prot · G009150 · 1976-12-31 00:00:00 — I trafikutskottets betänkande nr 26 behandlas regeringens förslag omvissa åtgärder för att temporärt stärka den svenska sjöfartsnäringen. Det ärväl känt att av god marknadsutveckling och goda förtjänster inomnäringen avlösts av några ytterst magra år. Detta har mycket markant påverkatlikviditeten hos de svenska rederierna. Föratt sjöfartsnäringens villkor inte skall ytterligare försämras harkommunikationsministern föreslagit att ett likviditelsstöd skall utgåi form av statliga kreditgarantier inom en ram av 500 milj. kr. Av detta beloppavses ca 50 milj. kr. avdelas för den mindre skeppsfartens behov. Därtillföreslås en lag om tillstånd till överiåtelse av fartyg samt all statligtbidrag till vissa resor av sjöfolk för /78 skall utgå med 18milj. utöver det belopp redan beviljat. Utskottetär helt enigt vad gäller huvuddragen i dessa förslag. Jag hade därför tänktavhålla mig från en mera ingående redovisning av trafikutskottets behandling avärendet, men med hänvisning till vad har sagt vill jag betona attdet är ett myckel viktigt samhällsintresse att fartygsflykten från den svenskaflottan inte ökar. Vi har förlorat tonnage, och vi riskerar att göraytterligare lonnageförluster om inle samhället ingriper på något sätt. Vibör också vara medvetna om att den svenska ulrikessjöfarten har tillfört landet ett årligt nettobelopp i storleksordningen 4-5 miljarder. Delta har sjunkit och ligger nu i storleksordningen 3 miljarder. Det rör sig alltså här om rena nettobelopp som har tillförts samhället. Om man jämför detta med vad det negativa turistnettot innebär finner man att det fått en sådan omfattning alt det balanserar mot sjöfartsnettoi och kanske t. o. m. överskrider detta. Därför måsle det vara angeläget för samhället att följa dessa frågor inom ramen för vad som är möjligt och inom ramen för vad utskottet föreslagit, så att del inle blir försämringar av del slag som beskrivits i proposition och utskottsbetänkande. De för slag som har lagts är f. 6. mycket temporära. Del är mot denna bakgrund vi har föreslagit att skall avslå vpk:s motion, och jag yrkar 169 Nr 150 bifall till utskottets hemställan på denna punkt. Fredaeenden ' '" begränsa mig till att behandla de fåpunkter där det råder meningsskiljaklighetermellan utskottsmajoriteten och de socialdemo- --------------- kratiska ledamöterna. Jag vill påstå att det här närmast rör sig om ny- Vissa sjöfarlsfrågor ansskillnader och om hurstor vikt man bör lägga vid vissa frågeställningar i betänkandet. Ireservationen 2 vill de socialdemokratiska ledamöterna stryka tre meningar iutskottets uttalande om den föreslagna kreditgarantin. De vill alltså eftermeningen "Utskottet kan för sin del ansluta sig lill vad föredragandensålunda föreslagit" stryka följande; "För all krediistödet emellertidinte skall få en utformning som motverkar syftet med detsamma synes del dockvara angeläget att den förenämnda garantin upp till 90 96 av fartygetsberäknade värde avser ett värde som inte statiskt bindes till enbartmarknadsvärdet. Utskottet förutsätter alt en sådan bedömning kommer atttillämpas. Vidare synes i sådana fall, där vederbörande rederi har för avsiktatt uppta banklån mot säkerhet av sådana fartygsinvesteringar som ärbankmässiga, kreditgarantin inte böra omfatta denna del av upplåningen." Delär alltså dessa tre meningar som reservanterna vill ha strukna. De har inletillförts, som påstod, för att vi skall vara rund-hänta motRedareföreningen. De är snarare till för att ge möjlighet till en smidig bedömningvid handläggningen av de här frågorna. Utskottetanser att den här preciseringen är väsentlig för att det skall bli möjligt attnå syftet med garaniigivningen som sägs i propositionen, "ge rederiernamöjlighet att undvika av likviditetsskäl framtvingade omfattande försäljningarav modernt tonnage till underpris". I proposilionen anknyts till fartygensberäknade värde. Garanti bör enligt denna kunna medges upp till 90 96 av dettavärde. Det ligger