prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Omorganisationen i särskill jäll påkallar det, är arbetsgivaren dock skyldigatt förhandla innan han Jättar eller verkställer beslut. Om synnerliga skälföranleder det, får arbetsgivaren och verkställa beslul innan han harfullgjort sin Jör-handlingsskyldighet enligt första stycket. PåkallasJÖrhandling enligt andra stycket, är arbetsgivaren skyldig att uppskjutabeslutet eller verkställigheten till dess Jörhand-lingsskyldlgheten harfullgjorts, om särskilda skäl föreligger mot uppskov. I jråga om JÖrhandlingenligt första och andra styckena äger 14 motsvarande tillämpning. A rbetsgivare och arbetstagare somär bundna av kollektivavtal far icke vidtaga eller deltaga i arbetsinställelse(lockout eller strejk), blockad, bojkott eller annan därmedjämföiiigstridsåigärd. om avtalet har ingåtts av organisation och denna ej i behörigordning har beslutat åtgärden, om åtgärden strider mot bestämmelse omJredspliki i kollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål 1. atl utöva påtryckning i tvist om kollektivavtals giltighet, bestånd eller rätta Innebörd eller i tvist huruvida visst förfärande strider mot avtalet eller mot denna lag. 2. attåstadkomma ändring i avtalet. 3. attgenomföra bestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet har upphön altgälla eller 4. atlstödja annan, när denne icke själv Jår vidtaga stridsåtgärd. Lokal och central facklig organisation som är bunden avkollektivavtal äger rätt att utöva påtryckning i tvist om kollektivavtalsgiltighet, avtals innebörd eller tvist huruvida visst förfarande strider motavtalet genom strejk, blockad, bojkott eller annan därmed jämförligstridsåtgärd. Arbetsgivare, arbetstagare och organisation sombryler mol denna lag eller mot kollektivavtal skall er-sälla uppkommen skada,om ej annat följer av vad nedan sägs. Arbetsgivareeller arbetsgivares organisation som bryter mol denna lag eller mot avtaletskall ersätta uppkommen skada. Denna lag träder i kraftden . Lagom ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenom föreskrives att 3 kap. lagen (1976:600)om offentlig anställning skall upphöra all gälla vid utgången av . HenFRIDOLFSSON (m): Lagen om medbestämmande i arbetslivet, som behandlade ochgenomförde och som vi skall komplettera på vissa punkter, harväckt berättigat intresse. Del är en stor och betydelsefull fråga, som berörflertalet av de anställda - i företag av olika kategorier. Jagvill dock, herr talman, säga att del är min uppfattning - som f ö. är byggd päegen erfarenhet - alt medbestämmandet, i framför alll de mindre förelagen,varit en realitet i långliga tider. I del mindre förelaget har samrådet ochmedbestämmandet varit en nödvändighet för alt företaget skulle kunna fungera.Ägaren, som ofta själv deltagit i arbetet, har tillsammans med sina anställdasvetsats samman till en enhet Överläggningar, samråd och medbestämmande harhört till den dagliga rutinen. Detta - framför allt i de mindre företagen - rådandeförhållande har icke aktualiserats och praktiserats genom att något politisktparti gjort någol utspel, utan del har varit en naturlig samarbetsutveckling påarbetsplatsen mellan ägare och anställda. offentliga debatten om medbestämmandelagsliftningen har socialdemokraternaförsökt förtiga detta förhållande. I stället har man inför den allmännaopinionen försökt hävda alt någol samråd mellan förelagels ledning ochanställda icke förekommit. Detta agerande har man valt därför att man på denvägen troll sig kunna vinna poliliska fördelar. tror jag emellertid all demånga som arbetar i de mindre och medelstora företagen inte har fallit fördenna taktik. De har upplevt det goda samarbetet på arbetsplatsen. Jagskall icke närmare gå in på de olika delfrågorna i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande - de lidigare talarna har ingående redogjort för utskottetsställningstaganden. Fårjag här bara också helt kortfattat stanna elt ögonblick inför reservationen 1,som berör principerna för arbetsrätisreformen. Wennerfors