prot · G00942 · 1976-12-31 00:00:00 — I Krislianslad, som alliså var enav de Ivå lidigare försöksorierna, har verksamhelen pågåll , lill endel i samverkan med pedagogiska insliiulionen vid i . Riksdagenfållade ell beslut som för del innebär atl man slopadeantagningen till klasslärarutbildningen. Uibildningsul-skoiiei uttaladeemellertid all man borde kunna överväga an förlägga försöksverksamhei lillKrislianslad och hänvisade lill den försöksverk-samhel som i inlensifierad formskulle bedrivas i . Del verkliga lägel, och del är della som är delinlressanta i den här frågan, är all eftersom intagningen ju slopats iKrislianslad så håller ulbildningen på an lonas ner. De nuvarande årsklassernahar bara ell par år kvar, och vidlas del inga andra ålgärder så innebär del allhöslen 1978 försvinner en hel del av den personal som har erfarenhel av deförsök som f n. bedrivs i Krislianslad. En nalurlig fråga är självfallel, herrlalman, om del är rimligi all bryta ner en existerande organisation för de härförsöken, för att sedan eventuellt bygga upp den med ny personal som inte harsamma bakgrund. Överläggningenvar härmed slutad. Omde politiska ungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation § 22Om de politiska ungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation Fru statsrådet erhöll ordel för alt besvaraherr Berndlsons (vpk) anmälda fråga, 1976/77:128, till herrutbildningsministern, och anförde: har frågat chefen för omregeringen förbereder några särskilda ålgärder för att lösa de ekonomiskafrågorna i samband med de politiska ungdomsförbundens medverkan i skolanssamhällsinformation. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på migatt besvara frågan. Somherr framhåller anges del i anvisningar ommedverkan av de politiska ungdomsförbunden i skolans samhällsinformation attkostnader för sådan medverkan kan läckas med medel ur statsbidrag lill timmartill förfogande, fritt valt arbete och resurstimmar på grundskolanshögstadium. Tillsammans uppgår dessa statliga bidrag till belydande belopp. Somsvar på samma fråga av framhöll statsrådet i vårasalt det vid utformningen av nuvarande bidragsregler förutsattes all medverkanskulle komnia lill slånd med personer hämtade ulanför skolan och bekostas genomde resurser som här har nämnts. Några särskilda statliga bidrag eller någonspeciell reglering av vilken ersättning som skall ulgå finns därför inte. Genomriksdagens beslut på grundval av propositionen om skolans inre arbeie m. m. harflera särskilda statliga bidrag sammanförts till en samlad resurs, den s. k.för-slärkningsresursen. Ur denna skall läckas bl. a. kostnader för de aktivitetersom nämner. Någondeialjreglering av användningen av förslärkningsresursen kommer jag inte attföreslå. Ute i kommunerna skall man ha möjlighet att disponera denna i enlighetmed de överväganden som görs lokall. Alla är ense om vikten av att de politiskaungdomsförbunden får möjlighel all medverka i skolans samhällsinformation.Vilket utrymme de politiska ungdomsförbunden bör få och ersättningen för sådanauppgifler bör dock avgöras lokalt. HerrBERNDTSON (vpk): De politiska ungdomsförbundens möjligheler all medverka i skolanssamhällsinformation kan bidra lill alt minska skolans isolering frånsamhällslivet i övrigt. Ungdomsförbundenbör ju ha särskild möjlighel att väcka politiskt intresse hos eleverna, ochderas representanter har särskilda förutsättningar all presentera politiskafrågeställningar för unga människor och förslå skolelevernas synsätt. Nuhar del dock visat sig atl anvisningarna för denna verksamhel har varitofullständiga. har i fråga om ekonomisk ersättning tillmedverkande från ungdomsförbunden endasl angett atl sådan kan utgå ur medlen förtimmar till förfogande, fritt valt arbete och resurslimmar för grundskolanshögsladium. Kommunerhar anfört att man saknar ekonomiska medel för en sådan verksamhet, enär deresurser SÖ åberopat ofta redan är intecknade. Detfinns inle heller någon anvisning om ersättningens