nära lill hands att man, om inget särskilt uttalande finns,konsekvent sätter det beräknade värdet lika med dagens låga marknadsvärde. Meden sådan värdering är det risk att det ofta inte blir något utrymme alls förgarantier utöver de inteckningar för lån som redan finns. Fartygensmarknadsvärden har ju som följd av överskottet på olika slags fariyg sjunkitmycket starkt . Oftahar marknadsvärdet pressats under halva koniraktsvärdet. Marknadsvärdenatrycks också av de mycket låga nybyggnadspriser som främst de japanskavarven betingar sig. Såhar vi den sista meningen som reservanterna vill stryka, nämligen om att detinle är de bankmässiga säkerheterna som skall förstärkas med statligkreditgaranti. Denna innebörd av stödet borde vara ganska självklar. Med det utrymme somangivits för det statliga krediistödet, 500 milj. kr. inberäknat stödet till den mindre skeppsfarten, måsle stödet inriktas på sådana risklägen där statliga garantier är en förutsättning för lån. ligen gäller delta säkerheter som ligger över 60 96 av fartygsvärdena också 170 vid en framtidsinriktad kreditvärdering. Ulskottsmajoritetenhar gjort den bedömningen att kreditvärderingen Nr 150 inte får bli så kortsiktig att den helt föriorar sitt syfte. Medan vi uppehåller osskring garantin vill vi också betona vad pro- 3 : j 1077 positionen sägerbeträffande de speciella förhållanden som kan föreligga _ för den mindre sjöfarten.Där förutsätts att andra garantivillkor än de Vissa sjöfartsfrågor angivna ivissa fall kan aktualiseras. Detta innebär att en generösare och merindividuell bedömning bör komma i fråga i dessa fall. Jag tycker det är myckelväsentligt att detta finns med. Det är då också riktigt att sådana frågorunderställs regeringens prövning, som det står i proposilionen. Påden andra punkten, där vi skiljer oss åt i utskottet, vill reservanterna enligtreservationen 1 förslärka utskotlels skrivning. Del gäller kravet på vissaåtgärder i syfte att avhålla statliga myndigheter från att utnyttjabekvämlighetsflaggade fartyg vid sin upphandling av frakttjänster. Dettayrkande har framförts i motionen 1638 av m. fl. Utskottethar här hänvisat till etl mycket klart uttalande från flaggutredningen, sombl. a. framhållit att statlig myndighet i princip bör avhålla sig frånbefraktning av sådant tonnage. Utredningen hänvisar också till de krav somuppställts i upphandlingskungörelsen, vilka innebär att hänsyn måste tas tilltransportens kvalitet. Innebörden i uttalandet är återgivet såväl i utskotietsskrivning som i reservationen. Flagguiredningenhar utöver hänvisningen till upphandlingskungörelsen och den tolkning man görav denna inte avlämnat något förslag lill ytterligare åtgärder. Ulskottsmajoritetenhänvisar lill utredningens uttalande och anser att någon åtgärd från riksdagenssida i denna del inle nu är påkallad. Jag instämmer i detta och yrkar avslag påreservationen. Såhar vi den tredje och sista nyansskillnaden, som begränsats lill ett särskiltyttrande från de socialdemokratiska ledamöternas sida. I motionen 1638föreslås vittgående kompletteringsbestämmelser till den föreslagna lagen omutflaggning av fartyg. Utskottet har i sin skrivning visat förståelse försynpunkterna i molionen och utgår från alt den föreslagna lagstiftningenkompletteras med sådana tillämpningsföreskrifter att ett kringgående av lagenssyfte i möjligaste mån motverkas. Därmed har utskottet tillmötesgåttsocialdemokraternas önskemål, vilket i sill anförande ville gesken av att utskottet inle gjort. Jag vill med detta yrkabifall till utskottets hemställan. HerrHALLGREN (vpk) kort genmäle; talar som om dessa 500 milj. kr. i kreditgarantier varen absolut nödvändighet för alt rederierna skulle kunna fortsätta all utvecklasoch föra pengar lill landet genom sin verksamhet. Jag vill då bara refereratill den interparlamentala arbetsgruppens rede-rienkäl . Iredovisningen av enkäten heter det: "Tyngdpunkteni arbetsgruppens arbete låg på en omfattande rede rienkät som gjordes . Denna avsåg redovisning 171 