var inne på denreservationen. Utskottsmajoriletenhar i betänkandet - fullt korrekt, tycker jag - beskrivit hurmedbestämmandelagen behandlas i och partiernas inställning tilllagstiftningen pä delta område. Man lalar om alt det fanns en bred uppslutningi bakom huvuddragen i propositionen om medbestämmandelagen. Den beskrivningenfinner de socialdemokratiska ulskoltsledamöterna besvärande - de vill framståsom medlemmar i det parti som mesl och bäst har drivit medbestämmandefrågorna.I debatlen har tidigare från socialdemokratiskt håll framhållits attändringsförslagen från borgerligt håll varit "småtlerier". Ireservation nr 1 byter man fot och talar bl. a. om "allvarliga attackermot proposilionen vilka syflar lill atl urholka den föreslagna lagen" frånde borgerliga partiernas sida. Moderatasamlingspartiet har varit och är positivt inställt till en fungerandemedbestämmandelag. Vi hade elt antal förbättringsförslag som tyvärr ickefick gehör när vi log lagen. Socialdemokraternas kol-leklivistiska syn på dehär frågorna är ju påtaglig. Man visade inle något slörre förtroende för deanställda i förelagen när vi diskuterade MBL. Nej, facket skulle in ochstyra och ställa i företagen. Vi moderater menade då alt i mindre förelag börmedbestämmandet och samrådet ske direkt med de anställda i företaget. Vi har denabsoluta uppfattningen alt "folkel på verkstadsgolvet" i det lillaförelaget klarar de här frågorna bättre än en facklig ombudsman som kommerutifrån och inte känner lill företagets problem. Vore det att försämralagstiftningen om man läl rutinerat och duktigt folk i företaget fä vara medoch bestämma? Jag är helt övertygad om all hundratusentalsanställda i de mindre och medelstora företagen känner sig åsidosatta eftersomde icke anses förtroende värda att få vara med och bestämma i de företag dejobbar i. har vid etl par tillfällen tagit upp inställninglill frågan om kollekiivavtalsreglering av förelagsledning. Han formuleradesig pä etl sätt som närmast kan betraktas som ett angrepp pä moderatasamlingspartiet, genom att slå fast att "moderalerna var emolmedbestämmande i företagsledningsfrågorna". Ja, vi var kritiska på den härpunkten. Atl leda företag är en uppgift som innebär alt fatta snabba beslul,all göra riktiga marknadsmässiga bedömningar, att ta risker. Allt delta kanvara hell avgörande för företagels framtid och dess möjligheter alt ge tryggadsysselsättning. Vi ansåg atl en sä viktig omläggning avföretagsledningsfunktionerna borde utredas och remissbehandlas innan man tognågot beslul. Delta var också arbeisräiiskommitiéns linje. Varförhar vi då accepterat propositionens förslag på den här punkten? Jo,därför alt i propositionen finns klarläggande besked som gör att vi kanacceptera skrivningen. Utskottet slår fast alt del mest svårbedömdamedbestämmandeområdet självfallet är förelagsledningsfrågor. På s. 18 1propositionen står följande alt läsa: "Med del sätt atl se pämedbestämmandeavtalens rättsliga konstruktion, som expertgruppen har gett uttryck ål och somjag har beskrivit i det föregående, bör det te sig naturligt för parterna atlvälja lösningar genom vilka den nödvändiga avvägningen mellan olika gruppers(aktieägares, arbetstagares, borgenärers) ekonomiska intressen görs på förhandoch som inte innebär att företaget/arbetsgivaren frånhänder sig möjligheten atlta det yttersta ekonomiska ansvarel för verksamheten. De fackliga kraven påmedbestämmandeavtal torde inte syfta till att arbetsgivarna skall frånkännasdenna möjlighet." Jagtror, herr lalman, att medbestämmandelagen rätt skött och rättpraktiserad är en värdefull och betydelsefull lagstiftning. Ökat ansvar,medinfiytande och medbestämmande ökar otvivelaktigt arbetstillfredsställelsen.Den som vet att hon eller han gör en nyttig insats trivs självfallet med sittarbete och det är en tillgång både för den anställde och för del företag därvederbörande arbetar. Jagyrkar, herr talman, med detta bifall till utskottets yrkande på alla punkter. I delta anförandeinstämde (). Hen (): Den