prot · G00938 · 1976-12-31 00:00:00 — I anslutning till det har man på tidningenundersökt hur del skulle kunna gå lill. Man har fått fram de mest befängdaidéer om atl hyresgästerna skulle skotta snö, ta hand om skötseln avvärmepannor och annal. Sådana idéer är rena hugskott; de människor som bor iflerfamiljshus med hyresrätt har ju bosatt sig där just för att få den härservicen. Det är helt otänkbart att man skulle kunna stoppa den nuvarandehyresutvecklingen och pressa ned hyrorna på det sättet. Vad gäller utvecklingen på hyressidan är del hell klart althyresökningarna har accelererat. Kvar står ändå faktum att hyrorna inte harökat mer än kostnaderna i samhället i övrigt. Snarare har ökningstakten varilnågot mindre snabb på hyressidan. Vadsedan gäller de privata värdarna och deras hyressätining i förhållande tillden prisledande "allmännyttan" så är det ju på det sättet att deallmännyttiga bostadsföretagen har förhandlingar med hyresgäströrelsen. Därsker en ordentlig granskning av de kostnader som själv-kostnadsföretagen läggerfram. Jag fömtsätter all den granskningen som kommer all bli hård.Därefter sker hyressältningen för andra lägenheter med bruksvärdesmeloden.Herr säger att man med den metoden kan höja hyrorna i de privatafastigheterna utan några motprestationer. I bruksvärdesprövning liggerfaktiskt en bedömning av all bostäder är likvärdiga.Det betyder att krav på underhåll, skötsel och annal måste vara likvärdiga närhyrorna är likvärdiga med hyrorna hos självkostnadsföretagen. Närdel sedan gäller den nämnda storstadstidningens idéer om hur del skulle kunnagå lill atl sänka hyrorna kan jag i viss utsträckning dela . Vadjag sagt i dessa frågor är att ett medansvar exempelvis kan komma alt betydaall skadegörelse och därmed underhållskostnader minskar, vilket också påverkarhyrorna. Jag tror all del är ett vikligt inslag i den framtida utvecklingen atthyresgästerna får medinflytande och därmed ansvar, så all de själva kan se attinflytandet också leder till minskade kostnader. HertCLAESON (vpk): Låt mig med anledning av det som sist uppehöll sig vid,nämligen inflytande och boendedemokrati, som man så vackert talar om i olikasammanhang, säga att detta naturligtvis inte i första hand skall syfta till allsänka hyrorna genom all lyfta över olika serviceuppgifter och skyldigheter påhyresgästerna. Förslag och åtgärder då det gäller boendedemokratin måstesjälvfallet inriktas på att öka hyresgästernas rättigheter och atl gehyresgästerna mer all säga lill om i sitt boende. Jagvill vidhålla mitt påstående att hyrorna har ökat mer än vad som motsvarar denallmänna prisutvecklingen. Jag håller mig faktiskt i det fallet lill destatistiska uppgifterna om konsumentprisindex. Jag tror all de är riktiga - dehar i varje fall inte tidigare bestrills i dessa sammanhang. talade i sill första svar, som jaginte hell hann kommentera, om alt bostadsbidraget skulle utnyttjas somhjälpmedel i detta sammanhang. Jag delar uppfattningen atl bostadsbidraget ärnödvändigt för de svaga hushållen. Men del är också viktigt att ha klart försig vilka begränsningar som gäller för bostadsbidragen som medel atl uppnåjämlikhet i boendel och komma till rätta med de höga hyrorna och de ständigahyreshöjningarna. Bostadsbidrag i olika former löser inte de problemen, utanmed nuvarande bostadspolitik kommer även en stor del av dessa bidrag att gåtill dem som spekulerar i människornas behov av bostäder, eftersommonopolintressenas spekulation har ell stort utrymme på bostadsmarknaden. håller sig när det gäller mätningen av hyresutvecklingentill statistik som i de avseenden det gäller delvis inle är tillfredsställande,nämligen bostadsdelen av konsumentprisindex. De hyror som är aktuella förförhandlingar har ännu inte givit något som helst utslag i hyresstatistiken.Jämför man med den direkta hy-resslatisliken, som förs av SCB, framgår detfullt klart alt ökningstakten för hyrorna varit lägre än förkonsumentprisindex. Låtmig sedan säga att det förhållandet atl man ger människorna inflytandeinnebär, att de själva skall få vara med och bestämma. Då skall man intehärifrån uttala sig om vilka frågor della skall avse och vad del skall ledatill. Det är ju något som man skall komma fram till när inflytande börjarutövas. HertCLAESON (vpk): Jag är övertygad om att när resultatet av förhandlingarna beträffandede allmännyttiga bostadsföretagen blir klart - och detla kommer exempelvis förStockholmsföretagen att ske omkring den - kommer vi att kunna