prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — I reservationen 8 framförs uppfattningen atlsocialministerns samtal med socialulredningens ordförande borde ha resulterati ell tilläggsdirektiv. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. tydligen inle ordförandenoch inle utredningen heller när den blev informerad senare och hade tillfälleall lägga sin syn pä saken. I förlitan på alla dessa personers omdöme ber jag,herr talman, att få yrka avslag på socialdemokraternas reservation nr 8 ochdärmed också bifall lill utskottets jag måste säga lakoniska skrivning i dethär avsnittet. HenMOSSBERG (s) kort genmäle: tyckte alt även om jag gjorde goda försök allförklara vad vi reservanter menade med vår reservation så misslyckades jag ändåi långa stycken. Om jag förslär rätt sä har hon inteegentligen klart för sig vad vi menar med vår reservation, och del tycker jagär beklagligt. BrittaHammarbacken kallade mitt agerande eller reservationen -jag vet inte vilket honmenade - för någol av en brasklapp. Det var någol mer ord i sammanhanget somjag inte riktigt uppfattade, men ordet brasklapp hörde jag. Ja, man kan jukalla del för brasklapp - må kalla det vad hon vill. Menjag trodde nog att del klart skulle framgå av vår reservation vad vi menar meddensamma. Jagförsökte i milt första inlägg deklarera hur vi reservanter ser på det här,nämligen atl vi inte går emot all dä och då, låt mig säga efter,enproposition, accepterar atl ersättning kan utgå lill enskild person om det ärsynnerligen angeläget au så sker. Men jag framhöll också atl vi anser alt dellaskall ske med myckel stor försiktighet och atl man skall försöka undvika alldel liksom blir någon vana all sätter sig över myndigheter och verkoch blir något av en överprövande instans. Och jag tror all vi i långa styckenär ense om detta. Närutskottsmajoritelen tycker alt den inle har anledning alt uttala någonting omdet här, har vi reservanter sagt, som jag anförde, atl vi bara i korthet och imjuka ordalag vill ge till känna alt vi tycker all den nämnda propositionen ochdylikt handlande inle skall bli vägledande i framliden. Jagtycker att vi i utskollel borde ha kunnat enas om della. Men gjorde vi intedel, och jag skall inte kritisera någon för del. Avvad jag har sagt bör del framgå klart vad vi menar med vår reservation. Viligger ganska nära varandra, faktiskt, och jag tror all med mig om del. Sedanvill jag ändå, när jag är uppe i talarstolen, påminna än en gång om all denskrivning vi har i reservationen sammanfaller med socialförsäkringsutskotteisskrivning lidigare år och all i konsekvensens namn i första hand de borgerligaledamöterna i utskottet och kammaren bör rösta med reservationen - annars ärman inte konsekvent. () kortgenmäle: Del är procedurfrägan vi skall diskutera, säger är rikligt, och del är del vi gör i vår reservation nr 8 när vi angriperRune för del säll som han närmat sig so- cialutredningen med sinanya direktiv. Han borde skriftligen ha givit dem till känna på samma sätt somSven Aspling gjorde. Ochhur vet all utredningens alla ledamöter tyckte samma sak?Det får vi väl vela först när utredningen kommer med sitt betänkande. FrökenHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: säger att del var naturligt atl la etl samtal medordföranden i utredningen, och del tycker jag också. Men del hade varit ännumer naturligt alt ge direktiven i skriftlig form och inle i form avunderhandskontakter. Ordföranden och utredningen i övrigt tyckte tydligen attunderhandskontakter var tillräckliga, men det är tämligen ointressant isammanhanget vad de tycker. Det inlressanla måsle vara att allmänheten fårkännedom om vad statliga utredningar sysslar med. Jagmåsle verkligen efler del senaste inlägget fråga: Är del den nuvaranderegeringens polilik all ge statliga utredningar underhandsdirektiv som kanföranleda att utredningarna får en hell förändrad karaktär -sä atl allmänheteninle kommer all ha något grepp om vad man i fortsättningen har för sig inomutredningsväsendet? Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. FruHAMMARBACKEN (c) kort genmäle: Jag är ledsen om fastnade på ordet "brasklapp"så pass myckel alt han inle hörde all jag sade all jag var glad över atl inlekunna få underlag för all del var fråga om en brasklapp. Man kunde ju läsa ireservationen all reservanterna inte vill utesluta all regeringen ävenframdeles kan lämna förslag atl la ställning lill. Vihar uttryckt oss så kortfattat i utskottet därför all vi anser all vi inte haranledning att ta ställning till beslut. Del är där vi skiljer oss åti våra uppfattningar. TillMarianne vill jag säga alt kontakterna med ordföranden och utredningenlogs av den enkla anledningen all socialministern hade behov av au orienterasig. Jag vet inle vad utredningen hade för synpunkter eftersom jag inte är medi den. Men jag antar atl del ligger lill pä del viset att hade inte utredningeni sin helhet haft samma åsikt som ordföranden så hade detta förmodligenframförts lill socialministern. Till fröken vill jag säga all det ju ärsamma direktiv del gäller. Ordföranden i utredningen förklarade all direktiveninrymde två alternativ. Jag förslår inle vilken anledning man har atl skrivanya direktiv när del finns gamla alt se på. Därigenom har alltså allmänhetenfull insyn, enligl min mening. Fröken (vpk)kort genmäle: Den gamla utredningen sysslade enbart med del alternativ som deförutvarande direktiven angav, nämligen all ta bort tvånget från Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Del varförst efter dessa underhandskontakter som utredningen log upp också den andrafrågan. Och såvitt jag har hört är det därför utredningen ännu inte lagt framsill belänkande. FruHAMMARBACKEN (c) kort genmäle: Jag vet inte vems historieskrivning som är riktig, fröken min. Men jag hävdar bestämt all det som står om de två alternativ somskall presenteras i dels frågesvaret, dels del material vi fåll läsa in ärrikligt. Det gäller alltså dels ett alternativ som bygger päprincipbetänkandet, som har avlämnats tidigare, dels etl som bygger på de nyaunderhandsbeskeden, tilläggsuppdragen, som socialutredningen fick. Hen i (vpk): 1 gårdagens avsnitt av dechargedebalten påtalade jag ett stort ochdjupgående konstitutionellt problem som jag menade att vi i dechargedebaliernahar glömt bort. Jagpåtalade vad jag kallade den tilltagande laglösheten i de offentligamyndigheternas handlande mol medborgarna. Jag påtalade upplösningstendensernai rättsproceduren. Jag påtalade de många grova procedurfel som begåsav civilmyndigheler, domstolar och kommunala instanser. Jag påtalade denbristande insyn och kontroll som har i denna tilltagande laglöshet.Jag påtalade den växande klyfta som man kan iaktta mellan lagstiftaren ä enasidan och dem som tillämpar lagen å den andra. Del är en klyfta som har lettlill att man i alla instanser kan iaktta tendensen att byråkratin börjartillämpa lagarna såsom byråkratin finner för gott och inte i överensstämmelsemed utan tvärtemot lagstiftarens klart uttryckta avsikt. Jag anförde också ellaxplock av exempel som jag i och för sig hade kunnat mångfaldiga, något somjag skall roa mig med vid något lämpligt tillfälle i dennakammare. Jaghade inle väntat mig all konstilulionsulskotlels talesmän på någol sätt skullekommentera della problem eller intressera sig för det. Jag har gjort denerfarenheten atl de inle intresserar sig för rällsproblemen. De är intresseradeav alt la upp den typ av skenproblem - som egentligen inte alls ärkonstitutionella - som de i huvudsak fyllt årets dechargedebatt med. De för endebatt som egentligen bara är till för att de olika partierna skall finnaslagträn mot varandra om ting som inte har något konstitutionellt intresseeller någon konstitutionell relevans. Delkonkreta fall jag skall ta upp är just etl rättsfall där grova övergrepp ochuppenbara felaktigheter lill en enskild människas förfång har begåtts. Det ärett exempel bland hundra- och tusentals sädana felaktigheter som förekommer häri landel och som aldrig korrigeras, där den enskilde medborgaren aldrignågonsin lyckas få sin rätt, hur myckel han eller hon än överklagar och huruppenbara myndigheternas lagöverträdelser och felaktigheter än är. Delhär är ett myckel enkelt fall. Del handlar om alt en person sökte elluniversileisleklorai. De som dominerade beslutsproceduren vid tillsättningenvar inte intresserade av alt just den kandidaten skulle ha någon chans. Därföromformulerade de innebörden av universilelsstad-gans 137 . De uppsatte ensärskild typ av kompetensvillkor, de omvandlade lektoratet från