prot · G00936 · 1976-12-31 00:00:00 — Närregeringens proposition om den regionala förvaltningens organisation kom ivåras visade del sig att regeringen lanserade ännu ett nytt system. Då skullelänsstyrelsen inkl. landshövdingen bestå av 15 ledamöter. Samtliga skulleutses av regeringen, men 10 av förtroendemännen skulle nomineras av partierna iresp. län i proportion till partiernas styrka i riksdagsvalet, och de övriga 4skulle av regeringen hämtas bland länsinvånare med erfarenhet av näringsliv ocharbetsmarknad. Detta förslag genomfördes med hjälp i ivåras. Detär således det beslutet som vi nu vill ändra på. Vi vill ersätta det med enordning som är enklare och som bättre överensstämmer med vår allmändemokratiskasyn på länsförvaltningens organisation. Det är ju ingen nyhet som vi därvidlaglanserar. Vi har nämligen fr. o. m. beslutet om lekmannastyrelse 1970 överlänsberedningen och fram till beslutet hävdat att samtliga ledamöter ilänsstyrelsen utom landshövdingen skall utses av . Det är såledesdet förslaget som vi nu vill realisera. Motivenför det här förslaget är desamma som vi lidigare redovisat.Länsstyrelsen har alltfort många och viktiga beslutsfunktioner av storbetydelse för länets invånare och av politisk karaktär. Det är såledesnaturiigt att förtroendemannaslyrelsen som helhet återspeglar de politiskastyrkeförhållandena i länet sådana dessa har kommii till uttryck ilandstingsvalet. blir således redan av detta skäl en naturligvalkorporation. Denna ordning ger också en från demokratisynpunkt godåterkoppling till de politiska partierna vad gäller insyn, debatt och politisktansvarsutkrävande. Till delta kommer, som jag redan nämnt, att den är enkel atttillämpa. Den ger också en god garanti för att även minoriteter blirrepresenterade. Den gör det vidare möjligt att få en differentieradrepresentation från olika delar av länet och från olika intressen och yrkesgrupper.En erinran om att så skall bli fallet tas för övrigt enligt pro- positionen in i länsslyrelseinstruktionen. Ianslutning till propositionen har det väckts några motioner. 1 utskottsbelänkandetfinns en socialdemokratisk reservation i vilken man yrkar avslag påpropositionen. i har talat för den reservationen. Jagskall något kommentera dessa aktstycken och även ta upp en del av vad som sadesav i hans inlägg, även om det i rätt hög grad återspegladeinnehållet i reservationen. Vadgäller den socialdemokratiska motionen och reservationen bortser jag frånsådana futiliteter som atl man litet förrädiskt talar om "den nuvarandeordningen", när man uppenbarligen menar den ordning som enligt beslutet ivåras skulle komma att gälla fr. o. m. Det innebär visserligen att man delvispolemiserar mot sig själv, men det lämnar jag därhän. 1den socialdemokratiska motionen påstår man bl. a. att den ordning som beslöts ivåras tillgodoser önskemålet att förtroendemannastyrelsens sammansättning skallåterspegla de politiska partiernas styrka i länet. Det påståendet är interiktigt, av två skäl. För det första skulle, som jag tidigare nämnt, endast 10av de 14 nomineras av partierna. Det skulle således endast bli entrekvartsåterspegling. För det andra var del märkligt nog inte partiernasstyrka i landstingsvalet som skulle ges en trekvartsåterspegling - det varutgången i riksdagsvalet som skulle vara avgörande. Mellan utfallen iriksdagsval och landstingsval finns det på sina håll betydande skillnader. Mankan säga alt t. o. m. den här bestämmelsen - alt det var riksdagsvalet och intelandstingsvalet som skulle vara avgörande - visar hur ängslig man varit förallt som kan lukta länsdemokrati. 