prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — lill Lalinamerika, skulle kommentaren bli alt del var bra försysselsättningen. Men vi måsle vara medvetna om all några sådana affärerknappast görs längre ulan alt det är fråga om en omfattande kreditgivning.Staten medverkar på olika säll för all göra denna kredit möjlig. Men även omslalen inte går in och möjliggör för företaget all ge kredit, är faktiskt ensådan vanlig exportorder förenad med kreditgivning. Är man med i banken fallerdenna kreditgivning bort, eftersom man i stället får kontant betalt Med tankepå de omfattande och långa krediter som del numera är fråga om är del också enviklig punkt atl hälla i minnet, sell frän exporlbefrämjande utgångspunkt Tilldella skall kanske också, herr talman, läggas atl man tidigare harbedömt intresset av alt kunna leverera till verksamheter inom IDB som såviktigt att den lidigare regeringen ju faktiskt t. o. m. vid någol lillfälle bidragitmed rena u-hjälpsmedel lill banken för alt skulle bli meraleveransberältigat och få del av de kvoter jag talat om. Dessutom har svenskaaffärsbanker haft olika möjligheter alt ge lån till IDB. Jag föreställer mig,även om jag inte är säker på del, atl det för dessa lån har fordratsregeringstillslånd. Delhar anförts många motargument mot elt svenskt medlemskap, och de fordrarnaturligtvis en noggrann eftertanke. Låt mig säga ungefär som attvärlden tyvärr inte är alldeles vit och att det inle bara är enkla beslul vihar alt fatta. Del är väl också därför som vi nu diskuterar denna fråga. Menjag vill gärna markera att självfallet även jag, ehuru jag av en del talareframställs som en av de mest förlappade av individer som finns, haft anledningatl försöka refiektera över innebörden av ett medlemskap. Jag finner inte allsatl en institution som denna är helt och hållet vit och underbar, men jag villockså peka på alt det finns en lång rad andra aktiviteter som inte heller äralldeles vita och oskyldiga. I den afrikanska , där ärengagerat, finner jag det t. ex. mol bakgrund av många av de argumenl som nuvänds mol medlemskap i den aktuella institutionen inte alldeles självklart altSverige skall vara med. Det finns tyvärr diktaturer även i den delen avvärlden. Blandde argument mol medlemskap i som man här möter finns t ex. atl denna banklånar lill de rika länderna. har bemötts här redan lidigare på olikasätt, bl. a. med påpekandet atl man i detta sammanhang faktiskt måsle borisefrån bankens ordinarie verksamhel, där del betalas helt kommersiella räntor.Del gäller där inget annal än en helt normal kreditgivning. Där har de"rika" länderna en dominerande andel av låntagandet. Räknat percapita är den dock inte lika dominerande, eftersom dessa länder, bl. a.Brasilien, invänarmässigl är så mycket större än de andra. Men i fråga om denspeciella fonden, för vilken gäller mjukare villkor, dominerar faktiskt defattiga länderna helt, och det gäller i ännu högre grad på per capita-bas. Jagvill också säga, herr talman, att argumentet alt banken lånar lill de rikaländerna skulle skorra ganska falskt i en del svenska öron f n. Det rika landetSverige lånar på de internationella kapitalmarknaderna sedan ett par årtillbaka - observera alt denna politik inleddes under det socialdemokraliskastyret - slörre belopp än vad som motsvarar IDB:s hela utlåning. Del rikaSverige tar alltså i anspråk en större andel av de internationellakapitalmarknaderna än vad hela IDB gör. Del är ändå elt förhållande som bordestämma till eftertanke inför moraliserandet om alt denna bank lånar till länderna - särskill mot bakgrund av de ytteriigare av mig nämnda skäl somlalar emot delta. Delpekas vidare på att denna bank ger slöd till diktaturer. I det sammanhangetförekommer till atl börja med en något grumlig utrikeshandelsteori. Ofta hörman nämligen det argumentet att de exportfrämjande åtgärder som regeringenföreslår leder till någon sorls utsugning av . Jag vill inte påstå altdet argumentet framförts , men del har gjorts gällande i debatten. Man görå