prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är nu bara attkonsiatera delta faklum. HerrLothigius säger alt det inte fanns någon möjlighet för borgeriiga motionäreratl sloppa en socialdemokralisk proposition. Han måsle då minnas myckel dåligl,eftersom del ju ändå var på del sättet atl en majoritet i kammaren - borgaretillsammans med kommunister - drev igenom i varie fall den sisla ulredningen,den Hjalmarsonska utredningen. Delta har fördröjt och förhalat ärendet-detkommer inle ifrån. Vikan nu konstalera att den upprustning som vi får och som vi hälsar med tillfredsställelsekommer att kosta 45 milj. kr. har vi, såsom lidigare har sagts,förspillt värdefull tid. Kanalenhar under dessa år kommii i ell miserabelt skick. Kanalbolagel har pä grund avdella evinnerliga utredande icke haft någol intresse av att hälla kanalen islånd. Det är bara all konsiatera att dessa utredningar har lell lill delresultatet Förmig personligen ligger del en djup tragedi i detta förhållande. Det finnsnämligen en yrkesgrupp som har kommii mycket hårl i kläm avutredande. Det är de stackars skeppare med småskutor som har bedrivit fraktfartpå . De är inle många. Jag tror inte ens atl vid någotlillfälle berört dessa människors problem. De irodde nämligen all del skullebli någonling för framtiden, och de blev kvar i sin verksamhet i förhoppningenom alt del skulle bli en utbyggnad, sä alt de skulle kunna sälja sina små båtaroch köpa större för alt kunna fortsätta med verksamheten. Så är nu inle förhållandet Dessabålar är specialbyggda för alt gå på . De kan inle göras lönsamma inågon annan trafik. Del finns nu några båtar kvar, vars ägare har hamnal iuppenbara ekonomiska svårigheter. Det går inle att sälja fartygen till prisersom täcker den skuldsättning som ägarna dragit på sig för båtarna. På grund avdessa turer med ulredningar, som syflal till en uibyggnad av , har dehär skepparna kommii i kläm. Nulyckerjag för min del all statsmakterna och inle minsl haren stortansvar för dessa människor. De har kommii i kläm genom omständigheter somlegal hell utanför deras egna möjligheter atl påverka. Därför menar jag attstaten bör la sitt ansvar och medverka till atl hålla dessa människorskadeslösa. Tyvärrhar Irafikulskoltel på denna punkl inle sig kunna lill-mölesgå vårmolion, nr 202, i della ärende. Man avsiyrker moiionen med några vänliga ordoch hänvisar till marinens remissvar, i vilket man också med några vänliga ordsäger sig inle kunna göra någol. Del märkliga är ändå atl marinen har visal ettslorl intresse för dessa fartyg. Man har förklarat sig vara seriös spekulant pådem under förulsällning att särskilda medel beviljas för köp och underhåll. Jag lycker denna fråga är sä viklig, inle minsl ur rällvisesynpunkt,all jag, irols atl jag har ell enigt trafikulskoll emol mig, ändå kommer attyrka bifall till vår motion nr 202, där vi föreslår atl hosregeringen hemställer om atl staten medverkar lill alt finna andra användningsområdenför olönsamma fraktfartyg på och därigenom håller vederbörandeskeppare skadelösa. Föratt återgå till huvudfrågan i irafikulskotlels betänkande nr 22 angåendeupprusining av Göla kanal, så har vi i motionen 1459 tagit upp två viktigapunkler, som vi anser har fåll en ofullständig behandling i proposition nr 66. Denena gäller statens övertagande av Göla kanalbolags tillgångar och den andrahuvudmannaskapet och den framlida driflen av . I propositionenkonstaterar kommunikationsministern all kanalbolagel har förklaral sig viljafrånlräda ansvaret för kanalens fortsatta drift och till staten överiämnasjälva kanalanläggningen samt viss del av övriga tillgångar. Men hankonstaterar vidare all bolagel i sitt erbjudande inte inkluderar de skogar somköpts med lidigare vinstmedel och vilkas avkastning är avgörande för dennuvarande ekonomin i företaget Närnu kommunikationsministern gör dessa konstateranden, så kunde man förvänta sigatl han