1motionen klagar man vidare över-del uppehöll sig en hel delvid i sitt inlägg - att regeringen genom propositionen nu vill ändra ett beslutsom inte hunnit tillämpas. Man säger litet dramatiskt att det strider mol detraditioner som finns inom lagstiftningen. drog till meduttryck som "starka konstitutionella betänkligheter" och sade attdet hela var ett "konstitutionellt missfoster", osv. Dessapåståenden är inle välgrundade. Det finns exempel på att tidigareändrat lagstiftning som inte hunnit tillämpas. För övrigt kan man erinra sigatl även socialdemokraterna led lottnederlag i en och annan fråga . Detgällde t. ex. arbetsrätten. I valrörelsen försäkrade såväl partiledaren en lång rad andra socialdemokrater heligt och dyrt all man, om man vannvalet, skulle rälla till dessa enligt deras mening felaktiga beslut.Det gällde således att ändra i ännu inle tillämpad lagstiftning. Jag antar atlherr i och andra socialdemokrater som skrivit undermotionen och utskottsreservationen anser alt ett uppfyllande av dessavallöften skulle ha varil en vällovlig gärning. På den punkten studsar såledeskritiken mot propositionen som en gummiboll tillbaka på motionärerna. skall jag kansketillägga att man försiktigtvis inte tagit med denna passus i reservationen,och del förvånade mig litet atl i återupplivade deni sill inlägg. Vi får väl se vilka typer av motioner som socialdemokraternafinner det konstitutionellt riktigt att väcka under den allmänna motionstiden ivår. Vad här har sagt innebär ju ett principiellt ställningstagandesom gör att man kan se fram emot en viss vånda inom den socialdemokratiskariksdagsgruppen. Isåväl motionen som reservationen och anförande hävdas attden föreslagna ordningen aren "utmaning" mot arbetstagarnas ochnäringslivets organisationer. Man kan kanske rent allmänt göra den reflexionenall om man skall döma av det ordval som den nya oppositionen använder sig av iolika sammanhang här i har vi en utomordentligt stark opposition. Menvarken röstläge eller ordval är något mått på saklig styrka. Om ivanlig demokratisk ordning beslutar alt skall sammansättas på ettvisst sätt kan naturligtvis detla inte anges som en utmaning mot någon. Detskulle i så fall vara mol socialdemokraterna, som lätt blir litet grättna närde inte får sin vilja igenom. Påsakliga grunder kan mycket väl hävdas att det nya förslaget ger godamöjligheter till en ur olika aspekter spridd representation, eftersom det geren större samlad pott mandal att spela med. Bland de 14 ledamöter somlandstingen skall utse bör det finnas gott om plats för företrädare för de mestskilda åsiktsriktningar och intressen. Sedanåterkommer socialdemokraterna i reservationen -och det gjorde sitt anförande också - lill en av de käpphästar som förs fram så snart någotsom langerar länsdemokraiin diskuteras: kommer all utvecklas överkommun. Tanken bakom den termen är tydligen att landstingen väntas kommaatt kväva den primärkommunala demokratin. är det således redan genom den begränsadereform som föreslås fara å färde. Uppriktigtsagt förstår jag inte vad man avser. Landstingen har under två perioder utsetthälften av ledamöterna i . Inle har detta på något sätt rubbatkommunernas uppgifter. Och på vad säll skulle kommunernas uppgifter rubbas avatt landstingen ulser också den återstående halvan i ?Argumentationen på denna punkt är för mig obegriplig. Inle heller om man förverkligarlänsdemokratitanken i stort kan detta vara till någon skada för denprimärkommunala demokratin. Ett förverkligande av länsdemokratin innebär juatt man för över redan befintliga regionala uppgifter från statliga organ lillde folkvalda landstingen och också ökar möjligheterna till en decentraliseringfrån del centrala statliga planet till regional nivå. Primärkommunernas självständighetoch kompetens begränsas inte av detta - tvärtom bör en vidgad demokratisksjälvstyrelse på länsplanet vara en stimulans även för demokratin ikommunerna. Därmedtror jag atl jag har varit inne på det mesta av vad som anförts i densocialdemokratiska motionen och reservationen. Del är kanske en punkt i iTrollhättan anförande som jag ytterligare något vill kommentera. säger alt det har varit en väldig brådska under utskottsbehandlingen.Det verkar som om del skulle bli något av ledtemat i den socialdemokratiskaargumentationen i kammaren all klaga över formalia. Det var likadant förraonsdagen när diskuterade en