ena sidan gällande alt det är utsugning av u-ländernanär vi exporterar lill dem. I säger man ä andra sidan alt detär fråga om ett stöd till dikiaturländerna. Fråganär sedan: Bör politisera sin handelsinriktning och sitt exportstöd? Svaretpå den frågan kan för en del tyckas vara etl självklart ja, men jag kan intefinna detta så alldeles självklart, utan kanske det faktiskt förhåller sig påmotsatta sättet Sverigehar alllid funnit att man skall inte på det sättetpolitisera länderinriktningen av sin handel. Det skulle snart leda lill mycketallvariiga svårigheler att utforma utrikespolitiken. Säger man nej lillhandelsförbindelser med ett land så skapar man åt sig själv, pä grund av atlväriden inte är precis svart och vit, genast problemet: Skall vi inte säga nejtill en del andra länder också? Detsammagäller i fråga om exportstöd. Vi har f n. etl system som ger stöd ål exporttill en lång räcka av regimer, alldeles oavsett hur det är med styrel. Skulleman sluta någonslans, var skulle man då sluta? Det finns diktaturer som liggermycket nära . Vi skulle råka i myckel olyckliga utrikespolitiskaförhållanden om vi i dessa fall började politisera hur vi skall ha det med våraolika exportfrämjande åtgärder. Menäven om det finns dessa ekonomiska nackdelar och sä att säga meraneulralitetspolitiska nackdelar med atl påbörja en långtgående politiseringkanske vi ändå bör göra del på grund av vad som här i debatten har kallatsmoraliska skäl: man måste befrämja de moraliska övertygelser man har genom altpolitisera sitt val av ulrikeshandelspartners. Ja, det skulle man faktisktkunna tänka sig göra, om man åtminstone hade någon anledning att tro alt delblev någon effekt av detta, alt det blev bättre moral på det viset Kommer detatl bli något resultat av det eller kommer det bara bli en tomdemonslrationspolitik, förknippad med de ekonomiska avigsidor som jag talat om- genom att man isolerar sig själv - och dessutom med de utrikespolitiskabesvärligheter som faktiskt är förenade med den typen av uppläggning? Skulleman verkligen nå sitt syfte? Jag återkommer till atl del nog faktiskt skullekomma att betraktas som mycket av tom demonslrationspolitik med tanke på desyften vi vill uppnå. Allavästeuropeiska länder - än så länge med undantag av -är med här. OmSverige, av de skäl som en del anför, valde att ställa sig utanför, så kan maninte utesluta tanken att delta motverkar det goda syftet. Vill Sverigeav moraliska skäl icke vara med, då måsle ju de regimer som vi tar avståndifrån tolka det som ett moraliskt godkännande att andra länder har gått med -Kreiskys , den Uyls och , föratt tatre socialdemokratiskt styrda länder som är med i IDB. Om skulle slällasig utanför av moraliska skäl, skulle det innebära alt de här nämnda personernatydligen anselt sig kunna av moraliska skäl gå med i banken. Vår aktion skullepå det sättet snarare bli etl slöd ål diktaturerna. Sedanhar vi den svåra frågan: Var har man störst infiytande? Har man det genom atlså alt säga kliva bakåt? Såvilt jag förslår har den som sätter sig på månenmycket litet inflytande på vad som händer på jordklotet. Den som har åkt till månenkan ju ha gjort det av myckel övertygande moraliska skäl, men han blir väldigtsnart bortglömd. Han har inga möjligheter att påverka någonting, för hans rösthörs inle. Det är väl av den anledningen, föreställer jag mig, som man iHelsingforsavtalel byggde myckel på alt nå de mellanfolkliga syftena, även närdet gällde myckel olika regimer, genom all intensifiera kontakter. Jagtror för min del inle atl vi skulle fä något särskill stort infiytande av allvara med i IDB. Det vore orealistiskt att tro. Men vi skulle få ett visstinflytande. Inle heller tror jag all vi har etl sä särskill stort inflytande ien rad andra internationella organisationer som vi nu är med i, t. ex. FN. Menvi har etl visst inflytande genom atl vi är med där. Om t. ex. hadevalt att säga, atl inle kunde få vara med i EFTA, så tror jag alt dethade varit färre portugiser som kommit i kontakt med den