storlek. Detta har skapatviss oklarhet om hur stor ersättning som bör ulgå. Verksamhelenhar fåll sådan omfattning att del i vissa län ställer krav på ungdomsförbundenatt hålla heltidsanställda funktionärer för atl klara uppgiften. Detvore illa om en riklig tanke inte kunde fullföljas därför all kommunernasaknar resurser och ungdomsförbunden helt självklart inle har resurser att påegen bekostnad svara för informationsverksamheten. Dellaär bakgrunden lill min fråga. Jag tackar statsrådet för svaret. Tyvärrmåste jag säga att statsrådet bortser från problem som uppstått i verksamhetenoch som jag här har hänvisai lill. Jag tycker inte del räcker med att säga atlman lokalt bör avgöra vilket utrymme de politiska ungdomsförbunden bör få ochvilken ersättning som bör ulgå. Del borde väl finnas skäl för att söka uppnålika villkor i olika kommuner, så att verksamhelen når alla. Hänvisningtill skolans inre arbeie lycker jag inte heller är helt tillfredsställande.Del kommer att ställa ännu större krav på medverkan från organisationer ulanförskolan. Menhär pågår en verksamhet som förutsätter de politiskaungdomsförbundens medverkan, och då räcker det inte att hänvisa till . Jagmenar atl det behövs åtgärder redan nu för all klara denna verksamhel. Jagvill fråga slalsrådel Mogård om del inte finns skäl atl inhämta erfarenheterfrån den tid denna informationsverksamhet pågått och se efter om särskildaålgärder behövs för atl det hela skall fungera som avseii. Omde politiska ungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation Jag lycker del är angelägel all slå fasl alt enigheten ärtotal om vikten av alt de politiska ungdomsförbunden får möjlighel alt medverkai skolan. En avvägning måste naturligtvis ske mellan den verksamheten och annanmedverkan utifrån del omgivande samhället, dvs. från arbetslivet ochkulturlivet. Jag anser atl den avvägningen måste ske lokalt, och jag har somsagi icke för avsikt atl föreslå någon centralt utformad detaljreglering. Någotutrymme för avvägning mellan olika politiska ungdomsförbund finns däremot inle.Skolan har skyldighel all se till all eleverna får allsidig information, annarsåsidosätts kravet på objektivitet. Delär rikligl som påpekade liksom atl de ekonomiskaförhållandena är olika i olika politiska ungdomsförbund och även inom olikadistrikt i landel. Men detla är enligl min mening Om de politiska ungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation en omsiändighel som skolanmåste beakta vid sin bedömning om och i vilken utsträckning ersättning förmedverkan skall utgå för atl kravel pä allsidighet skall uppfyllas. Men ocksåden bedömningen anser jag skall ske lokall. HerrBerndlson skall inle glömma bort all medverkan kan ske i många olika former.Därför är det rimligt att en lokal bedömning sker. HerrBERNDTSON (vpk): Jag vill erinra om atl vid remissbehandlingen av förslagel om depolitiska ungdomsförbundens medverkan i skolan pekade fiera remissinstanser påatt ingen klar anvisning om de ekonomiska frågorna fanns. LO gjorde del i sittremissvar, TCO gjorde del och även . Man menade att det varnödvändigl all del fastslogs efter vilka regler ersättning skulle utgå. Jagfinner del vara en stor brist alt inga sådana här regler har utarbetats.Erfarenheten visar alt man är osäker i kommunerna om hur det hela skall gåtill. Och för de politiska ungdomsförbunden borde det ju vara en fördel ombestämda regler fanns. Jag tror också att kommunerna skulle anse det vara braom det var uisagt efter vilka regler man skall lämna ersättning för dennaverksamhet. Närdet gäller frågan om objektiviteten lycker jag det är bra atl statsrådet på den sidan. Jag vill ge statsrådet tipset atl man nog bör se pä hurSÖ:s rekommendationer följs. Enligt SÖ skall ju informationsverksamhetenbedrivas av politiska ungdomsförbund vilkas moderpartier är representerade iriksdagen, det egna eller den egna kommunen. Del måste anses slå istrid med dessa regler om en kommun av politiska skäl utesluter