socialdemokratiska reservationen har ingående motiverats av detalare från socialdemokratiskt håll som redan varit uppe i debatlen. Klartär alt våra reservationer är en uppföljning av den uppfattning sompräglade debatten 1976 och som återfanns i proposition /76:105. Tyvärrförsämrade förslagen på flera ställen, och att tro att den nuvarandeborgerliga majoriteten i skulle ändra uppfattning är väl knappast merän en from önskan. HerrarWennerfors och har här talat om den stora enigheten. Som herrFridolfsson uttryckte sig hade de visserligen några förslag till förbättringarförra gången vi behandlade detta ärende. Låt mig slå fasl all viddet tillfället hade 22 reservationer. På fyra av dessa hade de också fått medsig . Vadvar det för några förslag ni hade? Det gällde undantag för företagsledningsfrågor,undantag förde små förelagen från primär förhandlingsskyldighet, avskaffandeav reglerna om central förhandling - gränsen skulle sättas vid förelag medminst tio anställda. Det gällde tystnadsplikten, som ni ville ha regler för,och det gällde tolkningsföreträde -avslag på SS 38-40. Jagvill fråga : På vilken av dessa punkter hade ni stöd från defackliga organisationerna när ni lade fram era förslag? Och för vilka var detförbättringar, ? Inte var det förbättringar för löntagarna somera förslag gällde, utan det var förbättringar för kapitalägarna -fullständigt i enlighel med den ideologi som lalade om här såmyckel i sitt anförande. Sedan säger herrWennerfors att det är svårt au förstå vår reservation nr 1 därför att vi skriveratt var för sig betyder en del av dessa punkter inte så myckel, men sammantagnaframstår de som en klar försämring -jag lägger lill stor försämring. Det är välen hopplös uppgifi att försöka lära all etl och ell är två ochalt om man sedan fortsätter atl lägga till ett och ett så alt man kommer upptill tio, så blir det sammantaget en stor försämring i detta sammanhang. Detlycker jag inle skulle vara så förskräckligt svårt att förstå i den härdiskussionen. Innanjag gick in i polemik sade jag atl det väl bara var en from önskan att fä någraav de borgerliga alt ändra uppfattning. Men del kanske ändå kan finnas etllitet hopp - om folkpartimedlemmarna och herrar ochHörberg menar allvar med sina motioner och om de dessutom har några flermeningsfränder inom . Jag syflar pä motionerna 355 - undertecknad avalla tre - och 1263, undertecknad endasl av . Det gäller icke sämycket själva yrkandena i motionerna som de motiveringar som finns i dem. Jagsyftar även på vad anfört i tidningsartiklar angående löntagarfonderna. Imotion 335 kritiserar man den nuvarande aktiebolagslagen utifrån den grundsynenall den utgör ell hinder för löntagarnas medbestämmanderätt i företagen, attden inte reglerar detta medbestämmande utan ger all makt äl aktieägarna. a.: "Frågan är om vår nuvarande aktiebolagslagstiftning ärspeciellt lämpad atl reglera en verklighet, där de flesta kapitalägare aldriglägger sig i företagets skötsel och där de anslällda fält laglig rätt tillinflytande på förelagens centrala beslut." FruBernslröm skriver i sin motion: "Det långsiktiga målet måste enligl minmening vara etl system med löntagarslyrda företag i en socialt styrd marknadsekonomi. "Hon fortsätter litet längre fram i motionen: "En förstahandsmålsällningbör vara, atl arbelel ges en med kapitalet likvärdig ställning iförelagen." Imångt och myckel kan jag inslämma i denna grundsyn, även om det kunde vara intressant att få en redogörelse för vad menar med "en socialt styrd marknadsekonomi". Jag skall inte gå in i en närmare debatt om molionerna utan bara slå fast alt om man vill ge löntagarna etl ökat inflytande i företagen enligl motionärernas grund syn kan man ju inte rösta med utskottet utan måste rösta med oss re servanter när det gäller S 32.1 reservationen 2 skriver vi:" utanhinder av vad som föreskrives iaktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar eller annanassociationsrättslig lagstiftning, bestämma atl beslut i viss fråga eller ivisst slag av frågor, som annars