prot · G0099 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:9 §1 Justerades protokollen för den 4 innevarande månad. §2 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1976/77:1. §3 Meddelande om utskottens presidier Jagfår anmäla att till ordförande resp. vice ordförande i utskotten har följandeledamöter valts: (), ordförande iTrollhättan (s), vice ordförande (),ordförande (), viceordförande (),ordförande herr andre vice talmannenMagnusson (m), vice ordförande (),ordförande fröken (), viceordförande (),ordförande iSödertälje (s), vice ordförande (),ordförande (),vice ordförande i Gäddvik(m), ordförande iEskilstuna (s), vice ordförande Meddelandeom ändringar i den preliminära tidsplanen (),ordförande iVikmanshyitan (c), vice ordförande i (s), ordförande (), viceordförande i (s), ordförande (), viceordförande (),ordförande iStaffanstorp (c), vice ordförande (),ordförande i (c),ordförande (), vice ordförande (),ordförande (), viceordförande (),ordförande (),ordförande (), viceordförande. § 4 Meddelande om ändringar i den preliminära tidsplanen Detarbetsplenum som utsatts till inställes.Sammanträdel blir en bordläggningsplenum och lar sinbörjan . § 5 Anmäldes och bordladesMotioner 1976/77:4 av herrWerner m. fl. med anledning av proposilionen 1975/76:110 om radiooch television i utbildningsväsendet 1976/77:5av m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:187 omkommunal demokrati, ny kommunallag m. m. medanledning av propositionen 1975/76:194 om TV-övervakning 1976/77:7av i Holmgården m.fl. 1976/77:8 av i m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:200 omNorriandsfondens fortsatta verksamhet 1976/77:9av i m.fl. 1976/77:10 av hen m.,fl. med anledning av propositionen 1975/76:211 omsamordnad sysselsättnings- och regionalpolitik §6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1916/11:2av () till fru bostadsminislern om avstyckningar förbostadsändamål i jordbruksbygd: har vid en rad tillfällenmarkerat en positiv inställning till enskilda människors möjligheler alt byggaoch bo i glesbygd. En lång rad av de formella och praktiska hindren för sådantbyggande har kunnai elimineras. Men ändå förhindras många människor avformella skäl all bosätta sig i glesbygd. Enomständighet som i en rad fall angivits som grund för ell negativt besked ifråga om avsiyckning och byggnadslov har varit konfiiktenmed den etableradeverksamheten på landsbygden. modernt jordbruksföretag förorsakar t. ex.vissa lukter som man vill förhindra fier människor all få del av - trots som bosätter sig på landsbygden rimligtvis har vall denna boendeform medalla dess såväl fördelar som nackdelar. Enmöjlighet all komma förbi dellti problem vore alt skapa någol slags"lukiserviiui". skulle innebära all en avsiyckning förbostadsändamål måste tåla visst sanilärl-biologiskt intrång och alt anteckningdär- om görs avinskrivningsdomaren. På detta sätt ktin de miljömässiga aspekterna beträffandeglesbebyggelse och rationell jordbruksdrift elimineras. De vidaremiljöaspekterna kring de stora animalieförelagens lokalisering regleras redannu i anntm ordning genom . Med slöd av det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd alt lill fru bostadsminislern få ställa Ibljande fråga: Är statsrådet beredd medverka till att avstyckningar förbostadsändamål kan ske även i de fall en rationell jordbruksdrift kan innebäravisst miljömässigt intrång i fastigheten? 1976/77:3 av () till herr justitieministernom bevaknings-företagens roll i samhällets konlrollpolitik: Bevakningsföreiagen fåren alltstörre roll i samhällets konlrollpolitik. Privalansiällda väkiare fullgörpolisfunktioner vid ambassader, och i vissa bostadsområden.Också i polishusen finns numera väktare i olika funktioner. Så fungerar t. ex.privalansiällda väktare i som arrestvakter. I fullgör väkiarerecepiionsuppgifler hos polisen. Enligt pressuppgifter finns ca 20 000 väkiare iolika bevaknings-funktioner. Därav hyrs ca 350 heltidstjänster direki avsamhällsorgan för fullgörande av polisfunktioner. På senare lid har i den allmänna debatten stark krilikriktats mot väktarnas roll i kontrollpoliliken. Framför allt på tre punklerhar frågetecken rests: Är väktarnasutbildning tillräcklig för de ofta mycket grannlaga arbetsuppgifterna'' Enligtrikspolisstyrelsens föreskrifter skall auktoriserade väkiare genomgå 217limmars obligatorisk utbildning. 1 teoridelen ingår brandförsvar, allmänväktarkunskap, självförsvar m. m. Röda korsets ABC-kurs i olycksfallshjälprekommenderas men är inle obligatorisk. Någon utbildning i i. ex. psykologieller sjukvård ingår inte. Ärsamhällskontrollen över bevakningsföreiagen och väktarna tillfredsställande'. 