annan fråga. Socialdemokraternakrävde i utskottet alt propositionen skulle remitteras till en lång rad organ.Men varför skulle man remittera propositionen? förslag är ju gammalt ochvälkänt - det fanns med i länsberedningens betänkande i form av en reservation.Del har alltså redan varit ute på remiss lill alla de institutioner ochmyndigheter som ville skicka det på remiss till. Motiveringenför all avslå socialdemokraternas remisskrav var alltså inte tidsfaktorn, utanmotiveringen var att ett remissförfarande redan hade ägt rum. Däremotskulle man med goda skäl kunna säga att den lösning som regeringen stannade föri våras aldrig varil föremål för någon remissbehandling. Länsberedningensförslag hade varit ute på remiss, men regeringen ändrade underproposilionsskrivandet radikalt detta förslag. Det tycker jag att en regeringskall ha rätt att göra, och vi har inte anklagat den gamla socialdemokratiskaregeringen för all den inte, innan den skrev propositionen, skickade ut sinadeparlementsfunderingar på en ny remissomgång. Vidarehade en hel del funderingar över vilken slatsrällslig statuslänsstyrelsen kommer att få sedan delta förslag har genomförts. Den ändras juinle! På vad säll skulle den ändras av att landstingen i stället för att utsehälften ulser samtliga förtroendevalda i lekmannasiyrelsen? Vi har pålänsplanel många exempel på atl landstingen utser en del av ledamöterna islalliga organ. Vad är det för märkligt med del? Jagskall avslutningsvis något beröra de båda andra motioner som varil föremål förutskottets handläggning. Vänsterpartietkommunisterna berör i sin motion endast en detalj, något som jag uppfattar somatt vpk i övrigt stöder propositionen. Detaljen gäller att vpk inte vill atllänsslyrelseinstruktionen skall betona vikten av atl landstingen ilänsstyrelserna sätter in representanter med erfarenhet från såvälarbetsmarknad som näringsliv - vpk vill inte all näringsidkare skall kunnakomma i fråga. Man finner detta av någon outgrundlig anledning"stötande", som del slår i motionen. Ulskoltet har enhälligt varit aven annan mening, och jag har tidigare understrukit atl jag anser det varaviktigt att man får en i olika avseenden så bred representation som möjligl. HerrOllen m. fl. moderater anser i en motion, som likaledes avstyrks av ettenhälligt utskott, atl suppleanterna i skall kallas till och gesfull närvarorätt vid sammanträden. Utskottet avstyrker motionenmed hänvisning lill vad som anförts i utskottets be- 2 protokoll 1976/77:36-37 tänkande nr 11, som vinyss har behandlat och där utskottet mera allmänt lar upp frågan omsuppleanternas närvarorätt. Eftersom praxis varierar mellan olika styrelseorganhar ulskollel ansett att den här frågan i dess helhet bör övervägas i ettsammanhang. Utöver vad som sägs i utskottets betänkande nr 11 kan man kanske,när det gäller den fråga som aktualiseras i denna moderatmotion, tillägga altantalet ledamöter i nu ökar från 11 till 15. Det blir således enganska stor församling. Om alla suppleanter kallades och även hörsammadekallelsen skulle det totalt bli 29 personer, och det är kanske i ohanterligastelaget för arbetande styrelse. Meddet anförda vill jag, herr talman, yrka bifall till utskottets förslag på allapunkter och uttrycka min tillfredsställelse över att vi nuförhoppningsvis kan ta delta steg i länsdemokratisk riktning och över attarbetet på en mera omfattande länsdemokratireform kan startas i enlighet medvad som anges i regeringsdeklarationen. HertJOHANSSON i Trollhällan (s) kort genmäie: Skalar man bort alla deklarationerna i anförande, såstår mot varandra två alternativ. Enligtdet ena skall 14 av de 15 ledamöterna i utses av landstinget.Enligt det andra skall 14 av de 15 ledamöterna utses av regeringen, 10 efterförslag från de politiska partierna inom länet i förhållande till sin styrkavid riksdagsvalet och 4 från intresseorganisationer. Att det ena alternativetskall kallas högsta typ av demokrati och del andra betecknas som ettbyråkratiskt, centralisliskl