typ av ideal ochvärderingar som ändå är grunden för alt ha individer som vill bära fram endemokratiseringsprocess, när den väl har fölls lill liv. Endemokratiseringsprocess fordrar ju ändå att det finns människor som genomkontakter med andra har lärt sig vad som kan vara ett bättre styre, en bätlreregim. Sådana förbindelser kan man i en typ av diktaturiänder bara få genomförbindelser över gränserna. Viddel årsmöte som hölls i IDB-banken 1972 fördes en diskussion mellan den svenskarepresentanten och företrädaren för , som var företrädare, och iden uppteckning som gjordes av del samtalet framgår atl denne chilenare sade,att man var kritisk mot banken på mänga sätt Men han framhöll också alt om deicke-regionala länderna gavs medlemskap enligl vad som föreslagils - manbörjade diskutera detta - så skulle man pä chilensk sida sälta slorlvärde på att även dellog och gjorde sin röst hörd. Det är väl också delsom chefen för banken, Orliz , menar i den intervju i somjag lidigare citerade. Han sade då all med ert avancerade sociala kunnandeskulle ni kunna utöva etl betydande inflytande, och det skulle vara av stortvärde för IDB. Isamband med alt började diskutera all gå med i IDB har det ocksåantytts atl den tanken gav upphov till en del sura tongångar från den nuvarandeChileregimens sida. Man ville liksom inte ha med de nordiska länderna. Men desom tänker rösta nej här måste faktiskt svara på frågan: Tror ni atlPinochel skulle vara belåten om den socialdemokraliska reservationen vann i denvolering som skall verkställas? Manmåste tro på sina idéers kraft. Det är moralen. De.l är dålig moral alt slällasig vid sidan om. Järnridåer dras ner av dem som vill slänga ute kontakten medfriheten, inte av dem som tror på sill budskap! () kortgenmäle: Jag har inle samma behov av all här polemisera mot handelsministern somvissa av de tidigare talarna hade, och detta beror på alt handelsministern harvalt atl inle försöka försvara de allra värsta överdrifterna ulan i något annanton hålla sig till sakfrågan. Men del fanns vissa saker i vad handelsministernsade som verkade förledande sakliga men som egentligen inte alls var del. Lätmig här bara la upp etl par små saker. Det har sagts atl vår handel påLalinamerika gör att vi måste gå med i IDB. Men var vår export lillLatinamerika 3,2 miljarder, och av del var sådant som gick till IDB-projektIDB behärskar nämligen inle hela den ekonomiska aktiviteten i . Vadsedan gäller frågan om skillnaden mellan fattiga och rika länders sätt att lånasade handelsministern att de rika länderna oftast lånar på vanligaaffärsmässiga villkor, medan de fattiga länderna lånar för andra projekl.Tyvärr är del väl så atl man till de rika länderna, där man skulle behöva enannan ulveckling, bara lånar för projekl som icke kommer de falliga människornatill del. Exempelvis utger självt en statistik som visar alt underde år dä man fält stora lån från IDB och följaktligen skulle ha fått en väldigulveckling har de sämst ställdas levnadsstandard hela liden sjunkil. IDB haralltså, om man så vill tolka del, medverkat till en försämring av de faltigamänniskornas förhållanden i . I varje fall har IDB inle på något sällpositivi påverkal situationen där. Handelsministernsäger i det här sammanhanget att det rika lånar ju också. Ja, del är enfråga som vi också kan diskutera. Jag tycker för min del atl den nuvaranderegeringen som regering betraktad lånar alldeles för mycket utomlands. Men jagskulle verkligen rodna om jag upplevde det sä, atl den villeha lån frän fonder som har tillkommit för atl hjälpa lill med utvecklingen iländer som har del besvärligt. får inte några sådana lån, hoppas jag. Handelsministernsäger vidare alt vi inle bara kan måla i svart eller vill. Del är självklart Vimåste föra handel med väldigl mänga olika länder. Men jag sade i mitt förstainlägg atl det är en sak atl handla pä vanliga affärsmässiga grunder och enannan att gå med i en institution och därmed medverka lill all ge bidrag tillsådanl som vi inle vill stödja. Handelsministern