prot · G00928 · 1976-12-31 00:00:00 — Detärett utomordentligt angeläget reformarbete som måste genomföras regionall ochlokall för alt samhällsorganisationen i framliden skall bli sådan allmänniskorna får bästa möjliga tillfälle lill inflytande och kontroll och därmedockså ansvar. Med del anförda ber jagalt få yrka bifall lill utskottels hemställan. Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. i (s) kort genmäie: refererade till regeringsdeklarationensuttalanden om de kommunala frågorna. Dessa uttalanden vore verkligen värda attla upp till diskussion, men jag skall inte göra del ulan vill snarareanknyta till den frågeställning som är aktuell. KariBoo säger att demokratifrågorna inte har beaktats i samband medkommunindelningsreformernas genomförande. Det är en sanning med storamodifikationer, om det alls är någon sanning i påståendet. Den störstaindelningsändringen skedde 1952, då antalet kommuner minskades myckelkraftigt, från ungefär 2 300 till 816. Kommunalrätlskom-millén fick i uppdragall utvärdera effekterna för den kommunala demokratin av denna reform.Kommittén leddes av en framstående folkpartist, landshövding . Efter fiera års utredningsarbete presenterade kommittén ettbetänkande på 60 sidor, där del enda förslaget var att det också skulle blimöjligl all delegera beslutanderätten lill sup- Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. Man kom vid dentidpunkten inle fram till något annat resultat. Medanledning av uttalandena nu om att man vill utvärdera kommunindelningsreformenfrån kommunaldemokratisk synpunkt vill jag fråga vad han har sysslatmed han suttit i kommunaldemokratiska utredningen. Del var jujust dess uppgift all göra detta och att lägga fram förslag på grundval härav.Del har ni också gjort i total enighet, och jag har fullföljt förslagen i enproposition som vi just nu håller på alt behandla. Vad är del ni vill görautöver det? 1 utredningen hade ni möjligheter att framföra alla era synpunkteroch få dem beaktade. Tillherr vill jag gärna säga alt när det gäller den senast genomfördakommunindelningsreformen så fattades beslutet i praktiskt tagel totalenighet. Den främste förespråkaren för att reformen skulle genomföras snabbioch konsekvent var , där var vice ordförande.Jag tror inte att bortsåg från effekterna på den kommunalademokratin. Del var endast i frågan om kommunsammanläggningar skulle skefrivilligt eller inle som del rådde delade meningar. Och jag hävdar all detrörde sig om s. k. frivillighet därför alt om tre kommuner skulle gå sammanenligt blockindelningsprincipen, så skulle frivilligheten bara gälla för denkommun som inte ville gå ihop med de båda andra. Men del skulle inte vara någonfrivillig linje för de kommuner som verkligen ville genomföra en kommunsammanläggning. F.ö. förstår jag inle vad frågan om frivillighet eller inte frivillighet har medkonsekvenserna för den kommunala demokratin att göra. I princip blir jueffekterna desamma om kommuner går samman frivilligt eller om de gör del pågrund av beslut via riksdag och regering. Jagtycker., , all det vore väldigt bra om vi, i stället för att gå bakåt itiden och diskutera del som har hänt, satte in våra gemensamma krafter på atlförsöka finna former för att utveckla den kommunala demokratin. () kort genmäie: När det gäller frivillighelen resp. tvånget i kommunindelningsreformenhar vi från vårt håll hävdat den linjen att med en frivilligtillämpning får man i själva beslulsögonblicket ändå en prövning beträffande dekommunaldemokratiska aspekterna, därför att det är de lokala församlingarna somfrån sina erfarenhetsgrunder har att göra den bedömningen och detställningstagandet. Delta måste vara en garanti for atl man inte genomförreformer som de beslutande är medvetna om skulle försämra just delkommunaldemokratiska inslaget. Närdet gäller utredningen om den kommunala demokratin har jag lidigareunderstrukit det både viktiga och väsentliga i atl utredningen kom till1970-1971 samt all del