skulle fattas av styrelsen eller verkställandedirektören, skall fattas av företrädare för arbetstagarna eller av särskillinrättat parlssammansall organ." Dettaär en klar målsättning alt öka löntagarinflytandet, även om vi inte går sålångt som vill göra i sin motion, nämligen till helt och hålletlöntagarslyrda företag. Men det är ett klart steg på vägen. Proposilionen 137ger emellertid inte lönlagarna denna möjlighet. Våra reservationer är enklar urholkning av aktiebolagslagen lill förmån för medbestämmandelagen. Jagvill uppmana folkpartimotionärerna och även andra progressiva krafter ifolkpartiet: Rösta pä det socialdemokratiska reservationerna! De ligger helt ilinje med vad ni avser i era molioner. Genom det tar ni också avstånd från dekonservativa krafterna, som i denna fråga såväl som i många andra representerasav moderalerna och Meddella, herr lalman, instämmer jag i yrkandena om bifall lill samtligasocialdemokratiska reservationer. HenFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: menade atl de moderatamotförslagen till medbestämmandelagen inte var lönlagarvänliga. Vi har yrkat påförhandlingsrätt för de anställda i förelagen. Får jag fråga inte de människor som arbetar i företaget, som känner företaget och dess problem,som är beroende av företaget, bättre tillvarata sina och företagels intressenän en facklig förtroendeman som bor frän företaget? Denne kan varahur duktig som helst men är givelvis icke så rutinerad som de som arbetar iföretaget. Delta var en av våra stora, tunga invändningar mot lagförslagel.Menar att denna vår huvudinvändning mot MBL icke ärförelagarvänlig? Hen WENNERFORS (m) kortgenmäle: Jag var kritisk mot motsägelserna i reservationen I och kunde interikligl förslå hur frågor, som var och eri för sig är små och betydelselösa,sammantagna kan bli så förskräckligt betydande. Då undervisar och säger alt ett och elt är två, ell och elt och etl är tre osv. På delsättet skulle jag förstå all sammantaget skulle det bli en massa poäng - ellerhur man nu skall räkna det hela. Men, snälla , det är väl inleriktigt så att varje delfråga i hela det här paketet har samma värde eller ärlika betydelsefull. Om det vore så och om man kunde sätta varje frågasbetydelse lill etl skulle jag kunna vara med på den här matematiken. Men härfinns kanske lio ganska betydelselösa frågor, frågor som är lika betydelsefullasom två andra. Jagförmodar all vi har samma uppfattning och kan påstå atl föreningsrätten är enganska viktig fråga i det här paketet, all frågan om kollisionen mellanmedbestämmandelag och aktiebolagslag också är en viktig fråga, atl taket 200kr. är en annan viktig fråga. Men i övrigt är det väl väldigt många frågor somär rätt betydelselösa. Framförallt måste vi också väga in det förhållandet att i vissa av dessa frågor liggervåra uppfattningar myckel nära varandra. Vi voterade nästan om ord förra åretden i den här kammaren. Del ena blocket ville alt en utredning skullegöras snabbt och det andra blocket ville all vi skulle utreda frågan. Del varbara ordet "snabbi" som vi voterade och t. o. m. lottade om. - Detsäger litet grand om proportionerna. Nej,, samstämmigheten är i det stora hela väldigt stor. Det ärtråkigt alt ni vill göra del här lill en partipolitisk strid. Jag undrar omman, när man håller på på det här sättet, verkligen får gehör för del ute påfallet Jag har inie upplevt del så bland de människor jag har träffat ute påarbetsplatserna. HenFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag ställde en fråga och log upp några av de 22 reservationerna sommoderata samlingspartiet hade. Jag frågade: I vilket hänseende var delförbättringar för löntagarna? svarar alt del var belräffandede små företagen. Och vad är det ni vill i del sarn-manhanget? Jo, ni villspela ut facket mot de anslällda. Det är er taktik. Ni säger: Facket begriperinte det här. Del här skall gälla dem som är anslällda i företagen. Ni spelaralltså ut facket mot företagen! Mentala om nu om följande förändringar var förbättringar: undanlag