prot · G009119 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi har fått uppleva att del efler lagenstillkomst förekommit alt uppgifier från statliga och kommunala register såltstill privata reklam- och affärsföretag. Exemplet Del Bästa - tidskriften meddet mest kommersiella och reklaminriklade innehåll man kan länka sig - är baraett av flera. Vänsterpartietkommunisterna kräver en skärpning av dalalagen för atl det skall bli möjligtalt bekämpa kommersiellt och byråkratiskt missbruk av persondata. Del behövsen ökad kontroll av hur dessa uppgifter ulnyujas, inte minst när det gällernäringslivets försök att komma ut med reklam och försäljning. All handel medpersondata måste förbjudas. Uttag av persondala ur statliga och kommunalaregister måste följa noggranna tillämpningsföreskrifter, där del anges vilkadata som får lämnas ut. Sålunda skall t, ex. ur registerdala om antal sjukdagar och andra personliga förhållanden endast kunna lämnasut till medicinsk och socialvårdande personal med tystnadsplikt För atl kunnaskärpa kontrollen är det också nödvändigl alt dalainspektionen får ökaderesurser. Deltaär den ena sidan av saken. Den andra sidan som vi lar upp i vår molion gällerdet positiva och samhällsnyttiga i datateknikens ulveckling. Den ger ossmöjligheter som lidigare inle har slätt oss lill buds alt systematisktkartlägga vikliga delar av svensk verklighet som inte är kända. Sådanasystematiserade och klariäggande kunskapsmängder blir ibland obehagligaöverraskningar för dem som har makten och hellre vill att de verkliga, dåligaförhållandena skall förbli okända. Så var del t. ex. med låginkomstuiredningen,som slog sönder mylen om del svenska samhällel som en felfri byggnad där detbara behövdes några små marginella avputsningar för att alll skulle varafulländat Vi vel hur del gick med den. Den drogs in och försvann i kanslihuset. Menvi behöver fler, många fler, sådana avslöjande insamlingar ochsystematiseringar av uppgifter om hur del svenska folket lever och arbetar.Del är bara verkliga kunskaper om förhållandena som kan ligga til! grund för enförbättring. Men här kommer det då in elt motstånd från dem som har eltiniresse av alt dölja förhållanden som är dåliga för stora grupper. Det liggerinle i arbelsköparnas intresse att få en grundlig kartläggning av dåligaarbetsmiljöer! Det skulle kunna väcka krav på förändringar, och del skullekosta pengar. Del ligger inle heller i biltillverkarnas och oljebolagensiniresse all samhällets verkliga kostnader för bilismen avslöjas. Då skullekanske kollekliva iraflkmedel bli mer atlrakliva, och på dem kan man inle riänanågra pengar. Nr 119 i samhällel riänar mest på inflationen? Tänk om det skulle kartläggas Torsdagenden ' '''J' 28 aoril 1977 Sådanahär undersökningar är fullt möjliga alt genomföra och göra överskådliga med hjälp av dalateknik. Datafrågor ninghar vi ett stort behov av. Men motståndarna till sådana under- sökningar använder denrädsla för datatekniken som jag tidigare talade om lill att motiveranedskärning av anslag och krav på minskad insamling lill statliga och kommunalaregister. Det är inle i folkflertalets intresse. För en effektiv samhällsplaneringoch kontroll av de makthavande behöver data om näringsliv och samhälleregistreras offentligl i en helt annat omfattning än . Här har datalagen haftnegativa konsekvenser genom atl dess tillkomst har ökal svårigheterna altbedriva samhällsvetenskaplig forskning. De svårigheterna bör undanröjas likaväl som handeln med persondata bör förbjudas. säger utskottet attdatalagsutredningen har fått direkliv att gripa sig an med de här uppgifterna.Utredningens resultat skall ju enligt utskottet presenteras i ettförsta utkast i form av en diskussionspromemoria. Därefter kan det bliaktuellt med yllerligare direkliv, sedan förnyat utredningsarbete osv. Del kansåledes gå avsevärd tid innan någon ändring kan komma till slånd på grundval avdatalagsulredningens arbele. En snabbare förändring är önskvärd. Jag yrkardärför, herr lalman, bifall till