ettungdomsförbund. Ensak är all SÖ säger alt hinder för elt eller fiera ungdomsförbund inie utgörhinder för övriga ungdomsförbund all medverka, men en annan sak är om man i enkommun direkt utestänger en politisk riktning från atl medverka. Så har tyvärrskett i enstaka fall, och jag tror det är skäl i all se på hela denna fråga omhur informalionsverksamhelen har funge-ral. Fru slalsrådel MOGÅRD: Jag förulsäiier verkligen all fackmyndigheien följer de regler somgäller och lill regeringen redovisar de erfarenheter som kan göras. Delär många som ropar på cenirala regler, . Men jag kanske fårerinra om att har fallal beslui omprinciperna för ell nyll statsbidragssystem för . Därvid uttaladeriksdagen bl. a. följande: "Avpropositionen framgår an det i samband med att den nya organisationen införsden skall utfärdas kompletterande bestämmelser och anvisningar förarbelel i skolan samt organisationsmodeller m. m. Ulskollel ulgår från alldessa inle skall ges formen av Delär angelägel all de regionala och lokala skolmyndigheterna, skolledarna,lärarna och andra med arbetsuppgifter på skolans område tilläggs både jiihetenoch ansvaret att i den prakliska lill-lämpningen ute på fältet utan bundenhetvid anvisningar i alla detaljer handla med utrymme för sunt förnuft och frittval." Vänsterpartietkommunisterna redovisade i den här frågan icke någon avvikande uppfattning. HerrBERNDTSON (vpk): Det finns ju mer eller mindre rika kommuner och mer eller mindrefaltiga kommuner, och man kanske kan dra slutsatsen alt inte alla kommunerföljer den här rekommendationen, av ekonomiska eller andra skäl. Om vissakommuner säger sig sakna resurser får eleverna i dessa kommuners skolor inteden politiska information, den kontakt med de politiska ungdomsförbunden someleverna i andra kommuners skolor får. Jaglycker fortfarande att det är elt alltför negativt svar som statsrådet givit.Jag tror det finns skäl att studera hur denna verksamhel har fungerat och vidlaålgärder för all förbällra situationen. Jag föreslår alt i anslutning lill den proposition, somkommer all framläggas om statsbidragssystemet, i en motion redovisar ochbelägger de negativa erfarenheter som han påslår redan nu har gjorts samt angervilka ålgärder han anser bör vidtas. Då får vi kanske höra från del behövs centrala anvisningar, och det vore ju roligt. Överläggningenvar härmed sluiad. Omskydd mol övergrepp av utskrivna från sluten psykiatrisk vård § 23 Om skydd motövergrepp av utskrivna från sluten psykiatrisk vård erhöll ordet för att besvara iStaffanstorp (m) anmälda fråga, 1976/77:136, till herrjustitieministern, och anförde: i Siaffanslorp'har mol bakgrund av ell par nyligeniniräffade fall, där försöksulskrivna från sluten psykiatrisk vård gjort sigskyldiga till allvarliga övergrepp, frågat juslilieminisiern om han anser allnuvarande bestämmelser erbjuder allmänheten tillfredsställande skydd. Enliglfastställd ärendefördelning ankommer det på mig all besvara frågan. Bestämmelsernai lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård innebär att den som tagits inför vård skall skrivas ut när förulsätlningarna 13 protokoll 1976/77. Omskydd mot övergrepp av utskrivna från sluten psykiatrisk vård för att bereda honomvården inte längre föreligger. Underlid då patienten är inskriven kan han få tillstånd att visias på egen hand utomsjukhusområdel under del av dygnet eller tillfälligt under ett anlal dygn, bl.a. om det inle medför fara för annans personliga säkerhet eller för egel liv.Om dessa förutsättningar föreligger och del finns särskilda skäl, kan patientenockså skrivas ul på försök. I bägge fallen kan patienten åläggas all följavissa föreskrifter. I samband med för-söksulskrivning kan patienten ocksåställas under tillsyn av lämplig person. Beslut om tillstånd att vistas utomsjukhusområdet eller om försökspermission kan återkallas om förhållandenapåkallar del. Beslutom utskrivning meddelas i allmänhet av överläkaren. I fråga om patient som hartagils