prot · G009102 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:102 Förhandlingarnaleddes till en början av herr andre vice talmannen. §1 Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 1976/77:19 med anledning avpropositionen 1976/77:100 i vad avser vissa anslag för /78till allmän försäkring m. m. jämte motioner. Punkten2 Folkpensioner, m. m. Regeringenhade i propositionen 1976/77:100 bilaga 8 () under punktenB 4 (s. 42-46) föreslagit atl till folkpensioner för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av 20 . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:136 av m.fl.(vpk), vari hemställts 1. att hosriksförsäkringsverket begärde utarbetande av enhetliga regler för utbetalningav vårdbidrag och beskattning av dessa, 2. att värdbidragen till föräldrarmed svårt handikappat barn höjdes till en summa motsvarande , 1976/77:184av hen m.fl. (vpk), vari hemställts 1. att uttalade attpensionsförbätiringarna för landets pensionärer som målsättning borde ha enhöjning av utgående pensionsförmåner till 65 96 av den genomsnittligainduslriarbetarinkomsten, 2. atl beslutade alt isyfte att mildra eftersläpningen av kompensationen för inträffadeprisstegringar nuvarande regler ändrades sä att basbeloppet omräknades då deninträffade förändringen av del allmänna prisläget uppgick till mol f n. 396 och att anta av motionärerna framlagt förslag lill ändring i 1 kap. 6 ;;lagen om allmän försäkring, 3. all beslutade altfrän och med grundpensionen för ensamslående skulle höjas frånf n. av basbeloppet och från 77,5 lill 84,5 96 av basbeloppet förvardera av tvä pensions-berättigade makar och att anta av motionärerna framlagtförslag till ändring i 5 kap. 2 j lagen om allmän försäkring. Folkpensioner,m. 1976/77:254 av herrLarsson i m. fl. (s). Folkpensioner,m. 1976/77:345 av herrGahrton (fp), vari hemställts 1. att begärde attregeringen skulle låta pensionärsorganisationerna få representation iindexnämnden, 2. atl riks;dagen begärde attregeringen vidtog åtgärder för att garantera pensionärerna medverkan vidfördelningen av folkhushållets tillgångar, 3. att beslutadeöverlämna molionen i övrigt till pensionskommittén och 1972 årsskatteulredning, 1976/77:349av m. fl. (s), 1976/77:465 av m. fl. (vpk), vari hemställts, 1. atl beslutade uttalaalt en ändring av reglerna enligt lagen om huslrutillägg och kommunalabostadstillägg skulle företas, innebärande alt del avdragsfria beloppetuppräknades för ensamslående pensionär till . samt för ettpensionärspar till , 2. atl hos regeringenskulle anhålla om alt förslag enligt ovan utarbetades och föreladesriksdagen för beslut, 1976/77:677av () och (), 1976/77:682av () och (), 1976/77:688 av herrar i (s)och i (s), 1976/77:695 av hen Ringaby m. fl. (m), 1976/77:1071 av fruAhriand (fp) och (), 1976/77:1074 av herrarBörjesson i (c) och Polstam (c), 1976/77:1076 av i m. (c), vari hemställts alt gav regeringen till känna vad i motionenanförts om slopande av inkomstprövningen av änkepension inom folkpensioneringen,och 1976/77:1298av m. fl. (s), såvitt nu var i fråga (yrkandet 1. beträffande uppräkning avfolkpensionens grundbelopp att skulle avslå motionen 1976/77:184,yrkandet 3, 2. beträffande uttalande omfolkpensionerna alt skulle avslå molionen 1976/77:184, yrkandet 1, 3. beträffande plan förjämställdhet mellan gifta och ogifta i folkpensionshänseende att riksdagenskulle avslå molionen 1976/77:1071, 1. beträffande omräkning avbasbeloppet att skulle avslå molionen 1976/77:184, yrkandet 2, 2. beträffande representation förpensionärsorganisationerna i den s. k. indexnämnden m. m. att skulleavslå motionen 1976/77:345, yrkandena 1 och 2, 3. beträffande slandardsäkring ochbeskattning av folkpensionen atl skulle avslå motionen 1976/77:345,yrkandet 3, 4. beträffande inkomstprövning avänkepension att skulle avslå motionen 1976/77:1076, 5. beträffande inkomstprövningenav kommunalt bostadstillägg att skulle avslå motionen 1976/77:465, 6. beträffande vårdbidrag attriksdagen skulle avslå motionerna 1976/77:136 