prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — g. medgeatt beslut om höjt låneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse under vart och elt av meddelades intill ell belopp av , h.medge att beslul om tilläggslån fick meddelas intill elt belopp av 5 000 000kr. i.bemyndiga regeringen att under de förutsättningar som angetts iregeringsprotokollet besluta om ändring av de under a för är 1977 samt under d,e och g upptagna ramarna, 57. beträffande ram och anslag förmiljöförbättringsbidrag att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motionerna 1976/77:553, yrkandena 5 b och c, samt 931, yrkandet2, på driftbudgeten under trettonde huvudtiteln för /78 tillBidrag till förbättring av boendemiljön anvisade ett reservationsanslag av , 58. beträffande anslag i övrigt pädriftbudgeten under trettonde huvudtiteln för /78 alt riksdagenanvisade a. till Bostadsbidrag m.m. ett förslagsanslag av 1 , b. lill Räntebidrag m.m. elt förslagsanslag av 2 , c. lill Eftergift avhyresföriusllån ell förslagsanslag av , d. tillViss bosladsförbättringsverksamhet m. m. ett förslagsanslag av , 59. beträffandeanslag på kapitalbudgeien under Statens ulläningsfon- der för /78 atl skulle a.med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen 1976/77:1282,yrkandet 4 b, lill Lånefonden för bostadsbyggande anvisa etl investeringsanslagav 2 . b.till Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder anvisa etl investeringsanslagav , 60.beträffande anslag på kapitalbudgeten under Fonden för låneunderstöd /78 att till Tilläggslån för kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse anvisade ett investeringsanslag av . Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Följande tolv reservationer hade avgivits av herrarBergman, och (utom i vad avsåg reservalionen nr 6), fruLandberg och samt herrar i Karistad och i (samtliga s): 1. beträffande målen förbostadspolitiken, vari reservanterna ansett atl ulskouels yttrande i viss delskulle ha av reservanterna angiven lydelse, 2. beträffande kommunernas roll -bostadssocial inventering m. m., vari reservanterna ansett att utskottet under5 bort hemställa beträffandekommunernas roll i bosiadsförsöriningen m. m. att med bifall lillmolionen 1976/77:553, yrkandena 1 och 2, skulle a. antadet av reservanterna framlagda förslaget till lag om bosiads försöriningen m. m. med den lydelse av 8 § tredje stycket som reser vanterna angett, b. somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om bosladsförsöriningsprogram och bostadssocial inventering, 3. beträffande anvisningsräli m. m., varireservanterna an sett alt utskottet under 6 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1976/77:553, yrkandet 4, och med avslag påmolionen 1976/77:305 skulle anta de av reservanterna framlagda förslagen lill a. lag om upplåtelse avbostadslägenhet i vissa fall, b. lag om ändring ijordabalken, c. lag om ändring ibostadsrällslagen (1971:479), 4. beträffandelåntagarkrelsen vid bostadslån, vari reservanterna ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven ly delse. 5.beträffande sammanslagning av mindre lägenheter, vari reservanterna ansett altutskottet under 13 bort hemställa beträffandebidrag och lån för sammanslagning av mindre lägenheter att med bifalllill molionen 1976/77:553, yrkandena 5 a och 6, skulle a.besluta att bostadslån för ombyggnad samt statliga bidrag om . skullekunna ulgå för sammanslagning av mindre lägenheter lill bo- Anslagtill bostadsbyggande, m. m. stadslägenheter om tre rumoch kök eller större, b.godkänna att läneunderiaget för bostadslån vid nybyggnad skulle omfatta ävensärskilda kostnader för förberedelser för ändrad lägenhetsindelning, 6. beträffande övre länegränser vid nybyggnad, varireservanterna ansett att utskottet under 22 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionerna 1976/77:1282, yrkandet 4 a, inte godkändevad i regeringsprotokollet förordals. 