in för vård på grund av domstols förordnande beslutar dock en särskildutskrivningsnämnd. Nämnden beslutar för dessa fall också om tillstånd atlvisias utom sjukhusområdet och om försökspermission. Nämnden beslår avlagfaren ordförande som är eller har varil innehavare av ordinarie domartjänst,en läkare som bör vara särskilt kunnig i psykiatri och en person mederfarenhet i allmänna värv. Allpröva frågor om tillstånd att vistas utom sjukhusområdet, försökspermissionoch utskrivning av patient som gjort sig skyldig lill allvarligt våldsbrott ären myckel svår uppgift. som det gäller att underlätta patienternasrehabilitering är del givelvis viktigt atl inte utsätta allmänheten föroacceptabla risker. Genom inrättandet av särskilda utskrivningsnämnder medkvalificerad sammansättning har garantier skapats för en noggrann prövning avsådana ärenden. Fråganom påföljder för psykiskt avvikande lagöverträdare är föremål för översyn av1971 års utredning om behandling av psykiskt avvikande. Uiredningen beräknasredovisa sill uppdrag . Den fråga som har ställt börbeaktas i samband med övervägande av utredningens förslag. Hert iSiaffanslorp (m): Jag skall be all få tacka statsrådet för svarel på min fråga. Underloppet av har i pressen relaterats tre så allvarliga övergrepp, därde inblandade varil försöksulskrivna från sluten psykiatrisk vård, all manmåste fråga sig, om del inte finns behov av ålgärder för att i görligaste månminska riskerna för framtida händelser av liknande slag. Jag skall mycket kortbeskriva fallen. Efterett mord på en kvinna 1971 bedömdes vederbörande lida av psykisk abnormitet avså allvariig natur alt den kunde jämställas med sinnessjukdom, och han logs inför sluten psykiatrisk vård, där behovet av en kraftfull eftervård medstödjande ålgärder särskilt underströks. fick han sina förstapermissioner och skadade då allvarligt en annan kvinna. Efter försöksutskrivninghar han nu på nytt mördat en kvinna. Mannen har bedömts farlig endast ionyktert tillstånd. Enannan ung man överföll ett äldre par i en park och misshandladedem så svårt att mannen avled, medan kvinnan överlevde men fick allvarligaskador. Efter ell halvår blev den unge mannen försöksutskriven frånpsykiatriskt sjukhus. överföll han en person och hotade honom tilllivet. Till följd av lyckliga omständigheter klarade sig dock den överfallne.Denna försöksutskrivning har föranlett en JO-anmälan. Dettredje fallet gäller en patient från elt mentalsjukhus i . Denmannen överföll en polis, och för att klara sitt eget livtvingades polisen skjuta mannen som avled. Somfru nämnde finns det vissa regler för försöksulskriv-ning, vilka ärämnade att hindra olyckor av det här beskrivna slaget. Den försöksutskrivne kanåläggas förbud att dricka alkohol, kan förbjudas alt resa från vistelseortenoch har dessutom en övervakare samt anmälningsplikt. Dessa regler är dock oftaverkningslösa, lätta alt bryta mot. Enliglmin uppfattning är del nödvändigl all förbällra tryggheten för de anhöriga tillmenialpaiienter, för den stora allmänheten, för polis, laxiförare m. fl. somoftare än andra kommer i kontakt med försöksutskrivna, samt inte minsl förpatienterna själva. Efterett liknande fall tillsatte dåvarande medicinalstyrelsen enexpertgrupp för utredning av förhållandena i samband med utskrivning ochövervakning. Jag skulle nu vilja veta om denna ulredning ledde lill någrakonkrela förbäuringar och, i så fall, vad dessa förbättringar bestod i. Omskydd mot övergrepp av utskrivna från sluten psykiatrisk vård Det är rikligt att en utredning lade fram förslag om åtgärderför att förbättra övervakning av försöksutskrivna patienter. Man föreslog bl. a.en registrering av antalet övervakare, man hade synpunkter på utbildning ochföreslog bl. a. all övervakare för försöksutskrivna, som efter lagakraftvunnendom intagits på sjukhus för vård, skulle erhålla utbildning inomkriminalvårdens organisation och också anslutas till den. Man hade vidareförslag om en iniensiflerad koniakl