prot · G00945 · 1976-12-31 00:00:00 — Iverkligheten förhåller det sig på det sättet - och det framgick av vad fruJohansson i sade - att det i småkonkurserna verkligen inte finns någraarbetsmarknads- eller regionalpoliliska intressen att tala om. Förresten kan det i detta sammanhang vara värt att lägga märke till attreservanterna inte i betänkandet har redovisat någon statistik som visar hurfördärvligt och olämpligt det nuvarande systemet är. redovisade herrAndersson i i sitt anförande en del sifferuppgifter, några i procentoch andra i absoluta tal. Men jag vet inte vad ville säga meddetta. Jag fick uppfattningen att han ville visa att vi under de gångna årenhaft ett mycket stort antal konkurser, och det är ju riktigt. Men därav drarherr slutsatsen att det stora antalet konkurser tyder på att det härskulle vara fråga om någonting brottsligt. Detta är den typiskasocialdemokratiska inställningen till fö- Man anarnågonting lurt i alla sådana här sammanhang. Mycketnaturligare hade varit att säga att vi haft så många konkurser därför attföretagsklimatet i vårt land inte varit så vänligt alt förelagarna kunnatfortsätta sin verksamhet utan de har fått slå igen på detta sätt. Nå, del ärväl att uttrycka sig litet tillspetsat, det får vara med den saken hur somhelst. Men när i säger att institutet faltigkonkurserhar missbrukats i stor utsträckning - precis så föll orden - skulle jag viljafråga: Varifrån har fått all det skett i stor utsträckning? Påden punkten finns del inga uppgifter, ingen statistik eller några siffror överhuvud taget. Jag skall inte bestrida all systemet har missbrukals, men jagvill inte göra något uttalande om volymen. Förvisso känner både jag till att det finns enstaka figurer som haft ett stort antal småbolagoch låtit dem gå i konkurs i lur och ordning. Del är naturligtvis inte bra altdetta kunnat fungera på det viset, men det ger inget belägg för att volymenkonkurser av det här slaget där missbruk skett har varit stor. Jagkan inte för min del finna att reservanterna förebragt -jag säger på samma sättsom i - några bärande skäl för alt man skall rycka utsmåkonkurserna ur del större sammanhanget. Tvärtom är vådan av ett sådantlagstiftningsförfarande ganska påtaglig. Inte ens reservanterna själva är alldelesfrämmande för att risker kan förekomma. Man har noterat att det fortsattautredningsarbetet rörande konkurser kan komma all påverka utformningen avförfarandereglerna beträffande de mindre konkurserna. Men så lugnar man sigväldigt snabbt och säger att de ändringar det härvidlag kan bli fråga om kommeralt bli av förhållandevis enkel beskaffenhet. Det är bra med en god tro, men med fromma förhoppningar kommer maninte så långt, och man rår inte på den administrativa verkligheten. Skulle vi"sjösätta" reservanternas förslag skulle det leda till all man för enoffentlig myndighet fick tillskapa nya arbetsuppgifter som kräver utbildning påden sektorn, kräver anställning av folk, ökade resurser, större kontorslokaleroch allt vad därmed sammanhänger för all de nya arbetsuppgifterna skulle kunnafullgöras på ett tillfredsställande sätt. Man skulle även binda sig föradministrativa rutiner som vi vet all det inte är så lätt att ändra på. Det ärdet vi från majoritetens sida velat förhindra genom att gå emot propositionensådan den föreligger. Jag tycker all det är verkligt viktigt att understrykaatt del inte är tanken all man skall förändra lagstiftningen om småkonkurser,skapa en bättre kontroll, skapa möjligheter lill återvinning, förhindragäldenärsbrott och annat sådant som gör att vi går emot. På den punkten är viöverens. Men vi vill bedöma frågorna i ett sammanhang. Vi iror all detta kangöras inom en så nära framtid alt det icke uppkommer några vådor av all vänta. Jag yrkar bifall tillutskottels förslag. Hen i (s): Jag noterar med