prot · G009144 · 1976-12-31 00:00:00 — Delär della som försöker dölja med sitt resonemang. Skiljelinjen gåralltså vid vilken vikt man lägger vid frågorna. För den rörelsehandikappade somt ex. utsätts för en uselt fungerande färdtjänst torde det te sig som ell hånnär han frågar varför inle färdtjänsten fungerar och får svaret: Vi vill inlestyra denna verksamhel. Huvudsaken måste väl ändå vara att de handikappade fårsina önskemål tillgodosedda? Jaglycker att argumentation endast understrukit vikten av de krav viställer i vär motion 1467. kritiserade utskottet för atl del ingenling hade sagl omkulturprogram för handikappade som är bosatta på institutioner. Jag kan hållamed om alt vi ingenting har sagl om detta i belänkandet, men i milt anförandeunderströk jag hur viktigt det är alt dessa handikappade kan få tillgång tillkulturprogram. berättade vidare om alt ABF i Karlsiad hadediskulerat hur man skulle kunna göra kulturprogram för handikappade påinstitutioner, och hon hoppades atl andra skulle följa efter. Kulturprogram påinstitutioner är ju någonting som har försiggått väldigl . Vuxenskolan hart ex. gjort sådana, framför alll för ulvecklingsslörda. Jag kan också nämnascoulerna, nyk-terhetsorganisationer och vissa av kyrkornas organisationer. Jagunderströk ju också i mitt första anförande hur viktigt del är alt man ävenfortsättningsvis gör sådana kulturprogram och atl man bygger ul dennaverksamhel mer. Det är också viktigt all handikappade och andra påinstitutionerna tillsammans kan få göra kulturprogram. Sedanvill jag säga att jag inte förstår kritik av utskottet när detgäller vad vi har sagt på s. 6 och 7 om radioulredningens belänkande. Del varså alt radioulredningen kom när vi redan hade behandlal frågan och skullejustera betänkandet. Vi fick skjuta på hela justeringen för att diskutera vadradioulredningen hade sagl och gjort Frågan skall nu remissbehandlas, och intemenar väl alt vi skulle ha föregripit remisserna? Utskottet skriverpå s. 7 i betänkandet alt del i motionen föreslås "atl hosregeringen hemställer om en avtalsreglering i fråga om ansvarinför de handikappade". Det är ju jusl detta som skall remissbehandlas. Sedanvill jag säga lill fröken att del var ett misstag alt jag inlebemötte henne pä den här punkten. Jag glömde del blad där jag hade minaanteckningar. Jag beklagar det. Men fick ju fröken i ställetkomma in med etl långt anförande, så jag hoppas atl det blev bra i alla fall. Sedanvill jag fråga fröken : Vad är det ni begär i molionen 1467? Jo,"alt hos regeringen hemställer om en skyndsam utredning medsyfte all utarbeta förslag till statliga bidrag med bestäm- melser för kommunernasåtgärder för de handikappades kulturella verksamhet, varvid även färdtjänstenbör behandlas i enlighel med vad som anförs i molionen". Detär alltså en ny utredning som ni vill ha. Men fröken lalade ju isitt första anförande så väldigl hånfullt om utredningar som sitter och aldrigblir färdiga. Jag kan visserligen beklaga alt kommu-nalpoliliska ulredningen,som skall behandla fördelningen av utgifterna mellan stat och kommun, harsuttit så länge, men att kulturutskottet innan denna utredning är färdig skulletillsätta en ny utredning för della vore väl ändå ganska tokigt Sedanvill jag, herr lalman, understryka alt vi är eniga om att kommunerna skall haen viss självbestämmanderätt Men del är klart all följer kommunerna inte uppriksdagens beslul, får väl komma med om inie direkliv så åtminstoneantydningar om hur kommunerna bör förfara. Vi vill alltså inte ha en hårdreglering. , m. m. () kortgenmäle: Till skulle jag vilja säga alt det man diskuterade päABF-forum i faktiskt inte gällde att man skulle göra program påinstitutionerna. Vad man där diskuterade var alt vårdinstitutionerna skullevara öppna mot samhället och alt de som bor på institutionerna skulle