prot · G00933 · 1976-12-31 00:00:00 — a. statenstrafiksäkerheisverk och statens vägverk. Resultaten bekräftar den uppfattningsom man tidigare erfarenhetsmässigt har haft att mörkerkörning och körningvintertid är förenad med särskilda problem. I anslutning lill undersökningarnahar också diskuterats olika åtgärder för all minska riskerna. Delankommer på de båda ansvariga myndigheterna - ochtrafiksäkerhetsverket - au överväga de framtagna resultaten och bedöma vilkaåtgärder som man bör satsa på för att motverka de ökade olycksriskerna. I denmån verken kommer fram till alt del krävs åtgärder som de själva inle harmöjlighet atl besluta om utgår jag från att de kommer att lägga fram förslagtill sådana. HertSELLGREN (fp): Jag ber alt få lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Det är, som statsrådet själv anför, en allmänt känd erfarenhet att de flestatrafikolyckorna inträffar vid körning i mörker och vid dåligt väglag, särskiltvinterlid. Kombinationen mörker och is- eller snöförhållanden är den fariigastetrafiksituationen. Väg-och trafikinstitutets rapport bygger på noggranna mätningar, och man har då fåttfram en olyckskvoi för olika trafiksituationer. Del intressanta med rapportenär alt man fått en nyanserad bild av trafik-olycksriskerna relaterade tillväglag, dagsljus och mörker inom landels Vi haralltså nu vetenskapligt framtagna mått på hur mycket farligare det är att körapå exempelvis is- och snöbelagd vägbana än på barmark. Avrapporten framgår att vintermånaderna totalt sett har den högsta olyckskvoien.De mest riskfyllda månaderna synes vara oktober, . Meddella underiag borde del rimligtvis vara möjligt all överväga om de tillåtnamaximihastighelerna på våra vägar skall vara lika somsommarlid. Motolika hastighetsgränser vid skilda tider av året kan man anföra svårigheternaatt utöva en effektiv haslighelsövervakning, kostnaderna för omskyllning m. m.Men sett mot del faktum all olycksriskerna i vissa fall är upp till 15 gångerstörre vinterlid än under barmarkstid borde det vara motiverat att någon formav haslighetsbegränsande åtgärder vidtas. Nuhänvisar statsrådet - och det är ganska naturiigt - till ochirafiksäkerhetsverket som närmast är ansvariga för all vidta erforderligaåtgärder. Men, herr statsråd, nog skulle det vara intressant alt även få höranågon liten meningsyttring ifrån statsrådets sida. Jag hoppas ochIrafiksäkerhetsverket verkligen gör insatser. Del kan nämligen inte varaansvarsfullt all efter de klara fakta väg- och trafikinslilutet redovisat baranotera trafiksituationen och sedan inte vidta några som helst åtgärder. Omåtgärder för atl minska trafik-olycksriskerna Jag avslutade mitt svar med att säga att i den mån de berörda verkenkommer fram till alt del krävs åtgärder som de inle själva har möjlighet attbesluta om, utgår jag ifrån atl de kommer all lägga fram sådana förslag till åtgärder. Jagkanske borde ha tillagt all självfallet kommer jag och regeringen atl prövasådana förslag i en utpräglat positiv anda. Jagskulle kunna peka på en rad åtgärder som man överväger i de båda verken för attbegränsa olyckorna vinlertid. Vi arbetar vidare med dessa frågor idepartementet allteftersom vi får in förslagen. Det gällerhastighetsbegränsning vinlertid. Det gäller ökad användning avfotgäng-arreflexer. Det gäller bättre vägbelysning. Detgäller också väder- och halkinformalion genom radion och televisionen. Sombekant pågår del även en försöksverksamhet med väder-och väglagsinformationfrån direkt till väghållarna. Vadbeträffar vägbeskaffenheten har även på annat sätt försökt hålla ensnabb beredskap, bl. a. genom att personal på vissa utsatta vägar avpatrullerarvägarna praktiskt tagel dygnet runt och lämnar besked om vägarnas tillstånd perradio. Det gäller t. ex. också ökad användning av varselljus - en fråga som jaginom departementet har satt i gång en utredning om och kommer atlfå förslag att ta ställning till. OmlOO-årsminnet av Vegas färd genom Likasågäller det aktuella planer som har på det tekniska området; man villeffektivisera halkbekämpningen bl. a. genom att utöka antalet fordon försnöröjning och halkbekämpning. Ävenså gäller del vägradioråd och, slutligen,träning i halkkörning - som jag tror har myckel stor betydelse i sammanhanget. HerrSELLGREN (fp): Jag ber all få tacka för delta tillägg. Ofta är det så atl statsråden idet andra anförandet lämnar mera personliga och detaljerade synpunkter på denfråga som diskuteras, och som vanligt fick jag därför nu höra den mera positivadelen av statsrådets svar. Jagtyckte att det inte räckte med all, som statsrådet gjorde, hänvisa lill allolika verk har möjlighet att göra framställningar till regeringen. Det är ensjälvklarhet. Men sade statsrådet också att regeringen kommer att positivtpröva de olika förslagen, och del tyckte jag var värdefullt atl höra. synpunkter på olika trafiksäkerhelsåtgärder och hans upplysningarav skilda slag är ju gamla och väl kända förslag, som har framförts i mångaolika sammanhang. Och mol bakgrund av den rapport som vi fått tycker jag alldel nu är hög tid alt verkligen aktualisera de förslagen. Och en seleklivåtgärd, om jag får kalla den så, vore alt just under de viktiga höstmånadernaliksom när ishalkan sätter in - vilket sker på litet olika tider isödra, mellersta och norra , eftersom förhållandena är skiftande i olikaregioner - genom kraftiga annonskampanjer göra trafikanterna uppmärksamma påtrafikriskerna. Delta kan man då också göra genom att utnyttja radion, som ständigt är påslagen i bilarna. Del vore värdefullt atlanvända även sådana metoder. Jag håller med om alt de olika förslag på åtgärder somjag från talarstolen så att säga läste upp rubrikerna på är gamla bekanta.Likaså håller jag med om att det är hög tid alt resultaten av deförsök som gjorts konkretiseras i åtgärdsförslag och åtgärder. Men näppeligen lasta den nuvarande regeringen för all vi ännu inte har nåttnågra resultat. Och jag försäkrar atl vi inle skall spilla någon tid i onödan. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 OmlOO-årsminnet av Vegas färd genom Herrutbildningsministern erhöll ordet för atl besvara ()anmälda fråga, 1976/77:79, och anförde: har frågat mig vilka planer det finns på all ianslutning till lOO-årsminnet av Vegas färd aktualisera insatser med anknytningtill A. Medanledning av frågan har jag tagit kontakt med de kultur- ochforskningsinstitutioner som i första hand kan väntas ha intresse för Nordenskiöldsinsatser. Det har visat sig att det på flera håll finns planer att firalOO-årsminnet av Vegas färd. anordnades på LäckÖ slott enutställning bl. a. om . och naturhistoriskariksmuseet planerar utställningar. Också kommer attuppmärksamma jubileet. Dessutom har Örlogs-mannasällskapei. Vetenskapsakademienoch Svenska sällskapet för antropologi och geografi planer på att undersommaren 1979 genomföra en forskningsfärd i Vegas kölvatten. Avförklariiga skäl är det ännu för tidigt att ge en samlad bild av hur olikamuseer och organisationer kommer atl fira Vegas 100-årsminne. Det är emellertidalldeles klart atl insats kommer alt bli ordentligtuppmärksammad. Den fortsalla planeringen av de aktualiserade projektenankommer givelvis på de olika institutioner som tagit initiativen. OmlOO-årsminnei av Vegas färd genom Jag villtacka herr statsrådet för svaret. Fören tid sedan råkade jag läsa biografi över . Detvar intressant alt se vilken vikt han fäste vid den inspiration som fickav , som kallar den systematiska polarforskningensportalfigur. Den då gamle var nästan den ende som trodde på denunge idé all på skidor la sig tvärsöver . Detär intressant att se hur många aspekter som kan anläggas på ,oavsett hur man nalkas honom. Myckel tidigt, direkt efter sindoklorsdisputalion, fiydde han från det ryska , därför atl han varkritiskt inställd mot regimen. Han blev riksdagsman här och fick en sådanställning som vetenskapsman att tsar-Ryssland ändå lät honom komma in i landetför att forska och bli den förste som seglade runt del ryska väldet, dvs. denförste atl klara . Detråder väl inget tvivel om att insats blev den naturvetenskapligainsats i det här landet som uppmärksammades kanske mer än någonannan. Men är det väl lätt att konstatera att nu förmånga bara är den där med båten och fyrverkeriet. Ännu har emellertid defotografier som togs under Vega-färden inte blivit publicerade i samlat skick. Nuhar jag hört all del t. o. m. planeras atl låta en svensk statsisbrytare inlebara följa i Vegas spår ulan på samma gång klara och därmedbli det första fartyg som gör detla. Om denna expedition lyckas och Sverigetillsammans med andra västländer och får göra denna stora vetenskapligainsats, är det verkligen fråga om avspänning. Omutbyggnaden av mindre tätorter Men del viktiga är väl atlman utnyttjar det här tillfället för alt både kulturhistoriskt ochnaturvetenskapligt hugfästa minnet av och göra konstruktivainsatser. Jag är glad över alt statsrådet kunde redovisa alt fierainstitutioner arbetar med den saken. Överläggningenvar härmed slutad. § 22 Om utbyggnaden avmindre tätorter Fru bostadsministern erhöll ordet för attbesvara i Hjärlum (c) anmälda fråga,1976/77:74, och anförde: i har frågat vilken inställning jag har till enutbyggnad av mindre tätorter när det inte finns arbetstillfällen på självaorten. Med anledning härav vill jag framföra följande. Regeringenanser att bebyggelse i mindre tätorter skall underlättas. Del innebär framförallt all en komplettering av redan befintliga tätorter bör gynnas. På så sättförbättras möjligheterna alt behålla och utveckla den service som finns påorten. En lokalisering till tätorter som således direkt kompletterar befintligbebyggelse bör enligt min mening underlättas, även om det inte finnstillräckligt med arbetstillfällen på själva orten. En förutsättning ärsjälvklart all arbetstillfällen finns inom rimligt pendlingsavstånd. Jag anserockså att det är nödvändigt att etableringen av ny bebyggelse förbostadsändamål övervägs i översiktlig eller interkommunal plan. Enregional balans mellan bostäder och arbetsplatser kan givelvis inle helleråstadkommas utan att beslut i planfrågor och regionalpoliliska insatser står isamklang med varandra. FruANDERSSON i (c): Jag ber att få tacka bosladsministern för det från min synpunkt positivasvaret. Anledningenlill min fråga var all vid informationsmöten om den kommunalaöversiktsplaneringen, som äger rum ute i kommunerna, har jag upplysts om atlvissa länsarkitekter försöker påverka de kommunala planerarna att iöversiktsplanen inte ta upp någon utbyggnad av de mindre lälorterna, om delinle finns arbetsmöjligheter just där. Idet aktuella fall som jag tänker på är avståndet till stora arbetsplatsermellan . Visserligen ligger några av dem i annan kommun. Lämplighag- och skogsmark för bostadsändamål finns, liksom reningsverk medyllerligare kapacitet. Man har lågsladie- och deltidsförskola. Däremot harnuvarande affär svårt att få lån till om- och utbyggnad, om man inle kan visaalt befolkningsunderiaget kommer att öka något genom atl tätorten byggs ul. Kaninle detla ske, kommer servicen för nuvarande människor i trakten atlförsämras. Det finns säkert mångahundra liknande tätorter i vårt land, som funge- rar utmärkt och där detfinns en gemenskap och ett samhällsansvar som jag anser alt man måste la varapå. Man kan även slippa ta i anspråk vid de störretätorterna om det finns alternativ mark vid de små lälorterna. Genombosiadsministerns svar hoppas jag, att kommunerna i sina översiktsplaner skallvåga satsa mer på de små tätorterna och få balans inom kommunerna, vilketinvånarna i dessa orter och i glesbygderna runt om ofta önskar. Därför lackarjag än en gång för svaret. Omlämpligheten av svensk export av kärnteknologi till Överläggningenvar härmed slutad. §23 Om lämpligheten av svensk export av kärnteknologi till Herr statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1976/77:48, lillherr handelsministern, och anförde: har frågat handelsministern hur han bedömer detlämpliga i en svensk export av kärnteknologi till . Frågan har överiämnatslill mig för besvarande. Medstöd av alomenergilagen har regeringen i förordningen 1975:20 föreskrivit attutrustning eller material på kärnkraftsområdei får utföras ur landet förstefter regeringens tillstånd. Vilken kärnkraftsutrustning och vilket klyvbartmaterial som omfattas av tillslåndskrav vid export framgår av lagen och avbilaga lill förordningen. Fördragetom förhindrande av kärnvapenspridning (NPT) är en grundval för regeringensinställning i alla frågor om eventuell svensk export på kärnkraftsområdei.Framför allt genom stöd för detla fördrag, men också på andra säll, verkarregeringen för principen atl kärnkraflsexport endast kommer till stånd omfullgoda garantier föreligger för atl all kärn-kraftsverksamhel i importländernauteslutande är för fredliga ändamål. Någon ansökan om export av svenskkärnkraftsutrustning till föreligger inle. Frågan om kärnkraflsexportberördes inle heller vid avslutade överiäggningar i inom ramenför den svensk-iranska blandade kommissionen. Regeringen finner inte anledningall för dagen la ställning till frågan om export eller inte avkärnkraftsutrustning till . Hert (): Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Sakenaktualiserades i samband med den blandade kommissionensförestående avresa för handelsöverläggningar i . Det bedömdes då att fråganom en eventuell svensk export av kärnkraftsutrustning skulle kunna bli aktuellvid överiäggningarna i . blev den inte så, som framgår av svaret. 4 protokoll 1976/77:33-35 Nr 33 mindre aktualitet nu än den hade när den ställdes. Torsdaeen den finner det för min del ganska naturiigt all den omorienlering av svenskenergipolitik som pågår f n. - och som innebär att den tidigare satsningen på kärnkraft för svenskt bruk inle är lika aktuell längre - öm lämpligheten ocksåkan komma alt leda till en omorienlering av den svenska export-av svensk exportav inriktningen. kärnteknologi till Enannan sak som jag tycker är viktig alt notera i del här sammanhanget är att som ju är den viktigaste begränsningen för svensk kärnkraftsexport, är ettganska bräckligt skydd mot eventuellt missbruk. Det finns ju möjlighet för ettland som har undertecknat atl med sex månaders varsel säga upp deloch sedan utnyttja den utrustning och del material som man har fåll. Vad somär viktigt i della sammanhang är naturligtvis att regeringen på etttillräckligt tidigt stadium kopplas in i de fall där det blir överläggningarmellan svenska exportörer och importörer i andra länder om försäljning av kärnkraflsutrustning.Jag vill avsluta med att fråga statsrådet vilka förutsättningar densvenska regeringen har all på ett tillräckligt tidigt stadium framföra sinasynpunkter om det på nytt skulle bli aktuellt med export av svensk kärnkraflsutrustningtill eller något annat land. Allmänt gäller, som jag redan sagt, i den svenska exportpolitiken påkärnkraftens område atl regeringens tillstånd krävs. Varje exportfall behandlasför sig. Vid export på kärnkraftsområdei tillämpar regeringen - liksom f ö. ettantal andra länder - riktlinjer som är mera restriktiva än vad som tidigaregällt internationellt. Enligt dessa riktlinjer krävs internationell kontrollinle bara i samband med export av utrustning och material utan också i andrasammanhang. Även förbättrat fysiskt skydd är med bland de nya exportkraven. Somsvar på direkta fråga, om regeringen har möjlighet atltillräckligt tidigt kopplas in när en eventuell exporlaffär är aktuell, villjag säga alt det i varje fall i - med något undantag - är statligaeller statligt delägda företag som berörs av denna sorls affärer. Av naturiigaskäl kan därför sådana kontakter upprätthållas ganska fortlöpande. Men jagvill också nämna all det kanske finns anledning att titta något ytterligare pådenna problemalik. Frågan om införande av vissa nya procedurer för framtidaexportärenden, i syfte all formalisera de tidiga kontakterna vid handläggningav sådana här ärenden, är f n. föremål för överväganden inom regeringen. HerrGRANSTEDT (c): Jag inser naturligtvis att regeringen inte kan göra några förhandsuttalanden om hur man skall behandla eventuella framställning ar om export av svensk kärnkraflsleknologi med de procedurordningar som gäller. Jag noterar i alla fall med tillfredsställelse den allmänt 50 restriktiva inställning som jag tycker mig kunnautläsa ur statsrådet Jag villockså med tillfredsställelse notera alt regeringen tydligen har ett starktintresse av alt komma in i ett tidigt skede av förhandlingarna ochdiskussionerna om eventuell svensk export. Som jag tidigare nämnde måste en avde allra viktigaste förutsättningarna i detta sammanhang vara att det intepågår en mängd förhandlingar, som regeringen kanske är okunnig om, så att denkopplas in först i ett skede när diskussionerna nått myckel långt. Därförvill jag än en gång lacka statsrådet för del svar jag fåll på min fråga. Omupphävande av förordning om i statlig upphandling av råolja m. m. Överläggningenvar härmed slutad. §24 Om upphävande av förordning om statlig upphandling av råolja m. m. Herr statsrådet erhöll ordet föranbesvara () anmälda fråga, 1976/77:82, lill herrindustriministern, och anförde: har frågat industriministern om regeringen avser attupphäva förordningen (1976:664) om upphandling för statlig myndighet av råoljaeller raffinerade produkler. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer detpå mig att besvara frågan. Förordningenutfärdades sedan efter förslag i propositionen 1975/76:124 fastställtriktlinjer för det statliga oljebolaget verksamhet.Förordningen föreskriver skyldighet för statlig myndighet som inte hör tillförsvarsdepartementet att antingen samråda med eller anlita bolaget vidupphandling av oljeprodukter. Undanlag görs för upphandling som uppgår lillhögst . Uppgiftenatt samordna statliga myndigheters oljeinköp har tidigare legat på försvaretsmaterielverk. Denna samordning var frivillig. Detsamma gäller den nu aktuellasamordningen. En myndighet kan alltså, förutsatt att samråd med SvenskaPetroleum har skett, upphandla i egen regi i enlighet medupphandlingskungörelsens bestämmelser. Underden korta lid som förordningen har varit i kraft har det inle inträffat någotsom ger regeringen anledning överväga att upphäva förordningen. När förordningens tillämpning har gett tillräckliggrund för en bedömning avser jag att la upp till prövning frågan om dessfortsatta giltighet. Därvid bör särskilt dess inverkan påkonkurrensförhållandena inom oljehandeln beaktas. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Omupphävande av förordning om stadig upphandling av råolja m. m. Denkan tyckas vara av begränsad betydelse. Så är i realiteten ingalunda fallet.Den har fiera viktiga principiella, såväl politiska som ekonomiska, aspekter. Jagvill i della sammanhang inte ta upp de principiella frågor som gäller om detöver huvud taget var klokt och riktigt att bilda ell statligt oljebolag med deväldiga ambitioner som föreligger. Myckel talar för alt såväl landels somstatens intressen skulle ha kunnat tillgodoses på ett enklare sätt. Jag skallhär begränsa mig till den problemställning som aktualiserats genom min fråga. Jagvill då börja med alt säga all del kan le sig oskyldigt att bara kräva alt destatliga myndigheterna skall inköpa olja först "efter samråd" medSvenska , som det står i kungörelsen. Jag har dock under handerfarit all denna bestämmelse i realiteten på alla håll tolkals så alt destatliga organen är skyldiga atl i framliden läcka sitt oljebehov genom . Härom har f ö. också underhandsinslruk-lioner utgått från bl. a.flera f d. regeringsmedlemmar. slår självfallet i strid med den motionsom moderata samlingspartiet på sin lid lade fram med anledning avpropositionen 124 om den slalliga verksamheten på oljepolitikens område. Detslår också i strid med motion i samma fråga, där man sade:"Vi förutsätter dock atl della inte innebär tvång för statliga företag allgöra sina inköp genom bolaget." Konsekvensenär att de många små oljehandelsbolagen, vid sidan om de multinationellaförelagen, tvingas slå igen eller åtminstone kraftigt skära ned sin verksamhet.Det måste slå i strid med den allmänna filosofi som präglar de nyaregeringspartiernas verksamhet. Dessa bolag har hävdat att de inle har någrainvändningar emot atl i konkurrens med ett statligt bolag bedriva sinverksamhet under förulsättning all konkurrensen bedrivs på lika villkor. Deltablir inle och kan inle bli fallet så länge den berörda författningen gäller. Enannan konsekvens blir alt servicen, speciellt i glesbygden, efter hand kommerall försämras och fördyras. Småbolagen har egna depåer och egendistributionsapparat just i sådana områden där lagring inle kommer atl te sigekonomiskt intressant för storbolagen om de multinationella bolagen blirensamma konkurrenter lill det statliga pelroleumbolagel. De kommer då, vilketvi redan sett exempel på, att lägga ned dessa depåer och i stället belastavägnätet med ytteriigare lastbilstransporter. Ty man får ju inte glömma altSvenska inte har, och synbarligen heller inte tänker skaffa, varesig lagringsmöjligheter eller distributionsmöjligheter. Här har man i ställetingått ell monopolavlal med BP. En i sig tvivelaktig anordning. Tillslut vill jag fråga herr statsrådet : Kommer man, vid den översyn manskall göra, all kräva alt del statliga petroleumbolaget skall gå ihopekonomiskt och att det skall konkurrera på lika villkor på marknaden föroljeprodukter? Jag noterar med tillfredsställelse atl inte har uppfattatförordningen på annat sätt än jag, nämligen all det är klart att det inteföreligger någon skyldighet att upphandla, ulan det föreligger alltså ensamrådssky\d\ghet. Det är möjligt alt del har förekommit missuppfattningar påden punkten, och det är viktigt all sådana missuppfattningar undanröjs. Denhär förordningen har inte varit i kraft mer än ungefär - närmarebestämt - och det föreligger alltså inte något direkterfarenhelsunderiag. I svaret på frågan har jag angett altkonkurrensförhållandena inom oljehandeln kommer att vara en viktig utgångspunktför den prövning som måste komma , när man kan avläsa hur förordningenfungerar. Inte minst gäller della det spörsmål som tog upp om desmå oljeförelagens niöjligheter atl hävda sig i den här situationen ochhuruvida de i realiteten diskrimineras genom den nuvarande uppläggningen. Idella ligger egentligen svaret på den fråga som ställde. Det ärklart att konkurrensaspekterna kommer alt väga mycket tungt i den prövningen,men låt oss som sagt vänta någon lid, så att vi skall kunna avläsa mera exakthur förordningen har tillämpats! ömupphävande av förordning om statlig upphandling av råolja m. m. HertSIEGBAHN (m): Jag kan inte dela slalsrådel uppfattning att del inte finnsnågot erfarenhelsunderiag. Jag tror det vore värdefullt om statsrådet och hansdepartemenistjänslemän gick ut och talade med dem som är berörda. Det finnsnämligen ett verklighetsunderlag: de håller redan på att förlora nästan heladen marknad de nu har. Mankan visserligen säga att förordningen inte innebär något tvång, men den tolkaspå detta säll. Det är värdefullt att statsrådet säger att det inte ärnågot tvång eller att förordningen inte på något sätt skall ha den karaktären,men om man nu bara låter liden gå och säger, som alltid i sådana sammanhang,att man skall skaffa sig ett verklighetsunderlag, kan ju det inträffa all kondör medan gräset gror. Här är det alltså risk för att när man skall börjagranska effekterna finns inte några småbolag kvar, eller i varje fall har derasverksamhetsmöjligheter väsentligt minskal. Sedan tycker jag inle attjag fick svar på mina frågor: Kommer man att kräva konkurrens på lika villkor? Dåkan man ju inte ha sådana bestämmelser. Kommer man atl kräva normal lönsamhetför del statliga bolaget, eller skall det med sin monopolställning kunnakonkurrera ul de små privata företagen medan det självt går med förlust? Målsättningen bör nalurligivis vara all vi skall ha. Ommottagande av latinamerikanska fiyktingar, m. m.