moiionen 937, Jag övergår därefter till attbehandla vpk:s motioner i samband med näringsutskottels belänkande nr 27, Minpartikamrat i har i sitt anförande dånäringsutskottets betänkande nr 26 behandlades berört vissa frågor i dettasammanhang, och jag kan därför fatta mig kort. Vivet alla atl den svenska dataindustrin inle har lyckats med atl uppnå ochbibehålla en självständig ställning. De multinationella företagen, framförallt från med i spetsen, har blivit helt dominerande. Det kunde hafunnits möjligheter till en svensk ulveckling på området om en samordning understallig ledning hade kommit till stånd. De möjlighelerna spolierades genomsamgående mellan svenska privata maskinproducenter och USA-ägda storföretag.Kvar harblivit halvslatliga utvecklingsföretag, Stansaab och Ellemtel, Vpkanser atl en inhemsk produklion är fullt möjlig om stalsmakterna lar initiativet till samordning. Ett första steg bör vara ett fullständigt förstatligande av de nämnda bolagen. Det bör sedan följas upp med na projekl inom den offenlliga seklorn. har i sitt yttrande i den här frågan framhållit alt en sådan samordning och plan läggning redan förekommer i statskontorets regi. Utskottet anför vidare att man vid upphandlingsförfarande är skyldig att följa upphandlings kungörelsen, dvs. se till vad som är bäst och billigast för staten. Allt skulle således vara väl beställt - det är bäst att köpa utifrån, och det är ointressant om någon utveckling på del vikliga elektroniska området 80 kommer lill stånd i . del alldeles säkerlriktigt, men delar inle någonting som är bra för Nr 119 som nation eller för de svenska löntagarna. Dataindustrin är en fram- Torsdaeen den tidsinduslri, och vi bör inte molståndslöst göra oss beroende av del in- 28 aoril 1977 ternalionella storkapitalet varken på del här området eller andra.---------- --- Jag yrkar bifall till vpk-molionen 938 saml till del yrkande Datafrågor i anslutning till moiionen 1976/77:940 av m. fl., somutdelats lill kammarens ledamöter, nämligen a) ultala sig för ell förstatligande avStansaab och saml b) hos regeringen begära atl erforderiiga åtgärder föratl genomdriva detla vidtages. HenÅNGSTRÖM (fp): De tre ulskoitsbelänkanden som vi behandlar i denna debatt rör frågorom datateknikens del i samhällsbilden. Det finns några grundläggandesynpunkler, som man kan ha som en bas för diskussionen och som är gällande påde tre betänkandena. En sådan viktig synpunkt är hur långl man vill gä då detgäller all skydda den enskilda människans integriiei i samband medpersonregistrering. Eller för all vända på frågeställningen: skall mankunna utnyUja datatekniken för all göra den informalion som finns lagrad påADB-medier mera lättillgänglig för allmänheten utan att skyddet för denenskilde försvagas? Och hur kan man klara en slörre öppenhet ochlättillgänglighet belräffande datainformation utan att detta hänsynslöstnyttjas i kommersiella syften? Engenerell sammanfattning av motionärernas syn på dessa viktiga frågor och av densyn som företräds av mig själv och mitt parti och som kommer lill ullryck iutskottens skrivning är alt motionärerna inte fäster samma vikl vid skyddet avden enskildes integritet som vi gör. Jag drar denna slutsats av de farhågor somi hög grad speglas i vpk-motionen. 1 den motionen slår det bl. a. alt man harfarhågor för att rädslan för integritetsriskerna skall nyirias av reaktionära kraftertill en minskad insamling av data till statliga och kommunala register. Motionärernakräver i slällel en ökad satsning på statliga och kommunala system och alldessa sedan skall sammanställas för atl riäna arbetarklassens ochfolkflertalets inlressen. I elt sådant molionskrav speglar sig en samhällsynsom ständigt säiter kollektivet framför individen och som jag anser glömmerbort att kollektivet består av enskilda människor och att deras krav på skyddoch frihet är en grundläggande förutsättning för elt harmoniskt och välfungerande samhälle. Iherr i motion flnns farhågan att dalalagskommilién skall koncentrera sig för