beredasmöjlighet att delta i aktiviteter ute i samhället. Man hade också uppe tilldiskussion atl teatern måste komma till vårdinstitutionerna. Vidare diskuteradenian den stora frågan om videogrammen, som kommer att bli lill stor nytta förmånga grupper, t ex. döva och svårt handikappade, men naturligtvis också fördem som är på institutioner. Jag är väl medveten om atl många har gjort programför dem som är pä institutionerna, men del var inte del man diskuterade iKarlstad. Jagsade alt man inte ägnat någon större uppmärksamhet åt åtgärderför atl göra programmen tillgängliga för de handikappades behov. atl utskottet inle nu bör göra någol uttalande rörande utformningen avSveriges Radios avtal. Men man kunde väl i varje fall ha giyit elt ord påvägen, nu när man vet alt radioutredningens betänkande är iJte på remiss! Del framgårju tydligt atl utskottet inte var helt ovetande om atl radioutredningen varklar. Jag utgår ifrån att man vet alt radioulredningen liksomhandikapputredningen bl. a. krävt fier textade svenska TV-program. Jagkan förslå atl utskottet kan ställa sig tveksamt till atl uttala sig omkommande reformer, men själva principen "fier textade program" tyckerjag alt utskottet skulle ha kunnal uttala sig för utan alt på något sätt gåhändelserna i förväg. Man hade ju alt la hänsyn till handikapputredningens betänkande,och redan där fanns klara uttalanden när det gällde program. , m. m. Fröken (vpk)kort genmäle: Jag framhöll i mitt första inlägg atl det redan i utredningen ålalla borde ha funnits förslag lill slatsbidragsbestämmelser för kommunerna ochlandstingen. När det nu inte fanns och del inle heller fanns i proposilionen,trots atl det som sagl kritiserats av såväl ,och handikapporganisationerna som ochandra statliga myndigheter, tvingades vi ställa del krav på en skyndsamutredning som vi har framfört i vär motion. Men eftersom denna utredning beröretl myckel litet område borde den kunna vara klar relativt snabbi, inom elthalvår. Viär visst överens med om atl kommunerna skall ha ell visstsjälvbestämmande. Men självbestämmanderätten får inte sältas över de handikappadesräll lill etl bra kullurliv eller, för den delen, barnens rätt lill en brabarnomsorg. Del är del som skiljer oss åt, ! FruFR/ENKEL (fp) kort genmäle: tyckte atl utskottet kunde ha skickat med elt ord på vägen,t ex. om textade program. har jag inte lidigare års uttalanden fränkulturutskottet med anledning av motioner som väckts av just iFalköping och mig här. Men jag vel atl kulturutskottel har uttalat atl det börfinnas fler textade program och alt man hoppades atl del skulle komma närradioulredningen var färdig. Utskottet har alltså redan gjort etl uttalande iden frågan. Del var i så fall ell ord pä vägen. Del är klart att vi kunde ha plockat fram de gamlauttalandena och skrivit om dem. i sade atl det blåser nya vindar gentemotfolkrörelserna och jag vill gärna bekräfta del. Det är en riktig iakttagelse.Aldrig har någon regering satsat så mycket på folkrörelserna som den nuvaranderegeringen har gjort, i budgetpropositionen och särpropositioner. Lål mig baranämna några av de stora förslagen: det ny-införda organisationstidskriftsstödel- som till väsentlig del har kommit sådana organisationer lill del som slår fruJohansson nära och som vi med glädje har lagt fram - propositionen om slöd tillfolkhögskolan med nya möjligheter lill profilering, fördubblat bidrag lillnyklerhelsorganisalionerna, kraftigt utbyggt slöd till handikapprörelsen,stora ökningar till studieförbunden, kraftig ökning av SIDA:s stöd tillenskilda organisationer. Jag vill alltså bekräfta att har räll;det blåser nya vindar gentemot folkrörelserna. Menmöjligen avsäg någonting annat. Hon exemplifierade nämligen medatt nu skulle det vara en ny kärv hållning och sä gav hon tre exempel. Detförsta var stödet lill