7. beträffande samordningmellan statskommunalt bostadsbidrag och kommunalt bostadstillägg, vari reservanterna ansett atl utskottet under 33 bort hemställa beträffande grundbidrag m.m. alt skulle a. avslåmotionerna 1976/77:422, yrkandet 1 c, och 1308 om statligt grundbidrag, b. medbifall till motionen 1976/77:1282, yrkandet 1, och med an ledning av molionen 1976/77:231 om lagfäst grundnivå m. m. som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, 8. beträffande förenklatansökningsförfarande beträffande bostadsbi drag, vari reservanterna ansett atl utskottet under 42 bort hemställa beträffandeett förenklat ansökningsförfarande fr. o. m. att med bifalllill motionen 1976/77:1282, yrkandet 2, som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 9. beträffandeinkomstgränserna för förbättringslån, vari reservanterna ansett att utskottet under 47 bort hemställa beträffandeinkomslgränserna för räntefria förbättringslån att med anledning avregeringens förslag och med bifall till molionen 1976/77:304 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 10. beträffande enhetligpraxis för beslut om bostadsanpassningsbi drag, vari reservanterna ansett att utskottet under 49 bort hemställa beträffande översyn av reglerna förbostadsanpassningsbidragen i syfte alt fä enhetlig praxis att medbifall till motionen 1976/77:1302 som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört. 11.beträffande ram och anslag för miljöförbättringsbidrag, vari reservanterna -under förutsättning av bifall till reservationen nr 5 - ansett att utskottetunder 57 bort hemställa a.med bifall till molionen 1976/77:553, yrkandet 5 b, medge alt beslut om bidragför sammanslagning av bostadslägenheter fick meddelas inom en ram av 10 000 000kr. under /78, b.med anledning av regeringens förslag, med avslag pä molionen 1976/77:931,yrkandet 2, och med bifall lill motionen 1976/77:553, yrkandet 5 c, pädriftbudgeten under trettonde huvudtiteln för /78 till Bidragtill förbättring av boendemiljön anvisa ett reservationsanslag av 37 000 000kr., 12. beträffande anslag lill länefonden förbostadsbyggande, vari reservanterna - under förutsättning av bifall tillreservalionen nr 6 - ansett att ulskottel under 59 bort hemställa beträffandeanslag pä kapitalbudgeien under Statens utläningsfonder för /78att skulle a. medanledning av regeringens förslag och med bifall till molionen 1976/77:1282, yrkandet 4 b, till Lånefonden för bostadsbyggande anvisa ett invesleringsanslag av 2 , b. tillLånefonden för inventarier i vissa specialbostäder anvisa ett in vesteringsanslag av . Till betänkandet hade fogats följande särskildayttranden av herrar () och Nisser (m); 1. beträffande kreditinstitutensmöjligheter alt bevilja län i äldre småhus, 2. beträffande markvillkoret. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:168av m. fi. (vpk), vari föreslagils all skulle uttala sigför ett införande av hyresstopp och hos regeringen hemställa omförslag om utvidgning av prisregleringslagen till att omfatta ävenhyresområdet, 1976/77:423 av m. fl. (vpk), variföreslagits att beslutade anta av motionärerna föreslagen ändring ijordabalken (hyreslagen), innebärande att en hyra skulle bedömas som oskäliginte först dä den var "påtagligt högre än" jämförelsenivån utan redandå den var "högre än" denna nivå, 1976/77:549 av m. fl. (vpk), variföreslagits all skulle besluta anta av motionärerna föreslagnaändringar i 12 kap. jordabalken (hyreslagen), innebärande att ersättning föruppvärmning, varmvatten, elektrisk ström eller avgifter för och avloppskulle ingå i den i hyresavtalet till sitt belopp bestämda hyran, och Anslagtill bostadsbyggande, m. m. 1976/77:916av m. fl. (vpk), vari föreslagits att som sin mening gavregeringen till känna att priskoniroll borde införas förbostadsrältslägenheter. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. 