hårt på integriletsskyddet, så atl den allmänna upplysningen och informerande debatten stryps. Jag lycker atl hans far hågor är ogrundade och att han med sin molion slår in öppna dörrar. Men innan jag bemöter hans motion mera i detalj vill jag redovisa folk partiels principiella syn på datateknikens roll i samhället. ' 6 protokoll 1976/77:119-120 Nr 119 Folkpartiels företrädare i har alltid framhållil allinforma- Torsdaeen den tionsmakteni samhället är en mycket viktig form av makt, en makt 28 anril 1977 °"måsle fördelas så rältvisi som möjligt. räll allslippa insyn måsle vägas mol samhällels eller andra gruppers Datafrågor rättall veta tillräckligt för alt vidta nödvändiga samhällsåtgärder. det gäller användningen avdala i sådana sammanhang har datainspektionen lolkat lagen så, all den som avsamhällsvetenskapliga skäl vill forska i människors enskilda förhållanden måstevisa dels alt ändamålet är godtagbart, dels atl försöksobjekten själva inte kanlänkas ha någol emol undersökningen. Datainspektionen brukar därvid hänvisalill de etiska koder som samhällsvetare i och i andra länder själva harställi upp för sill handlande. En viklig princip i dessa koder är all man inteskall undersöka människor utan deras egel medgivande. Denna praxis är liksomdatainspektionens praxis över huvud taget nu under ulredning inomdalalagstiftningskommittén, och där kommer man att se efter om och hur dennapraxis skall fastslås för framliden. Sådanadata som däremol inte berör människors enskilda förhållanden ulan under allaomständigheter är offentliga skall givetvis vara tillgängliga på allanödvändiga nivåer och på lika basis. I folkpartiels dataprogram har viunderstrukit detta, och den lillgång lill dalamakten genom folkdatacentralereller liknande som i motionerar om har funnits med i våramolioner under lidigare år och därigenom lagts till grund fördalalagstiftningskommitténs direktiv. Den s-jken är alltså föremål förparlamenlarisk ulredning. Isill anförande log upp ett exempel på en värdefullinsamlingsaktion av dala då del gällde all påvisa vissa snedförhållanden isamhällel. Del var den s. k. låginkomslulredningen. Han påpekade alt denulredningen försvann i kanslihuset. 1 varie fall lyckle vi i inleom atl denna utredning försvann. Den borde ha fått all den of-fentlighei somden förriänade. Vi beklagar all den fick en sådan här behandling. Eflerdenna principiella redovisning skall jag la upp de olika motionsyrkandena. Vid1975 års beslöl att en utredning skulle lillsällas för altgöra en allmän översyn av datalagen. 1 direktiven har iniegrilelsskyddel fåtten framträdande plals. Del lycker jag är rikligl. Enligl vpk bör datalagenändras så atl all handel med persondala förbjuds. Denna fråga finns med idatalagsutredningens uppdrag. gäller också frågan om personregister inomden vetenskapliga forskningen. Där anser jag att de regler, som folkpartietföreträder och som jag redovisat, bör bli gällande. Ulskotiet anser allulredningens arbele inie bör föregripas genom ell slällningslagande nu iriksdagen. Därför avslyrks della yrkande. Belräffande allmänhetenslillgång lill dalaregisler för informalion och underlag för offenlligdeball delar utskotlel i slort de synpunkler som framfört isin molion. Vår slillsamma invändning mot 82 moiionen är all också della ingår i dalalagsulredningens uppgifter.Herr Pelterssons motionskravatt via dataterminal få utnyUja justiiiedepar- Nr 119 lémenlels informationssystem är också redan på gång, och en utredning Torsdaeen den inom arbetar med den frågan. Ja, herr talman, jag troratt detta var alla de öppna dörrar som mo- tionskraven i de tvåförsta betänkandena har vandrat in och ut genom. Dalafrågor Jag vill hellkort än en gång undersiryka all alla dessa molionskrav är under utredning. Såhar vi näringsutskottets betänkande nr 27 med anledning av motioner omdataindustrin. Här finns en molion från vpk med begäran om ett förstatligandeav och saml en molion, variföreslås igångsättande av nationella offentliga projekt. Vid1976 års behandling