Nr 150 av det aktuella läget och bedömningar t. o. m. . Fredaeenden " '°8- 'sa rederier avböjde dock att svaraunder åberopande att fö- 3 iuni 1977 retagensekonomiska situation knappast kunde ge anledning till statliga Dessa rederier var: Johnsonkoncernen, Trans- Vissa sjöfartsfrågor , AB Transmarin,, , Bifrost, Swedish GulfLine och Gotlandsbolagel." Broslrömskoncernenredovisar inga vinster, och man kan t. o. m. på rederirörelsen redovisaföriuster. Men hur skall man kontrollera en sådan koncern, som samseglar medett ljugotal andra rederier och som har egna irafikföretag i utlandet? Varnågonstans lägger man pengarna? Naturligtvis är det fördelaktigt att härredovisa en förlust. Salénrederiernarekommenderar oförändrad utdelning på aktierna, dvs. Detinnebär 98 milj. kr. Johnsonkoncernengör samma sak. 1 denna koncern har dessutom verkställande direktören fått enlöneförhöjning . Jagtror alltså inte att det är så skralt ställt med redarnas likviditet som manhär vill göra gällande. Avredovisningarna från de större rederierna framgår att de avböjer statligt stöd.Det tycks alltså vara så alt man här vill pressa på redarna bidrag somde inte är i behov av. Vidare får man räkna med att de rederier som behöverstöd kan få det genom det beslut som vi alldeles fattade. HerrROSQVIST (s) kort genmäle: Jag kan hålla med så långt som att vi frånsocialdemokratiskt håll också i stort har ställt oss bakom propositionen. Mennär det gäller frågorna om värdeberäkning, vissa kriterier för utflaggning ochstatliga myndigheters upphandling av sjöfrakttjänster har vi andraformuleringar och i den sista frågan en annan åsikt än utskotts-majoriteten. Vadgäller först och främst frågan om del beräknade värdet, som det talas om iproposilionen, har vi blivit uppvaktade i utskottet vid ett flertal tillfällenav företrädare för , som inte tyckt om departementschefensformulering utan kommit med olika alternativ till skrivningen. ytterligare en term. Det var "dagens låga marknadsvärde". Vihar normalvärde, marknadsvärde, beräknat värde och nybyggnadsvärde. Det harvarit många funderingar kring detta. Vitycker alt den formulering som finns om att man skall få låna pengar på delvärde som är beräknat, del värde som föremålet i fråga har, är bra. Ochdärefter har vi velat tillstyrka att man får ta upp lån på av detvärdet - punkt och slut. Sedan avslutar vi med att ansluta oss till vadföredraganden föreslagit. Delvar som kritiserade deparlemenischefen eller hans skrivare på den här punkten genom att säga alt propositionen var oklar. 172 Vi tycker att den är klar, och vi biträderförslaget i den delen. Vadsedan gäller myndigheters upphandling av sjöfrakttjänster tyckte Nr 150riksdagen enhälligt au borde göra ett uttalande i den den frågan, men frågan hänsköts lill flaggutredningen därför att delinte fanns 3 jjj g-jj någon definition påbekvämlighetsflaggat fartyg. finns den defini- ---- tionen, och däför vill viha ett klart uttalande från regeringen i den Vissa sjöfartsfrågor här frågan.Det är del vi begär, och vi tycker att det uttalandet borde ha kommit i den härpropositionen. HerrSellgren är väl inle heller riktigt nöjd med delta, förmodar jag, därför attdel i utskottsmajoritetens skrivning sägs att den här frågan skall prövas ytterligarehos regeringen. Vad är del regeringen skall pröva om är nöjd medden nuvarande formuleringen? Vivill ha etl klart uttalande från sida att statlig upphandling avsjöfrakttjänster med bekvämlighetsflaggade fartyg inte skall få förekomma. 