och 1976/77:682, 10. beträffande bidragsförskott ivissa fall att skulle avslå molionen 1976/77:349, 11. beträffande handikappersättningatl skulle avslå motionerna 1976/77:254, 1976/77:677, 1976/77:688,1976/77:695, 1976/77:1074 och 1976/77:1298, yrkandet 1, 12. atl med bifall tillregeringens under punkten B 4 framlagda förslag till Folkpensioner /78 anvisade ell förslagsanslag av 20 . Reservation hade avgivits beträffanderepresentation för pensionärsorganisationerna i den s. k. indexnämnden m. m.av fröken () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa altriksdagen med bifall lill yrkandet 1 och med avslag pä yrkandet 2 i motionen1976/77:345 hos regeringen begärde alt pensionärsorganisationerna skulleerhålla representation i indexnämnden vid . Till betänkandet hade fogats ell särskilt yttrandeav i , samt herrar , iKristianstad, i och i (samtliga s). Folkpensioner,m. Hen (): är de stora arbetsmarknadsorganisationerna invecklade ien hård kamp om det ekonomiska utrymmet. a. spelar kompensationer förprisökningar en väsentlig roll i avtalsrörelsen. De människor som blir berördaav prisökningarna, som fär sin köpkraft minskad genom prisökningarna,medverkar själva i arbetet för alt fä kompensation. Men en mycket stor grupp isamhället står maktlös inför prisökningarnas häriningar- det är 1,8 miljonerpensionärer. Visserligen har vi kunnat läsa i tidningarna om pensionshöjningarsom ett resultat av det index som i teorin skall följa prisökningarna och somnu har utlösts. Fyra fem tior mer får pensionären, och det är i ochför sig gott och väl. Men för att la elt exempel så kunde vi Folkpensioner, m. m. i går i tidningarna läsaatt en central vara i varie svenskt hushåll, nämligen kaffet, går upp medytterligare . per kilogram tisdagen efter påsk. Det betyder en höjning medi runda tal 15 96 av kaffepriset, eller mer än vad del allmännakonsumentprisindexet har gått upp. På samma sätt är del med en mängd andravaror. Visst belastas vi alla av prisökningarnas problem, men det är endastfolkpensionärerna som inte bara har sina utgifter ulan också sina inkomsterdirekl sammankopplade med prishöjningarna. Därför är del ganska viktigt fördem hur den sammankopplingen sker. är det den s. k. indexnämnden som i huvudsak sköter utformningen avsammankopplingen mellan prisökningarna och folkpensionärernas inkomster. Därfinns representanter för , , ,, , , /SR m. fi. Men där finns ingenrepresentant för pensionärsorganisationerna. Om denna sammansättning skriverutskottsmajorilelen; "Såvitt ulskottel kan bedöma utgör nämndens allsidigasammansättning en betryggande garanti för att pensionärernas intressen blirvederbörligen beaktade vid nämndens ställningstaganden." Mol denbakgrunden yrkar man avslag pä min motion där jag bl. a. har yrkat juslrepresentation för pensionärsorganisationerna i indexnämnden. Är det inte elt ganska fantastiskt yttrande frän utskoitsmajoriteten?Man säger, ulan ett ords motivering, alt en stor samhällsgrupps intressenvederbörligen förutsätts bli beaktade i ett beslutsorgan lill vilket de självainle betraktas som värdiga att utse representanter. Det är som om det gälldebarn, som om det gällde djur som man självklart utgår ifrån skall fä sinaintressen företrädda av andra grupperingar, av andra beslutsfattare än dem somde själva skulle kunna utse. Det gäller ändå nästan en femtedel av landelsbefolkning som av majoriteten i utskottet inte betraktas som fullmyndig nog attutse egna representanter i ett beslutsorgan som är centralt för utvecklingen avderas inkomster. Delfinns, jag skulle nästan vilja säga självklart, en reservation i den här fråganfrån . Vår representant i utskottet yrkar i della avseende bifalltill molionen, vilket alltså innebär att pensionärsorganisationerna skulle fåutse representanter i indexnämnden. Jag yrkar bifall till den reservalionen. Hen (vpk): Frän kommunisternas sida bestrider vi inte alt detmateriella läget för landets folkpensionärer jämfört med lidigare förhållandenundergått förbättringar- fattas