här i av motioner om förstatligande av den svenskadataindustrin avstyrkte utskottet della med moiiveringen att del inte varerforderligt för att samhället skulle få en önskvärd kontroll över utvecklingenpå dataområdet. Samma skäl till avslag finns också . Belräffandenalionella och offenlliga projekl - sådana som redan är startade genom STU ochstatens industriverk - planeras en utredning av elekironikområdet ochelektronikens effekter på övrig verkstadsin-duslri. STU avser vidare alluiarbela konkrela förslag för samverkan och lill slöd för elekironikområdetDäri ingår den lyp av nationella offenlliga projekl som vpk efterlyser i sinmolion. Delkan också erinras om atl en plan finns hos statskontoret för samordning,anskaffning och ulnyUjande av dalamaskiner inom statsförvaltningen. Dennastatskontorels samordning har möjliggjort en god överblick och samordning viduppköp av datamaskiner och datautrustning. När man då bedömer vad som ärbilligast och bäsl för samhället lägger man naturligtvis in industripolitiska,sysselsättningspolitiska och de andra synpunkter som vägs in i samhällsnyttan. Jaghar också tittat på dataindustriulredningen, där har deltagitDataindustriulredningen säger på s, 308 i sitt betänkande all den anser detangelägel att alla samarbetsmöjligheter tillvaratas som kan stärka svenskdataindustris konkurrenskraft. Men utredningen är också medveten om altdataverksamhelen i de aktuella förelagen ofla är starkt integrerad med annanverksamhet som utredningen inte har anledning att syssla med. Utredningenansåg att företagen - det här var alltså 1974 -borde ta upp egnaförhandlingar om ell samgående, Defgick inte så bra den gången, men skall enny utredning sätta i gång, och man får väl önska den bättre lycka. Jaghar också observerat att i den här ulredningen , skrev under på att näringspolitiken på dataområdet "bör utformas inom ramen för en fungerande marknadsekonomi" - del slår på s. 309, Sedan avgav elt särskill yttrande, där han drev samma linje som socialdemokraterna gör i reservalionen 1 till näringsutskottels be- 83 Nr 119 tänkande, nämligen all sialen bör gå in mera direkl och la hand om Torsdaeen den dataindustrin.Detta skulle vara ell villkor för alt induslrin skulle få 28 aoril 1977 "ordenlligl forsknings- och ulvecklingsslöd, men ingenling hände den gången.Varför har då inte socialdemokraterna, när de satl i regerings- Datafrågor ställning,aktualiserat frågan och lagt fram en proposilion? Attvi skall ha en svensk dataindustri motiveras som bekant med all vi måsle hakompelens au bedöma del som vi ändå måste köpa utomlands, och del är belydandekomponenter lill vår industri. Del kan också konstaleras atl del finns i denhär byggnaden vissa nischer där den svenska induslrin skulle kunna få ettfotfäste, inte minst genom ell nära samarbete mellan staten, kommunerna och detillverkande företagen då det gäller specialgjorda både stora och smådalasystem, har i mycket hög grad riklal in sig på användarvänligadalasystem, och del kommer atl accentueras ännu mera tack varemedbestämmandelagen. Vi har chansen atl skapa syslem som också kan blibegärliga utomlands, ålminsione när man där kommer på samma nivå som vi i medbesläm-mandefrågorna. Ett förstatligande huxflux av industrin skulle inle göra saken bättre. De erfarenheler vi har avdelta har inte varil särskilt uppmuntrande vare sig när det gällerindustrins kvalitet, de ekonomiska utfallen eller de anställdas välfärd. Menman får väl hoppas atl dataindustrin är mera av en framlidsindustri än vad t,ex. varven och stålet har varit. Slulligen några ord om en samordning avbranschen. Överläggningarna om ell långl drivet samarbete mellan Stansaab ochDatasaab har en lid legal nere men kommer all tas upp i en arbetsgrupp somindustriministern tillsatt I arbetsgruppen ingår företrädare för industri- ochbud-geldepartementen. nära samråd skall också ske med de anslälldasorganisationer, och del lycker vi är viktigt Utskottet anser atl deåtgärder som jag nu har redovisat i allt väsentligt