kommii lill den slutsatsen all staten borde överta alla bolagetstillgångar inkl. de skogar som köpts för lidigare vinstmedel, eftersom dellaär enda möjlighelen atl få någon ekonomi i förelagel på sikl. Vihar sell en fara i dessa försikliga skrivningar på denna punkl i proposilionen ochdärför väckt motionen 1459, vilken irafikulskoltel har behandlal pä elt mycketpositivt sätt Eu enigi irafikulskoll har myckel slarkl sirukil under våra kravi moiionen beträffande slalligl överlagande av kanalbolagets alla tillgångarinkl. de skogsegendomar som köpts för vinstmedel och som förvallas avinvestmentbolaget kanalbolags intressenter AB. Somvi lidigare har påpekat är de skogar som bolaget inköpt för lidigare vinstmedelen produkt av de ursprungliga statliga förläningarna till kanalbolaget ochdärmed en produkt av kanaldriften. Det kan därför inte accepteras all dessaegendomar slannar kvar i prival ägo och forlfarande bildar underlag förbetydande vinstutdelning till privala aktieägare. utgår jag ifrån att regeringen i sin forlsälla handläggning avfrågan om verkligen beaktar vad ulskollel och här uttalar.På så säll får vi en lösning av frågan som kan accepleras. Upprustningen avGöta kanal bevarar också handlingsfriheten Upprustningav , m. m. Nr 128 förframliden, vilket är ulomordeniligl viktigt i delta sammanhang, Onsdaeenden '' ulskotlels härda skrivningar på denna punkt anser jag kraven 11 mai 1977 '" rnolion 1459 i alll väsentligt tillgodosedda. bifalltill irafikulskotlels hemslällan under punkierna 1 och 2, Belräffande Upprustning av punklen 3 yrkar jag bifall till motionen 202, , m. m. I della anförande inslämdeherrar () och (). HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: anförande visar au vi är eniga i utskottet, I stort settinslämmer vi också i en av hans molioner i delta sammanhang. Del finns då ingenanledning för mig att på nyll la upp del envig jag hade med , Jagvill emellertid beröra ell par frågor. säger all underhållel är miserabell skött, Enligl de rapporter vi harfåll från sjöfarisverkel har kanalen underhållits,Sjöfarisverkel slår för den uppfattningen. Närdel gäller sjöfarten och de skeppare som äger dessa fartyg vill jag framhållaatl del är beklagligl all del skall vara på della säll. Men tre ulredningar harsagt sin mening om att kanalen bara skall rustas upp, I den friaföretagsamheten ligger alt la risker. Mot den bakgrunden har trafikutskottetinte uttalat någon mening om delta, Stalsmakterna har ort vad de kunnal pådetta område för att intressera marinen och andra för dessa fartyg, 1 princip harfartygen inte lämpliga för deras behov. Vi tycker all vi'har gjorl alltsom vi har kunnal göra i della sammanhang. HerrJANSSON (s) kort genmäle: påslår all kanalen har varil väl underhållen. Del hartydligen sjöfarisverkel meddelai honom. Jag har haft konlakl med människor sompå myckel närmare håll har kunnal konslalera hur del siäit lill med kanalenunder de senasie åren, nämligen de skeppare som jag lalade om och somforlsällningsvis drivil en viss fraklfarl på . Del har t, o. m, hänl,, all grundgående friiidsbålar har fastnat på stenar som rasatned i kanalen. Man kan givelvis tala om underhåll, men vilkel slags underhållkanalen varit utsatt för under de senasie åren kan man allt diskutera. Del ären enstämmig uppfattning i bygderna kring kanalen, där man verkligen på närahåll kan sludera hur del hela har fungerat. HerrLothigius anför vidare atl dessa skeppare är fria företagare och atl i fri företagsamhet ingår all ta risker. Javisst, men jag lycker del finns en väsenilig skillnad i delta sammanhang. Hade dessa skeppare fått klart besked medan tid var om hur del skulle bli med kanalens framlid, hade de naluriiglvis inle längre salsal på fortsatt drift ulan försökl göra sig av med båtarna medan del var möjligt att sälja dem. har de, som jag sade tidigare, genom oförmåga atl beslämma sig 106 pä denna punkl kommii all lida skada. Del tyckerjag inte är rättvist. Sedan får vilken uppfattning som helst om risklagandet inom fri företagsamhet. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Jag vill bara anmäla atl inle distinkt återgav vad jagverkligen sade. Jag påstod aldrig all kanalen har varit "väl"underhållen, bara alt den varit underhållen, Detla meddelades av sjöfartsverketJag har alllså ell underiag för mill ullalande i denna kammare. Detinnebär eu risktagande. Jag lalade om de tre ulredningarna som givit besked omhur det egentligen skulle gå. Är man fri företagare kan man inte tro all alll iframliden bara löper lill sin fördel, ulan man måste ta risker. Upprustningav , m. m. HerrJANSSON (s) kort genmäle: Kanalen har varil underhållen, säger . All right, menpå vilkel sätt? Det är delta jag ifrågasätter. Tydligen har man salsalunderhållet i markerna runl omkring kanalen, men i själva kanalfåran haruppenbarligen underhållel varil hell miserabelt. Vihar kunnal konsiatera atl som kanalbolag har sagl all del inlehar pengar för all underhålla kanalen på eu rikligl säll har bolagel delat utvinstmedel varie är från de skogar som har givit avkastning och som förts övertill ell särskill investmentbolag. Jag lycker atl del var synd all man inie varmera vaksam då överföringen skedde. Något sådant bordenaturiigtvis aldrig ha fått förekomma. Sedan tycker jag verkligen all förell myckel cyniskt resonemang när han lalar om den fria förelagsamheien. Hanhade säkerl en annan uppfallning om han sall som de här skepparna nu gör medskulder på sina fartyg. Marinen, sjöfarisverkel och andra kommer och lillar pädem och säger: Del här är intressant Dem skall vi försöka hjälpa lill allplacera. Men när del verkligen kommer lill krilan, är del bara några molionäreri som har iniresse för atl lösa problemet. Jag lycker alt del ärbeklagligl. 1 den allmänna transporideballen samlar landsvägs- ochjärnvägslransporler del slörsla inlresset. Kustsjöfarien berörs i vissa fall idiskussionen. Mera sällan har inlandssjöfarien behandlats. På den europeiskakontinenten och i spelar inlandssjöfarten en stor roll för transporterna.Slora utbyggnader är i gäng för atl utöka vattenlederna och anpassa sjöfartentill den moderna lekniken. Erfarenheterna av en utbyggd inlandssjöfari inkl.kanallransporler har varil myckel posiiiva, och utbyggnaden av de inrevallenvägarna har regelmässigl givii långl större effekt från transport- ochlokaliseringssynpunkler än vad som kunnal förutses i bakomliggande prognoser.Omkring en fjärdedel av allt transporterat gods går på inre vattenvägar. Fördelarna är uppenbara. Transportmedlet är ellbilligt, säkert och miljövänligt transporialiernaliv. Varor kan fraktas med enenergiåtgång som är fem gånger mindre på kanal än på landsväg. Idella perspekliv är del yllersl beklagligt all vi här i inle f n. harråd all bygga ut Göla kanals väsigöialed. Del är beklagligl också . m. ur densynpunklen all och Väiiernområdei därmed går miste om denlokaliseringseffekt en kanaluibyggnad skulle ge. Från såväl landsling somlänssiyrelser inom regionen har framhållils all en kanaluibyggnad kan vänlasmedföra dels en direkt positiv effekt på nuvarande och nya kanalanvändande företag,dels en indirekt positiv effekt på förelag som inte har förulsällning allanvända kanalen. I kombinalion med andra stimulansåtgärder kunde enkanaluibyggnad få slor belydelse för en positiv ulveckling av näringslivet TrafikuiskoUelhar i sill betänkande nr 22 inte funnil sig kunna lill-slyrka en uibyggnad avväslgölaleden ulan godlar proposilionens förslag om en upprusining av såvälöslgöla- som väslgölaleden. Av propositionen framgår all ell avgörande skäl fördepartementschefens ställningstagande är atl en uibyggnad i dagens läge harvisal sig kräva så stora resurser. Men varken departementschefen ellerulskollel har siängi alla dörrar för en framlida uibyggnad. 