bara annat! Vihävdar emellertid atl dessa förbällringar är absolut otillräckliga, och vihävdar dessutom - och del är vi ganska ensamma om i denna kammare - alt manmåste anlägga en hell annan syn på frågan vilka anspråk på levnadsstandard sommäste ställas när del gäller våra pensionärer. Det kan inte godkännas atl meden rimlig pension skall avses en nivå ett stycke ovanför vad begreppetexistensminimum anger. har försökt all vinnagehör för den bedömningsgrund som den slörsla pensionärsorganisationen i vårtland, PRO, hävdat, nämligen en viss anpassning till dengenomsnittliga induslriarbetarinkomsten, vilket har uttryckts genomprocentandelen 65 96. Menfrån såväl den nuvarande som den förra regeringen vägrar man ingå på dennafrågeställning. Under en lång följd av år hänvisades enbart till de med3 96 på basbeloppet uppräknade pensionstillskotten. Något annal fanns inte althänvisa till. Försl frän genomfördes en allmän höjning avgrundpensionen. fick man gå så långt lillbaka som till mitten av1960-talet för att hitta en höjning. PRO:suppskattning löd på alt andelen för en pensionär av dengenomsnittliga industriarbelarlönen var något mer än 29 96. Beräkningar medsamma förutsättningar som - dvs. inget bostadstillägg förvare sig pensionären eller industriarbetaren - uppvisar som resultat t. o. m.en minskad andel av den genomsnittliga induslriarbetarinkomsten. Dagenspensionärer får i ökande grad ATP ovanpå grundpensionen - faslän beloppen iallmänhet ännu är blygsamma. Denna del avräknas dock från pensionstillskotten.Påslaget genom pensionslillskotten är således inte lika med det nominellabeloppet för pensionslillskotten. Man kan också uttrycka saken så altpensionärernas ATP som tilläggspension betraktad blir reducerad. Pensionstagarevars ATP överstiger den garantinivå systemet med pensionstillskott avser allerbjuda får inle alls del av de höjningar av dessa tillskott man brukar hänvisatill som bevis för pensionsförbättringar. Delär alltså fullt befogal atl en ny förbättring av grundpensionen genomförs. Skallpensionärerna kunna nå upp lill en höjd andel av den genomsnittligainduslriarbetarinkomsten är del fullt befogal all höja grundpensionen.Argumentet i utskottets betänkande att pensionskommittén kommer medsina överväganden om standardsäkring av pensionssystemet förvånar verkligen.Del kan inte utgöra skäl mol en uppräkning av grundpensionen - framför alltinte därför atl vpk-motionen också förordar elt ytterligare steg pä vägen altutjämna olikheterna i pension mellan ensamstående och gifta resp. sammanboende.Utskottet kan inte gä emot det av uttalade principiellaställningstagandet lill förmän för jämställdhet mellan gifta och ogifta ifolkpensionshänseende. Det måste ske etappvis, säger utskottet. Menvpk har inle yrkat på all full jämställdhet skall genomföras i etl sammanhang.Moiionsyrkandel går ut på atl nå upp lill av basbeloppet för envar giftpensionstagare mot 99 96 för ensamstående. Höjningen föresläs bli 4 96 förensamstående men för vardera av tvä makar eller sammanboende.Folkpariimoiionärerna och vill ha en plan, men saknarvarie förslag om att nu ta något Folkpensioner, m. m. 9Riksdagens protokoll 1976/77:101-103 Folkpensioner, m. m. enda steg på vägen mot attuppnå sådan jämställdhet, alltså att utställa ett löfte. Vihar en ökande prisstegring, en galopperande inflation. Men för pensionärernabetyder regeln alt basbeloppet höjs efter inträdd prisstegring om 3 96. Stannarprishöjningen därunder, riskerar de alt höjt basbelopp och därmed kompensationför inträdda prisstegringar kommer med ännu längre mellanrum, dvs.eftersläpning. Ensänkning av procenttalet frän 3 skulle innebära en tätare regleringav basbeloppet och en bällre anpassning av de som värdebe-sländiga utgåendepensionsbeloppen till den faktiska prisnivån. Även denna rimliga åtgärdavstyrker utskottet - med hänvisning lill en borgerlig motion om enundersökning av pensionärernas konsumtionsmönster. Denna överlämnades tillpensionskommittén för behandling, och måsle