1. att skulle avslåmotionerna 1976/77:168 och 423, 2. att skulle avslåmotionen 1976/77:549, 3. atl skulle avslåmotionen 1976/77:916. Idetla betänkande behandlades motionerna 1976/77:917av m. fl. (vpk), vari yrkats alt hos regeringen skulleanhålla om förslag till lagändringar av innebörd 1. alt tillämpningen av lagen omförvärv av hyresfastighet m. m. skulle utökas till alt avse de 25 störstakommunerna, 2. all hyresgästerna skulle geslagstadgad rätt atl bli remissinstans i förvärvsärende, och 1976/77:924 av m. fl. (s), variyrkats att skulle anta lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärvav hyresfastighet m. m. med innebörd att regeringen gavs möjlighet alt förordnaom tillämpning av bestämmelserna i 1-7 ijij inom ytterligare kommuner päansökan av respektive kommun. 1. beträffande tillämpligheten avkravet på tillstånd lill förvärv av hyresfastighet alt med anledningav motionerna 1976/77:924 och 1976/77:917, yrkandet 1, som sin mening gavregeringen till känna vad ulskottel anfört, 2. beträffande hyresgästorganisationers rätt atl avgeyttrande att skulle avslå motionen 1976/77:917, yrkandet 2. Hen (): Vi slår pä nytt inför en diskussion om bostadspolitiken som är så sväralt hålla samman då den rör så skilda områden och skilda frågor. Del är därfören omöjlighet atl i elt anförande under de minuter varje talare nu har lillsitt förfogande beröra alla reservationerna. Mina partivänner i ulskottel ochjag har därför kommit överens om all beröra olika områden. Jagvill bara i början som en allmän karakteristik av propositionen och avutskotlels majoritetsförslag säga all de innebär ett uppföljande av tidigareställningstaganden inom bostadspolitiken. Men man gör också en del nya turer.Man ändrar länevillkoren för de privata byggföretagen. Man genomför som enhalvmesyr vissa ändringar i bostadstilläggen. Men karakteristiskt förpropositionen och majoritelsytlrandet är en oförmåga all gripa lag i de problemsom är aktuella inom bosiadsförsöriningen. Jag vel inte om del äroförmåga eller ovilja, men det är i varje fall ell uttryck för det som annarsbrukar kallas handlingsföriamning. Vi har sedan ett par årvetat alt del är en utveckling pä gäng inom bosiadsförsöriningen sominle stämmer med målsättningen om alt den skall tjäna ett socialt ärende. Inomen rad bostadsområden uppstår segregation. Människor med avvikelser frännormalmönstret, sociala belastningar eller andra egenskaper som gör alt deinte är sä omtyckta i alla hyresfastigheter, blir grupperade i vissabostadsområden. Denna fråga har varit känd, och utvecklingen har variliaktlagbar. Frånde statliga bostadsulredningarna förelåg en rad förslag lillålgärder som gav kommunerna styrmedel för all komma lill rätla med delta, ochman kunde glädja sig ål en bred enighet på den punkten genom utredningarna.Frågorna var ute på remiss och låg alltså färdigbearbetade idepartementet när den nya regeringen tillträdde. Dethar gäll elt halvt är , men fortfarande grubblar man i regeringenöver den väl kända och nästan i dagstidningarna diskuterade frågan omdel sociala livet i våra nya bostadsområden. Inle någonting har man gjort åtsaken. Jag skall inte fördjupa mig i enskildheterna, del kommer andra talesmänför socialdemokraterna att göra. Men jag vill erinra om atl vårt parti log ellinitiativ och förde i en parlimotion fram konkreta förslag för att lösa dessafrågor, som vi hade väntal alt regeringen skulle ta initiativ till. Vikan märka andra uttryck som kanske är rher karakteristiska Kr den nyaregeringens sätt alt se på bostadsfrågan, t. ex. när jnan förändrarlänevillkoren för dem som vill uppföra hyresfastigheter. Enskilda - och det äroftast dä bara byggnadsföretagare som uppför hyresfastigheter, när det inte ärallmännyttiga eller kooperativa företag - har haft vissa lånevillkor, som mannu gjort myckel gynnsammare. I den brist på penningresurser som råder ochtrots snålheten inte minst på della område har regeringen haft råd alt satsaomkring 45 miljoner till dessa företagare, som verkligen inle tillhör de mycketfattiga utan ingår i en näringsgren som mer än andra varil lukrativ, ennäringsgren där många startat med lomma händer och tillhör de rikaste isamhället. Del finns inte något som helst näringspolitiskt motiv för all gedessa företagare statliga