avförelagsledningsfrågorna, avskaffandet av de centrala förhandlingarna,införandet av gränsen vid tio anslällda, tystnadsplikten, tolkningsföreträdetoch slopandet av SS 38-40. HerrWennerfors använder en viss taklik i sitt resonemang. Han säger atl vi har saglalt vissa frågor var betydelselösa. Nej, det har vi inte sagl. Vi har sagl attde var för sig har begränsad betydelse. Och det är någonting helt annat! Om manlägger ihop frågor av begränsad betydelse får slutsumman en stor betydelse.Det lycker jag är viktigt atl påpeka. Sedanlalar om de lottningar vi hade. Del fanns 22 reservationer frånmoderata samlingspartiet som inte gick till loitning. Del är från densynpunkten som herr arbetsmarknadsministern har talat om det beröm vi gavfolkpartiet i del sammanhanget, nämligen att vi sade all de var med i långastycken. Vi är tacksamma för all inle följde med moderalerna på 22ställen till. Då kanske vi hade förlorat också de lotiningarna. Från densynpunkten håller vi er räkning för atl ni ställde upp i stort. Låtmig till slul säga: Del är fariigl alt urholka en lag. Man skall se den som enenhet i del här sammanhanget, och det var vad förra årets proposition gjorde. () kortgenmäle: Jag råkade göra mig skyldig lill en felsägning i min förra replik, närjag ställde frågan Är det föreiagarvänligt? Det skulle vara lönlagarvänligt.Men jag får väl säga som elt känt socialdemokratiskt slalsråd en gång sade: Detsom är bra för företaget är bra för de anställda. Så del kanske inte var såtokigt. HerrFagerlund sade atl vi moderater vill spela ut facket mot de anslällda. Detvill vi inle alls - del är socialdemokraterna som gör del. Vi menar atl deanslällda i företaget, i varje fall i det lilla förelaget. är bättre skickade atldriva de frågor som är angelägna och viktiga för Nr 143 deanställda och för företaget. efterlystebesked om vilka förbättringar för lönlagarna 3] j: jgyy som vi krävde . Vimenade att en fungerande medbestämmandelag----- -- skulle bygga på deförslag som vi då röstade för. I annat fall hade vi Ändringi medbe- inte lagt dessa förslag, det är väl hell klart. Hen WENNERFORS (m) kortgenmäle: Jag försökte påvisa motsägelserna i reservationen 1. Först säger manatl det stod en betydande majorilet i bakom huvuddragen i denpropositionen, och sedan talar man om en del punkter som har begränsadbetydelse - det står faktiskt sä. Anledningen till atl jag i mitt anförandeanvände ordet betydelselös var alt jag ville försöka påvisa för lyssnarna altdet framförs så många motsägelser. Man kommer alt tänka på den riksdagsman iförsta kammaren som avslutade sitt anförande med alt säga:"Ja, herr talman, detta är såvitt jag vet min uppfattning." Det ärungefär delsamma som kommer fram i denna reservation. Men jag är ledsen för attjag använde ordet betydelselös när det nu slår "begränsadbetydelse". HenFAGERLUND (s) kort genmäle: Idyllen och det goda samarbetet i de små företagen är inle precisperfekt, . Del visade en undersökning som LO gjorde. I den komdel fram mänga kritiska synpunkter på arbetsmiljö och annat i de små företagen. Sedantar upp detta att vi skriver "en betydande majorilet".Ni hade 22 reservationer, och i fråga om samtliga dessa hade vi medoss och ofta även kommunisterna. I fråga om 18 av erareservationer ställde också upp på vår linje. Dä är del enbetydande majoritet i , för ni är ju inle så förskräckligt mänga ensnu, och ni var ännu färre vid det tillfället HerrLIDBOM (s): Först enreflexion i marginalen lill delta ärende. Jagundrar om vi inle litet var oavsett partitillhörighet känner en smula olust närvi ser hur regeringen i den ena frågan efter den andra väljer atl försöka smitaifrån sill ansvar för beslul som den upplever som bekymmersamma. I stället föralt öppet och ärligt tala om vart den syftar väljer regeringen alt svepa insina beslut i dimridåer av halvsanningar och obegripligheter. Så värdet ifredags, när statsministern skulle besvara några koncisa frågor omenergipolitiken som hade ställt i en interpellation. o. m. den borgerliga pressen över