1det särskilda yttrande som är fogat till belänkandet finns ett exempel som vigärna ville få med i texten, men där man från borgerligt håll tyckte att deträckte med exempel. Del var dock väsentligt för oss, och därför tog vi upp deti etl särskilt yttrande. HerrSELLGREN (fp) kort genmäle: Först några ord till . Han säger att det för mångarederier inte är nödvändigt med den här kreditgarantin. Det är riktigt, och detär bra att vi har del så pass hyggligt i vårt land att det finns rederier somklarar sig utan denna garanti. Skulle samtliga rederier halikviditetssvårigheter skulle de här 500 miljonerna vara en blygsam och heltotillräcklig post i sammanhanget; Vi skall alltså vara nöjda så länge det finnsrederier som klarar sig utan statliga kreditgarantier. Då kan vi rikta stödettill dem som har behov av det och inte till dem som saknar detta behov. Jagnämnde att samhället med intresse bör följa utvecklingen inom sjöfartsnäringendärför att det är en mycket väsentlig näring för handel och för deninternationella sjöfarten. Men det finns också många andra områden, där vi börfölja utvecklingen med stort intresse. Vi har t. ex. UNCTAD-kodens regel40-40-20, som också bör bevakas. Vi får vara tillfredsställda med att den inteär genomförd. Såtill : Jag vill hävda att det är sant som säger, attvi är eniga i stort och alt det beträffande de meningsskiljakligheter somfinns är en fråga om nyansskillnader. Närdet gäller värdeberäkningen kan notera att utskottets skrivning inte alls följer vad redarna själva har krävt. Vi har velat utveckla skrivningen något ytteriigare för att ge möjlighet till en större smidighet vid bedömningen, och det tror jag att chefen för kommunikationsde partementet kan ha nytta av vid sitt ställningstagande. Det är helt klart att del blir ganska svåra frågor att bedöma, eftersom konjunkturer och värden förändras från tid till annan, även om del bara skall gälla framåt. Nr 150 Sedan återigen lill detta med statliga myndigheters upphandling av den sjöfrakttjänster.Det finns klart angivet i den statliga upphandlingskungö- relsen,och flaggutredningen gjorde en klar hänvisning till denna och --------------- fannall de statliga myndigheterna var helt bundna till den. Vissa sjöfartsfrågor har skrivit att manförutsätter att tillämpningsföreskrifter anvisas. Men jag tror att man i denpraktiska handläggningen kan följa upphandlingskungörelsen, ochflagguiredningen har inte föreslagit någonting nytt. HerrHALLGREN (vpk) kort genmäle: Jag vill bara ställa en fråga lill . Av del jag redovisadetidigare framgår att exempelvis Gotlandsbolagel inle är i behov av någonstatlig stödform, men däremot är Broströmskoncernen det. Vilket företag trorherr har den mest stabila likviditeten. Här i kan Broströmskoncernen redovisa en förlust pårederisidan som man gör stora vinster ute i världen. När mansamseglar med ca 20 olika utländska rederier och när man har egnatransportföretag i utlandet kan man ta vinsterna i utlandet och redovisaföriusterna här. Sedan kan man gå till staten och få bidrag. Den politiken kaninte kommunisterna ansluta sig till. HerrROSQVIST (s) kort genmäle: Jag skall lämna och beräknade värden, marknadsvärden,normalvärden osv. Jag skall i stället bara säga några få ord omupphandlingskungörelsen och del beslut som fattade 1974. HerrSellgren var med 1974 och fattade etl beslut här i om enrekommendation att statliga myndigheter borde avhålla sig från upphandling ochsjöfrakttjänster med bekvämlighetsflaggade fariyg. Upphandlingskungörelsen harinte med en enda rad ändrats , när fattade beslutet.Riksdagen fattade beslutet efter ett yttrande från flnansutskottet, ochordförande i flnansutskottet var någon som hette . Åsling. Han tyckteockså att delta borde klarläggas. Ingenting har hänt sedan den dagen, herrSellgren - därför begär vi att regeringen nu lar ett initiativ i enlighet meddet beslut vi fattade 1974. HerrSELLGREN (fp) kort genmäle: Till : Jämförelsen mellan aren ganska egendomlig jämförelse. Deras konkurrensbetingelserär helt olika. Gotlandsbolagel har knappast någon konkurrens och är dessutomsäkrat genom statliga åtgärder - det är en tidsfråga hur länge det är ettenskilt företag. Den jämförelsen är fullständigt omöjlig - det är nästan somatt jämföra äpplen och päron. 1974utfärdades upphandlingskungörelsen, och enligt den skall statligamyndigheter avhålla sig från en upphandling som inte är lämplig, t. ex. fraktermed bekvämlighetsflaggade fartyg. 