har rått stor enighet i det arbete som utredningen harulfört. Vi har prövat de kommunalafrågorna med utgångspunkt i att kom- Vi hade enligt våra direktiv inte möjlighet att i vårt arbete laupp en prövning av kommunindelningen som sådan. Det är därför fel att säga allutredningen i det avseendet borde ha varit aktivare än den har varit. Närdel gäller den gemensamma valdagen har jag lidigare sagt att vi hade frågan medi diskussionen. Vi hade fått en del material. Men behandlingen av den frågan,tillsammans med analysen och utvärderingen av kommunindelningsreformen, skallske och bör ske i anslutning till all man går in i diskussioner om atl fördjupaorganisationen på det kommunala planet för atl göra den tillgängligare för demånga människorna. Situationen är ju den att vi i vårt land har kommuner avolika typer, både befolkningsmässigt och geografiskt. Det är därför nödvändigtalt göra en så riktig avvägning som möjligt i varje särskilt fall. Tillsist, herr talman, vill jag understryka att det föreliggandeutskotts-betänkandet är enhälligt. De avvikande synpunkter som framkommit iulskoltet har redovisats i ett särskilt yttrande. Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. Hert i (s) kort genmäie: säger att den kommunala indelningen skall bestämmas av delokala församlingarna, som har den bästa möjligheten atl bedöma frågan. lala om för mig hur det skall ske om det är tre kommuner somenligt blockindelningen skall gå tillsammans och de tvåfullmäktigeförsamlingarna tycker att del skulle stärka den kommunalademokratin om man slog ihop kommunerna? Skall inte det - utan bara alt dentredje fullmäkligeförsamlingen tycker att del inte är särskilt bra att göra del- tillmätas någon betydelse? Sedanär det en högst tvivelaktig ståndpunkt att kommunerna själva Skall bestämma denkommunala indelningen i riket. Detla är en övergripande fråga där riksdagenbör ange riktlinjerna. HerrBoo tog upp utredningen om den kommunala demokratin och sade atl den inle hadetill uppgift att lägga fram förslag eller studera en ny indelning. Del hållerjag med om. Men det är inte fråga om det i det här fallet - den frågan finnsberörd i regeringsdeklarationen, och det kan vi återkomma till - utan härgäller del atl utskoiismajoriteten skriver atl reformens konsekvenser för denkommunala demokratin bör bli föremål för en utvärdering. Del andra är en annanfråga, där vi antagligen får tillfälle all återkomma . Men ifrågan om den kommunala demokratin, , har ni i kommunaldemokratiutred-ningenverkligen gjort ett förtjänstfullt jobb och presenterat mängder av uppslag,analyser och tankar. Kommunalforskningsgruppen har arbetat fram 35 licentiats-och doktorsavhandlingar och håller på fortfarande. Ni har fått en propositionsom på nästan varje punkt följer utredningens förslag. Vad är det mer ni vill?Hjälp till att göra det kommunala självstyret ute på fältet levande. Jag troratl vi har samma intresse här, . Försök inte all framställa del som omdel finns några motsättningar på den här principiella punkten. Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. Vikan ha delade meningar om hur man når fram till resultaten, men jag tror allKari och jag och miu parti och andra partier har en grundläggandevärdegemenskap, alt vi vill försöka nå former för atl utveckla den lokalademokratin. Ni har fåll allt stöd till del, och jag lovar alt varjekonstruktivt förslag skall prövas i konstruktiv anda på den här punkten. Delborde vara slut med de här uppvisningsmanövrerna som länge förekomniil iriksdagen. Vi borde i stället kunna ägna oss ål att förverkliga den kommunalademokratin. Det är tillräckligt svårt ändå att göra det ule på fältet. Det vetherr lika väl som jag. Och vad vi behöver är konkret, handfast arbete föratl åstadkomma resultat. HerrBOO (c) kort genmäie: Självfallet skall dra upp riktlinjer också i en fråga som harmed den kommunala indelningen atl göra. Men vad jag har sagt och vidhåller äralt om kommunerna själva får göra ett