undanflykter - del äråtminstone det intryck man får när man lar del av tidningarnas ledarsidor. Såär del när vi behandlar den proposition om ändringar i medbestämmandelagensom arbetsmarknadsministern har signerat-en snårig och svårläst propositionsom innebär atl man slår vakt om kapitalets makt Den propositionen har PerAhlmark i olika sammanhang offentligen presenterat som etl förslag ilöntagarnas intresse och elt tillmötesgående av deras önskemål. Utskottet,dvs. dess borgerliga majoritet, påstår atl propositionen bidrar lill slörreklarhet och gör det lättare för arbetsmarknadens parter alt hanteramedbeslämmandefrägorna. Om utskollel i stället sagl atl proposilionen gör dellättare för arbetsgivarna all säga nej lill löntagarnas krav i pågående ellerframlida förhandlingar om medbestämmandeavtal -ja, då hade man kommit sanningennärmare. Delär ändå ganska utmanande av Per alt låta påskina att hans förslagligger i linje med önskemål frän löntagarorganisationerna. efterdel atl regeringsförslaget hade offentliggjorts fick han motta en skriftligprotest från LO och TCO. I sitt gemensamma brev till arbetsmarknadsministernskrev och : "Det förslag lill ändringar imedbestämmandelagen som regeringen nu presenterat i en lagrådsremisstillgodoser inte våra önskemål." I fortsättningen innehåller brevet enlill formen hovsam men i sak utomordentligt bister kritik av förslaget, somenligl organisationernas samfällda bedömning innebär "en försämring iförhållande lill det oklara läge som råder". Ja,så förhäller det sig alltså med den större klarheten och tillmötesgåendet avlöntagarorganisationernas önskemål. Då skall man också hålla i minnet altosäkerheten om innebörden av medbestämmandelagen är resultatet av en borgerliglottseger under jämviktsriksdagen. 1den socialdemokraliska regeringens proposition var grundinställningenotvetydig. Medbestämmandeavtal skulle kunna träffas inte bara om personalfrågoroch arbetets organisation och ledning utan också om företagsledningsfrågor.Bolagslagstiftningen fick inte innebära några hinder av praktisk betydelse förmedbestämmandeavtal. Någon särskild lagbestämmelse om detta ansågs intenödvändig, om motiven till lagtexten var tillräckligt klara. Deborgerliga partierna ville inte skriva under uttalanden ipropositionen, utan de beställde ytterligare utredning. Del är detutredningsarbetet som utmynnat i Per proposition om ändringar imedbestämmandelagen. Avflera skäl skall jag avstå från all här göra någon detaljerad genomgång av denAhlmarkska proposilionen. Den är så teoretisk och så fylld av suddiga ochmotsägelsefulla uttalanden alt var och en som försöker tolka den måste göra denreservationen alt han aldrig kan vara riktigt säker på all träffa rätt Det endasom förefaller säkert är atl ändringarna i medbestämmandelagen går i felriktning från lönlagarnas synpunkt setl. Det har Per också fåtl bådeLO:s och TCO:s ord på. Detär inte längre tal om den i princip obegränsade avtalsfrihet somlöntagarorganisationerna krävt och som vi från socialdemokratiskt hållföreslagit. I sitt anförande tidigarei dag tog Per upp en artikel i Nyheter där jag skrivit omändringarna i medbestämmandelagen. Han gillar inte att jag uttrycker det så attden borgeriiga regeringen inle litar på att arbetsgivarna är starka nog atl päegen hand försvara kapilalintressena, eftersom de inle törs ge lönlagarna ocharbetsgivarna den avtalsfrihet som LO och TCO har begärt. Därför att de intetörs det skall medbestämmandelagen nu stympas och idéerna bakom den gamla S 32i större eller mindre utsträckning smygas in igen. Omjag fattade Per rätt anser han all man här i själva verket står införoöverstigliga svårigheler. Han menar atl det inte går atl ha regler somtillåter avtal som ger lönlagarna medbestämmande i de centralaföretagsledningsfrågorna. I propositionen uttrycker han samma sak så attavtalsfriheten inte bör vara så vidsträckt atl företaget/arbetsgivaren kanfränhända sig möjligheten atl ta det yttersta ekonomiska ansvaret förverksamheten. Såstår del i proposilionen.