tillfredsställelse att började sittanförande med att deklarera att han tar avstånd från eventuella manipulationereller eventuellt fusk i samband med konkurser. Där har vi en gemensam grund altutgå från i vår fortsatta diskussion. Menherr har också varit fackligt aktiv. Om togkontakt med de fackliga vännerna inom hela och alla deförbund som tillhör LO skulle få ta del av ett mycket omfattandematerial där fackliga funktionärer, såväl på det lokala som på det centralaplanet, i mycket stor utsträckning nödgats arbeta med frågor i samband med enrad konkurser i det här landet. De fackliga funktionärerna kan vittna om vilkakonsekvenser del har blivit för de anställda, för orten i fråga och förregionen i dess helhet. Det är ingen hemlighet att fackföreningsrörelsen harfått sätta lill väldigt mycket folk för att följa de här frågorna. Dettahar också kommit till ullryck i ochLandsorganisationens remissvar. Om inte kronofogdemyndigheten blir denförvaltande myndigheten så motsätter sig LO en ändring av lagstiftningen överhuvud taget. En sådan organisation uttalar sig inte kategoriskt ulan att ha ettmycket omfattande material som grund för sin uppfattning. När ett parrepresentanter för den socialdemokratiska gruppen här i kammaren har framförtvår uppfattning i sakfrågan, så är del inte alls för att göra en stor affär isig själv av den, utan det är för att uttrycka vår allvarliga oro för enförsening av lagstiftningsarbetet, och del gör vi mot bakgrund av vad denfackliga rörelsen har redovisat i sina remissvar. Motslutet av sitt anförande kom till alt han inte vill skapa fördelarför staten. Han tycker inte all vi har ett tillräckligt fö-relagsvänligl klimathär i landet, och han lycker inte heller om att vi skapar ytterligarearbetsuppgifter för en offentlig myndighet. De argumenten skall jag emellertidinte bemöta , utan det kan anstå till ett annat tillfälle. HerrLIDGARD (m); motsätter sig lagstiftningen. Det är här i denna församling som vi lagstiftar och väger desakliga argumenten för och emot, inte någon annanstans. Jagbetvivlar det inte när i säger att fackföreningsfunktionärernahar haft mycket bekymmer och mycket besvär med konkurser. Jag vet att detförhåller sig så. Men det förhållandet att de har haft bekymmer får ju inteförieda oss till att nu hals över huvud besluta om en dellagstiftning som viredan nu kan säga oss kommer att ändras . Det besvär somfackföreningarna har haft får de ha i fortsättningen också tills vi har kunnatskapa en samfälld lagstiftning. Jag fäste mig vid att herrAndersson i i ett lidigare inlägg 9 protokoll 1976/77:445 Nr 45 åberopade att många tunga remissinstanser hade sagt på ett visst sätt. den '" slagit upp remissinstanserna, och vi kan efteråt tala om vilka ''"" ''" tunga och icke tunga. Men jag kan som ett litet exempel --------------- konstatera att medan kronofogdeföreningen har sagt all man skall gå Konkurslagstifi- på kronofogdeallernativel så harkronofogdemyndigheterna i , ningen och ansett att detta är rentgalet och i stället för- ordat ett annatalternativ. Det väger rätt jämnt både mellan myndigheter och andra. Sedan tillkommer naturligtvis lunga remiss instans , men jag tycker att vi skall förbehålla oss rätten att utan hot genomföra den lagstiftning som vi till slut finner - sakligt riktigast. HerrANDERSSON i (s): Visst är det som beslutar om ny lagstiftning. Jag har aldrigpåstått någonting annat och kommer inte heller att göra del. Att jag haråberopat en av remissinstanserna, i det här fallet , berorpå att det är en remissinstans som har väldigt lång erfarenhet. Del remissyslemvi har här i landet och som vi skall vara tacksamma för gör att vi får in enrad uppgifter som vi riksdagsledamöter ändå skall väga av innan vi tar slutligställning och bestämmer oss för hur del skall vara. Vadvi reservanter är verkligt oroliga för nu är den ytterligare försening somutskottets förslag innebär i den här frågan. HenLIDGARD (m); Jag vill bara slå fast att i i sitt tidigareinlägg sade att accepterar ingen annan myndighet änkronofogdemyndigheten. Vad kan man dra för slutsatser av ett sådant uttalande? HerrANDERSSON i (s); Det är ledning som har tagit ställning, och dettaär ledningens uppfattning. Man har ju full rätt alt skriva som man gjort i sittremissvar - precis som andra remissinstanser har full rätt att uttrycka sinauppfattningar. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskotlelshemställan, dels reservationen av i m. fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill all kammarenbifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 11 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Bidragtill anordnande av förskolor och fritidshem 1976/77:12 med anledningav propositionen 1976/77:18 om ändring i bokföringslagen(1976:125) och aktiebolagslagen (1975:1385), m. m. 1976/77:13 med anledning avpropositionen 1976/77:32 om ändring i 1976/77:14 med anledning av propositionen 1976/77:6 med förslag till lag om fortsalt giltighetav lagen (1963:158) om ersättning för skada i följd av atomfartygsdrift 1976/77:5 med anledning avpropositionen 1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /77 såvitt avser Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §13 Föredrogs socialutskottets belänkande 1976/77:18 med anledning avpropositionen 1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgetenför /77 såvitt avser verksamhetsområdejämte motion. Bidrag till anordnandeav förskolor och fritidshem Regeringen () hade ipropositionen 1976/77:25 under punkten D 2 a (s. 11 och 12) föreslagitriksdagen an till Bidrag lill anordnande av förskolor och fritidshem påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /77 anvisa ettreservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:23 av m. (vpk), vari hemställts alt beslutade dels alt till Nr 45 ovan angivna ändamål anvisa ett reservationsanslag av , n flpn dels all anordningsbidragei för byggande av daghemoch fritidshem skulle , , iQ-jf räknas upp i förhållande lillpenningvärdeförsämringen. Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem anriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen1976/77:23 lill Bidrag lill anordnande av förskolor och fritidshem påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /77 anvisade eilreservationsanslag av . (vpk): Det finns två åtgärder som är absolut nödvändiga om man skall kunnalösa brislen på daghems- och frilidshemsplatser. Denena åtgärden är lagstiftning. Kommunerna måste i lag åläggas all bygga bortbristen på platser. Som del nu är behöver kommunerna bara redovisa sinaförskoleplaner. Kommunernas fullmäktige fattar egna, helt självständiga beslutbåde om hur stort behovet av platser är och om hur hög, eller rättare sagt hurlåg, ulbyggnadsnivån skall vara, dvs. hur många platser som skall presteras. Såvälsocialdemokrater som borgare förlitar sig helt på kommunalpolitikernas godavilja när del gäller att bygga bort brislen. Men del går inte alt förlita sigpå den goda viljan, inte i ett samhälle där barnen och barnens behov sätts isista rummet, där t. ex. bilar och motorvägar värderas högre än barnens behovav en god omsorg. Och även om den goda viljan skulle finnas, fattas pengarna.Del är bristen på vilja bland både riksdagspoliliker och kommunalpolitiker somhar orsakat dagens katastrofala brist pä daghems- och frilidshemsplatser.Situationen ger också belägg för hur nödvändigt del är alt kommunerna fåren lagfäst skyldighet all bygga bort bristen på platser. Denandra åtgärden är all kommunerna måste få ekonomiska möjligheter all bygga utbarnomsorgen. Staten måste ta över alla kostnader för barnomsorgen. Dåförst kan utbyggnaden tryggas, kvaliteten