resultaten av kommitténsöverväganden kring denna väckta motion avvaktas. Man brukaribland tala om de obotfärdigas förhinder! Utskottetavstyrker vidare vpk-motionen 465 om en uppräkning av de beloppsgränser försidoinkomsler vid vilka reducering av de kommunala bostadstilläggen får ske.De nuvarande högsta beloppen - . för ensamstående och . förgift pensionär - fastställdes . Att vägra en anpassning till aktuellaförhållanden i kostnads- och prishänseende just på detla för landetsfolkpensionärer så betydelsefulla område är ingenting mindre än en oförsynthet.Atl reduktionsfaklorn fr. o. m. den ändrats lill en tredjedelgör det ju inle mindre orimligt all behälla de ålderstigna inkomslprövningsgränserna.I en motion 1975/76:2058 av m. fl. yrkades också på en höjning avdessa inkomsigränser. Att inle när han nu sitter i regeringenbegagnat sin möjlighet all uppnå bifall lill sitt motionsyrkande tillhör väl demärkligheter som står för. något omvårdbidragen för handikappade barn. Detvårdbidrag vi har för dem som i hemmen vårdar handikappade barn är församhället en billig lösning. Det finns ungefär 11 000 sådana här barn. Viföreslår i den situation som råder med brist på vårdinstitutioner en höjningfrån ca . i fullt bidrag till . Detkan inte förnekas att det skett förbättringar även på det här området, men detmåsle vara otillfredsställande att den som vårdar en svårt handikappad i hemmetinle värdesätts för det arbetet. Det går inte atl bortse från det faktum attskall man likna detta arbete vid etl annat arbete, vilket som helst, för vilketarbetsgivaravgifter och sjukförsäkringsavgifter utgår utöver lön, ter sigdessa nuvarande . mera som ell hän. Det föreligger trots allt,oavsett vad utskottet anför, en orättvis behandling i skattehänseende. De olikataxeringsnämnderna i landet gör olika bedömningar. Det har vi också påvisat ivår motion. Det är av den anledningen som vi har föreslagit attriksförsäkringsverket skall utarbeta enhetliga regler för utbetalning avvårdbidragen och för beskattningen av desamma. Jag vill yrka bifall till motionerna 184 och 465 i deras helhet samttill del nu framlagda särskilda yrkandet att med anledning avmotionen nr 136 och med avslag på motionen nr 682 1. hos regeringen begär atlriksförsäkringsverket får i uppdrag alt utarbeta enhetliga regler förutbetalning av vårdbidrag och beskattning av dessa, 2. hos regeringen begärförslag om höjning av vårdbidraget lill föräldrar med svårt handikappat barntill en summa motsvarande . FruHÅVIK (s); inlägg skall jag här inte på något sätt bemöta. Jag villsäga det inledningsvis, så inte tror all del glöms bort. i kommer senare under debatten all ta upp den frågan. Jagskall inledningsvis rikta mig något till hen . Vi vel alla attpensionerna är värdesäkrade genom anknytningen till basbeloppet. fält i uppdrag atl utreda frågan om pensionernasslandardsäkring. Del är ett känt faktum att kommittén kommer altredovisa sina överväganden i ell betänkande. Det skulle inle vara klokt altrusa ut och fatta ett beslul innan vi sett resultatet av pensionskommitténsarbete. Närdet gäller basbeloppets beräkning är det alldeles riktigt som att den frågan ingår i pensionskommitténs uppdrag. Men ärkanske något oförsiktig i debatten när han talar om de obotfärdigas förhinderoch hänvisar lill att pensionskommittén utreder dels frågan omstandardsäkringen, dels frågan om pensionärernas konsumtionsmönster och altpensionskommittén därutöver i anledning av en skrivelse från PRO skall titta påhur mänga procentenheter konsumentprisindex skall stiga innan det geranledning till en förändring av basbeloppet. Idecember 1975 anslöt sig partikamrat i tillutskottsmajoriteten och i kammardebatten påpekade han all hanansåg det rikligt att pensionskommittén fick detla uppdrag. Nästa gång ärendetvar uppe lill behandling var . Då fanns inte heller någon reservalionfrån kommunisterna, ulan man anslöt sig fortfarande till denståndpunkten atl pensionskommittén skulle handlägga denna fråga. I november1976 var ärendet