system, återstår för att visa. Detfinns tvä fördelar med den ordning som antog . Den första äratt arbetstagare- och näringslivsorganisationer får en rätt att nomineraledamöter. Den rätten försvinner med den föreslagna ordningen. Varför är manrädd för att låta dessa grupper självständigt nominera? Den andra fördelen äratt man undgår - jag upprepar faktiskt uttrycket - det konstitutionellamissfoster som uppstår om regeringsförslagel bifalles. Regeringen utsersamtliga ledamöter, men det sker efter nominering av demokratiskaorganisationer. Delär ingen formell ändring i delta, påslår nu . Landstingenväljer en del ledamöter i andra organ, del är sant, men i vilka utser man 14 av15 ledamöter? Det är också den skillnaden, atl här är det fråga om det centralastatliga regionala organet, som ulan alt formellt vara landstingskommunalt,reellt kommer i en ny ställning genom förslaget, och det utan att man för endiskussion om de konstitutionella sidorna. HerrFiskesjö talade sedan om att vi hade begärt en remissomgång. Ja, var del såkonstigt? Del är enligt min mening inte formalia att höra de storaintresseorganisationerna, utan del bör vara ganska naturligt. Men BertilFiskesjö gav en förklaring från denna talarstol, som är värd atl notera. Detvar inte brådskan som låg bakom detta - vilket jag uppfattade, för jag tolkade detvälvilligt - utan i stället atl man betraktade det som onödigt att la kontaktmed de stora intresseorganisationerna här. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäie: Nej, , jag har inte sagt att det är onödigt attla kontakt med de stora intresseorganisationerna. Jag tycker del är självklartalt statliga utredningsförslag och liknande remitteras till myndigheter ochorganisationer av olika slag. Det är viktigt all få fram synpunkter ochståndpunkter. Menpoängen i del jag sade var all det här förslaget, som läggs fram ipropositionen och som har att behandla, har varit ute på enremissomgång. De ståndpunkter som kunde finnas var alltså i och för sig välkända. Vad skulle det då vara för mening i att besvära en rad remissinstansermed en omgång till? Jagtog mig friheten påpeka alt det regeringsförslag som drevs igenom inlehade varit ute på remiss. Jag skulle gärna vilja fråga : Hurkan det komma sig, om det nu är så viktigt att förändringar av delta slag gårul på remiss? Varför skickade inte socialdemokraterna ut sitt eget förslag ivåras på remiss? vidhåller alt blir ett konstitutionellt missfoster. Jaghar inle förstått orsaken härtill. har sina funktioner angivna ilänsstyrelseinstruktionen och på annat sätt. Den har sin statsrällsliga statusgenom inordningen i det statliga förvaltningssystemet, anslagssystemet osv. Påvilket sätt förändras staisrättsliga status av denomständigheten all landslingen i stället för att utse hälften av länsstyrelsensledamöter övergår till atl utse samtliga? Den frågan återstår för HildingJohansson alt besvara. Närdel gäller intresserepresentationen - det framgår också av propositionen -blir 'det ingen sådan direkt förslagsrätt som gällde enligt den ordning somgenomdrevs . Detta har vi inle heller försökt att dölja. Men det innebärinte att de intressen som organisationer av olika slag har att företräda inlekommer att bli representerade. och andra socialdemokrater försöker ibland konstruera vattentätaskott mellan politiska partier och organisationer av olika slag. De politiskapartierna och politikerna är väl inga förstenade isolat i samhället, får jaghoppas. Såsom politiker spelar vi många roller och är med i olikaorganisationer. Det förekommer alltså en ständig samverkan över helasamhällsfältet. Hert iTrollhättan (s) kort genmäie: Herr lalman! Poängen i begäran om organisationsremisslåg i detta: 1 de gamla planeringsråden och i tidigare hadeintresseorganisationerna en nomineringsrätt. Det förslag som den dåvarande regeringenpresenterade för innebar all denna nomineringsrätt stod kvaroch förstärktes. Det förslag som den nuvarande regeringen har lagt framinnebär däremot