'Väktarnas rättsliga slällning förefaller ibland oklar. I vilka fall kan t. ex.JO ingripa? Enligt pressuppgifter förefaller också den cen-irala överblickenbristfällig. Del finns t. ex. ingen tolaluppgift om hur många väktare som hyrsför ijänslgöring vid landets polisstationer. I en ny debattbok riktas häftigaanklagelser mot väktare för övergrepp och våld. Författaren hävdar bl. a. attindividers trygghet gentemot väktare som missbrukar sin ställning bordestärkas genom en s. k. vakt-ombudsman. 1 vilkenutsträckning är det över huvud taget principiellt rimligt atl privatabevakningsförelag fullgör samhälleliga polisiära funktioner? Är del rimligt attsamhällets uppgift all skydda medborgarna fullgörs av bolag som drivs av ettkommersiellt vinstintresse? Hur påverkas arbetsinsatsen och rekryteringen avden ekonomiska strukturen? I en kommentar säger ordföranden i Polisförbimdet:"Utvecklingen av bevakningsföretagen är okontrollerad, och samhälletsinsyn är dålig." Han menar också alt väkiare enbart har en"repressiv funktion i sin kontakt med allmänheten" (Dagens Nyheter1976-09-30). Iandra sammanhang pågår en utveckling för att ge polisrollen en mer socialaspekt. har kvarterspoliser framträtt och vittnat om denbetydligt högre skyddseffekt som en socialt förankrad polisverksamhet ger imotsats till ingripanden av enbart repressivt slag. Den rena repressionenskapar motreaktioner och förstärker aggressioner. Mot den bakgrunden måste manse mycket allvarligt på tendensen att överlåta en växande del av en nödvändigkontrollpolitik till bristfälligt utbildade och otillräckligt övervakadeväktare, anslällda i kommersiellt inriktade privatföretag. Detär nödvändigt alt regeringen markerar en genomtänkt linje förbevakningsföretagens roll i samhällets kontrollpolitik. Medhänvisning till det anförda ber jag att till herr justitieministern få ställaföljande fråga: Vilkaåigärder ämnar regeringen vidta för atl bättre klargöra väktarnas roll isamhällets kontrollpolitik? 1976/77:4av i (vpk) till herr industriministern om åtgärder föratl säkra sysselsättningen inom järn- och stålindustrin, m. m.: De två storbolagen att göra betydande inskränkningar i bruksorterna ochVikmanshyitan genom att i strukturrationaliseringens namn görarationaliseringar som får till följd att två samhällens framtid står på spel.Särskilt utsatt har Vikmanshyitan blivii. Där har nedläggningshotet varittydligt uttalat. Deanställdas organisationer har reagerat kraftigi. Metalls avd. 63 kräver bl. a.atl inga beslut las i Stora om försäljning ellerinskränkningar i bruken Vikmanshyitan och , att de båda orterna skallha minst samma sysselsättning som lidigare och alt investerari dessa orter för alt säkra deras framlid. Händelsernai och Vikmanshyitan visar i blixtbelysning järn-och siålkrisenslänkbara effekter för de arbetandes sysselsättning och för hela landsdelarsframtid. Denna kris får inte fortsätta atl utveckla sina effekter. Järn- ochstålindustrin bör nationaliseras. långsiktigt framtidsprogram bör läggasupp för dess ulveckling. Vadsom inträffat i och Vikmanshyitan är inte bara i sig självt enanledning att ta upp järn- och stålindustrins problem. De nämnda orternasproblemalik är represenlaliv Ibr ett stort antal bruksorter. När som helsl kande akula konjunkiur- och sirukiurproblemen inom järn-och stålindustrin skapaomfallande toktila och nationella sysselsättnings: Järn-och stålindustrin befinner sig i en internationell konjunkturkris och slårdessutom inför belydande strukturproblem. Dessa drivs dock på av själva krisen.Krisen har i alla kapitalistiska industriländer aktualiserat statligtengagemang och stöd. 1Sverige har staten understött del privaia kapitalels intressen. Siaten läggerner stora resurser på all förse den kapiialisiiska världsmarknaden med råmalmoch ämnen. Slaien förulsälis bära den lunga bördan av invesieringar imeiallurgiska anläggningar. Samiidigi exporterar de privata kapitaliniressenavikliga förädlingsindustrier utomlands. Följdenhärav är rovdrift på malmtillgångarna, lunga invesieringar med ringasysselsättningseffekt, tendens lill koncentration av nya anläggningar tillkustlägen, energislöseri och miljöförstöring. Förarbetarna inom järn- och stålindustrins lokaliseringsområden skapar della enakut fara, som just nu framträder skarpt. De små bruksorterna hotas.Strukturomvandlingen och rationaliseringen omintetgör desysselsättningseffekter