mellan övervakarna och personalen påsjukhusen. Men såvitt mig är bekant ledde den här utredningen inte till någrakonkreta ålgärder. Naturligtvisär frågan om övervakning, eller tillsyn, som det heter i fall som dessa, avmycket stor betydelse. I sinnessjuklagsiiftningskom-mitléns belänkande sade manockså att den som förordnals lill lillsyns-man i allmänhet uppmanas att genomregelbundna rapporter hålla sjukhuset underrättat om patientens tillstånd ochall anmäla inträffade försämringar. Kommittén ansåg del ocksåuppenbart all den för-söksuiskrivne bör vara skyldig atl hålla tillsynsmannenunderrättad om bostad och arbetsansiällning och hålla kontakt i den utsträckningsom begärdes. Dåvarandedepartemenischefen ansåg all uttalandena av komrniltén Nr 42 borde kunna tjäna som vägledning för anordnandet av tillsyn, och jag _ , , delar den uppfailningen. , , .n-ir Enliglvad jag har inhämtat varierar praxis mellan olika siukhus för 9december 1976 . , ,, .-, , , Självfallel masle iillsynen anpassas behoven Meddelande om idel enskilda fallei. Över huvud lagel, herr talman, när del gäller fall interpellationssvar somdessa kan man ställas inför de kanske svåraste avgöranden vi har 1976/77:39 om kust- attfatta inom sjukvården. Det är ju två delvis molslridiga inlressen som bevakningen i Giyt gör sig gällande. Paiieniens rehabiliiering kräver all hanges viss frihet, och Arkösund men mot detta lalar allmänhetens berättigade kravpå skydd mol över- HerrWACHTMEISTER i Siaffanslorp (m): Eftersom i sin svar var vänlig an säga att den fråga jagställt bör beaktas i samband med övervägandena utredning ombehandling av psykiskt avvikande, tillåter jag mig alt lämna några ytterligareord pä vägen till den uiredningen. Fördet första anser jag att mer restriktiva bestämmelser bör ges vidförsöksutskrivning och de bör närmare regleras i lag. Fördet andra bör utskrivningsnämnd ha möjlighet att i tveksamma fall konsulleraräilspsykiater med kriminologisk erfarenhet. Detta skall naturligtvis inle baragälla ulskrivningsnämnd utan också läkare, länsstyrelse eller domstol som harall handha liknande ärenden. Fördet tredje vill jag gärna underslryka vad sade, nämligen all palieniersom kan länkas ha en viss lalent fariighel i fall av försöksulskrivning böranförtros ål särskilt kvalificerade övervakare. Jag anser också atl det är avmycket stor betydelse att dessa övervakare får speciell utbildning. Det villjag gärna underslryka. Fördel flärde skulle, genom en vetenskaplig sammanställning av redan befintligtmaterial, våra kunskaper kunna ökas inom ell område där bedömningaruppenbariigen ofta sker på otillräckligi underlag. Jagär alltså tacksam för de svar i positiv anda som statsrådet lämnat mig. Överläggningenvar härmed sluiad. § 24 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:39 omkustbevakningen i och Arkösund Jag vill meddela atl interpellationen 1976/77:39 av omkustbevakningen i Gryi och Arkösund inte kommer att besvaras inom denföreskrivna liden. Enligt vad jag kommit överens om med kommerinterpellationen atl besvaras efter juluppehållet. § 25 Om befrielse frånkilometerskatt vid viss färjtrafik Herr budgetministern erhöll ordet för aubesvara () anmälda fråga, 1976/77:130, ochanförde: har frågat mig om jag är villig att medverka lill sådanabestämmelser atl kilometerskallepliktigl fordon på resa till land som tar utfordonsskatt befrias frän svensk fordonsskatt för den tid fordonet visias påfärja. Rätlenlill återbetalning av fordonsskall infördes i syfte attundanröja den dubbelbeskattning som uppkom när svenska fordon beskattades bådei och i annat land. Eftersom återbetalnings-bestämmelserna gavsgenerell utformning, befrias svenska fordon helt från fordonsskatt när deanvänds i länder med vilka har väg-irafikskatteavial. Mol bakgrund bl.a. härav beslöt (prop. 1975/76:181, SkU 61, rskr 346, SFS 1976:337)atl begränsa rätten till återbetalning till sådana fall då svenska fordon iutlandet har belagts med en pålaga som motsvarar