senast uppe, och då gick del igenom ulan att någon talare varanmäld. Inte heller representanter för kommunisterna hade någotatt erinra. Jag har därför utgått ifrån att man avvaktar pensionskommitténsöverväganden och resultat, atl detla plötsliga inlägg bara är entillfällighet och atl det vi har hört från företrädarefortfarande gäller. Närdet gäller årsinkomsten för inkomstprövning för rätt till huslrutillägg ochkommunall bostadstillägg hänvisar ni till att inkomslgränsen fastställdes 1969.Det är alldeles riktigt att del skedde . Folkpensioner, m. m. Folkpensioner,m. men det kanske förtjänaralt erinras om atl 1974 beslutade om väsentligt mildarereduktionsregler för inkomster överstigande I . för ensamslåendepensionär och . påverkade hälften avinkomster överstigande nämnda belopp det kommunala bostadstillägget. Enligtriksdagens beslut blir reduktionsfaktorn en tredjedel. Del innebär altden här bestämmelsen väsentligt mildrar marginaleffekterna för pensionärer medrelativt låga sidoinkomster, och det var i första hand dem vi hade atl tänkapä. Nuhar skatteutredningen alt framlägga förslag om pensionärernas beskattning.Utredningen skall slutföra sitt arbete före utgången av november månad. Därförmåste ge mig rält när jag påstår atl den prövningsfria årsinkomstenhar ett nära samband med den frågan. Slutligenbegär m. fi. i motion 136 att vårdbidraget lill förälder med svårt handikappat barn skall höjas till . och hem ställer all får i uppdrag all utarbeta enhetliga regler för utbetalning och beskattning av bidraget. Isamband med föräldraförsäkringsreformen 1973 skedde en väsentlig förbättring avvärdbidraget. Bidraget blev pensionsgrundande, och rätt till förvärvsavdrag vidbeskattningen har för fiertalet vårdnadshavare inneburit en förbättring iförhållande lill det tidigare värdbidraget. Vårdbidragetär avsett som ell grundläggande försörjningsslöd, och f n. utgör fullt bidragnärmare I . sker en höjning, dä basbeloppet ökarfrån 10 700 till 11 100. Värdbidraget är således knutet lill folkpensionen ochutgår högst med belopp som motsvarar hel förtidspension till ensamståendejämte pensionstillskott. Ävenden här frågan följs med största uppmärksamhet. I och med alt vi fick föräldraförsäkringentillsattes en utredning med uppgifi alt följa utfallet av reformen. Utredningenskall bedöma reglerna om bl. a. vårdbidraget, och pensionskommittén skall, somjag tidigare nämnt, presentera resultatet av sina överväganden omstandardsäkring av pensionssystemet. Det är uppenbart att resultatet av bådadessa utredningar kan bli av betydelse för denna fråga. Jagär övertygad om alt i en replik kommer att säga all vi barahänvisar lill utredningar. Men, , har vänsterpartietkommunisterna självt föreslagit en utredning eller anslutit sig till förslagom utredning. Menar man allvar med atl en utredning skall arbeta med en fråga,sä bör man avvakta utredningens förslag. Sedan har man självfallet rätt attgöra invändningar mol del och komma med förslag till förbättringar, om man harnågra sådana. Pä dessapunkter yrkar jag avslag pä vpk-molionerna. Utöverdetla skall jag ta upp ett särskilt yttrande som är fogat lill utskottetsbetänkande. Under en följd av är har och jag motionerat om detförhållandet att en utländsk moder till elt svenskt barn inte har rätt tillvårdbidrag. skriver utskottet atl pensionskommittén har att behandla fråganoch kommer alt göra del i ett delbetänkande som skall lämnas nu i vår. Därmedlåter jag mig nöja. Jagförstår inle atl inle utskotlsmajoriteten hade samma välvilliga syn på en annanav våra molioner. Om vårdnadshavaren är av utländsk börd, och barnet ochvårdnadshavaren är bosatta här i landet kan de få etlbidragsförskott pä . Men rätten till detta bidragsförskott upphörnär den av föräldrarna som inte har vårdnaden av barnet avlider. Det upplevervi motionärer som en orättvisa. Orsaken till att familjen är splittrad bör intepåverka rätlen till bidrag i detla sammanhang. Vi menar alt dessa barn borde harält lill barnpension. Men eftersom hela