lån, men man är ändå beredd atl låta dem få ännuförmånligare lånevillkor i när denna kalegori inle minskar byggandetutan har funnit del gynnsamt alt bygga med nuvarande villkor. Trots allt detlaär regeringen således beredd alt salsa ytterligare pengar - 45 miljoner angerregeringen själv att det kostar för etl budgetär, och del är inte småsmulor idelta sammanhang. Kanskebör det göras någon rekapitulation av frågan. Det är ju så länge sedan manbörjade med statlig långivning inom bostadspolitiken, och många har glömt - omde ens vet om det - vad det var för motiv som låg bakom när staten startade medalt låna pengar till alla kategorier pä området. Del var i en bostadssituationdär det var ont om bostäder, ont om praktiska resurser när det gällde attbygga: kunnighet, organisatorisk talang och andra resurser för att kunnagenomföra byggandet. Dä sade man: Alla som kan skall hjälpa till. Därför fickalla företagsformer statliga lån för alt hjälpa till all råda bot påbostadsbristen. Delta var motivet. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Nuär, som sagt, den här branschen som sysslar med bosladsbyggeri en förmögenbransch. Den har slora ekonomiska resurser, och den är kanske den mestpolitiserade av alla branscher. Den har måhända därför förvänttankeverksamheten pä området, och har man fåll för sig all delta medprivatbyggeri är någonting som har med de boende och deras intressen att göra.Det är ju alldeles fel. Dessa 45 miljoner, som staten skall släppa lill extrautöver vad som redan ges, kommer inle att betyda ett vitten när del gällerhyran, inle ell vitten för dem som bor i lägenheterna. Hyran bestäms ju avhell andra regler och faktorer än de länevillkor som denna förelagskategori kanfå. Del har vi i del här huset bestämt oss för. Men när långivningen börjadevar den förknippad med sociala krav och sociala villkor som vi efter hand harsläppt. , när marknaden alltså börjar bli mättad och när de sociala kraveninle längre knyts till länevillkoren, sä kanske man borde diskutera om man överhuvud tagel skulle låna ul pengar till denna näringsgren för alt hjälpaföretagen all bygga och hyra ut lägenheter. Del kan hända att andranäringsgrenar i stället skulle behöva bäitre lånevillkor för att kunna skapasysselsättning. Delär en rätt märklig iakttagelse atl regeringen pä denna punkt varit villig attsläppa till pengar och gjort del utan all ställa några krav på dem som skall fåpengarna. Bostadspolitiken har ju ell klarl socialt ärende. Bostaden skallfylla en social funktion. Vid de samtal, diskussioner och seminarier som pågåroch där mänga deltar är vi alla - frånsett - överens om atl bostadenskall utgöra inte en marknadsvara utan en social nyttighet. Men här har manalltså släppt pä det kriteriet. StatsrådetFriggebo, som tyvärr inle är i kammaren - det finns många skäl till alt manvill atl hon skulle ha varit här och lyssnat - annonserade i ell av sina förstaframträdanden all länegränserna för de enskilda förelagen skulle ändras. Honsade atl det också måsle ställas sociala krav på dem, så atlmänniskor som har olika sociala belastningar, som hon uttryckte del, skullekunna bo hos alla faslighetsägarkategorier, vilket som bekant inle är falletnu. Och i del förslag som bosladsul-redningen framlade 1975 fanns ju en lagtextsom skulle ge kommunerna möjligheter att anvisa hyresgäster till de bostäder somkunde bli lediga, oavsett vilken förelagskategori som ägde bostäderna. Delhär förslaget var ute pä remiss. Och vi skall väl minnas att socialdemokrater,centerpartister och folkpartister var eniga i utredningen. ochbyggmästarna var självfallet emot det. Även vid remissbehandlingen blev detanslutning. T. o. m. i min hemstad, där folk-parlisterna är rält myckelmoderata eller reaktionära - det mäste jag väl säga för all del inte skall blinågon missuppfattning med avseende på språkbruket - sade man ja och tillade enliten kläm om all man skulle skapa en säkerhet för alt kunna ompröva efternågot år när det gällde den anvisade hyresgästen. Del var egentligen en mildareform än den korrektion som hyreslagen själv ger möjligheter lill för en värdvid prövning av om del är lämpligt för en hyresgäst att bo kvar. var man alltså överens omall del var en nödvändig sak. Ute i kommunerna säg man det här som en praktiskfråga. Det var nödvändigt atl sälla full fart pä del här området, så att detinle bara i vissa kategorier av förelag samlades människor av en viss typ medpåföljd att del uppstod segregation, som vi ju ser så många dåliga följder av. Detgick lugnt och fint fram till valrörelsen, dä herrarna pä Dagens Nyheterhögreståndsavdelningen, betraktade livet genom sina glasögon, som ju är litetegendomliga jämförda med våra. Där leker de ju med politiska dockskåp, och dåblir effekterna rätt egendomliga. De hade sin uppfattning om hur det helaskulle fungera och sade atl det här inte var någon bra sak, eftersom folkskulle fiytta ifrån de områden där icke önskvärda hyresgäster blev placerade.Men man hade inte något alternativ atl sälla i stället. ändradesdebatten, för har sagt någonting tror ju folk alt det ärrikligt. Herrarna på utgör ju, som sagt, enhögreständsavdelning, och man har alltså anledning i den övriga borgerligapressen all bara blygsamt följa deras tankeverksamhet. Man förde inle allssamma diskussion som strax före Dagens Nyheters inhopp. Nuhar tydligen hela gripits av den stora skälvan, så atl på den härpunkten fär vi alltså inle se någonting av handling. Man vill habostadspolitiken bara som etl samtalsämne, lämpligt på seminarier, i artiklar,vid diskussioner på konferenser och i stalsrådsial. Men i konkrel handling -där man vill ge resurser ät kollektivet, ät kommunen, för att stödja dem som ärsvaga - är man inle beredd all göra någonting. Men, som sagt, som samtalsämnepassar del tydligen alldeles ypperligt. Det är räli beklämmande atl se alt manvårdar om penningkapitalet, och vill ge 45 milj. kr. lill del, somman blundar för människokapitalet i samhället, de människor som behöversamhällets stöd för all kunna bo bäitre. Jagskall inte utveckla de här frågorna mer. Andra kommer kanske atl göra det. Jagtycker atl del är anmärkningsvärt alt man på denna punkt demonstrerar en myckelbetänklig attitydförändring i bostadsfrågan. Idet här betänkandet finns naturligtvis också glädjeämnen - som del alltid finnsi civilutskottets belänkanden. Vi söker - många anser all del är en ovana, menvi lycker all det är en god vana - samla oss kring frågeställningar som vi vetär angelägna ute i landet och som är svåra att ta upp lill diskussion här och imassmedia, eftersom debatten då ofta blir litet sned. Det gäller nuspekulationen i småhusbyggande. Vi vet alla att detta är etl bekymmer i vårakommuner. I kommunerna, oavsett politisk majoritetsställning, anstränger mansig att finna former för alt stävja spekulationen i småhusbyggandet. Vi haralltså blivit eniga på den punkten i civilutskottet. Även är med.Det har alltid något gott med sig detla alt de sitter med i regeringen. De haralltså inle protesterat i detta fall, vilket de naturligtvis normalt skulle hagjort. Vi är alltså överens om all beställa en utredning för att vi skall kunna Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. hjälpa kommunerna attfinna vägar all komma lill rätta med spekulationerna på det här området. Jagnoterar denna enighet med stor tillfredsställelse. Närdet gäller atl ta vissa initiativ beträffande byggnadskostnadsulvecklingen ochdärmed sammanhängande frågor med anledning av den statliga belåningen är viockså överens. Genom organisationers uppvaktningar hos regeringen, iskrivelser, vid besök och i dagspressen har det basunerats ut atl det skett enbesvärande byggnadskoslnadsökning, när byggmästare lämnai in anbud lill dem somvill bygga elt hus. har del förmärkts en brant stegringav anbudssummorna, men man kan också se att del inte finns någon grund förhöjningen av priserna med tanke på det som utgör anbudssummans underlag, nämligenmaterialpriserna och arbetslönerna. Indexserierna för material och arbetskraftsteg dock inte anmärkningsvärt kraftigt jusl då och har inle gjort det därefterheller. Inga tecken talar för en sådan utveckling. Detär med hänsyn till delta angeläget atl inte falla i farstun i skräckför dessa höga anbudspriser och tro, alt man länemässigl i förväg måste anpassasig till dem, innan man vet om de kommer atl realiseras. Jag tror atl del finnsanledning all studera detta, och jag hoppas också atl man inom departementetkommer alt göra det. Vi kan nämligen notera alt prisutvecklingen varierarstarkt mellan olika delar av landei. På vissa orter ligger ökningarna inomramen för den normala prisutvecklingen. På andra orter förekommer brantastegringar. Man kan på vissa orter notera atl antalet byggnadsförelag minskalgenom att vissa siörre byggnadsföretag köpt upp de mindre. Konkurrensen hardärigenom försvunnit, och då har man också kunnat notera en högre prisnivå. Påandra orter råder fortfarande konkurrens, och där stiger inle prisnivån likabrant. Jagvill inte säga alt delta är hela förklaringen eller alt bilden är entydig, menden är noterbar pä rätt mänga platser i landei. Bara den företeelsen attpriserna inte har stigit lika myckel pä alla orter bör ge anledning till enrefiexion om huruvida man införde aktuella anbudssiffrorna skall lyfta upplånevillkoren generellt över riket. Vi har i utskottet tagit initiativ lill altuttrycka en mening om hur man bör se på dessa frågor. Man kan ta fasta pä eltförslag som en utredning lade fram för en lid sedan om vad vi kallarproduktionsanpassad belåning. Denna skulle med vissa korrektioner kunna fungerabra i en konkurrerande marknad. Det skulle klara en del av de bekymmer som vimöter . Ettannat förslag är att man snabbare skulle kunna få kännedom om del läneunderlagsom staten satt upp som norm för hur myckel man skall få låna lill elt hus.Delta skulle snabbare anpassas till kostnadsutvecklingen. får man vänta etthell år innan man får vela hur del blir. Ändringarna har skettkvartalsvis, men man har bara fält besked om dessa. Det kankännas mer eller mindre otryggt om man i början av ser framför sig enmycket brant backe, som man skall arbeta sig över, och har ett lågtlåneunderlag vid backens Då kan del kännasavskräckande att slarla etl bygge, och man borde därför kanske snabbare kunnafå kännedom om anpassningsnivåerna, sä alt man inte grips av resignation infördenna utsikt. Vi har därför hemställt till regeringen att den skall la fasta påbosladsslyrelsens förslag lill kvartalsvisa anpassningar lill kostnadsutvecklingen. Menjag lycker alt del är vikligl att vi på denna punkt gör klart för oss att dekostnader som är reella och som kan utläsas i form av slutligahusbyggnadskostnader också omvandlar statens låneunderlag för de statligalånen. Men innan kostnaderna har blivit inbyggda i husen skall de inte tas förgott. Delvore bra om man i de organisationer som är verksamma i denna debatt inriktadesina krafter på alt undersöka vad det är för fel på bygg-koslnadsulvecklingen.Kan del vara brist på konkurrens mellan byggnadsföretagen? Jag vill inle hävda- även om den tanken naturligtvis ligger mycket nära till hands - att den nyaregeringen ger mänga förhoppningar i den mest politiserade bransch som vi har,dvs. område, och all man där nu vill skära guldmed täljknivar. Men del kan finnas andra förväntningar som gör,att man nu - kanske också i rädsla för kommande prisutveckling - satsar hårt isina anbud med höga nivåer. Men de som skall teckna anbudskonlrakien skall varaförsikliga och återhållsamma och inte vara så snabba all acceptera dessa anbud.Det är kanske ur konsumenternas synpunkt mycket rikligare än all ägna intressetål de statliga lånereglerna. Jag skall inle mera ta kammarens tid i anspråk. Jag hoppas att jag inlehar överskridit min debatlid. Jag är förvissad om alt mina kolleger kommer attfylligare och mera detaljrikt kunna gå in på olika avsnitt i utskotlelsbelänkande nr 18. Jag vill redan nu yrka bifall till reservationerna 1-12 viddetla betänkande. Aitslag till bostadsbyggande, m. m.