den svenska fordonsskatten. Denya reglerna träder i kraft . Syftetmed återbetalningsreglerna är som har nämnts att undvika dubbelbeskattning avsvenska fordon. Del av påtalade fallet utgör inte någondubbelbeskatiningssituation. Jag finner därför inle anledning att nu ta uppåterbetalningsreglerna lill förnyad prövning. Torsdagen den 9 december1976 Ombefrielse f/'ån kilomelerskati vid viss fä ij t ra fik Jag skall be att få lacka budgetminislern Mundebo för svaret på minfråga. Jag hade väl ärligt sagt inie väntat mig ell mera positivt svar, och jagär tacksam för det som det är. Delråder nämligen bland åkare en ganska stor ovisshet om hur de nya bestämmelsernakommer att verka bl. a. i internationell trafik, i huvudsak trafik genomVästtyskland. Del framgår av propositionen 1975/76:181 alt enligt 41 5; iväglrafikskallelagen fordonsskall skall återbetalas för för vilketskatt eller avgift har erlagts i utlandet. För sådana fordon som här åsyftasgäller att de vanligtvis forslas med färja lill och attuistämpling sker genom svensk tullmyndighet. Enligt nu gällande reglerbeviljas restitution förden tid som fordon är utanför , men enligt denya regler som avses träda i kraft den skall restitution beviljasför för vilket skatt erlagts i utlandet. Det innebär i förhållandelill nuläget en klar försämring. Åkarna uppskattar försämringen för en åkaremed tio bilar till . i förhållande till nuläget. Jagär medveten om att rätten lill återbetalning av fordonsskatt infördes i syfteatl undanröja en dubbelbeskattning som uppkom då svenska fordon beskattadesbåde i och i utlandet. Jag lar självfallel statsrådels svar somytterligare bevis för alt någon dubbelbeskattning inte skall förekomma. Vihar enligt uppgift som jag fåll ca 500 väsllyska lillslånd för lasl-bilslrafikinkl. Del är åiskilliga svenska åkare som måsie Omtilhräde till mark som exproprierats jÖr militära ändamål konstalera all de nyareglerna innebär en kraftig försämring vad gäller deras möjligheler attkonkurrera på den internationella iransportmarknaden. Kanske kommer flera avdem att hyra trailers från länder med en mera förmånlig skattebelastning, närde svenska reglerna fördyrar transporterna med svenskt fordon. Jaghade emellertid inle räknat med att budgetminislern skulle vara villig se överreglerna igen. Jag vill bara uttrycka en förhoppning om att man kommer attfölja konsekvenserna av de ändrade reglerna för fordonsbeskatlning när detgäller del svenska lastbilsbeslåndel och svenska fordons möjligheter altkonkurrera på den internationella marknaden. Överläggningenvar härmed slutad. §26 Om tillträde till mark som exproprierats för militära ändamål Herrförsvarsministern erhöll ordel för att besvara () den1 december anmälda fråga, 1976/77:126, och anförde: har frågat mig om vilka regler som gäller för rätl lillenkelt tillträde lill mark som exproprieras för militärt ändamål. Reglernaom s. k. enkell förhandstilllräde lill egendom som skall avslås genomexpropriation finns i 5 kap. expropriationslagen. De innebär alt vederbörandedomstol kan medge alt den exproprierande får tillträda den egendom somexproprialionsmedgivandet avser utan atl expropria-tionen är fullbordad. Försådanl beslut krävs alt del är av väsentlig betydelse för den exproprierandeatl överta besittningen av egendomen innan ersättningsfrågorna har avgjortsdefinitivt. Tidpunkten för tillträdet skall bestämmas så all fastighetsägareneller annan vars räll berörs får skäligt rådrum. Den exproprierande har vidareall fullgöra de villkor som domstolen uppställer för förhandstillträdet. Närdessa villkor har uppfyllts och den exproprierande med stöd av domstolensbeslut kommit i besittning av egendomen får han i stor utsträckning förfogaöver egendomen på samma sätt som om han var ägare till den. Detta innebär t.ex. alt den exproprierande, om domstolen inte föreskrivii annat, har befogenhetatt riva eller bränna hus, företa grävningsarbelen, fälla skog eller företavägbyggnader och andra byggnadsarbeten.