ställningstagande beträffandeindelningen får vi en ytteriigare säkerhet för all de kommunaldemokratiskabedömningarna kommer med i avgörandet. Det var del jag ville framhålla när vidiskuterade tvång eller frivillighet. Sedanvill jag ånyo understryka atl det när del gäller den gemensamma valdagen ochkommunindelningsreformen är viktigt att den bedömningen kommer in då vi skallgå vidare för alt förankra den kommunala självstyrelsen närmare människorna.Utredningen har i sitt ställningstagande i huvudbelänkandel anvisat sätt fördelta: alt öppna vägen ytterligare för indirekt valda kommundelsorgan ochockså att fortsätta försöksverksamheten med institutionsstyrelser ochliknande. Genomvårt ställningslagande i utredningen har vi markerat alt vi vill försöka vandravidare på den vägen och ge möjlighet också för kommuner all inrätta direktvalda kommundelsorgan och därmed ge människorna ökade möjligheter tillinfiytande och även lill att ta ansvar för utvecklingen inom området. Men deltaskall ske - del vill jag understryka så alt del inle uppstår några missförståndi diskussionen - under den enhetliga bedömning som skall vara rådande ikommunerna. vill jag säga att det är viktigt att vihåller debatten om den kommunala demokratin levande, för den dag den debattenavstannar är det risk för att vi försvagar vitaliteten i den kommunalademokratin, och det skulle vara lill stort men för hela vår demokrati. Jag villsåledes ånyo understryka det vikliga i att vi för en positiv debatt i just dehär frågorna. Vi har haft tre gemensamma valdagar: 1970, 1973 och 1976. Såvitt jagförslår tillförde oss inte val så kolossalt många nya erfarenheterutöver dem vi gjorde 1970, och 1976 gav oss inle så kolossall många fleraerfarenheter än vi fick 1970 och 1973. att utgå ifrån. Delborde vara fullt möjligl alt göra en ulvärdering av de tre åren. Jaghar aldrig hört talas om, herr talman, all man någonsin har ansett att tre valhar varil för litet för atl göra en bedömning av hur valkampanjer förlöper ochhur pressen bevakar valet. Del är en mycket märkvärdig bedömningsocialdemokraterna gör när de säger att tre val är för litet, och jag skullegärna vilja fråga i : Hur många val behövs del innan mankan utvärdera den gemensamma valdagen? Kommer val alt ge nyaerfarenheter, eller är det 1982 som tiden är mogen? När blir tiden mogen för enulvärdering av den gemensamma valdagen? Denandra frågan gäller utvärdering av kommunindelningsreformen. Där tycker jag alldel-är väldigt spännande att lyssna till i , för julängre han talar, desto fler argumenl kommer han på för all en sådanulvärdering inte behövs. Hansförsta argument är att det redan finns ett mycket digert utredningsmaterialgenom kommunalforskningsgruppens arbete, som har redovisats i 36 avhandlingar. Detandra argumentet är att det pågår en löpande utvärdering inom utredningen omden kommunala demokratin, som ger ett nytt, rikt material. Dettredje argumentet är alt det är nästan omöjligt att göra en ulvärdering,eftersom man inle vel vilka andra reformer som skulle ha genomförts i stället,om inte kommunindelningsreformen hade kommit. Detfjärde argumentet - del finns i del särskilda yttrandet - är att det f n.saknas ell tillräckligt erfarenhetsunderlag för en utvärdering avkommunindelningsreformens konsekvenser. Detförefaller mig som om någon liten motsättning har insmugit sig mellan dessaargument. Dels finns ett enormt material, dels finns det ännu icke tillräckligterfarenhelsunderiag för en ulvärdering. Det vore väl ändå värdefullt om herrGustafsson i ville landa på någondera ståndpunkten, så all vi kundediskutera utifrån den. Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. Hert i (s): Jag kan till min glädje konstatera all har väl uppfattatalla de motiv som finns för att inte tillmötesgå de förslag som majoriteten nuvill föra fram. Han har nämnt fyra av dem - del finns fler, men jag har intevelat atl kammaren skulle behöva la del av alla på en gång just . Alla de härskälen talar för atl man inle nu skall göra en utvärdering. Vi nämner allutredningen om den kommunala demokratin har jobbat med frågan, och viredovisar också många ändra skäl. Delfjärde skäl som tog upp var att vi inte har tillräckligterfarenhetsunderlag för alt göra en slutlig bedömning, och jag vill myckelstarkt hävda att det förhåller sig på del sättet. I varje fall säger mig minegen erfarenhet, eftersom jag har varil med om tre kommunin- Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. delningsreformer, allmöjligen går del att få ell säkert grepp om effekterna på denkommunala verksamheten i dess helhet -inte bara från demokratisk synpunkt utanockså i fråga om de möjligheter som har skapats för kommunerna i olikaavseenden. Närdel gäller frågan om den gemensamma valdagen har vi inte konstaterat mycketannat än vad ni har gjort själva i ert material. Ni säger all en ulvärderingbör ske när tillräckligt erfarenhetsmaterial föreligger. Så hänvisar ni tillatt regeringen på grundval av regeringsdeklarationen kan la upp delta.Ingenting hindrar del, såvitt jag förstår, och jag behöver inte svara er. Niavgör själva när det finns ett tillräckligt erfarenhets-material. Det har ni jusagt i utskotlets skrivning. Gör den bedömningen och den utvärderingen när nitycker alt det finns ell tillräckligt erfa-renhetsmalerial! Men jag tror, herrTarschys, atl ni då skall finna atl den frågan inte kan ses isolerad från andraförfallningsfrågor. Den ingick från början som ett led i ell stort paket i våraförfattningsfrågor. Jag tror att man kommer all finna, när man skall gå in påen bedömning, att man fortfarande har anledning atl göra en översyn av störrebredd. Och jag vill gärna säga all del skulle inte jag ha någonting emot,tvärtom. HerrTARSCHYS (fp): Det är riktigt att de fiesta reformer ingår i större sammanhang. Mendet hindrar inle all man kan försöka sig på en utvärdering av varje reform försig. Annars vore ju möjligheten till kunskap om den samhälleliga verklighetenytterst begränsad - om man inte skulle kunna undersöka isolerade institutioneri samhället utan all se på väldigt stora komplex vari de ingår. Om viskall driva reformverket vidare på olika områden, så måste vi kunna skaffa osskunskaper om hur de reformer vi genomfört fungerar. Därför kan jaginte se annat än alt vi har ett behov av all lära oss mera om hur de stora kommunsammanslagningarnahar fungerat. Del är riktigt, som har sagts här i debatten, atl det finns ettutmärkt material atl utgå från. Ett stort forskningsarbete bedrevs parallelltmed sammanslagningarna. Kommunaldemokratiska utredningen har också gjortiakttagelser. Det ger ett bra utgångsmaterial för en utvärdering. Men om man har detla material, så är det ju för delförsta ett argument mot alt det inle skulle finnas underlag för enundersökning. För det andra är det naturligtvis en dementi på påslåendet attdet är omöjligt att göra en ulvärdering. Jag vill vidhålla, herr talman, atlman får bestämma sig. Menar man att det finns ett stort material, attutvärderingen redan har bedrivits, då kan man säga alt vidare utvärdering inlebehövs; Men man kan inle säga atl en utvärdering är omöjlig. Man fåralltså bestämma sig för någon av dessa ståndpunkter. När del gäller möjligheten all se på den gemensamma valdagen vid sidanav del komplex som den är sammankopplad med förstår jag inte all vibehöver ha någon diskussion kring den frågan. Regeringen har ju möjligheter attse på den om den vill. Del är bara alt starta, så får vi se vilka möjligheterdet finns att göra utvärderingen. Ifråga om kommunindelningsreformen säger att man måste bestämmasig för huruvida det är möjligl att göra en ulvärdering - eller vad det är somkommunaldemokraliutredningen har sysslat med.. Kommunaldemokraliulredningen harhaft lill uppgift att studera indelningsreformens konsekvenser för denkommunala demokratin och på grundval därav lägga fram förslag till åtgärder isyfte att förbättra den kommunala demokratin. Utredningen