utläsaalt hyresslegringarna tyvärr blivit ännu större än övriga prisstegringar. Jagvill också ställa en fråga till statsrådet , som berör möjligheternaatl vidla åtgärder för atl pressa ned kostnaderna. Delar statsrådet min, vpk:soch hyresgäströrelsens uppfattning att s. k. allmänna kostnader, som belastarallmännyttiga bostadsföretag - exempelvis bostadsförmedlingar,cenlmmanläggningar, bilplatser, lekplatser m. m. -men vars bestridande gagnaren mängd människor, som inte bor i dessa företags bostadsområden, borde kunnabetalas av stat och kommun? Jag vet att del inte är så lätt att sära ut dessakostnader, men jag vill fråga om statsrådet principiellt är överens med mig omatt man som ett sätt att något pressa ned hyrorna borde försöka separera sådanakostnader och se lill att de betalades på annal sätt. Alla vet ju all det pågår förhandlingar, och jag har ingen anledningatl lägga mig i dem vad gäller de olika kostnadsbitarna. sägersjälv atl det inle är läll alt sära på de här bitarna. Jag delar denuppfattningen. Statsmakternaär inte på något som helst sätt inaktiva i dessa frågor. Det satsas slorabelopp på atl begränsa boendekostnaderna för de enskilda människorna. Vi harräntesubventionerna och bidrag till kapitalkostnader för ungefär 2,5 miljarder.Vi har de statliga och slalskommunala bostadsbidragen på ca 2 miljarder, ochytteriigare 2 miljarder betalas ut i form av kommunala bostadstillägg tillpensionärer. Beslutenom dessa bidrag har tidigare fattat i ganska stor enighet. Hert (vpk): Jag vill bara tillägga atl kalkyler och hyreshöjningskrav som ärgrundade på s. k. självkostnader hos de allmännyttiga bostadsföretagen intefortsättningsvis kan få läggas till grund för nya hyreshöjningar. Huvuddelenav ökade kostnader för företagen måste finansieras genom höjda statsbidrag ochlån och en del av kostnaderna skjutas i avvaktan på en annan ochbättre bostadspolitik. Manmåste, som vi från vpk:s sida så ofta har framhållit och föreslagit, la itu medorsakerna lill de höga hyrorna och göra slut på de privata vinst- ochspekulationsintressena i alla led på bostadsmarknaden. Hyreshöjningarnamåste stoppas och hyrorna måste sänkas på kapitalets, vinstens bekostnad. Detkan ske genom lägre kapitalkostnad, genom samhällsingripanden ochsamhällsinsatser då det gäller kapital, mark, byggnadsmaterial, byggande ochägande av fierfamiljshus. Det är den vägen man måste gå. Här är det fel altvara passiv. Här måste regering och riksdag ingripa och vidta åtgärder. Överläggningenvar härmed sluiad. §21 Anmäldes och bordlades Moiion 1976/77:32 av m.fl. med anledningav propositionen 1976/77:31 om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) §22 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1976/77:128av (vpk) lill herr utbildningsministern om de politiskaungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation: anvisningar rörande de politiskaungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation anger i fråga omkostnaderna endast att ersättning kan utgå ur medlen för timmar till förfogande,fritt vall arbete och resurslimmar för högstadium. Vissa kommunerhar anfört atl de saknar ekonomiska resurser för den politiskainformationsverksamheten. har verksamheten börjat få en omfattningsom ställer de politiska ungdomsförbunden inför stora problem. Fasta normer förersättningens storiek och statsbidrag till kommunerna förefaller varanödvändiga åtgärder. Medanledning härav vill jag till herr utbildningsministern ställa följande fråga: Förbereder regeringen några särskilda åtgärder föratt lösa de ekonomiska frågorna i samband med de politiskaungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation? 1976/77:129 av herrJansson (s) till herr kommunikationsministern om upprustning av : Pågrund av den ovisshet som råder om framlid och i anledning avtrafikutskottets behandling av motioner i ärendet vill jag ställa följandefråga till herr kommunikationsministern: Näravser statsrådet lägga fram förslag till om en upprustning av Götakanal? 