medgav ju all vårt inflytandei banken blir lika med noll, och vi kan alltså inte påverka verksamheten där. Mensedan säger handelsministern atl vi trots alll bara genom all vara med i bankenskulle kunna påverka dess verksamhel på ell annal säll än om vi inie alls varmed. Delta är ell förrädiskt argumenl. Del har använts mycket också avindustrin, som säger att alla industriella investeringar i medverkartill atl man där får en högre standard och att man utbildar människor så att dekan la över makten. har i väldigt många sammanhang visat sig vara hellfelaktigt Del blir precis tvärtom: man får en överklass som får en förbättringav sin eko- nomiska standard, och denanvänder sedan sin makt till atl förtrycka de fattiga. Det argumentet kan vialltså rensa bort ur debatten. Jagvill emellertid upprepa alt jag lycker atl överdrifterna hos handelsministernvar betydligt mindre än de var hos andra. Och jag vill än en gång konstalera:Vi vill inle vara med i den här banken, därför att del skulle leda oss in i enpolitik som vi själva inle kommer alt kunna påverka på minsta sätt HenSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Trogen sin moral gömmer sig handelsministern bakom den teknokratiskaamoralilel som i verkligheten döljer rädsla och fiendskap gentemot socialaförändringar. Han flyr undan frågeställningen, och han talar omhandelspolitik i största allmänhet. handlar ju inte alls om det. Del handlar inte om kreditgivning och handel iallmän, traditionell bemärkelse, utan del handlar om hur man skall ställa siglill en institutionell organisation med långt vidsträcktare syfte, eninstitutionell organisation som ingår i ell bestämt utrikespolitisktmaktsystem. maktsystem har i sin tur aktivt förklarat sig villigt allbefordra en bestämd politisk, ekonomisk och social struktur i den brännpunktför folkens frigörelsekamp som Lalinamerika ulgör. Vilkenpolitisk, ekonomisk och social struktur har då denna institutionellaorganisation och det syslem den ingår i pä sitt program? Ja, det vet vi myckelväl. Detta program har ju sina internationella ideologer. Programmet är ettsyslem med medvetet genomförd massarbetslöshet, medvetet bekämpande avnödvändiga jordreformer, medveten drastisk nedskärning av de sociala utgiftersom beslutats av frisinnade eller radikala regimer, medvetet nedtryckande avde stora massornas levnadsstandard som ell led i en systematisk ekonomiskpolitik, medvetet befordrande av de multinationella företagens Iradilionellaherravälde över ekonomi, medvetet sönderslående och nedtryckandeav fackföreningsrörelsen och medvetet hindrande av varje rörelse som syftarlill den minsta form av demokratisering. Varje försök all kämpa för demokratiskafri- och rättigheter möts i dessa länder med polisiära och militäramassaktioner - så sker de facto , och det skall så vara enligl denideologi som predikas av del system i vilkel IDB ingår. Dessa massaklionerleder lill massmord på frisinnade, på progressiva och på hela folkgrupper. Och jag frågar , som harciterat en chilensk talesman: aldrig någonsin medrepresentanter för den chilenska motståndsrörelsen här i ? Läser han insig, när de försöker göra sig hörda? Hen i (s)kort genmäle: Alla är med,säger . Ja, men alla som är med har också utmärktarelationer med . Eftersom alla är med bör inle skilja sig fränmängden, menar Men var går då gränsen för vår anpassning av utrikespolitiken lillvåra kommersiella inlressen? ulgör lydligen ell gränsfall. När delgäller driver Induslriför-bundei och moderalerna en egen linje, medanmoraliska ansländighets-skäl har gjort all cenlerpartiet och driveren annan. Detta beror förmodligen på all i det här landel är kunskapen omsituationen i myckel bättre än kunskapen om situationen iLatinamerika. Jag undrar därför om inle opinionstrycket här spelar en väldiglstor roll. Men hur blir del om opinionstrycket växer? Ser handelsministern detsom en realitet att vi i ett sådant läge kan lämna banken med tanke på villkorsparagrafen,som säger att om inle bankens politik