har lagt fram ettenhälligt betänkande och har fått ell enhälligt stöd. Omman nu i efterhand skall börja studera konsekvenserna för den kommunalademokratin för att därav dra slutsatser när det gäller att reviderakommunindelningsreformen, så måste man ju studera vilket alternativ som hadestått lill buds för den kommunala demokratin i det läget. Det hade då sannoliktinneburit alt man hade fått flytta viktiga beslutsuppgifter från denprimärkommunala nivån till regional statlig eller landstingskommunal nivå,vilket hade inneburit alt man hade flyttat besluten längre från medborgarna änman har gjort genom slorkommu-nen. Överläggningenvar härmed slutad. 1916/11:1 med anledning av motion om begränsning avdet kommunala serviceansvaret inom områden för fritidsbebyggelse 1976/77:3 med anledning av propositionen 1976/77:2med förslag lill godkännande av avtal mellan och för undvikandeav dubbelbeskattning beträffande skaller på inkomst och förmögenhet samt ettlill avtalet fogat protokoll, jämte motion Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs skatteutskottets belänkande 1976/77:4 medanledning av motioner angående bostadsbeskattningens utformning. 1975/76:392 av () och (), 1975/76:975 av m. fl, (vpk), vari under punkterna 1 d och 3 hsmställts I d, alt hos regeringen begärde tilläggsdirektiv till de sittande skatteutredningarna i vad gällde avdragsfrågorna innebärande bl. Bostadsbeskattningensutformning att skattereglerna blev neutrala när det gällde olikaboendeformer, 3. att hosregeringen begärde förslag om skärpta, beskattningsregler förupprustning och ombyggnad av bosladsfastigheter, 1975/76:1005 av herrMagnusson i m. fl. (m) och 1975/76:1995 av hertBohman m. fl. (m). 1. motionen 1975/76:392, 2. motionen 1975/76:975 punkterna 1 d och 3, 3. motionen 1975/76:1005, 4. motionen 1975/76:1995. Tillbetänkandet hade fogats ell särskilt yttrande av herrar () ochLundgren (m). Hert (vpk): I skatteulskoltets belänkande nr 4 behandlas bl. a. två yrkanden ivpk-motionen nr 975. Motionen kritiserar avdragsreglerna i skattesystemet ochpekar på de stora fördelar dessa avdragsregler medför för höginkomsttagare ochägare till stora förmögenheler. Motionärernaföreslog all sittande skatteutredningar skulle ges direktiv som innebär altmängden av avdrag skulle minskas, atl ett och samma avdrag skulle få sammaeffekt i olika inkomstlagen, att möjligheten all utnyttja underskott ochkostnader i en förvärvskälla för avdrag i en annan skulle beskäras och attskallereglerna skulle bli neutrala när det gäller olika boendeformer. Dessutomföreslogs en omedelbar begränsning av ränteavdragen lill alt gälla skuldbeloppunderstigande . samt alt gällande schablonregler för avdrag isamband med ombyggnader av bosladsfastigheter skulle skärpas. Avde förslag som tas upp i vpk-motionen behandlar eller rättare sagt hemställerutskottet nu utan närmare motiveringar att avslår punkterna 1 d och3. Punkten 1 d gäller frågan om neutrala skatteregler för olika boendeformeroch punkten 3 frågan om skärpta beskattningsregler för upprustning ochombyggnad av bosladsfastigheter. Utskottethänvisar lill lidigare behandling av och avslag på liknande molionskrav ochlill att bostadsskattekommitléns slutbetänkande nu är föremål förremissbehandling. Man säger vidare atl motionärerna inle åberopat några nyaomständigheter som bör föranleda ändrad ståndpunkt i dessa frågor och avstyrkersamtliga de motioner som redovisas i det belänkande vi nu behandlar. Diskussionerna om en rättvis bostadsbeskattning har pågått några årulan alt avgörande förändringar har skett. De förändringar i utjämnande syftemellan olika boendeformer som ägt rum genom subventioner tillbostadsfinansieringssyslemet har bara delvis haft sådana effekter. Fortfarandebehandlas både vanliga hyresgäster och bostads-rällshavare sämre frånskattesynpunkt än ägare av villafasligheter. Deförändringar på småhussidan som genomförts eller kan komma atl genomföras somett resultat av