1 propositionenheler del att de närmast berörda landstingen och kommunerna bör ta inilialivtill komplellerande utredningar, om iniresse härför finns. Skulle så ske ärföredraganden positiv lill alt förorda atl staten medverkar vid del lekniskaoch ekonomiska utredningsarbete som kommer atl krävas. Utskottet har hänvisattill detta uttalande och anser att handlingsfriheten därmed bevaras förframtiden. Det anförs vidare alt ulskollel fäster slorl avseende vid all såsker. Visom har underlecknal moiionen 799, och alla andra som under årtiondenas lopphar arbelal för en uibyggnad av Göla kanal och iroll på fraklfarten på kanalen,är givelvis besvikna över all ulbyggnadsbeslul inie kan fallas . Vi får medbeklagande böja oss för den kärva ekonomiska silualionen, som krävernedprulningar på alla områden. Den upprusining som föreslås är ändå ettsleg i räll riklning och hell nödvändig under rådande förhållanden, om iniekanalen hell skall raseras. Upp-rusiningen kommer all medföra välbehövligasysselsällningslillfällen inom regionen, vilkel är posilivi. Belräffandehuvudmannaskapel vill jag slälla mig bakom ulskolieis Ullalande all eu hellslalligl övertagande - eller i vart fall det ekonomiska ansvarel - bör varariktpunkten. Jag vill också starkt undersiryka vad ulskollel anför, att deaviserade förhandlingarna med berörda intressenter bör syfta lill ellövertagande av kanalbolagel i dess helhet inkl. de skogsområden som förvärvatsmed överskottsmedel från kanalrörelsen. Belräffandede berörda kanalskepparna vill jag i likhel med ultala mittbeklagande av man inte har lyckals lösa frågan all hjälpa lill atl avyttraderas bålar. Del rör sig här om enskilda människor som har trott på fraktfartenpä kanalen och som av omsiändigheler som de inle kunnal råda över harkommii i en myckel besvärlig situation. Jag tycker alt det finns anledning atlytterligare undersöka möjligheterna alt hjälpa de skepparna. Föross som iror all fraklfarl pä kanalen är en samhällsekonomiskl riklig saisninggäller del nu all la inilialiv genom andra inslanser och all se upprustningensom en etapp på vägen. Jag har ingel annal yrkande än bifall lill utskottets hemställan. 1 delta anförande inslämde herrar Böriesson iFalköping (c) och Leuchovius (m). HerrJANSSON (s): Jag vill gärna insiämma i vad sade om skepparna. Det glädjermig att del är fler som känner för de människorna, vilka kommer att drabbashårt om de problem vi nu diskulerar inle kan lösas. Mensedan kan jag ändå inle uraktlåta att erinra om vissa ling som händehemma i länet i valrörelsen när del gäller Göla kanal. Del finns en visa omGöta kanal i vilken sägs: där simmar varken haj eller val. Men litel valfläskfanns del uppenbarligen med i deballen om Göla kanal i valrörelsen. Jag hadenämligen tillfälle att en lördagsförmiddag höra på torget iMariestad lova åhörarna all får vi bara en borgerlig regering i del här landet,skall Göla kanal byggas ul. Del är, , yllerligare ell av de mångasvikna vallöftena. FruANDRÉ (c): Efter mitt anförande här trodde jag all hade klartför sig att jag kommer att arbeta vidare med den här frågan. Jag sade att vi nufår la inilialiv genom andra inslanser och all vi ser upprustningen som enetapp på vägen. Del är min förhoppning atl vi skall bli fler som arbelar vidaremed Göla kanal-frågan. HenJANSSON (s): Jag ivingas ändå konslalera i den här deballen om Göla kanal atl fruAndré icke yrkade bifall lill sin molion om utbyggnaden. Där har vi del sviknavallöftet FruANDRÉ (c): Tydligen lyssnade inte tillräckligt då jag höll millanförande, efiersom jag mycket väl motiverade varför jag inte villeyrka bifall till motionen. Detta beror helt pä den kärva ekonomiska siiualionsom vi beflnner oss i och som gör au vi måsle pruta på olika områden. Upprustningav , m. m. Upprustningav , m. m. Hen (): Då är del väl förmodligen så, att vänlar på allsocialdemokratin skall överta regeringsansvaret i del här landel igen, så allvi får ordning på vår ekonomi och kanske får pengar att bygga ut Göla kanal. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall- lill dels ulskolieis hemslällan, dels ulskotlels hemslällanmed den ändring däri som föranleddes av bifall lill punkierna I och 2 imoiionen nr 1484 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvolering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller iraflkulskotlets hemställan i betänkandet nr 22mom. I röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill punkterna I och 2 i moiionen nr 1484. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja- 288 Nej - 12 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 202 av herrJansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 22mom. 3 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallilmoiionen nr 202. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvolering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: 1976/77:24 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden §15 Ändring i skogsvårdslagen Föredrogs jordbruksulskoltels betänkande 1976/77:29med anledning av proposilionen 1976/77:111 om ändring i skogsvårdslagen(1948:237), m. m. HenLORENTZON i Älran (m): Svensk skogsindustris råvaruförsörining diskuteras mycket livligt idessa dagar. Alla möjligheter all öka skogsproduktionen måsle tillvaratas, Ipropositionen anför föredraganden all genom inseklsangrepp minskade tillväxteni våra skogar med 5 1973, Både skogsindustrin och virkesproducenierna ärmedvetna om sitl ansvar i del sammanhangel, och remissinstanserna tillstyrkeren skärpl lagstifining. Avförslaget till ändring i skogsvårdslagen framgår alt den skall kompletterasmed särskilda föreskrifter. Utkast lill dessa har utarbetats inomjordbruksdepartementet, och i lagförslagets 4 § sägs alt virke som är grövreän skall bortforslas eller barkas. Vissa undantag från dessa beslämmelserflnns, men del rör sig här om en enligl min mening mycket hård skrivning. Jag vill tillstyrka ulskotlels förslag, men jag vill samiidigl ullalaen förhoppning om all den slutliga utformningen av skogsskydds-förordningengörs sådan atl denna blir tillämplig i praklisk verksamhel, och allulformningen sker i nära samförslånd med de människor som i prakliken skalllillämpa och kontrollera förordningen. Överiäggningenvar härmed slulad. Ulskotlels hemslällan bifölls. 1976/77:30 med anledning av proposilionen1976/77:77 om konlrollen av planlskoleväxler jämle molion Föredrogsnäringsulskolleis belänkande 1976/77:30 med anledning av molioner omnäringspoliliken. 1 della belänkandebehandlades molionerna 1975/76:641 av herrHellslröm m.fl. (s), 1975/76:847 av herrÖslrand m.fl. (s), 1975/76:888av m. fl. (vpk), vari hemslällls all hos regeringenskulle anhålla all en ulredning lillsalies med syfte alt undersöka ochframlägga förslag ägnade atl bryla de multinationella företagens erövring avden svenska livsmedelsinduslrin och monopol-förelagens behärskande av vikligaområden för jordbrukels försörining med maskiner, konstgödsel, byggnadsmaterialetc, 1975/76:1769 av herrGuslafsson i Slockholm (s), 1975/76:2026 av herrBohman m.fl. (m), såvill gällde yrkandet 5, 1975/76:2110 av henAhlmark m.fl. (fp), 1975/76:2116 av frökenEliasson m.fl. (c), 1975/76:2126 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari hemslällls 1. alt ullalade sig för skärplrestriklivitet vid beviljande av utlännings räll alt idka näring i enligtlagen av , 2. all hos regeringen skulle anhålla omlillägg i lagen om aktiebolag av innebörd all ulländsk medborgare ellerulländsk juridisk person fick förvärva aklier i svenska akiiebolag endasl eflerlillsiånd av regeringen eller myndighel som den beslämde, 3. all som sin mening ullalade all avsevärlskärpl reslrik-livilel borde visas vid tillståndsgivning för aktieköp avutländska kapitalägare, 1976/77:218 av herrSvanslröm (c), 1976/77:219av m. fl. (vpk), vari föreslagils all hos regeringenskulle begära