förbäiiras och barnomsorgen blikostnadsfri för föräldrarna. Kortsiktigt måste åtminstone kommunerna pådriftsidan få täckning för alla personalkostnader. Om kommunerna fick dennakostnad läckt skulle det inverka positivt på personaltätheten, som är avstörsta betydelse för kvaliteten i barnomsorgen. är det inte många kommunersom anser sig ha råd all satsa på en personaltäthet som tillgodoser barnensbehov. Vänsterpartietkommunisterna är tyvärr ensamt om alt kräva all kommunerna skall få fullkostnadstäckning för barnomsorgen. kommunisterna föreslår ocksåförbättringar inom det nuvarande bidragssystemet. 1 motionen 23 föreslås attdet nuvarande anordningsbidraget på . även i fortsättningen skall ulgåunder planeringsperioden åtminstone och att del dessutom skallvärdesäkras. Del bör också påpekas att kostnaderna för byggandet av barnstugorstigit i höjden under senaste liden. Kostnadshöjningarna kan uppgå ända till . Omanordningsbidragei försvinner, som del är tänkt alt det skall göra efterfebruari månads slut , är risken uppenbar att utbyggnaden av platser kommeratt minska. Det visar de siffror som finns. Under andra halvåret1976 skall 24 033 daghemsplalser och 5 494 fritidshemsplatser påbörjas. Menförsta planerar kommunerna bara alt bygga 2 973 daghemsplalseroch 1 080 frilidshemsplatser. Denna nedgång beror bl. a. på bristande resurser.I det trängda ekonomiska läge som de flesta kommunerna befinner sig är detnödvändigl att kommunerna åtminstone får del här anordningsbidraget, även omdenna resurs i och för sig är alldeles för liten. Jag yrkar alt med anledning av motionen nr 23 av . dels beslutar att till Bidrag till anordnande av förskolor ochfritidshem på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /77anvisa ett reservationsanslag av 350 milj. kr., dels uttalar altanordningsbidraget för byggande av daghem och fritidshem skall räknas upp iförhållande lill penningvärdeförsämringen. Bidragtill anordnande av förskolor och fritidshem HenROMANUS (fp); När det gäller angelägenheten av att bygga daghem och öka anlaletdaghemsplatser har jag inte någon annan mening än den som härredovisade. Inte heller i fråga om värderingen av parkeringsplatser och platsför barn. Mendet är inte det vi diskuterar , utan nu gäller det frågan om huruvidaliden för anordningsbidraget skall föriängas. Att förlänga tiden för del framlill 1980, som kommunisterna vill, kan ju leda lill altdaghemmen kommer till stånd senare, vitkel naturligtvis inte ärintresserad av. Risken finns alltså att vpk-förslaget motverkar syftet att såsnabbt som möjligt få fram daghemsplalser. Dessutom är det tveksamt om det yrkande som fruLantz har ställt här i kammaren verkligen tillgodoser önskemålet att bidragskall ulgå efter . Jag yrkar bifall till utskottels förslag. (vpk): Jag skulle bara vilja fråga , eftersom han delar minuppfattning om hur viktigt det är all barnomsorgen byggs ut: Hur skallkommunerna med de dåliga ekonomiska resurser som staten ställer lill förfogandekunna klara att 450 000 barn får plats på daghem och att200 000 barn också får plats på fritidshem? Hur skallkommunerna klara att barn med särskilda behov - och dit räknas som nästan hälften av fyraåringarna i vissa nya tätbebyggda områden - skall fådaghemsplats? F-för sådana barn har ju kommunerna fr. o. m. ,alltså inom en månad, laglig skyldighet all bereda förlursplais på daghem. Hurskall man i fortsättningen klara att placera alla dessa barn, om man inte fårde ekonomiska resurser som måste till för detta? Jag är medveten om att detinte bara behövs pengar härvidlag - det 10 protokoll 1976/77:445 Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem behövs också mark,personal och myckel annat - men pengarna är en grundplåt som gör att kommunernatörs satsa på en utbyggnad. Utskottetavstyrker vår motion med