174 vet har del inträffat ett särskilt flagrant fall av statligupphandling när del gällersjöfartstjänsler, där man har utnyttjat bekvämlighetsflagg. dan detta uppmärksammalshar det vid sådana här upphandlingar skett Fredaeen den en"tillfriskning" även hos de statliga myndigheterna. Man harbegripit 3 :jpj g-j-j att man inte uteslutandeskall gå efter lägsta fraktpriser, som självfallet endast debekvämlighetsflaggade fartygen kan offerera. Närherr Rosqvist säger att ingenting har hänt vill jag påstå att del egentligen ärtillräckligt att följa upphandlingskungörelsen, och i praktiken har delbeträffande de statliga myndigheterna hänt en hel del när det gällt att rättasig efter de bestämmelser som finns. Jag tror att del är på den vägen vi nårlängst. Det går inte med bara lagstiftning. Bara några ord; ville antyda alt Sveriges redareföreninggenom några otillbörliga kontakter med milt departement hade kommit överutkastet till direktiv för sjöfartsutredningen och kunnat publicera dem. Medanledning härav vill jag säga alt de underhandlingar som vi frånkommunikationsdepartementets sida haft med och medrepresentanter för de ombordanställdas tre fackliga organisationer har skettmed mycket stor öppenhet och i en mycket förtroendefull atmosfär. Det har letttill del goda, och kanske märkliga, resultatet att vi enats om huvudprincipernai den proposition som nu behandlar. Ett utslag av denna öppenhet harockså varit alt såväl som de ombordanställdas tre fackligaorganisationer har fått utkastet lill direktiv på delning helt öppet. Därför ärdet inte på något sätt märkvärdigt all har tillgång tillutkastet. Medanledning av kritik av sänkningen av de inrikes fyravgifternavill jag framhålla att sänkningen ju till övervägande del kommer det svenskasmåtonnaget till godo. Naturligtvis kan man inte diskriminera de utländskafartyg som går i motsvarande fraktfart genom au tillämpa andra avgifter fördem. Det är självklart att man måsle räkna med den konsekvensen. Arbetetmed den här proposilionen, och förberedelserna för den, sattes i gång då vi kunde konstatera en utveckling mot en ökning av försälj ningen av svenska fartyg utomlands till dåliga priser med kapitalföriuster för det svenska samhället och etl krympande sjöfartsnetto som följd fram deles samt med en minskande arbetsmarknad för svenska ombordan ställda. Dessa utvecklingstendenser bedömde vi, och alla som ville sätta sig in i saken, som allvarliga, och vid de överläggningar med de olika parterna som jag talat om kom vi fram lill ett för nytt system med kreditgarantier för att hindra sådana här för säljningar, som annars skulle framtvingas av likviditelsskäl. Vi visste alt man hade goda erfarenheter av motsvarande system i . Den norska sjöfarten och det norska samhället har besparats stora kapital förluster och många förluster av arbetstillfällen till följd av de här in satserna, som inte kostar samhället något. Det är en garanti det gäller. Nr 150 Åtgärden har dessutom givit den norska sjöfartsnäringen en god bered- Fredaeen den "" tiderna vänder och efterfrågan på tonnage på nytt ökar, vilket 3 iuni 1977 ' hoppas skall ske. -------------- Vi menaralt de åtgärder som nu står i begrepp all fatta Vissa sjöfartsfrågor beslut om även i skallhindra rederierna alt av likviditetsskäl bli tvingade att sälja sina fariygtill underpriser, och vi hoppas att den föreslagna garantin skall hjälpa densvenska sjöfartsnäringen över den kris som råder. Underförra året såldes etl femtiotal svenska fartyg lill utlandet. Det innebär attnågra tusen arbetstillfällen för svenska ombordanställda försvann. Utvecklingenunder de månader som gått sedan propositionen förelades innebär enytterligare försvagning av den internationella fraktmarknaden, och enutförsäljning av svenska fartyg i ökande omfattning kan befaras, om ingaåtgärder vidtas. Behovet av insatser av det slag som föreslås i propositionenhar alltså ökat. Jag är därför glad för att utskottet i allt väsentligt ienighet föreslagit att godkänna propositionen. De uttalanden somutskottet har gjort är, vill