nyinvesteringarna i första omgången kan ge.Förädlingsindustrier som kan kompensera detta finns ej i tillräcklig grad. Ellnytt program är nödvändigt. Konjunkiur- och sirukiurproblemen gör all järn- ochslålinduslrin slår in på en hell ny uivecklingsväg. Branschen bör i sin helhelnaiionaliseras. måsle la ansvar för en ny och annorlunda induslriellpolitik som kan rädda sysselsättningen. Problematikeninnehåller två huvudsakliga avsniii. Del ena är sysselsättnings- ochenergiavsniliei. Det andra är koncentrationen och de mindre bruksorternasframtid. Metallindustrii vid mening sönderfaller på elt markcral sätt i två delar: dels råvaruuivinningoch processindustri (gruvor, metallverk, valsverk), dels den egentligaförädlingen (manufaktur, verkstadsindusiri och ytterligare förädling). Denförstnämnda delen är starkt konjunkturkänslig. Den kräver allt störrekoncenlralion lill stora anläggningar och är mycket energikrävande. Den ger småsysselsäiiningsiillskotl för varje insatt mängd kapilal och energi. Densislnämnda delen är mindre konjunkturkänslig. Den är lättare alldecentralisera. Den ger hög sysselsätiningseffekl vid nyinvesteringar. Denförbrukar små mängder elkraft och olja per anställd - förhållandet mellanmetallindustrins lunga dei och dess Ibriidlingsdel, då del gäller t. ex.elförbrukning per sysselsatt, är 1-10 lill förädlingsdelens favör. Dennuvarande strukturomvandlingen hotar Bergslagens och andra regioners många småbruksorter. Flyttningen utomlands av verkstadsindustri försämrar möjlighelernaatl utveckla förädlingsindustri inom landet. Det starka inslaget av tungmetallindustri är dessutom ogynnsamt ur energisynpunkt. Storfinansensjärn- och siålpoliiik går ut på atl säkra statens medverkan i de lungtioch förlusibringade delarna. Sunens järn- och stål- polilik beslår i ;iii påsin höjd ersiitia en del av råmalmsexporien med ämnestillverkning. Varjeprogram för högre förädlad produklion saknaS; Ingen plan för an möta de mångamindre bruksorternas problem existerar. Kapitalexport tillåts i obegränsadulslräckning. Vad som i detla läge krävs är Ibljande: Hela järn- och slålinduslrinnationaliseras. Rovdriften på malm dämpas. En omfaltande program för högtdriven förädling (manufaktur, verkstadsindusiri elc.) En plan för framlidalokalisering av förädlingsindustrier lill hotade orter med järn- ochstålindustri görs upp. Export av förädlingsindustrierstoppas. Medanledning av det här anförda anhåller jag om all få ställa följande frågor tillherr industriministern: Vilka åigärder ämnarindustriministern vidta för alt förmå titt säkra ochVikmanshytUins framtid? Är industriministern beredd all a) för framliden säkrasysselsättningen, bl. a. i Bergslagen, genom alt nationalisera hela den privatajärn- och stålindustrin och all b)framlägga ettlångsiktigt utvecklingsprogram för metallindustrin, syftande till att säkrasysselsättningen och kraftigt höja förädlingsgraden inom svensk järn- ochstålindustri? § 7 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 12oktober 1976/77:9av i (vpk) lill herr justitieministern omfysiskt-antropologiska undersökningar i faderskapsärenden: 1 skrivelse lill samtliga tings- och hovrätter den19 juni har meddelat att den nu anser att s. k.fysiskt-antropologiska undersökningar i faderskapsärenden bör utgå. Bakgrundenär alt den vetenskapliga karaktären hos sådana undersökningar är starktifrågasatt. Ett betydande antal män har emellertid ådönns faderskap hell ellerväsentligen utifrån resultaten av delta slags undersökningar. Man kan alltsåkonstatera all del maierielll-rälisliga underlaget för dessa domar rycktsundan. Motbakgrund härav får jag ställa Ibljande fråga till herr justitieministern: Ärdel justitieministerns mening atl omprövning bör beviljas i de fall därrättsaniropologisk undersökning haft väsenilig betydelse för fader- skapsprövning, och huravser i så fall justitieministern tillfredsställande informera de' i sådana målberörda fäderna om del nya läget? 1976/77:10av () lill herr jordbruksministern om åtgärder mot alltför låglvattenstånd i : De senaste årens brist på nederbörd och gällandebeslämmelser om valtenreglering har medfört elt alltför lågt vattenstånd iHjälmaren. Frågan har i skrivelse till regeringen aktualiserats avlänsstyrelserna i berörda län. F. d. statsrådet hade utlovaten utredning för atl åstadkomma lämpliga åtgärder, men på grund avregeringsskiftet har utredningsdirektiv inte kommil lill stånd. beredd atl medverka i samma positiva anda och omgående vidta deåigärder som situationen kräver? §8 Kammaren åtskildes .