befordrar långsiktiga förändringar ipositiv riktning, så bör det medföra atl medlemskapet omprövas? Sedanvill jag la upp den referens handelsministern gjorde lill representantsom ville ha med i IDB . Men det var då del! Det var ju innanAllenderegeringen visste hur med , IDB och CIA sominstrument förberedde marken för militärkuppen. Men vad lycker den chilenskamotståndsrörelsen ? Det vel förmodligen handelsministern, men hanredovisar det inle. I stället spekulerar han kring vad regim tyckerom svenskt medlemskap. En sak vel vi: de tidningar, som Pinocheljunlankontrollerar totalt, var lycksaliga när den socialdemokraliska regeringenförlorade valet i , och de såg upphöjelse tillhandelsminister som ett stort framsteg ute i världen för sin polilik. Jag ger rätt i att lånar av IDB. Men min poängär atl jag menar alt lånar på kommersiella villkor. Om skullevara med och försöka atl verkligen tränga sig in på denna marknad, då skulle vitvingas lill omfattande kreditgivning, ofta subventionerad, i stället för altsom när det gäller IDB få kontant betalt. Jag finner därför all deltaalternativ skulle vara mera av ell stöd än del som jag förespråkar. Jagförslår inle heller försök all vrida till resonemanget sä attdel framkallar moralisk indignation över atl den här banken lånar ul till länderna, när samtidigl har en upplåning på den internationellakapitalmarknaden som är slörre än lDB:s hela utlånings-verksamhet Jag fattarinte rikligt hur kan få någon rim och reson i del resonemangei. Vihar för stor upplåning från svensk sida. Det är vi fullständigt överens om. Detberor på politisk-ekonomiska förhållanden som ligger itiden och som fortfarande gör sig gällande. Dessa frågor kommer vi antagligenatt debattera mera innan är slut, sä lål oss inle gå in på delnu. Jag vill bara konstatera när det gäller den moraliska sidan av saken, somni här gör en så stor affär av, atl - som är rikare än någol av deländer som vi nu lalar om - lånar mera på deninternationella kapitalmarknaden än vad hela IDB:s utlåning uppgår till. Dellaatt gå med i en organisation skulle vara det avgörande. Så har del lydligeninle bedömts i något annat västeuropeiskt land. Etl antalsocialdemokraliska partiledare - om jag nu häller mig lill dem -har bedömt deltvärtom. Jag vill, som jag också nämnde i mitt inledningsanförande, framhållaalt var med i EFTA under en lid då där fanns en av de regimer som manverkligen hade stor anledning all vända sig mot. Den myckel intressanta frågasom man ändå måsle slälla sig är den, om man genom att ha tagit med Portugalmedverkal lill atl snabbare få slut på förtrycket i och pä diktaturen iPortugal. Ingen av oss kan slå upp någol facit och avgöra saken. Tyvärr ärhistorien inte så konstruerad. Mitt förmodande är emellertid att man hade föriängtförtrycket i , om man dragit sig undan varje form av samröre.Belräffande detta atl vara med i en organisation vill jag nämna att i denhandelspolitiska debatt som vi hade för en lid sedan konstaterades alt listanpä brutala regimer tyvärr är myckel läng. Den omfattar länder som är med i denafrikanska och i den asiatiska ,organisationer där deltar. Det är en intressant illustration av dengränsdragningsfråga som man genast ställs inför, att somliga här vill taavstånd från medlemskapet i IDB. Skall vi då också dra oss ur de organisationerjag nämnde? Jagvill säga några ord lill i med anledning avvulgärargumentel att de chilenska tidningarna applåderade när det blev regeringsväxlinghär i . Man har då ofta försökt göra gällande all Pinochel var såförtjust Jag lycker man borde undvika alt göra den koppling som iÖrebro gör och som också tidigare gjort, nämligen att säga att herrPinochel applåderade då blev statsminister. Jag skulle inte viljauttrycka det på det viset all applåderar, om skulle ha framgång. Men jag ställer frågan: På vilket säll vinnerman inflytande? Finns del någon möjlighet för att utöva inflytande? Ja,det finns vissa sådana möjligheter, och jag tar del som en fingervisning frän chilensk sida, enligt vad