets belänkande nr 19. Kvarslår, , att ingen i utskottet, inle heller socialdemokraterna,i likhet med Siverl som motionär har förordat en lagstiftning pådella område. Jag undrar därför om Siverl vill karakterisera ävensina partivänner som löntagarfientliga. När vi i utskottet har hänvisat lill vissasamförståndslösningar, bl. a. överenskommelsen 1975 om ekonomikommiiié ocharbelstagarkonsult, har vi givit ett exempel på hur man ulan lagstifining kanverka för ökat medinflyiande, ökad insyn. Med medbestämmandelagen har de möjligheternaökat avsevärt säger all ekonomikommiltéerna har fått denoch den erfarenheten av redovisningarna. Men vi får komma ihåg att vi ännu inlehar haft någol redovisningsår där den nya bokföringslagen har tillämpats ochbokföringsnämnden kunnal ge synpunkter eller där man inom ramen förmedbestämmandel kunnat påverka redovisningarna. Dessa frågor är nya från i år.All erfarenhel från riksdagsarbelel i övrigt talar för atl vi inle fattarnågol beslut i ulan nu liksom avslår om lagstifining belräffande diversifierad bokföring. iStockholm (s): i anser alt de socialdemokratiska ledamöterna iutskottet skulle ha en löniagarfientlig inställning bara för att dé'inle haryrkat bifall lill moiionen i den meningen all de har krävt lagstifining. Om såskulle vara fallet skulle även jag som yrkat bifall lill reservalionen varalöniagarfientlig, och det vore nog svårt t o. m. för i Sundsvallall påslå det. Moiionengår ju ut på elt krav på utredning, låt vara all del talas om en utredning somleder till lagstiftning. Självfallel anser jag det vara riktigt atl vi barabeslutar om en ulredning. Vad den leder lill får vi se när vi har materialetframme. Vad ni gör är hell enkelt all ni lar avstånd från tanken alllyfta fram denna utomordentligt viktiga fråga. Från löntagarhåll kan vi inteanse del vara någol annal än ett fullföljande av den löntagarfientliga politiksom jag har givit exempel på. Del finns gott om exempel atl peka på från denlid vi har haft den nya regeringen. Del är inte alls konstigt all jag i dellägel anser atl jag bör skärpa tonen när det gäller denna typ av frågor. Ekonomikommittéernaoch lönlagarkonsullerna har arbelal . De har haft möjligheter attstudera ulvecklingen under del här Jag kan försäkra all intenågon av dem som jag har träffat och som sysslat med detta material är nöjd medde redovisningsprinciper som ligger till grund för boksluten ute i företagen.Låt vara att man inte har granskat årsboksluten, men man titlar ju även på delöpande redovisningarna. Jaganser all delta är viktiga frågor, som man inle kan krypa undan. Man måsle härvisa vad man har för uppfattning. Bäst gör man det genom atl stödjautredningskravet. Bokföringsnämn-.den, m. m. i (c): Jag tänker inle fortsätta debatten med del ordval som Siverl Anderssoni här använt och inte heller med den inriktning han gett deballennär han lalar om löntagarfientlighet och annat. är uppenbara överdrifter.I denna fråga är enigheien betydande. Såväl ulskolismajoriielen somreservanterna har uttalat sig klarl positivt om värdet av att bokföring ochredovisning läggs upp så att de anställdas inflytande och insyn blir reella.Skillnaden i uppfattningen gäller bara hur denna fråga skall hanteras under dennärmaste liden. Jagvill betona atl bokföringsnämndens ledamöler inte har föreslagil någonlagstiftning på området Om del nu förekommer brister i börian av tillämpningenav den nya bokföringslagen bör man undersöka om man kan lösa dessa via denbokföringsnämnd som arbetar och vars sammansättning dels garanterar storerfarenhel, dels är sådan all represenlanler för organisationer med olikaintressen på området får ge sina synpunkter på frågorna. Vid vårt besök hosbokföringsnämnden fann vi att nämndens samlliga ledamöler aktivt deltar i delarbetet. Efiersomen grupp i arbetar med denna fråga, en grupp som samlligasocialdemokrater här i kammaren när vi behandlade della ärende ansågskulle få forlsälla sitt arbete, och ingen har begärt lagstiftning, inle ensmotionären - han backar alltså något från sitt motionsyrkande - har jag svårtatt inse atl vi på något vis gynnar denna fråga, om vi hanterar den på annalsäll än i Qol. Jag utgår från au utskottsmajoritelens positiva skrivning iärendet är ett klarl uttryck för vår inställning. Jag är övertygad om alt desom har att arbeta med dessa frågor lar noggrann del av vad utskottet haruttalat. Därmed vill jag än en gång yrka bifall lill hemslällan i lagulskotlelsbetänkande nr 19. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2Kammaren biföll vad utskottet Propositionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemslällan, dels reservationen av herrAndersson i m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäu volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagulskotlels hemslällan i betänkandet nr 19mom. 3 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrSilfverstrand begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparatDenna omröstning gav följande resultat Ja - 161 Nej - 138 §13 Föredrogs Lagulskoilets betänkande 1976/77:23 med anledning av proposilionen1976/77:72 om ändring i jordabalkens regler om inteckning, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1976/77:24 medanledning av propositionen 1976/77:5 med förslag lill preskriptionslag, m. m. 1 proposilionen 1976/77:5 hade regeringen() -efter hörande av lagrådet - föreslagil altanta i propositionen framlagda förslag lill 1. preskriptionslag, 2. lag om ändring i förordningen(1862:10 s. I) om tioårig preskription och om kallelse å okända borgenärer, 3. lag om ändring iföräldrabalken, 4. lag om ändring i förordningenden angående vissa omständigheter uti lagsöknings- ochutmälningsmål, 5. lag om upphävande av lagen(1946:843) om lid för framställande av anspråk mot löftesmänenligl 4 S förordningen angående vissa omständigheter utilagsöknings- och utmälningsmål, 6. lag om ändring i lagen(1927:56) om gälds betalning genom penningars nedsättande i allmänt förvar, 7. lag om ändring i lagen(1942:263) om preskription av räll till medel som innesiå hos offentligmyndighet, 8. lagom ändring i lagen (1902:71s. 1) innefattande vissa beslämmelser om elektriska anläggningar, 9. lag om ändring i vallenlagen(1918:523), 10. lag om ändring i lagen(1931:152) med vissa bestämmelser mot illojal konkurrens, 11. lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. atlriksdagen med avslag på proposilionen 1976/77:5 gav regeringen till känna vadutskottet anfört om att förslag till särskilda preskriptionsregler ikonsumentförhållanden borde föreläggas . Reservation hade avgivits av herrar iSödertälje och i , i saml herrar iGamleby, Gillslröm och (samtliga s) som atlutskottet borl hemslälla altriksdagen med förklaring att proposilionen 1976/77:5 inte kunnat oförändradbifallas skulle 1. anta förslaget lillpreskriptionslag med de ändringar reservanterna föreslagit, 2. anta förslaget till lagomändring i lagen(1927:56)om gälds betalning genom penningars nedsättande iallmänt förvar med dels de ändringar reservanlerna föreslagil, dels sådanändring av ingressen lill lagförslaget som föranleddes härav, 3. anta de övriga genom proposilionen framlagdalagförslagen med den ändringen all lagarnas ikraftträdande skulle bestämmastill . iSödertälje (s): Tanken på alt ersätta förordning om preskription av skuld meden ny modern lagstiftning är på intet sätt någon ny tanke. beslötjustitieministrarna i de nordiska länderna alt tillkalla sakkunniga med uppgiflall i nordiskt samarbete se över bestämmelserna om preskription. Eflerdet alt framlagda förslag remissbehandlats och nya initiativ tagits i under 1960-lalet och i börian av 1970-talel samt efter omfattandeutredningsarbete i de skilda medlemsländerna kunde den förra svenska regeringeni augusti månad 1976 lägga fram en proposition till med förslag tillpreskriptionslag. Äntligen hade en mer än gammalförordning omarbetats lill en ny modern lag, som tog hänsyn till den snabbautveckling som ägt rum i vad gäller både produktionsförhållanden ochkonsumtionsvanor. Motbakgrund av del omfattande arbete som bedrivits i och dessjuridiska utskott fanns välgrundad anledning tro alt det nya lagförslagetskulle vinna en bred majoritet i riksdag. Det skulle senare underärendets behandling i lagutskottet visa sig atl della anlagande var felaktigt Ulskotlelsborgerliga majoritet tycks ha det övergripande målet i sill arbete allproposilioner som framlagts av den förra regeringen skall avslås. Det är inteså lång lid sedan samma majoritet i lagulskoltel avstyrkte