att denna nomineringsrätt upphör såsom en självständigfunktion. För mig är det då hell naturiigt att man ber att få organisationernassyn på detta. All TCO uppvaktade utskottet ser jag som ett bevis på att manfrån TCO var intresserad av all få lägga fram sina synpunkter inför utskottet. HerrFiskesjö talar nu om "en rad" organisationer. Ja, det var femstycken. Tydligen är vi oeniga inte bara om politiken ulan även ommatematiken. Självklartkan vilken organisation som helst gå via de politiska partierna. I mitthuvudanförande försökte jag emellertid utveckla att det bör finnas ensjälvständig rätt för intresseorganisationerna att föra fram sina kandidater.Jag betraktar inle politiker såsom "förstenade isolat", för altanvända term. Men varför skall en intresseorganisation behövaalliera sig med ett politiskt parti för att få fram sin kandidat i dettastycke? Närdel sedan gäller "det konstitutionella missfostret" trodde jag altjag i mitt huvudanförande hade klargjort vad jag menade härmed. I denna replikhinner jag endast konstatera att det ändå måste vara en konstig ordning, när 14ledamöter av 15 i ett statligt organ väljs av en kommun. Det rikliga är attstatliga organ lillsätts av statliga instanser och inte av kommunala. All detfinns vissa företrädare för kommunerna må vara hänt, men att driva del så långtall en enda i styrelsen, landshövdingen, skall utses av regeringen betecknarjag som en egendomlig konstitutionell ordning. Jag hoppas all della inle blirinkörsporlen till en ordning som innebär atl även andra statliga organ skallutses av kommunerna. () kortgenmäie: Ett konslilutionelll missfoster uppkommer således när man överskriderett visst antal kommunutsedda eller landstingsulsedda i ett statligt organ. Jagskulle vilja fråga : Hur var del t. ex. med valnämnden före1972 års reform, där kommunerna utsåg samtliga utom ordföranden? Valnämndenbetraktades i litteraturen som ett statligl organ. Ingen sade alt valnämndenvar ett konstitutionellt missfoster. Det avgörande var naturligtvis deuppgifter som vederbörande organ hade att sköta och det ansvarsförhållande somfanns. tillvitar mig alt jag sagt atl socialdemokraterna i utskottet begärtatl propositionen skulle remitteras lill ett enormt antal remissinstanser. Dethoppas jag verkligen att jag inle sade. Jag har heller inget minne av det. Närdet gäller matematiken tror jag att vi bör kunna bli överens, åtminstone på denhär punkten. Vad jag sade var atl de remissinstanser som höra redan hade blivit hörda. Vadbeträffar intresserepresentation skall jag inte upprepa det jag harsagt ulan bara ställa en liten teslfråga till socialdemokraterna, till HildingJohansson och andra: Om framöver beslutar att en hel del av deärenden som nu handlägger skall överföras till enligtden länsdemokratiska modellen och om alltfort vidhåller uppfattningenatt skall väljas i demokratisk ordning och ocksåvidhåller alt i vanlig demokratisk ordning skall välja sinstyrelse, dvs. förvaltningsutskottet, kommer då i Trollhällanoch andra socialdemokrater att även i den situationen hävda att delta är enulmaning mot olika organiserade intressen? Det är en fråga som jag tycker ärberättigad att ställa med hänsyn till många av de märkliga resonemang som harförts här om politisk demokrati och organisalionsdemokräti. Herrtalmannen anmälde att i Trollhällan anhållit att tillprotokollet få antecknat au han inte ägde rätt till ytterligare replik. i (m): Det har länge funnits en strävan från de borgerliga partiernas sidaall skapa en levande länsdemokrati, och i regeringsdeklarationen har förutskickatsatt initiativ är alt vänta av den nya regeringen på della område. Men delkommer med all säkerhet att ta lid innan vi har hunnit få några nya konkretaförslag på det här området och innan en mera utvecklad länsdemokrati har hunnitgenomföras. Delinnebär atl kommer fortfarande en lång rad viktigauppgifter att åvila de statliga länsstyrelserna. Det är då naturligt allinvånarna i länen ges goda möjligheter att påverka