molsvarar önskemålen i densocialdemokraliska moiionen. Samma sak gäller vad jag lidigare sagl om STU:soch industriverkets akliviiel då del gäller eleklronikens påverkan på deneleklromekaniska induslrin. De ålgärder som påyrkas ireservationerna 1 och 2 vid näringsulskollets belänkande nr 27 är redanvidtagna, och jag yrkar därför avslag på dessa reservationer, likaså påyrkandel om bifall lill vpk:s motioner. Slutligen yrkar jag bifall lillutskottets förslag i alla tre belän-kandena. HenPETTERSSON i (s) kort genmäle: Herr lalman! rörde sig över vida fäll, inle minsl när del gällde iniegrilelsskyddsfrågorna. De är viktiga, men i dagens deball Irodde jag vi var överens om all de ligger under ulredning hos dala- lagsiiftningskommilléen. Vi kan alltså enligl min mening ta den debatten på ett senare stadium. Men jag kan försäkra atl del inte går någon skiljelinje mellan socialdemokrati och när del gäller 84 angelägenheten av skydd för den personligaintegriteten. HerrÅngström säger alt reservationerna lill näringsutskottels belän- Nr 119 kändenr 27 enligt ulskolieis och hans egen mening i allt väsentligt Torsdaeenden är tillgodosedda genom ulskotlels skrivningar och genom de initiativ 28 aoril 1977 Men låt mig säga beträffande ulredningen om de sysselsältningsmässigaeffekterna av eleklronikulvecklingens in- Datafrågor verkan på denelektromekaniska induslrin att önskemålen inte alls är tillgodosedda. har inte påbörials. Utskollsmajoritelen nöjer sig med förklaringenatt della skall las upp i näsla yrkande om anslag. Del kan, som jag sade i mittförsta inlägg, dröja innan man kommer i gång med en sådan ulredning.Detta kan inie vara rimligt i nuvarande situation. Speciellt är del förvånandeatl förespråkar en sådan linje mol bakgrund av del talandeexempel som utveckling i åskådliggör Jagvill också säga en annan sak beträffande reservationen I och vår syn påsamordningen av Datasaab och Stansaab. Det är rikligl att vi har närmat oss varandra,, dvs. ni har kommit närmare den socialdemokraliska ståndpunktenall det behövs ett samgående mellan dessa två företag och atl en förutsättningför stalligl slöd bör vara atl man kan klara upp denna situation inom densvenska datainduslrin. Men vi skiljer oss fortfarande. Ni anser del inlenaluriigl alt staten här har ell majoriletsintresse. Del anser vi. Dessulomvill jag be all i egenskap av representant för den nuvarandeborgerliga regeringen - i varie fall indirekt - se lill all de anslälldaverkligen får elt inflytande vid förhandlingarna. är det ofta så all defackliga organisalionerna vid Slansaab får ligga och be för all få information.De har ännu inte av industriminister fåll någon som helsl informalion omhur förhandlingarna fortgår. Det tycker jag är parodi på företagsdemokrati,- och det tycker jag också alt ni skall tala om förindustriminister . HerrSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Jag vill någol bemöla vad sade om vår motion, sombehandlas i konstilulionsuiskoUels belänkande nr 40. sade attvpk-motionen andas förakt för individen. Då vill jag erinra om vad som står imotionen och om vad jag också framhöll i mill anförande, nämligen all vihälsade datalagens tillkomst med slor lillfredsslällelse. Som flertalet avsvenska folket ansåg vi att den var nödvändig för all få ell skydd för denpersonliga integriteten och för all förhindra ell hänsynslösl ulnyUjande avdalaregislren. Man kan sålunda inle tillvita oss för att inte ha slagit vaktom det. Somjag framhöll förra gången jag hade ordet har vi här två saker som står emot varandra. Jag lar exemplel med låginkomstuiredningen. Datatekniken ger möjligheter au samla in och lagra informalion som kan bli obehaglig för de makthavande, både de byråkratiska makthavarna i statsapparaten och de ekonomiska makthavarna i näringslivet Och där för använder man argumentet atl för integritetens skull måste vi se till 85 att det inle lagras förmycket data. Det är där vi sätter in vår krilik. har ju ocksågått med på att det var beklagligt att del så all säga