nyklerhelsorganisalionerna. Den debatten gällde om viskulle följa den synpunkt på fördelningen av bidragen som helanykterhetsrörelsen stod bakom med undantag av ellerom vi skulle följa Verdandigruppen. Den debatten kan man hålla på med . Vilyssnade lill de stora socialdemokratiska grupper som finns, t. ex. inom lOGToch NTO. Man tvingas göra en avvägning när det finns delade meningar bland deaktiva socialdemokratiska nykteristerna. Då följde vi den stora delen av . Detandra exemplet gällde förslaget om kulturaktiviteter på arbetsplatserna. Jaglyssnade till debatten mellan i och förnågra veckor sedan - det var en för ganska genant debattKulturrådels förslag omfattar någonting helt annat än den socialdemokraliskamolionen och regeringen har ännu inle tagit ställning till förslaget Ett beslutskall komma i sinom tid. Dettredje exemplet är del som finns omnämnt i dagens reservation. Nog är detganska klena tecken på alt det skulle vara någol slags kärvhet gentemotfolkrörelserna. Möjligen har etl mycket suddigtfolkrörelsebegrepp. Del är frågan om det skall göras rättvisa ät alla de storaorganisationerna och folkrörelserna. Då händer det ibland att man har delade meningaroch då får politikerna försöka la ställning till de olika ståndpunkter somkommer fram. Där kan man inte försvära sig åt den ena eller andra folkrörelsen,oavsett vilken ideologisk eller politisk bakgrund man har. Det ansvaret måstevi politiker ta. Detfinns i uppfattning en påtaglig oklarhet i synen päansvarsfördelningen mellan staten och folkrörelserna. Lika viktigt som del äralt man är klar över vad som kan och bör göras av folkrörelserna är alt man ärmedveten om statens uppgift och att man inte blandar samman dessa. Någrareflexioner också med anledning av det sade. Jag vill gärna börjamed att säga alt har gjort ett engagerat och värdefullt arbele ihandikapputredningen. Propositionen har i allt väsentligt byggt påhandikapputredningens förslag. I hennes anförande fanns också många värdefullasynpunkter om de framtida uppgifter som vi skall syssla med på detta område. fanns också en del försåtliga och glidande formuleringar där vilja spela ut den socialdemokratiska regeringen mol den nuvaranderegeringen, och del var som om den nuvarande regeringens goda viljaifrågasattes. visar proposilionen att vi i stort setl har följthandikapputredningens principer, att vi har utformat propositionen i samrådmed handikapporganisationerna och atl vi vid anslagstilldelningen har gåttlängre än vad utredningen föreslog. Då begär jag ingenting annat än alt viskall dömas efter våra gärningar, inte efter socialdemokraternas ord. Jagkänner som en skicklig sak-politiker, och hennes inlägg varväsentligt bättre pade punkter som gällde sakfrågor än pä de punkter där hongav sig in i en sådan debatt som man alltför ofta glider in i när man inle kanhitta någonting annat än att misstänkliggöra våra meningsmotståndares godavilja. Om vi på väsentliga punkter hade svikit utredning, om vihade gått emot princi- KulturprogramJÖr handikappade, m. m. protokoll 1976/77:143-144 , m. m. perna, om vi hade snålatmed anslagen, om vi hade vägrat atl diskutera med handikapporganisationerna, dåhade det varit motiverat alt hade riklat kritik mol oss. Nutar jag inte det här så allvarligt. Jag tror alt de där orden var liksom litetfernissa som hade lagts på, men jag tyckte ändå att de passade litet illa,därför att insalser på del här området talar bättre när de formarsig i gärningar än när de kommer i sädana ord. Ochnu till tvä sakfrågor. Jag förstod faktiskt inte rikligt vad som sades omSveriges Radios programverksamhet. Jag tycker att utskottet som där följerpropositionen bara har konstaterai alt man i samband med behandlingenav radioutredningen måste ta ställning till vilka krav man skall slälla påSveriges Radios progamverksamhet. Jag sade i mitt inledande anförande att jagbetraktar del som en mycket viktig fråga. Där kan jag inte se annat än alt detär bra om vi kan vara överens om alt vi måsle skriva och slälla mycket bestämdakrav på , på lokalradion och utbildningsradion. Såvar det frågan om en försöksverksamhet med dagstidningar för synskadade. FruSkantz befarade alt detta skulle bli någon styrning från regeringens sida. Vadjag säger i propositionen är alt vi skall ha ett samråd med berörda parterdärför atl del är dels de synskadades riksförbund, dels dagstidningarna som ärberörda. Det kan gälla en eller flera dagstidningar på en ort. Där tror jag altdet råder enighet mellan pressens organisationer och de synskadades riksförbundatl man behöver överlägga mer om formerna för detta, därför att båda parter äröverens om att man måste sikta till mera generella lösningar. Dessa tvä punkter om radion och de synskadade är exempel på attpropositionen bara är en etapplösning. Myckel återstår, och därvidlag är jagglad över atl vi kan räkna också med forlsalia engagemang. i (s): sade atl ingen lidigare regering har satsat så myckel påfolkrörelserna. Ja, anslagen ökas alltid - det ligger i sakens natur - och jaguttryckte också oro för atl den kraftiga satsning man nu gjort kunde vara enengångsföreteelse. Jag hoppas att så inte kommer alt vara fallet. Men detviktiga, , är alt det inle bara gäller pengar. Vad som är änviktigare, även om folkrörelserna är beroende av pengar, är rörelsernassjälvständighet och oberoende. HerrWikström sade en felaktighet också. Det var inle bara ulan fyraorganisationer som var emot samarbetskommittén. De övriga organisationernaville inte driva igenom saken till varje pris mol deras vilja. Delta ville dockulskollsmajorilelen. Jagskulle också vilja ställa en konkret fråga lill : Vilken blirregeringens slällning till förslaget om kultur i arbetslivet? Visst har RolfUiberg uttalat att han var nöjd med propositionen, men jag vill också hänvisalill det brev samtliga ledamöter i kulturutskottet har fått och som diarieförts den 25mars i utskottet Det är undertecknat av Nr 144 , m. m. Det heter däri att man vill fördela bidragel direkt tillhandikapprörelsen och inte som via studieförbunden. Detta är t. o. m.understruket i brevet. Debatlen mellan och var genant, sade statsrådet . Där är vi båda överens. Jaglycker dessutom att den var upprörande. Till att börja med skall jag be alt få tacka för de vänliga ord somslatsrådet rikiade till mig. Jag beklagar om han inle kunde tyda mittanförande på det sättet att jag var positiv till innehållet i proposilionen.Jag nämnde redan i början av mitt anförande att de båda statsråden som äransvariga för propositionen haft kontakter med handikapprörelsen och sade ocksåalt organisationerna hade uppskattat del. Jag slutade mitt anförande med altsäga atl jag med tillfredsställelse noterar de förbättringar som propositioneninnehåller. Jag är kanske inle den som använder så många ord, men när jaguttalar min uppskattning är del uppriktigt menat. Delär klart att ledamöter av en utredning aldrig är riktigt nöjda med förslag somläggs fram, och det är uppenbarl att regeringen vill utreda ytterligare på enrad punkter. Man skall aldrig uttala någon tacksamhet i förväg; jag får kanskeanledning att återkomma sedan dessa ulredningar resulterat i förslag. Närdet sedan gäller frågan om och anpassningen av programmen är jagfortfarande kritisk mol utskottet därför alt man bara kalli konslaterar atlradioutredningen lagt sitt förslag och alt del där finns förslag lill enparagraf som man tydligen tycks tro skall lösa alla problem. Något uttalandetycker jag ändå att utskottet skulle kunnat göra. Om det är som , att man har gjort så många värdefulla och brauttalanden om t. ex. textade program, hade man kunnat plocka fram åtminstoneett av dem och tagit med i det här betänkandet, som faktiskt handlar ominsatser för handikappades kulturella verksamhel. Jagär kritisk mol slatsrådet Wiksiröms skrivning när del gäller denförsöksverksamhet som har för avsikt alt startaavseende dagliga tidningar i laltidningsform. Vad jag är kritisk mot och velhar vållat oro i handikapporganisationerna är all det står i proposilionen atldet ankommer på regeringen att efter samråd med berörda parter besluta om dennärmare uppläggningen av försöket. Det är just att regeringen skall besluta omuppläggningen av försöken som har oroat i den skrivningen. Men jag hoppas atljag kan tolka statsrådet uttalande här på det sättet att det intefrån den borgeriiga regeringens sida kommer att ske någon ändring när detgäller handläggningen av ansökningar om medel från arvsfonden. , m. m. Det är alldeles riktigt, , atl vi inle alls avser atl styraanslagstilldelningen från arvsfonden. Däremot vill vi gärna tillsammans medpressens företrädare och representanter för få bedömahur verksamheten skall läggas upp, så atl den kan bli etl led på vägen mol mergenerella stödformer. Sedanlär inle i och jag bli överens vad gällerfolkrörelserna. säger atl den generösa bidragsgivningen är enengångsföreteelse. Ja, men den företeelsen kommer att återkomma en gång om åretså länge den nuvarande regeringen sitter. Delåterstod inte så mycket av argumentation. Den var faktisktganska klen. Jag tror att det är klokt också på den här punkten att avvaktalill dess det finns anledning att söka strid. Sök inte strid pä sådanadetaljfrågor som det här har gällt! Det var del jag menade med all del lätt kanbli litet genant. FruJOHANSSON i (s): Jag är fortfarande nöjd med proposilionen, vilkel jag har sagt helatiden, men jag tycker också fortfarande all folkrörelsernas självsländighei ärulomordenilig viklig. Del är inte alt söka strid. Jag har sagl det lidigare ochdel är synd all jag måste upprepa det. Det är inte bara i delta fall som delhar oroat oss ulan det är en tendens, vilkel jag har fått bekräftat inte minstav . Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1467 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan fröken begärl volering uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller kulturulskoltets heniställan i betänkandet nr44 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 1467. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstatför ja-proposilionen. Då fröken begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadulskollei i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels ulskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Kulturprogram for handikappade, m. m. Densom vill atl kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i belänkandet nr 44mom. 7 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruJohansson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels ulskottels hemställan med godkännande av den i reservationennr 2 av i m. fl. föreslagna ändringen i motiveringen,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt volering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller kulturulskollels hemställan i belänkandet nr 44mom. 8 med godkännande av ulskottels molivering röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinnernej har kammaren bifallil utskottets hemställan med godkännande av den ireservationen nr 2 av i m. fl. föreslagna ändringen imotiveringen. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Mom. 9 och 10 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Socialutskottetsbetänkande nr 28 Utskottets hemställan bifölls. 1976/77:47 med anledning av proposilionen1976/77:136 om 1978 års verksamheisbudget för det nordiska kultursamarbetet m.m. 1976/77:33 med förslag om uppskov med behandlingenav vissa till utskottet hänvisade ärenden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. Föredrogs arbetsmarknadsulskotlels belänkande1976/77:28 med anledning av proposilionen 1976/77:141 om ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetslvisler, m. m., jämle motioner. 1 proposilionen 1976/77:141() hade regeringen efter föredragning av herrarbetsmarknadsministern föreslagit atl skulle anta de inomarbetsmarknadsdepartementet upprättade förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetslvisler, 2. lag om ändring i lagen (1974:372) om lagsökning ochbetalningsföreläggande för fordringsanspråk i anställningsförhållanden, 3. lagom ändring i lagen (1976:580)om medbestämmande iarbetslivet, 4. lag om ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning, 5. lag om ändring i arbetarskyddslagen(1949:1). Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Desenasle årens arbetsrätlsliga reformarbete har medfört en markant ökning avmållillslrömningen till arbetsdomstolen (AD). Trols fortlöpandepersonalförstärkningar är domstolens arbetsläge f n. ansträngt. Och domstolensarbetsbörda kan väntas öka ytterligare, bl. a. som en följd av alt lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) trädde i kraft Moldenna bakgrund läggs i propositionen fram förslag som syftar till atl minskaAD:s arbetsbörda, förenkla domstolens arbetsformer och i övrigt underlättadomstolens verksamhet. Del viktigaste förslagetgår ul på att begränsa tillströmningen av mål till AD genom alt vissamål förs över från AD som första domstol till Nr 144 tingsrätt, med möjlighel för part atl överklaga tingsrätts dom hos AD. Enligt de nyabehörighetsregler som föreslås skall enbart arbetsgivar- ,, igy-y och arbetstagarorganisationeroch arbetsgivare som själva har slutit kol- lekiivavtal få väcka talandirekt hos AD. Vidare skall gälla som för- Arbetsdomstolen utsättning för AD:sbehörighet att målet gäller tvist om kollektivavtal eller om lillämpningen avMBL eller all målet gäller arbetslvist i övrigt mellan parter, som är bundna avkollektivavtal, eller i vilken enskild icke kolleklivavialsbunden arbetstagaresom berörs av tvisten sysselsätts i arbete på vilket arbetsgivaren tillämparkollektivavtal. Med denna utformning av behörighetsreglerna får enskildaarbetsgivare som inte har slutit kollektivavtal och enskilda arbetstagare,organiserade eller oorganiserade, vända sig till tingsrätt som första domstolom de vill väcka talan i arbelstvist. Ianslulning till ändringen i behörighetsreglerna föreslås att anspråk somframställs vid tingsrätt i form av ansökan om lagsökning ellerbe-lalningsföreläggande skall färdigbehandlas av tingsrätten, även om anspråketvisar sig vara tvistigt. Målet skall alltså inte som f n. överiämnas till ADnär tvisten rör organiserad arbetstagare. Sammantagnaberäknas de här redovisade förslagen leda till att den nuvarandemåltillströmningen minskar med 30-40 96. Etlannal förslag innebär alt AD skall i fortsättningen kunna avgöra meraokomplicerade mål i en mindre sammansättning, bestående av ordförande jämte enarbetsgivarledamot och en arbetstagarledamot förslag går ut pä atlAD skall få möjlighet alt i likhet med tingsrätterna meddela s. k. tredskodommol part, som uteblir från sammanträde för muntlig förberedelse ellerhuvudförhandling, och att domstolen skall fä ökade möjligheter alt efterskriftlig eller muntlig förberedelse avgöra mål på handlingarna alltså ulan allhuvudförhandling hälls i målet Detföreslås också att AD tillförs ytterligare en s. k. ämbelsmanna-ledamot medsärskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden och ytterligare en ledamotsom representerar de offentliga arbetsgivarna. Deföreslagna ändringarna i nu gällande regler föresläs träda i kraft ." Idella sammanhang hade behandlals delsden under allmänna molionsiiden vid 1976/väckta molionen1976/77:906 av m. fl. (vpk), vari yrkats all beslulade