bostadsskaltekommitténs utredningsförslag kan kanske av en deluppfattas som betydelsefulla men är i själva verket ganska marginella. När detgäller huvudorsaken till de ojämlika förhållandena mellan olika boendeformer,får de ingen annan effekt än alt ojämlikheten krymper med några kronor perkvadralrneter, medan den principiella skillnaden - möjligheten att utnyttjaränteavdragen för ägda småhus men ingen sådan möjlighet för hyresrätt ochbostadsrätt - kvarstår liksomolikheter på grund av belåningsgrad och inkomstskill nader mellan småhusägare inbördes. Jagskall i detla sammanhang inte gå närmare in på vilka konsekvenser de nuvarandereglerna för gäldränieavdrag haft för bostadspolitiken och hur de minskalmöjligheterna att genomföra en social bostadspolitik. Del råder dock knappastnågot tvivel om atl gäldränteavdragsrätten i kombination med den lågaavkaslningsprocenlen varil ell effektivt medel när det gäller såväl småhusproduktionensomfattning som dess inriktning mot allt större och allt dyrare hus. Var och en som studerat dagens bostadsmarknad och hur den fungerar vetall även om det formellt är köparna-konsumenterna som betalar skulle de flestainte kimna klara kostnaderna för dagens småhusproduklion, om inle samhället vargarant för atl de får betala den väsentligaste delen av kostnaderna, nämligenräntorna, med obeskattade medel. Det är alltså i realiteten inte konsumenternaulan produktions- och finansieringsleden som metodiskt utnyttjaravdragsrälten. Men det sker i skydd av konsumenterna, och det hela får därmedett socialt drag. Samhället måste slå vakt om småhusfolket. I verkligheten ärdel så att samhället nödgas skydda småhusfolket, när producenter och finansiärerhar fåll sitt. Omdet rådde likhet mellan upplålelseformer och del därmed vore möjligt förallmännyttiga och kooperativa företag att producera och upplåta mera småhusmed hyres- resp. bostadsrätt, skulle denna för konsumenterna onödiga och församhället kostsamma utveckling kunna brytas. Den som så önskar skulle även ifortsättningen kunna bo i småhus - självägda, hyrda ellermed bostadsrätt. Konsumenternas valmöjligheter skulle öka om upplåtelse- och företagsformer fick tillfälle atl arbeta under någoriunda lika förutsättningar. Frågan om en ändring av reglerna vid upprustning eller ombyggnad avhyreshus har diskuterats mycket i den allmänna debatten 3 protokoll 1976/77:28-30 och har även tidigarelagils upp i riksdagsmotioner. a. har man med syftning på en fastighet iGamla stan i talat om en lex Sträng i detla sammanhang.Bostadsskatlekommiltén föreslår i sitt slutbetänkande vissa förändringar somemellertid blir alltför begränsade, om de nu kommer att bli föremål förregeringsförslag. Del lidigare delbelän-kandet från bostadsskattekommittén medförslag om införande av avdragsrätt för hyresrätt och bostadsrätt föranleddesom bekant inte något regeringsförslag. Hur det blir med de förslag sombostadsskattekommittén nu framför återstår att se. Atlhöginkomsttagare kan göra skatteavdrag för reparation och ombyggnad av sinahyreshus möjliggör en betydande skatteflykt. Reglerna måste ändras även därföratl de verkar uppdrivande på prisnivån på fasligheten och minskarmöjligheterna alt genomföra en social bostadspolitik. Även ombostadsskattekommittén nu föreslår att rätlen lill avdrag för reparation ochunderhåll av andelshus skall begränsas , löser det på intet sättdet problem som tagits upp i vpk-motionen. Problemetkvarstår ändå då det gäller begränsning av denna rätt för bosladsfastigheter iövrigt, dvs. för den överväldigande majoriteten av privata hyreshus. Del ärdärför nödvändigt atl nu begära förslag från regeringen om sådan skärpning avbeskattningsreglerna som vpk föreslår. Ibostadsskallekommilléns slutbetänkande slälls inle några förslag för attskattevägen få bort orättvisorna beträffande olika upplåtelseformer. Manföreslår inte heller några åtgärder för att skärpa beskattningsreglerna förupprustning och ombyggnad av hyresfastigheter.