hänvisning lill del beslut som faltal om ettnytt statsbidragssystem, där anordningsbidragei helt försvinner och ersätts avett förhöjt driftbidrag. Det visar all utskottet helt förlitar sig påkommunernas goda vilja och dessutom tror alt kommunerna har råd att irygga engod barnomsorg. Jagkan försäkra all detta är en illusion. Jag tror att man för alt fåen sådan utbyggnad av barnomsorgen att alla barn får plats på daghem för detförsta måste lagstifta så alt kommunerna tvingas all bygga ut barnomsorgen, fördel andra måste ställa pengar lill förfogande för alt klara uppgiften. HenROMANUS (fp): Det som vi diskuterar nu är anordningsbidragei. Lagstiftningen,byggnadsstadgan och annat, diskuterar vi inte . Men i kommunernas ekonomiär driflbidragel helt avgörande för om de kan klara uppgiften atttillhandahålla daghemsplatser. , som har kontakt med denna verksamhetlokall, vet mycket väl all det är driftbidraget som avgör om man kan bygga utdaghemmen - inte anordningsbidraget. Anordningsbidrageianvänds nu i konjunkturpolitiskl syfte och för alt driva fram utbyggnadensnabbare. Byggenskapen måste då sällas i gång före en viss tidpunkt. Men sägerman lill kommunerna att liden för beviljandet av anordningsbidrag sträcks utända till 1980, riskerar man att de inte sätter i gång utbyggnaden lika tidigt- del är kanske del som kommunisterna vill när man i sin motionsäger alt det blivit en alltför snabb framtagning av daghemsplalser. Jag delarinte den uppfattningen ulan tycker alt det är bra all platserna kommer framsnabbt. Jag kan vidare inte förstå varför vpk i kammarendelar ut ett yrkande som inte skulle leda lill att tiden för anordningsbidragetförlängs. Det står ju inte i yrkandet att liden skall förlängas. (vpk): Jag hävdar att de fiesta kommuner inte har de ekonomiskaförutsättningarna för att klara av den utbyggnad som behövs. Vi har frånvänsterpartiet kommunisterna hävdat att del för att en utbyggnad skall kommatill stånd krävs att staten lar över kostnaderna för barnomsorgen. Driflbidragelhar stor betydelse för kommunerna, och den tyngsta poslen för dem ärpersonalkostnaderna. Vi har därför krävt alt staten kortsiktigt skall täckaåtminstone dessa kostnader. Del nuvarande driflbidragel inverkar också pådaghemmens kvalitet. Kommunerna har inte råd att satsa på den personaltäthet somskulle behövas och som framför allt är nödvändig för barnen. Detär vidare självklart att anordningsbidraget har samband med den utbyggnad somkommunerna planerar, och det visar också siffermaterial. Avdet framgår att man så länge man har anordningsbidrag att tillgå, dvs. under1976, skall bygga 27 406 daghemsplalser. Men för planerarkommunerna inte ens all bygga 3 000 daghemsplatser. Det finns ett säkert sambandpå denna punkt. Del är därför som vi menar all man kortsiktigt måste fortsättaatt ge kommunerna detta anordningsbidrag men all staten skall ta överhela kostnaden för barnomsorgsverksamheten. Bidragtill anordnande avförskolor och fritidshem HenROMANUS (fp); Om anordningsbidraget är begränsat i liden, som regeringen ochutskottet föreslår all det skall vara, måste kommunerna börja bygga innan denliden utgår. Då får man en press på kommunerna att starta utbyggnaden snabbare.Om däremot anordningsbidragei kommer all beviljas under nära nog obegränsadtid, riskerar man att utbyggnaden sätter i gång . Det är tydligen ocksåvpk:s syfte, eftersom ni i motionen skriver alt man riskerar attdaghemsplalserna kommer att byggas ut för snabbt med den nuvarande ordningen.Samtidigt vill ni sitta på den andra stolen och lägger fram ett yrkande ikammaren som inte innebär att tiden sträcks ut. Jag förslår inte vad som ärsyftet med det utdelade yrkandet. FruLANTZ (vpk): vill tydligen att kommunerna skall ha något slags morotframför sig när de planerar barnstugor. Men det är inte riktigt så