inte blev någonfortsättning på låginkomstuiredningen, eftersom det är det mest slåendeexemplet på sådana här företeelser. Närdel sedan gäller näringsutskottels belänkande nr 27 och dataindustrinsförstatligande är det hell klart alt del internationella kapitalel har tagilöver och mer eller mindre konkurrerat ul de svenska dalaföretagen. Del finns,som uttryckte det, bara små nischer kvar. Den möjlighet som därfanns all få en mera bärkraflig inhemsk induslri har lappals borl. Och del ärall beklaga, efiersom daiainduslrin är en framlidsinduslri. Den borde man havarit mera mån om att satsa på för all rädda sysselsällning och andra fördelarför del här landel. HenÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Försl någraord lill . Jagsade faktiskt inte alt vpk-molionen visade förakt för individen. Del var intedel uttrycket jag använde. Vad jag sade var att del behövdes en klar avvägningmellan behovel av ett mycket slarkl integrilelsskydd för individen och delallmänna intresset atl kunna nyUja datatekniken i samhällets riänst Och där harjag inte funnit samma iniresse kommunisternas sida förindividens rätt som mitt parti och företrädarna för utskollsmajoritelen harvisal. Del framgår också av de formuleringar som finns i vpk-molionen. Sedanvill jag också påpeka för all en av de förslå ålgärder somstatsrådet vidtog var att lägga fram förslag som försvårade etthänsynslöst kommersiellt utnyujande av datauppgifter. Tillherr i vill jag säga alt jag inle vel om det frånindustridepartementet har utgått några direktiv om elt 50-50-ägande i detberörda fallet. Jag har i varie fall inte kunnal hitta några sådana direktiv.Och jag tror inte heller att man i industridepartementet har en sådan dogmatiskinställning lill denna fråga ulan alt man säkerligen eftersträvar en praktisklösning. Sedantycker jag atl del är bra all i finner atl vår ochsocialdemokralernas uppfattning sammanfaller på många punktet Det borde haframgått av utskottsarbetet. Då hade de här reservationerna inte behövts. Det var också rätt trevligt all höra herrPettersson i sitl första anförande fälla yilrandel all del lydligen inte gårmed motioner, medan det däremot går bra alt framlägga förslag i propositioner.I all vänlighet vill jag påpeka för att jag gärna skriver underpå den beskrivningen, för vi har haft en ganska biller erfarenhel härav underde som har gått Hen i (s)kort genmäle: Herr lalman! Det gladde mig all höra säga allbelräffande ägarstrukturen skall inle den borgerliga regeringen, i varie fallinte den borgerliga majorileleni näringsulskollet ha någon dogmalisk in- Nr 119 ställning på den härpunkten. Jag tycker au della är ell fall framåt denÅngslröm sade också all man eftersträvar praktiska lösningar. vilja tillägga att manockså bör eftersträva lösningar som innebär en god omsorg omskattebetalarnas pengar, sä att man inte lägger ut i form Datafrågor avrena subvenlioner vad som i slällel kan omvandlas till ell aktiekapital, därpengarna går tillbaka. Det är dock lill sist en utvecklingsbarindustri som vi diskuterar här . Sedanvill jag, , än en gång beröra hur de här förhandlingarnabedrivits. Jag är medveten om au inle har någol ansvar på denpunklen, men om han nu har goda koniakler med induslriminislern bör hanundersiryka de förelagsdemokraliska krav som jag irodde all vi var överens om,nämligen all de anställda i bägge företagen måsle få della i dessaförhandlingar på ell lidigl stadium. håller lydligen indusirideparlemenlelsysiemaliski Slansaabs personal ulanför förhandlingarna, och del upplever jag,som sagl, som en parodi på företagsdemokrati. Det är värre än så, för del kant. o. m. ävenlyra den slutliga och framgångsrika lösningen. Behöver geniemot industriminister kan jag cilera den offenlligainformation som de fyra fackklubbarna på Stansaab har gått ul med när delgäller de här förhandlingarna. Skrivelsen är dalerad . Jag harundersökt om del skett någon ändring , men del har delinle. Alltså gäller följande grundläggande fakta belräffande den bristandeinsynen: