prot · G00964 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagvill gärna säga atl jag inte på något sätt bestrider företagens ansvar för deanställda. I samband med beskedet om nedläggningen av cementfabriken iHällekis krävde jag tillsammans med mina partivänner alt företagel skulle tasitt ansvar för de anställda - inte minst med tanke på denarbetsmarknadspolitik som den socialdemokraliska regeringen bedrev. Denbaserade sig ytterst i stor utsträckning på samarbete med företagen, men manställde krav på dessa. I första hand syftade delta samarbete till attförlägga kampen mot arbetslösheten inne i förelagen. - Låt mig här barapåminna om ansiällningstrygghelslagarna och utbildningsbidragen, för atl nämnanågra åtgärder. Jagvill gärna i dessa sammanhang uttrycka min tillfredsställelse över detsysselsättningspaket som arbetsmarknadsministern har lagt fram. I delta paketingår en rad av de åtgärder som den socialdemokratiska regeringen tidigarearbetade med. Imotsats till den uppfattning som framförts av företrädarna för de borgerligapartierna anser jag att de växande strukturella problemen med ökadesysselsättningssvårigheier måsle skärpa kraven på en målinriktad och kraftfullnärings- och regionalpolitik. Jag vill liksom tidigare från dennatalarstol illustrera min uppfattning med några konkreta exempel på närings-och sysselsättningsläget i den region av vårt land som jag känner bäst. Mankan fråga sig: Vad kommer atl hända i ? Vad kan vi vänta oss avframtiden i denna del av landet? Tyvärr måsle jag säga all framtidsutsikternaär ganska dystra. Låtmig först se på mitt eget hemlän, . Jag vill än en gång påminnaom - jag vänder mig särskilt lill i Holmgården, men han ärtydligen inte inne i kammaren nu - alt man i prognosen räknar med all antaletsysselsatta inom jord- och skogsbruk kommer att minska med 5 000 personerunder . Underhela den process som pågått inom det skaraborgska jordbruket har jaghittills inte varit med om att någon centerpartist stigit fram och sagt: Nuskall vi slå vakt om det lokala samhället. får det vara slut med den härutvecklingen. skall vi tillvarata alla de människors intressen som ärengagerade i jordbruket och bilda det s. k. lokala samhället. Jordbrukarnahar själva varit mycket intresserade av alt genomföra en rationalisering inomjordbruket. På den punkten vill jag ge jordbrukarna i en elogeför det arbete som de har utfört. Mentrots detta kommer denna näringsgrens andel i länet atl vara 2,5 gånger så storsom riksandelen 1980. Inteminst med tanke på denna utveckling har jag och mina med-motionärer ansett detmyckel angeläget att ger en utredning i uppdrag att framlägga förslagom hur livsmedelsförädlingsindustrin inom skall vidareutvecklas.Skall vi klara den aktuella sysselsättningssituationen, med nedläggningar avtekoindustrier och aviserade produktionsbegränsningar inom viktigatillverkningsindustrier, t. ex. inom bil- och varvsindustrin, kommer det altkrävas ett kraftigt tillskott av nya arbetstillfällen till . Dettagäller alltså , men jag har helt klart för mig atlarbetsmarknadssituationen är precis densamma - kanske värre - i andra Isamtliga dessa län är det först och främst strukturomvandlingen inom viktigaoch betydelsefulla näringar som ger verklig anledning till oro . Inomden angivna tidsramen för mitt anförande har jag här ingen som helst möjlighetalt gå in på de särskilda närings- och sysselsäitningspoliliska åtgärder somkommer atl behövas för att klara sysselsättningen i samband med de planeradenedskärningarna, exempelvis vid varven och inom tekoindustrin i Västsverige.Men jag vill ändå ge några exempel på hur människorna upplever situationen. här debatten har man talat om bekymren för småföretagarna, och jag vetbättre än någon annan att en del av småföretagarna har del bekymmersamt. Mendet är inte så många som från denna talarstol talat om alla de svårigheter somdrabbar de människor som har utsatts och kommer att utsättas för denstrukturomvandling som pågår inom näringslivet. Jag skall ta elt exempel frånTCO-Tidningen nr 2 . Där kan man läsa följande: "IGöteborg tvingas 2 500 tjänstemän byta jobb ,säger , avdelningsombudsman, . 650 tjänstemän har varslats omfriställningar . Del är Facit, NK-Turilz och varven som ärde stora krisföretagen." "Svårighetenär att vi i har problemen med lågkonjunkturen kombinerade medstrukturproblemen. Situationen för oss är klart värre än vid den förralågkonjunkturen. Det är myckel svårt all kunna lösa den här omstruktureringenunder en så ." Ianslutning härtill vill jag gärna säga att liksom de fackliga organisationernavid Göleborgsvarven anser jag alt några ytterligare nedskärningar utöver deredan beslutade under inga förhållanden kan accepteras. Resultatet av en ökadnedskärning av verksamheten vid varven i kommer att bli etl förvärratsysselsättningsläge inte bara i utan också i flera andraorter i . Jag delar därför LO-distrikls mening attsamhället måste genomföra sådana åtgärder att nya arbetstillfällen skapas. Sammanfattningsvisvill jag säga att läget i är synnerligen bekymmersamt och atlbehovet av nya arbetstillfällen är myckel stort. Motden bakgrunden är kravet på en kraftfullare närings- och sysselsättningspolitikmycket starkt motiverat. I motsats till regeringspartiernas företrädare anserjag alt samhällets möjligheter att styra och understödja en planeradstrukturomvandling i den svenska industrin - och det gäller inte minstindustrin i - därför måste förstärkas. "Socialdemokraterna har presenterat sitt budgetförslag.Svenskt näringsliv kan dra en lättnadens suck över all socialdemokraterna intehar regeringsmakten." Så skrev en branschtidning med tanke påatt den socialdemokratiska skuggbudgeten kläm- mer åt företagenytterligare - den är ett budgetalternativ som vid ett ytligt betraktande kanförefalla löniagarvänligt men skulle i själva verket medföra väsentligt ökadesvårigheter för den redan nu hårt pressade sysselsättningen. Detsocialdemokratiska budgetförslaget innehåller inte mindre än 14 olika förslagom skattehöjningar av vilka flertalet menligt skulle beröra företagsamheten ivårt land och därmed också negativt påverka de redan nu allvarligasysselsätlningssvårigheterna. Höjdsocialförsäkringsavgift för folkpensioneringen. Ökadarbetsgivaravgiftsbelastning för egenföretagare genom atl de föreslås fåerlägga avgift för barnomsorg. i stället för regeringsförslagets . som fritt belopp somegenföretagare inte behöver betala allmän arbetsgivaravgift för. Skärpt beskattning förfamiljeföretag. Höjd allmänarbetsgivaravgift i inre stödområdet. Höjd teleavgifl med 3 öreper markering. Särskildarbetsgivaravgift med 0,17 96 för finansiering av arbetarskyddsfondensverksamhet . Skärptdirekt skatt genom att säga nej lill indexreglering av skatteskalorna. Skärptföretagsbeskattning genom att kommunalskatten blott skulle bli avdragsgill lilltvå tredjedelar vid statlig beskattning. Höjd arbetsgivaravgift med0,25 96 för finansiering av strukturfond. Höjd skogsvårdsavgift ochhöjd flaskskatt. Höjd bensinskatt med 5 öreoch höjd kilomeierskatt. Trornågon att svenskt näringsliv i dagens mycket besvärliga konjunkturläge tål denökade belastning som det socialdemokratiska förslaget innebär? Skuggbudgetenkan endast betraktas som ansvarslös politik, en politik som oppositionen kanföra i den fasta övertygelsen atl den inte får tillfälle atl behöva förverkligaden. Sammaansvarslöshel präglar det upprepade löftet atl bygga 80om man återkom till makten . Man kan fråga sig varför socialdemokraternainte lill årets riksdag väckt en parlimotion i frågan på samma sätt som manmotionerat om många andra krav som man har. Denborgerliga regeringen har däremot redan hunnit vidtaga en rad åtgärder som ärägnade atl underlätta företagsamheten, vilket är en absolut nödvändighet föralt vårl näringsliv skall få en gynnsam utveckling. Som exempel härpå kannämnas alt man upphävt diskrimineringen av medhjälpande make i familjeföretag,permanentat halveringen av den allmänna arbetsgivaravgiften i inre stödområdetsamt höjt fribeloppei för företagarnas egenavgifter till 30 000 kr.Skatteomläggningen 1977 lägger också väsentligt mindre pålagor påföretagsamheten än det socialdemokratiska förslaget. Regeringenhar aviserat ytleriigare reformer lill fromma för näringsliv ochsysselsättning. a. kommer ell förslag om arvsskattefonder atl vä- seniligt underiätlagenerationsskiften i familjeföretag. Som del nu är klarar familjeföretagenskallemässigt ofta inte ell arvsfall, utan den enda möjlighet som står tillbuds är att sälja hela företaget med alla de nackdelar det medför. Del har talats mycket om sysselsättningen i Norrbottenoch . Må del vara mig tillåtet atl övergå till att något beröraproblemen beträffande sysselsättningen i min egen landsända . Sysselsättningslägeti har varit prekärt. Under större delen av 1950- och1960-talen var sysselsättningen speciellt i mycket god med ettflertal expanderande branscher i ett rikt differentierat näringsliv, och mantalade om den överhettade regionen i sydvästra . Det har under den gångna delen av väsentligt ändratstill det sämre och inger nu allvariig oro. Så långt kan man gärna hålla med de19 socialdemokratiska skånska riksdagsmän som i en omfattande 14 A4-sidor långmotion tar upp sysselsättningsproblemen i vårl sydligaste landskap. Efter atlha redovisat nuläget påstår man frankt att den nya regeringen inte tillräckligtintresserar sig för problemen. Svårigheterna uppstod naturligtvis inteplötsligt , utan de har varit kända sedan många årtillbaka. Man kan naturligtvis ställa sig frågan varför motionärerna inte tidigarefattat pennan eller genom andra kanaler till den gamla regeringen försöktåstadkomma förbättringar. Jagvill gärna erinra om atl jag interpellerade dåvarande arbetsmarknadsministernom vilka åtgärder han avsåg att vidtaga för atl förbättra sysselsättningslägeti . Han delade emellertid uppenbarligen inte sina skånskapartivänners oro utan svarade bl. a.: "Om man jämför förhållandena ilandet i övrigt med förhållandena i och utgår från dendagsaktuella situationen finns del ingen anledning att måla en så dyster bildsom i Staffanslorp har gjort. Jag har ju ändå möjlighet attöverblicka situationen runt om i landet." Detenda jag fick ut av debatten var atl dåvarande arbelsmarknadsministern på endirekt fråga svarade att han kunde tänka sig att länet under nästa budgetårskulle kunna få något mer än de otillräckliga beredskapspengar som reserveratsför länet. hade blivit missgynnat vid fördelningen av de 800miljoner, som avsatts för beredskapsarbeten och fått blott avresurserna, trots att länet hade 9 96 av landets befolkning. De 19socialdemokratiska riksdagsmännens kritik borde alltså i första hand ha riktatslill den gamla socialdemokraliska regeringen. Detkanske finns anledning atl närmare kommentera några detaljer i densocialdemokratiska sysselsäitningsmolionen. Man beklagar där altlivsmedelsföretaget har varslat om nedläggning av sin fiskindustri iSimrishamn och skriver atl det krävs utomordentligt starka satsningar för attvrida utvecklingen rätt i sydöstra . Det är naturligtvis riktigt, menvarför sägs det inte etl ord om de livsmedelssubventioner på kött och fläsk som verksamtbidragit lill alt försämra konkurrenslägel för fisk? Jag har begärt en karlläggning av livsmedelssubventionernas inverkan finkonkurrenssynpunkt. Jag förutsätter att den motionen kommer att stödjasåtminstone av socialdemokratiska skånska riksdagsmän. Vidareskriver man i den socialdemokratiska motionen alt det vid sysselsältningsplaneringeninte är rimligt att arbeta efter länsgränserna utan att del underförstått ärnödvändigt all behandla som en arbetsmarknad. Man säger emellertidingenting om all det var den socialdemokraliska regeringen som för en det årsedan längst in i byrålådan stoppade debattförslaget om etl Skånelän. Deproblem som nu brottas med kan endast temporärt mildras genom i och försig nödvändiga brandkårsutryckningar. Möjligheten att varaktigtförbättra situationen är intimt knuten till möjligheten att etablera ochbibehålla företag. Regeringens vidtagna och aviserade åtgärder görenligt min uppfattning att vi trots allt kan se optimistiskt på den framtidasysselsättningen i vår landsända. I slutet på 1975 hade jag tillsammans med landshövdingen ochrepresentanter för länsstyrelse, landsting och fackliga centralorganisationeni tillfälle alt inför den socialdemokratiska regeringen lämna enutförlig redogörelse för läns utveckling och de aktuellaframlidsproblemen. Bakgrunden var då att en ny omgång av en regionalpolitiskplanering just hade färdigställts. Vi ansåg oss också ha anledning attunderstryka den omsvängning i utvecklingen som inträffat efter 1970, och viville fästa regeringens uppmärksamhet på de konsekvenser som denna omsvängningkunde få för länet . Viddenna uppvaktning pekade vi bl. a. på betydelsen av att den av samhälletbedrivna aktiva närings- och regionalpolitiken ytterligare byggs ul. Vi ansågatt stora delar av den tunga industrin i vårt län, då främst järnhanteringen,hade problem med att omstrukturera sig i den omfattning som borde ske medhänsyn till omvärlden. Låtmig emellertid först, herr talman, ge en del basfakta kring län.Länet är fortfarande det mest industrialiserade länet i vårt land. Industrin ilänet, som svarar för 43 96 av sysselsättningen, har gamla anor när del gällerjärnhanteringen - dess dominans är framför allt elt resultat av den starkaexpansionen efter kriget. Vår industri är ensidigt en tung industri. Järnbruk,verkstäder och elektrisk industri svarar för den helt dominerande delen avlänels industri. Den lätta industrin, alltså konsumlionsvaruindustrin, är svagtutvecklad och har ytterligare gått tillbaka genom nedläggningen ellerinskränkningen av en del av de fåtaliga textilföretagen. märksnedläggningen av Rappsons i , Bewells och hatlfabriken i . Etlannal särdrag för vårt län är alt industrin är dominerad av ell litet antalstora förelag. I olika enkäter som gjorts kan man konstatera att arbetsställen med merän 50 anställda - sammanlagt drygt ell hundratal - svarar för avhela induslrisysselsättningen i länet. Industriorterna domineras i allmänhet avelt enda företag. Typiska för länet är brukssamhällena - , ,, , , och - vilkas helaexistens hänger på de stora företagen. Även de största städerna i länet är iviss mån brukssamhällen. I intar ASEA och i Volvosanläggningar en helt dominerande ställning. del av industriproduktionen går på export, och även den inhemskaavsättningen är synneriigen konjunkturkänslig, eftersom den i stor utsträckninggår till investeringar och byggnadsverksamhet. Underelt , , upplevde en våldsam expansion.Länet tog inte bara del i rekordårens utveckling, det placerade sig i läten.Befolkningstillväxten var relativt sett större än i något annat län. ,och fördubblades eller tredubblades. Folk drogs till länetfrån andra delar av riket, främst norrifrån, och från andra länder.Västmanland blev det invandrartätaste länet. , och Västeråsplacerade sig i toppen bland de s. k. A-regionerna, och bland kommunerna varSurahammar högst. Dennautveckling var dramatisk, och lika dramatiskt har omslaget varit under1970-talet. har haft enfolkminskning på nära 2 000 personer. 1975 var länet det enda i riket somvisade en negativ befolkningsutveckling. Denna dramatiska förändring harinneburit oerhörda problem för de planerande myndigheterna i länet och ikommunerna. Men del har naluriiglvis också inneburit problem för människornagenom att sysselsättningsgraden har minskat, och vi har tyvärr fått uppleva attmånga av våra ungdomar har fått söka sig lill andra delar av landet för alt fåutkomst och utbildning. Arbetslöshetenhar kunnat hållas nere, vilket i och för sig är bra, men det har inte skettgenom tillkomsten av nya arbetstillfällen. Dessa har varit ganska få. Nej,balansen har i stället kunnat upprätthållas genom en viss utslagning av äldremän och framför allt genom att elt betydande antal personer, särskilt ungdomar,har tvingats att söka sig bort från länet. Länetsarbetsmarknad har ständigt karakteriserats av sin stora ensidighet. Arbetenhar saknats framför allt för kvinnor och för personer med kvalificeradutbildning. Det är ett nytt problem på 1970-lalel atl antalet arbetstillfällenvarit helt otillräckligt och att arbetssökande därför tvingats lämna länet istora skaror. Somjag inledningsvis sade presenterade vi problemen för den socialdemokratiskaregeringen, och vi krävde utbyggnad av den aktiva närings- ochregionalpolitiken. har industrins strukturproblem ytterligare ökat.Vi socialdemokrater påtalade problemen i debatter och anföranden under helavalrörelsen, och vi försökte göra våra politiska motståndare uppmärksamma på desvårigheter som vi slår inför, men något gensvar eller någon debaitlusia fannsinte hos de borgeriiga po- 2 protokoll 1976/ 77:64-65 lilikerna i länet. Dettaär beklagligt, för med en annan inställning från deras sida hade vi iVästmanland på ett helt annat sätt kunnat få förståelse i den borgerligaregeringen för behovet av större samhälleliga insatser när del gäller att lösastrukturproblemen för vår basindustri. När jag i går hörde de olikaregeringsföreträdarna tala om strukturproblem fick jag den uppfattningen atldet var något helt nytt för dem, när de satte sig på regeringstaburetterna, attsvensk industri skulle ha problem inom vissa branscher. Vidde stålkonférenser som vi anordnade i och för kort tidsedan i pekade den västmanländska arbetarrörelsen på alt landetsjärn- och stålindustri står inför strukturproblem som varken företagen ellerderas anställda och ej heller kommunerna ensamma mäktar att lösa. duggarvarslen om driftsinskränkningar på ett obehagligt sätt över oss. I botten avdetta onda ligger en ihållande lågkonjunktur och en världsomfattande slålkris,och vi skall naturligtvis inte beskylla den borgerliga regeringen för vare sigden internationella lågkonjunkturen eller världens slålkris. Vad vi däremotvill kritisera den borgerliga regeringen för är dess sätt atl helt nonchalerahandläggningen av denna krissituation. I stort sett hoppas regeringen på atldel skall bli en konjunkturuppgång och att de anställda skall varaåterhållsamma i sina lönekrav. Och så väntar man sig atl de självläkandekrafterna skall lösa problemen. Man menar atl arbetsgivarna skall känna ettsocialt ansvar för sysselsättningen gentemot sina anställda. Vadhar då arbetsgivarna för socialt ansvar, eller - kanske vi skall fråga oss -kan vi avkräva arbetsgivarna elt socialt ansvar? Ja, vi vet att så fort delkärvar till kommer arbetsgivarna med universalmedicinen som heterkorttidsvecka, avsked eller permittering . Och i bästa fall fårarbetarna välja något av alternativen. Men alla tre alternativen betyder,förutom den rent mänskliga tragedi som arbetslöshet innebär, atl de anställdaoch samhället får ta merparten av de ekonomiska följdverkningarna, medanarbetsgivarsidan och ägarsidan kryper ur sill sociala ansvar. Regeringenshandfallenhet och arbetsgivarnas enkla ekonomiska filosofi när det gäller attlösa sysselsättningsproblemen skapar en stor ovisshet för framtiden bland allade människor som verkar och bor i bruksorterna i : ,, , , och . Ja, vad finns det i dagsom säger alt människorna där kan hoppas på en utkomst via den framtidajärnhanteringen? kom, trots ell mycket starkt motstånd från deborgeriiga partierna, Invesleringsbanken i verksamhet. har bankensverksamhet inneburit stora möjligheter alt ställa erforderligt strukturkapitaloch ralionaliseringskapilal till förfogande för industrin. Nuhar banken begärt att få mera aktiekapital, ytterligare 500 miljoner, atl fåöka utlåningskapaciteten till åtta gånger aktiekapitalet samt att statsgarantinökas till 5 miljarder. Men den nya borgerliga regeringen har sagt nej tillInvesteringsbankens förslag. Detta innebär för Inve- sieringsbanken alt dessmöjlighet att gå ut och ställa bl. a. kapital till industrins förfogande kommeratt successivt minska. vet vi att många av landets industrier i dagstår i kö hos Invesleringsbanken för att genom denna få ökade krediter närderas möjligheter hos affärsbankerna