som stått i pressen, lydligen har uttrycktvissa dubier om önskvärdheten av atl ha med . Då måste man fråga sig:Skulle välkomna all reservationen vann eller ej? Minbedömning är alt har ell visst inflytande och all därför börvara med och all del därför pä sina häll i Lalinamerika kan finnas önskningarom atl inle borde vara med - som vissa i denna kammare ocksålycker. i (vpk) kort genmäle: har lydligeh bestämt sig för all inle debatteradet politisk-ideologiska och moraliska ställningstagandet Han talar hela lidenom andra saker. Han säger att det finns så många besvärligheter i världen, sämånga brott mot de demokratiska fri- och rättigheterna i olikaländer, atl egentligen - det är hans slutsals - måste vi upplösa gränserna föralla sädana ställningstaganden. Dä hamnar han i önskesilualionen förden som isjäl och hjärta är motståndare lill folkens frigörelse, motståndare till varjeform av social förändring. Detär ju dock en ovanlighet atl elt institutionellt syslem, ell maktsystem, byggsupp med en bank som IDB som ell integrerande inslag. Det är etl system därmassarbetslösheten, bombningen av byar, mass-lerrorn mol varje form avdemokratisk rörelse, nedtryckandet av fackföreningsrörelsen och den drastiskasänkningen av folkels levnadsstandard är etl medvetet politiskt led för althålla ett visst system vid makt Det är dock ovanligt, säreget och kvalitativtnågonting egenartat att man på en hel kontinent driver den typen av politik.Man kan inle genom atl hänvisa lill att del sker brott i de flesta andraländer, visserligen i regel mindre brott och av annan karaklär, komma ifrån atlförtrycket här har systematiserats. Del är ell förtryck av ell system gentemotetl annat syslem, vilkel häller på atl växa fram, elt förtryck gentemot folkensfrigörelse. Då är frågan på vilken sida man skall ställa sig. Man kan ju inteskjuta undan del moraliska ställningstagandet, för man gör ju ellställningstagande hur man än vrider sig. HerrBurenslam försöker komma ifrån del hela genom atl peka pä en radinkonsekvenser i olika socialdemokratiska regimers uttalanden ochställningstaganden utomlands. Del är, enligl min mening, en akademiskfrågeställning som han kan syssla med i sin professorsbostad. Relevant ärSveriges och den svenska socialdemokratins ställningstaganden. Om jag inletyckte att det alltför myckel gynnade demagogi, skullejag kunna säga vad vi i vpk lycker om vissa inkonsekven.ser som SAP här hargjort sig skyldigt lill. Men det handlar ju inte om vad enskildariksdagsledamöter eller vad en grupp riksdagsledamöter frän ett visst partihar gjort, dä eller , utan om att en massiv opinion inom svenskfackföreningsrörelse och svensk arbetarrörelse uppreser sig mot detta grovabrott mol internationell solidaritet Den opinionen kommer möta i nästa valrörelse. Jag skall gratis ge honom en paroll för denvalrörelsen. Den lyder som följer: Burenslams profilmoral gläder varje general.Bästa slöd för Pinochel är och . Hen () kortgenmäle: Jag skall inle la upp alla saker vi diskuterar. upplåningskall jag gä förbi. Jag tror atl vill atl jag skall sägaall den nuvarande regeringens stora upplåning är felaktig, och det kan jaggärna göra om han är nöjd med bara det. Belräffandefrågan om vad det betydde för alt vara med i EFTA osv. vill jag sägaatl jag tror all den diskussionen är fullständigt ofruktbar. Varkenhandelsministern eller jag kan bevisa någonting i det sammanhanget - om det varbra att var med eller om det hade varil bätlre all inle ha medPortugal. Lål oss därför avsluta den diskussionen. 1stället tänker jag ta upp etl par andra saker. frågade:Varför skall inte vara med, när pral HerrBurenstam kom tillbaka lill tanken all det är så bely-delsfullt alt varamed i de här sammanhangen för att kunna påverka. Men man får väl ändå i någonmån försöka välja vad man skall delta i. Måste man försöka vara med överalllbara för att påverka? Vi skall ändå vara medvetna om all det jusl iLalinamerika finns några av de allra värsta regimerna, som vi inte vill hanågonting med all göra.