jag säga, väl förenliga med mina uttalanden ipropositionen. Regeringenkommer att noga följa utvecklingen. Den sjöfartspolitiska utredning som nukommer att sättas i gång skall arbeta med stor skyndsamhet och etappvisredovisa resultat. Den ger alltså redan under utredningsarbetets gångregeringen förstärkta möjligheter att få underlag för att överväga eventuellaytterligare åtgärder. Det är min förhoppning, herr talman, att propositionensförslag och utredningens arbete skal! ge ett effektivt stöd för sjöfart ibetydande omfattning under svensk flagg. HerrROSQVIST (s): Kommunikationsministern säger att del är bra när man kan träffas i enöppen och förtroendefull atmosfär, och så har man från departementets sidagjort med men också med de ombordanställdas organisationer.Det är ju trevligt att så kan ske, men det är klart att jag blev förvånad närjag läste utredningsdirektiven i . Jag förstod attartikeln inte återgav direktiven i alla delar, och jag begärde då av riksdagensupplysningstjänst all få den fullständiga texten. Till svar fick jagmeddelandet att dessa direktiv finns ännu inte. har som rubrik på sin artikel kort och gott: "Så härskall den svenska sjöfartspolitiken utredas." Därefter kommer det:"Regeringen har fastställt direktiven för den sjöfartspolitiska utredning,som skall arbeta med skyndsamhet och om möjligt redovisa sitt arbeteetappvis." Jag frågar kommunikationsministern: alltså den uppgiftenfelaktig att regeringen har fastställt direktiven? Jagvill också diskutera de här frågorna i en öppen och förtroendefull atmosfär. Men, som sagt, när jag sökte de här direktiven var det handen på luckan. 176 Vad sedan sjöfartsavgifierna beträffar såbehandlades de på bara några få rader ipropositionen och det talades där endast om att man ändrade Nr 150 taxanvad gäller tonlalel. Del är klart alt börjar man studera dessa avgifter den så är det inte ton som intresserar, ulan det är kronor och ören.När 3 jj g-j-j vi i utskottet börjadeforska i vad förslaget innebar i penningar kom ----- det fram all del rördesig om ca 2 milj. kr. som skulle komma den Vissa sjöfartsfrågor inrikes sjöfarten tilldel. Har man litet kontakt med sjöfarten så vet man att det finns en hel delinrikes sjöfart som går under utländsk fiagg. En del av del utländskatonnagel får också del av de här pengarna. upplystes i utskottet fråndepartementets sida att ca en tredjedel av de kronor och ören som detrör sig om skulle komma utländska redare Uppgiften att deföreslagna lättnaderna i avgifter huvudsakligast skulle komma svensktsmåtonnage till del stämmer väl inte helt, herr Jag exemplifierade med brittiska 20 000-25 000-ionnare, ochdet är ju inget småtonnage. tonnage i denstorieksordningen också. Gotlandsbolagel, som nämnts tidigare här , fårsina avgifter sänkta i och med det här beslutet. Det finns alltså en heldel alt bena upp i de korta rader om delta som Slår i propositionen. Nukanske någon kan fråga varför vi inte påtalat detta under utskottsbehandlingen.Jag får då lämna den upplysningen att del är väldigt svårt för den enskilderiksdagsmannen att ur en kort text läsa ut innebörden. Del här har jag kommitfram till undan för undan. Som redan framgått av milt inlägg har inte precisalla dörrar varit öppna för mig när jag forskat i de här frågorna. Om hade knackat på min dörr så hade den varit lika öppenför som för någon annan. Då hade jag kunnat tala om för herrRosqvist all det var utkast till direktiv som sänts ut bl. a. till de organisationersom jag nämnde i mitt förra anförande och att direktiven ännu icke ärfastställda. Den senaste uppgiften, som fick frånupplysningstjänsten, är alltså helt korrekt. Det finns inga fastställdadirektiv ännu - endast utkast till direktiv. Hur de utkasten sedan använts avde organisationer som fått dem för studium är jag självfallet inte ansvarigför. Jag kan inte på något sätt kontrollera vad som skrivs och vilkakommentarer som görs vare sig i eller i någon annanpublikation. Det borde och jag kunna vara helt ense om.