är uttömda. OmInvesteringsbanken hade fått sina önskemål uppfyllda, som vi har begärt, skullevår utlåningskapacitet ha ökat från 5 lill 12 miljarder, men detta var tydligeningen angelägenhet i den borgerliga budgetpropositionen. Även omInvesleringsbanken alltså kan gå mycket längre och behöver ha mindre säkerheterför sina låneengagemang, har naturligtvis även denna bank sina gränser frånföretagsekonomisk synpunkt. Denfjärde AP-fonden är ett annat instrument för att hjälpa lill i strukturomvandlingen.Den har också gjort och kan göra väldigt myckel när det gäller att ställariskvilligt kapital till förfogande vid nyemissioner och vid andra tillfällendå aktier är till salu. Men även har elt ekonomiskt ansvar,ett ansvar inför landets ATP-pensionärer. Motdenna bakgrund vill jag livligt understryka betydelsen av tillkomsten av enstrukturfond, som vi inom den socialdemokratiska oppositionen nu föreslår imotion - en strukturfond som inte enbart skall ha företagsekonomiskamotiveringar bakom sina beslut utan som i första hand skall grunda besluten påsamhällsekonomiska värderingar. Vad della skulle innebära för kommunerna, förde anställda, om etl företag som är helt dominerande på en ort tvingas tillstora strukturförändringar tror jag inte atl jag behöver närmare utveckla. Detär med den fonden och övriga näringspolitiska instrument som människorna iFagersta, , , och skulle kunna känna entrygghet för framtiden och veta med sig att här är del pengar som förelagensåsom kollektiv samlar in för alt utnyttjas i de branscher där framtiden ärhotad. Det skulle bli en form av selekliv utjämning mellan rika och fattigabranscher. Och det är, trots vad i Staffanslorp sade, på detviset att det finns en lång rad företag som har goda konjunkturer. I går fickjag en rapport från en av ombudsmännen inom som talade om hade träffat löneöverenskommelser som innebär över en kronamer . Låtmig slå fast betydelsen av all vi får elt väl samordnat regionalt ochnäringspolitiskt program för indusirilän som Västmanlans län. Vadvi nu begär i är att vi, när behandlingen av specialståls- ochhandelsstålsutredningen kommer upp, inte blir missgynnade, eflersom detta ärav oerhört stor betydelse för länets framtid. Se till att länets och landets företagarföreningarfår tillräckliga resurser för atl kunna öka sin verksamhet bland små ochmedelstora företag, se till alt Invesleringsbanken får sin kapitalpåfyllnad, setill att den av socialdemokraterna och löntagarna föreslagna strukturfondenkommer lill stånd; den behövs inom järn- och stålbranschen, tekobranschen ochflera andra branscher där framliden är hotad. Se också lill alt högskolereformenom decentraliserad utbildning får tillräckliga resurser, så atl även människor som ickebor på högskoleorter, bl. a. invånarna i , kan få högre utbildningi länet. Dessa åtgärder skulle öka läns, liksom andra industriläns,möjligheter atl även i framliden klara sysselsättning och utveckling. Idetta anförande instämde () och (s). i Glömminge(c): Jag skall i den här debatten beröra etl par aktuella ämnen. Först villjag ta upp några saker i budgetpropositionens bilaga 11, som framlagts avbudgelminisler Mundebo. Ipropositionen berörs , som för budgetåret1976/77 haft elt anslag på . Med motiveringen alt verksamhetenmåste utökas begär nu nämnden en ökning med , men får 0 000 kr.Längre fram i propositionen, under E 6, kan man dock se att nämnden fårfullmakt alt använda icke förbrukade medel upp till en viss summa. Men det varegentligen inte delta som gjorde atl jag ville bidra med några synpunkter lillprotokollet. Ipropositionen står bl. a. följande: "Regeringen har medanledning av nämndens förslag uppdragit åt nämnden alt utarbeta endiskussionspromemoria där olika alternativ beträffande samhällsinformationensinriktning och nämndens verksamhet och uppgifter skall redovisas. Syftet meddetta uppdrag är att få underiag för en bred diskussion om dessa frågor. Motbakgrund härav ar jag inte beredd att tillstyrka någon förstärkning avnämndens kansli."