enkelt. Vadkommunerna behöver är en stabil planeringstidsram så all de på ett myckettidigt stadium kan planera in barnomsorgen. Att ha ett anordningsbidragåtminstone motverkar i alla fall den ryckighet som kommunernaannars tvingas till i den här frågan. Det allra bästa - det måste väl hållamed mig om -vore att staten log över kostnaderna för barnomsorgen, och det ärockså det enda sättet all klara omsorgen på ett riktigt sätt, så att alla barnsom behöver en plats får del. Då kan den platsen också bli kostnadsfri. Hen (): Problemet är ju att vi inte diskuterar den frågan just , ulan nudiskuterar vi anordningsbidraget. Vi har del driftbidrag vi har, vi har denlagstiftning vi har och då är frågan: Skall man förlänga anordningsbidrageteller skall det vara tidsbegränsat? Har man det tidsbegränsat tvingar mankommunerna alt bygga snabbare, har man det förlängt till 1980, som vpk vill, dåhar man inte den pressen på kommunerna. Det är tydligt att vpk inte vill del,eftersom det står i er motion att ni lycker att det byggs för snabbt. Jagtycker inte att del byggs för snabbt, och därför yrkar jag bifall lillutskottets hemställan. Bidragtill anordnande av förskolor och fritidshem Jagvill ytterligare en gång fråga: Vad är meningen med del utdelade yrkandet somju inte talar om att liden skall förlängas? FruLANTZ (vpk): Det är klart att vi skall ha en förlängning för att motverkaryckighelen. Sägerinte siffrorna någonting om alt anordningsbidraget har en direktpåverkan på ulbyggnadsplanerna? Om man jämför 27 000 daghemsplatser medplanerade 3 000 för , så finner man att den effekten ärganska markant. Del kan man väl inte undgå all lägga märke lill. Därför har visom ett försök -jag medger att jag skulle vilja ha myckel mera för kommunernasräkning - alt hjälpa kommunerna velat förlänga anordningsbidraget till dennaplanperiods slut. Det går av tekniska skäl inte i anledning av del härbelänkandet att formulera alt-satsen på annat sätt än vad vi har gjort. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställda yrkandet,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 18punkten I röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 13 Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. 1976/77:19 med anledningav propositionen 1976/77:38 med förslag lill lagom ändring i lagen (1963:114) om semester 1976/77:20 med anledning avpropositionen 1976/77:35 om fortsatt stöd 1976/77:25 med anledning av motion om åtgärder förförbättring av barns och ungdoms fysiska kondition, m. m. 1976/77:26 med anledning av propositionen1976/77:23 med förslag till lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde 1976/77:27 med anledning av propositionen1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1976/77 såvitt gäller kulturändamål 1976/77:9 med anledning avpropositionen 1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /77 såvitt gäller skolväsendet m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets belänkande1976/77:10 med anledning av propositionen 1976/77:37 om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd jämte motion. I propositionen 1976/77:37() hade regeringen föreslagit all skulleanta vid propositionen fogat förslag lill lag om ändring i lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd. I propositionen föreslogs att del kontantaarbetsmarknadsstödet skulle höjas frän nuvarande 45 till . per dag fr. o.m. Vidare föreslogs nya regler för ersättning viddeltidsarbetslöshet inom det kontanta arbetsmarknadsstödet. Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:19 av m. (vpk), vari yrkats att med anledning av regeringens proposition1976/77:37 om ändring i lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd beslutadealt 18 S nämnda lag skulle ha av motionärerna föreslagen lydelse, innebärandeatt stödbeloppet skulle höjas till .