sammansättningen avlänsstyrelsernas förtroendemannaslyrelser. har regeringen haftmöjlighet alt ge länsstyrelserna en sådan sammansättning all de inte haravspeglat de partipolitiska förhållandena i resp. län. Den föregåenderegeringen har också utnyttjat denna möjlighet så alt vi ännu , , kommer all i samtliga län ha länsstyrelser med socialdemokratiskmajoritet - delta, herr talman, alldeles oberoende av landslingenspartipolitiska sammansättning. Det är självklart att en sådan ordning harupprört många människor, och givet är all den ordningen har lett till starkakrav på en förändring. Delta är också vad vi har att ta ställning till . Propositionenföreslåratt samtliga ledamöter skall väljas av med undantag avlandshövdingen. Jämfört med dagsläget innebär den nya ordningen alt de avregeringen utsedda ledamöterna försvinner. Mot delta kan anföras, vilket ocksåhar gjorts här , all möjligheten att låta särskilda grupper, t. ex.arbetsmarknadens parter, bli representerade i förtroendemannaslyrelsen då minskareller försvinner. Man får emellertid förutsätta att de nominerande organen tarhänsyn till delta och ser till att så skilda grenar som möjligt av länetsverksamhet blir representerade. Självfallet är del också angelägel altlänsstyrelsen , innan beslut fattas i frågor som berör vitalaintressen hos arbetsmarknadens organisationer, låter dessa organisationer pålämpligt sätt komma till tals. Härhar något diskuterats TCO:s uppvaktning i utskottet. Låt mig då peka påatt vad TCO i del sammanhanget krävde var att bli representerad med fullrösträtt i länsstyrelserna. Det ställdes en fråga lill TCO-representanlernaom de kunde tänka sig alt bli representerade i länsstyrelserna utan rösträtt.På del sättet skulle de inte kunna snedvrida den partipolitiska balansen ivissa fall men ändå ha möjlighet att göra sin stämma hörd och framföra sinasynpunkter - vilket såvitt jag förstår borde ha varit det väsentliga ur TCO:ssynpunkt. Det meddelades emellertid alt man inte, som det uttrycktes, ville hanågra "andra klassens" ledamöter i länsstyrelserna, och manförutsatte alt om man skulle vara med, så skulle det vara med full rösträtt.Della kunde i vissa situationer leda till att den partipolitiska balansen, somden avspeglas i landstingen, skulle komma att förryckas. Jagtror att synpunkterna och förslagen från arbetsmarknadens parter i framtidenändå kommer alt beaktas på ett tillbörligt sätt. Från de borgeriiga partierna förelåg en reservation tillkonstitulionsulskotlels betänkande med i princip samma förslag som nuåterkommer i propositionen 1976/77:19. Jag känner inget behov -möjligen skiljerjag mig därvidlag från vissa andra ledamöter i kammaren - alt här upprepa allade goda argument som då framfördes från borgerligt håll. De finns i kammarensprotokoll; det är sannerligen ingen ny fråga som vi nu diskuterar. Och innan vii våras beslöt i ärendet hade olika organ möjligheter atl ge sin syn påfrågorna. Jag hade tillfälle atl som moderat reservant utveckla mitt partis synpå de här frågorna, och jag skall inte nu upprepa alla de argument som dåframfördes. Med hänvisning lill vad som har sagts och vad som anfördes ivåras vill jag i stället yrka bifall till utskottets hemställan ikonstitutionsutskoltets betänkande 1976/77:12. Hert TARSCHYS (fp): Det finns en konsekvent linje i den svenska regionstyrelsensutveckling , och del är utvecklingen från statsmakttill folkmakt. drevs en liberalopinionsbildning för ett vidgat folkligt inflytande ute i länen. Ett sådanlinflytande fick vi också genom kommunalreformer, men det var längeett inflytande under förmynderskap. höll uppsikt över de nyalandstingen, och när de folkvalda möttes var det Konungens befallningshavandesom höll i klubban. Den ordningen har upphört, och är landslingen herrar ieget hus. fick vi också ett folkligt inflytande ilänsstyrelserna, när landshövdingens ensamvälde ersattes av en lekmannastyrelsemed regional förankring. Det har hitintills varit en styrelse utsedd avregeringen.