1976/77:130av () till herr budgetminislern om befrielse från kilometerskattvid viss färjtrafik: De av 1975/beslutade ändringarna iväglrafikskallelagen för kilometerskattepliktig lastbil, buss eller släpvagnvid användning utomlands innebär också förändringar i del administrativa förfarandetvid restitution av svensk fordonsskatt. Enligtnu gällande bestämmelser sker avstämplingen vid utfarten hos tullmyndigheten.Blanketten sänds till , som re-stituerar medel för den tidsom fordonet vistas ulanför riket. Genom del nya förfarandet kommer restitutionatl beviljas med hänsyn till den tid för vilken skatt betalats i annal land.Elt fordon som vistas utanför landet skulle med nuvarandeadministrativa förfarande få avdrag för , även om sammanlagt ett dygntillbringats på färja till och från . Körliden i förutsesuppgå till . Enligt de nya bestämmelserna beviljas avdrag endast förden tid fordonet körts i , vilket i ovannämnda fall innebär ettbortfall av restitution för per fordon och resa. För en åkare med tiobilar, vilka kör ut , innebär detta en merkostnad av ca . Följden har blivit en starkt ökad benägenhet hos svenska åkare attregistrera sina fordon i annat land, eftersom konkurrensen från länder med meragenerösa bestämmelser är utomordentligt stark. Medanledning av det anförda vill jag till herr budgetminislern ställa följandefråga: villig atl medverka till sådana bestämmelser attkilome-lerskaiiepliktigt fordon på resa till land som tar ut fordonsskatt befriasfrån svensk fordonsskatt för den tid fordonet vistas på färja? 1976/77:131 av fruSundberg (m) till herr kommunikationsministern om konkurrensförhållandena försjö- och kusttransporier: Vid införandel av transportstödet förutsattes attbestämmelserna i princip inte på något väsentligt sätt skulle rubbakonkurrensförhållandena på iransportmarknaden. Detla är emellertid inte fallet,eftersom sjötransporterna icke erhåller stöd inom del allmänna stödområdet medundantag för frakter till . Situationenför kustfarten försvåras alltmer, och jag vill därför ställa följande frågatill herr kommunikationsministern: att låta se över gällande bestämmelser i syfte att uppnå bättre villkorför sjö- och kusttransporter inom det allmänna stödområdet? 1976/77:132 av fruSundberg (m) till herr socialministern om personnummer på utländskaadoptivbarn: Antalet utländska barn som adopteras i vårt land ärstort. Många kommer från länder, där folkbokföringen fungerar bristfälligt,varför barnens födelsedag ofta är obekant. Utländskt barn som adopteras iSverige erhåller här personnummer som baseras på de åldersuppgifler somangivits av vederbörande myndighet/organ i ullandel. Ivissa fall har adoptivföräldrarna ifrågasatt riktigheten av den angivnaåldersuppgiften och därmed begärt ändring av barnets personnummer. Från 1973fram till ändrades personnummer på adopterade utländska barn itotalt 45 fall. 1början av 1974 riktades kritik mol den tillämpade metoden för åldersbestämningav barnen, och initierade en utredning för att komma fram ny metod. Något resultat föreligger ännu inte. Antalet oavgjorda ansökningarsom samlats hos riksskatteverkel uppgår till ca 75. Förmånga av dessa barns föräldrar är situationen svår. Barnen skall under vårenanmälas lill förskola eller grundskola om de har personnummer som börjar med70 eller 71. 1 de fall uppenbart felaktig åldersangivelse föreligger kan storaskadeverkningar uppstå. Medanledning av det anförda vill jag till herr socialministern ställa följandefråga: Villsocialministern medverka till atl frågan om ändring av personnummer löses såatt inga barn skall behöva inskrivas i skola eller förskola , omläkarutlåtande föreligger om uppenbart felaktigt personnummer? 1976/77:133av : (vpk) lill fru utrikesministern om eventuellamedlemskap i (): Anserutrikesministern alt ett medlemskap i ()står i överensstämmelse med principerna för svensk biståndspolitik? 1976/77:134 av herrPersson i Heden (c) till herr kommunikationsministern om förbättring av SJ:stransportservice: har under ett fiertal årföretagit inskränkningar i såväl person- som godslrafiken, särskilt på demindre bandelarna. Järnvägsstationer har stängts, och in- ochutlämningsplatser för gods har ytterligare minskal i antal. Del aviserasdärtill ytterligare nedläggningar av persontrafiken; bl. a. är bandelenBorås-Varberg aviserad för nedläggning av persontrafiken. Inte minst i frågaom SJ:s godstransporitjänsler betyder dessa nedläggningar av in- ochutlämningsslällen av gods betydande försämringar för såväl företag somenskilda personer. Nr 38 lundaSJ:s godstransporttjänster kunna utnyttjas måste kunderna själva Torsdaeen den svara fören icke obetydlig del av transportkostnaden på grund av det långaavståndet till in- och utlämningsslalionerna. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till herr kommu- Meddelande om nikationsminislern: frågor Är kommunikationsministern villig medverka tillförbättring av statens järnvägars transportservice? §23 Kammaren åtskildes .