barnpensionssystemet ochvärdbidragssys-lemet är knutet lill folkpensionen krävs del svensktmedborgarskap. Debarn det är fråga om har svårigheter och särskilda behov, både ilekskola, förskola och skola. Jagbedömer det som orättfärdigt atl man skall frånta en sådan splittrad familjrätten till etl ekonomiskt stöd. Iutskottets belänkande slår atl pensionskommittén skall pröva denna fråga, och iavvaktan på dess betänkande är man inle beredd alt medverka till en lagändring.Jag anser också att vi bör avvakta etl förslag, men nog hade det varit avintresse att dessa frågor hade behandlats i ell sammanhang och att del i deldelbetänkande som vi har att vänta i vår hade funnits elt förslag ombarnpension till dem som har haft bidragsförskott. Jag har inget yrkande på denna punkt, men när nu ulskottsmajoriteteninte lyfter fram den här saken hoppas jag all pensionskommittén förslär viktenav att frågorna behandlas i ell sammanhang. Folkpensioner, m. m. (vpk) kortgenmäle: hade alldeles rätt när hon misstänkte att jag skulle begärareplik. Jag kanske dock inte använder exakt den formulering som alt jag skulle göra. Jag kan i stället ta den formulering som - den om atl ha frågorna under uppsikt. Vad hjälper del alt man stårvid sidan om och har frågan under uppsikt i en pensionskommitté när infiationengalopperar ifrån både oss och pensionärerna. Jag tycker att del finnsanledning alt verkligen se lill att grundbeloppen höjs. Och som jag sade i miltförsta inlägg står det inte i motsättning till det utredningsarbete sompensionskommittén håller på med. Detär riktigt atl reduktionsfaklorn för hustrutillägg och bostadstillägg vid eninkomst pä . har sänkts från till entredjedel. - efter det att beloppen fastställdes - räknar mandock med samma belopp som 1969, . Vi tycker alt det finns anledningatt höja del beloppet. Kostnadsutvecklingen har ökat och ävenindustriarbetarlönerna, som jag tidigare redovisade. Detär riktigt att vårdbidraget är knutet till pensionen. Svårt handikappade barnklarar sig emellertid inte själva. Normala människor som har pension kan somregel klara sig själva, men ett svårt handikappat barn som får denna pensionmåste ha någon som hjälper sig. Och man kan väl Folkpensioner, m. m. kosta på sig att erkännaatl koslnaderna för den vården överstiger pensionen. Naturiigtvisskall man låta utredningar arbeta, men tyvärr lar utredningar förlång tid på sig, och det märks speciellt i en situation med hög infiationstakt- en sådan som vi har haft och som vi beräknas fä under delkommande året. FruHÅVIK (s) kort genmäle; Först vill jag undanröja en missuppfattning frän sida.Barnet har ingen pension, utan vårdaren fär ett belopp som motsvarar fullförtidspension för att värda barnet. Vi kommer litet snett i debatten om visäger alt barnet har pension - barnpension är något hell annat. HerrFranzén medger atl utredningar skall få arbeta med dessa frågor. När del gällerde basbeloppsanknutna pensionerna och konsumentprisindex har kommunisternaockså delat den uppfattningen. Vid tre olika tillfällen, senaste gången inovember, ansåg de atl pensionskommittén skulle arbeta med den saken. Nuvet vi alt kommittén kommer med ett förslag i vår. Jag förslår inte hur vibringar frågan närmare sin lösning genom att anta den motion som vänsterpartietkommunisterna har. Den kanske inte alls ligger rätt. Jag rekommenderar herrFranzén att även när det gäller standardsäkringen av pensionerna avvakta.Kanske inte heller det som kommunisterna har föreslagit är detriktiga. Del finns ju då möjligheter att återkomma när en proposition i fråganföreligger. Närdel gäller reduktionsfaklorn medgav jag atl beloppen fastställdes 1969-så långtvar molionen riklig. Men nog hade i ärlighetens namn varit bra om man imotionen också hade berört alt reduktionsfaktorn har förändrats. Det är väländå av väsentlig betydelse atl reduktionsfaklorn 1974 ändrades från 50 96till en tredjedel. Därmed harjag inte sagt atl den ligger rält, men jaghar pekat på atl även denna fråga är under behandling.