ulredning och förslag om en skärpning av monopollagsii finingen, 1976/77:292av m, fl, (s), vari hemslällts atl skulle anla i moiionenframlagl förslag till ändring i lagen om styrelserepreseniation för samhälleti akiiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser, innebärande all kommunernaborde få rätt alt utse slyrelserepresenlanler i sådana förelag ellerekonomiska föreningar som ej om- fållades av lagen i dessnuvarande lydelse men som hade mer än 500 anställda inom kommunen eller därsvarade för mer än en tiondel av del totala antalet anställda, 1976/77:293 av henLindberg m, fl, (s), 1976/77:294 av herrNilsson i m, fl, (s), 1976/77:402 av fruWohlin-Andersson m, fl, (c, s, m, fp, vpk), 1976/77:527 av herrGustafsson i (c), 1976/77:530 av fruKarisson (c), 1976/77:531 av herrKnutson m, fl, (m), 1976/77:857 av i Göleborg m, fl, (s), 1976/77:859 av henBlomkvist m, fl, (s), 1976/77:863 av herrFridolfsson (m), 1976/77:866 av herrHovhammar m, fl, (m), 1976/77:868 av herrJohansson i m, fl, (s), 1976/77:1245 av herrGöransson (s), 1976/77:1252 av herrNilsson i m, fl, (s), 1976/77:1253 av herrOlsson i m, fl. (c), 1976/77:1259av herrar i Eskilsluna (s) och i Trollhällan (s) saml 1976/77:1327av m. fl. (s) såviit gällde hemslällan att skulle 1. godkännade riktlinjer för en akliv näringspolitik som angelts i mo tionen, 2. somsin mening ge regeringen lill känna vad i moiionen anförts om angelägenheten av att samhället var representerat i styrelsen för vissa bolag, 5.hos regeringen begära atl förslag skyndsamt lades fram om lagsliftning omkonlroll av företagsförvärv i vissa fall. 1. belräffande allmänna rikllinjer förnäringspoliliken att skulle avslå moiionen 1976/77:1327 yrkandel Isåviit här var i fråga, 2. beträffande ulredning om ökai nyförelagande m. m.all skulle avslå motionen 1976/77:866, 3. belräffande konkurrensbegränsningslagsliflningen all skulle avslå a) moiionen 1975/76:2110 yrkandet 1 b och yrkandet 1 ci ifrågavarande del, b) moiionen 1976/77:219, 4. belräffandekonlroll av förelagsfusioner och förelagsförvärv au riks dagen skulle avslå a) motionen 1975/76:847, b) moiionen 1975/76:1769, c) moiionen 1975/76:2110 yrkandel 1 a och yrkandet 1 c i ifrågavarande del, d) moiionen1975/76:2116, 8Riksdagens protokoll 1976/77:128 Nr 128 e) motionen 1976/77:857, Onsdagenden motionen 1976/77:1327 yrkandel 5, II j ipyy 5. beträffande begränsning av utlännings rätt atlidka näring och för- --------------- värva egendom i atl skulle avslå motionen Näringspolitiken 1975/76:2126, 6. beträffande viss lagstiftning rörande utlandsägdaförelag i all skulle avslå motionen 1975/76:641, 7. beträffande multinationella företag inomlivsmedelsindustrin all skulle avslå moiionen 1975/76:888, 8. beträffande inlernalionelll samarbele i fråga omkonlroll av multinationella företag all skulle avslå moiionen1975/76:2026 yrkandet 5, 9. beträffande utvidgad uppgiftsskyldighet förmultinationella företag, m.m. all skulle avslå moiionen 1975/76:2110yrkandel 2, 10. belräffande ulredning om konkursmissbruk allriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1252, 11. belräffande styrelserepresentation för kommunerna ivissa företag alt skulle avslå motionen 1976/77:292, 12. beträffande styrelserepreseniation förstalen ivissa företag att skulle avslå motionen 1976/77:1327 yrkandet 2, 13. beträffande företagsform syftande till fördjupadekonomisk demokrati att skulle avslå moiionen 1976/77:1259, 14. beträffande användning av vatlenregleringsmedellill näringslivsfrämjande ålgärder alt skulle avslå moiionen1976/77:293, 15. beträffande utvecklingsfond för Golland, m. m. allriksdagen skulle a) avslå moiionen 1976/77:294, b) som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omåtgärder för utveckling av del gotländska näringslivet, 16. belräffande åtgärder för underlättande av exportfrän mindre och medelstora förelag atl skulle avslå motionen 1976/77:527,