proposilionen om nykonkurslagsliftning. På relativt kort lid har således två proposilioner medstark opinion bakom sig från lönlagarorganisalioner och från slorä grupper avkonsumenler avslagits av den borgerliga majoriteten. Det är fullt tydligt motvilka grupper av människor som den nuvarande majoriletspolitiken riktas. Huvudsyftetmed propositionens förslag är all åstadkomma atl fordringar avvecklas snabbareän f n. Detta kommer lill uttryck på två sätt: dels föreslås en förkortning avden allmänna preskriptionstiden, dels föreslås en skärpning av reglerna ompreskriptionsavbroU. Enliglhuvudregeln skall en fordran preskriberas ire år efler den dag den tidigast kangöras gällande. Tiden skall dock vara för fordran som grundar sig påskuldebrev eller annal skriftligt fordringsbevis, såvida inle fordringen avserett konsumentköp eller en konsumenttjänst. En tioårig preskriptionstid skallgälla också för fordran som har fastställts genom dom e. d. Propositionensförslag är enligl min uppfattning väl avvägda och anpassade till såväl dagenssom morgondagens verklighet. Proposilionenhar ägnats en mycket omfattande behandling i lagutskottet Ulskollel harmotlagil skrivelser från olika intressegrupper och haft överläggningar medrepresenlanler för många organisationer. Under dessa överläggningar harsärskilt konsumentombudsmannen och depar-temenlets förelrädare på ellkraftfullt säll givit proposilionen sill slöd. När del gällerpreskriptionstidens längd tillstyrks förslaget om förkortning från tio till treårav flera remissinslanser, bl. a. Kommunförbundet Lands-lingsförbundel. TCO,/SR, LRF, Föreningen revisorer, ,staiskoniorel, ett antal länsstyrelser och kronofogdemyndigheter.Del är alltså en mycket representativ samling av remissinslanser som tillstyrkerdetta avgörande förslag i proposilionen. Underutskottsbehandlingen har ulskollel haft en delegation som besökt de övriganordiska länderna, och jag vill gärna ge det erkännandet all detta har varitett bra initiativ från utskottets sida. Under den rundresan har vi kunnatinhämta all i har man kommit myckel långt med elt lagförslag omförkortning av preskriptionstiden. Där är situationen den att man avser atlunder hösten della år lägga fram förslag för . Man har haft enireårsregel sedan lång lid tillbaka, och den görs nu tillhuvudregel i del förslag som regeringen avser atl lägga fram. Närvi har lyssnat på uppfattningarna i och har vi funnit altrepresentanterna för de ländernas justitiedepartement inle har någonprincipiell invändning mot atl del läggs fram nya förslag rörande en avkortadpreskriplionsiid. Del är bara del all man har haft så slor arbelsbörda all maninle har kunnal prioritera detta lagstiftningsärende. Men man följerutvecklingen i och med mycket stort intresse. Och om vi här iSverige nu hade kunnal enas om ett gemensamt förslag med stora likheter med detnorska, så hade det inneburit ett stort steg mol atl äntligen få en gemensam nordisklagstiftning på della område. måste jag tyvärr konstatera att med denståndpunkt som laguiskoiieis majoritet här har intagit kommer det nordiskasamarbetet i denna fråga all försenas avsevärt - och frågan är om vi någonsinkommer fram till en gemensam nordisk lagstiftning. Närman tar del av ulskollsmajoritetens skrivning märker man all där reses en radhinder för bifall lill propositionen. För det första tar utskoltsmajoriteleninte så allvarligt på företeelsen med dubbelkrav. För del andra hävdarulskollel alt konsumenterna inte sparar sina kvitton ; följaktligenavstyrks förslaget, och den tioåriga preskriptionstiden bibehålls t. v. För dettredje anser utskottet all de nuvarande reglerna i slorl sett inle har någraolägenheter. För del Qärde har ulskollel svårt all upptäcka någol egentligtbehov av en nordisk enhetlighet på della område. Vireservanter kan inle acceplera dessa hinder. Vi anser all liden nu är mogen fören helt ny preskriplionslag och alt lagreglerna skall vara samlade i engemensam preskriptionslag. Förslaget om en förkortning av den allmännapreskriptionstiden och en skärpning av reglerna för preskriptionsavbroUinnebär betydande fördelar sett från konsumentsynpunkt Även när del gällerfordringar utanför konsumenlområdet är del en fördel alt fordringsförhållandenaavvecklas inom inte alllför .