den allmännatypen till en särskild typ, de sade ullryckligen atl för del här lektoratetkrävdes att speciella kompetensvillkor uppfylldes. Detta är inte tillåtetenligt universiletssladgan. Del finns bara en typ av lektorat. Man får hellenkelt inle lov all uppställa några andra kompetensvillkor än de som ärföreskrivna i stadgan. är ell uppenbart fel. Justitieombudsmannenhade fallet lill granskning. Han uttalade sig inte om några konsekvenser.Granskningen föranledde inle någon åtgärd frän hans sida. Men i sak sade hanändå uttryckligen i sin granskningsrapport all lillämpningen var felaktig. Manfår inle tillämpa universiletssladgan på del sättet. Sedanhar fallet kommit till regeringen. I ett regeringsbeslut av den30 har statsrådet godkänt del felaktiga och moluniversiletssladgan stridande förfarandet att uppsätta extra kompelensvillkorför alt sålla bort en eller flera kandidater. Nuhar saken kommit till , som sin vana troget när detgäller sådana här uppenbara rättsfall avfärdar saken med en halv bisats ochdärmed ger klartecken för myndigheter alt göra pä det här sättet när del gällernågon obekväm människa för vilken man vill sälla upp ell yrkesförbud. Närman begår en handling som inle har något stöd i lag får man alltså prejudikatpå all man får lov all göra så. Lagar, förordningar och stadgar betyderingenting. beslut betyder ingenling. Vad byråkratin finner för gottär det som betyder någonting. Efterdagens beslul här måsle dessa professorsmaffior, della lilla skikt av högreämbetsmän som i stor stil driver denna typ av olaglighel triumfera och kännasig utomordentligt tillfredsställda. De har fått syn för sägen: Så här kan vifortsätta att göra. Delförefaller mig som om konstilulionsulskottets tystnad kring denna typ avproblem är ell symtom på en mycket farlig tendens. Här håller man - som i går -länga palavrer om renl politiska ting, som egentligen inle har i enkonstitutionsdebati all göra. Man diskuterar huruvida näringsutskotlet islålverksfrägan hade si eller sä myckel information. Man försöker kommasocialdemokraterna lill livs genom''"aii påslå alt näringsutskotlet inlehade information som åtminstone jag, som satt i näringsutskotlet ,mycket väl vet all det hade. Man startar alltså en ren skendebatt för all fåetl politiskt slagträ mot sina motståndare här i kammaren. Påden socialdemokratiska sidan är man lika ointresserad. Där förklarar man i daghögtidligt alt en regering måste följa lag. Ja, visst skall lag och förordningföljas. Och här är etl exempel på att lag och förordning Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. icke har följts. Menkonstitulionsulskotiet har enhälligt godkänt all lag och förordning i del härfallet icke behöver följas. Del är lillålei atl visa godtycke.Universiletssladgan och myndigheternas allmänna förpliktelser all följa lagaroch iaktta opartiskhet gäller inte i del här fallet. Jaghar fått samma svar i en rad andra fall. Jag förvånar mig över att man så längekan slå dövörat lill för den här typen av rältsproblem. Man har framför sig ettfall som är uppenbart, där en stadga inte har följts, där detta har påverkatutgången av ell rällsärende och där regeringen sedan har godkänt deltafelaktiga förfarande. Vid sin granskning finner atl manmycket väl kan godkänna detta felaktiga förfarande! Sometl ytterligare exempel på hur farlig denna smygande räliskorrupiion är skalljag referera ett samtal som jag hade med en f d. ledamot avkonstitutionsutskottet. Del gällde samma person som i detta fall men ett annatärende. Han hade också där blivit utsatt för uppenbara felaktigheter. Jagställde dä privat frågan till denne lidigare ledamot av konstilulionsutskotiel:Anser den verkligen alt det här är korrekt, att delta kan godkännas? - Nej, isjäl och hjärta tycker jag del är fel, men del är inte en av de våra, därförvill jag inle agera. Tillhörman ett visst politiski parti kan man alltså möjligen räkna på att någon ikonslitutionsutskottel som tillhör samma parti skall agera. Men är man enmedborgare vilken som helst, som inte tillhör något parti eller tillhör ettobekvämt parti, då kan man inle räkna med alt ha samma räll. - Del speglar ellsynsätt som är bedrövligt. Omman fortsätter all på delta sätt låta uppenbara rättsfall passera denkonstitutionella granskningen uppmuntrar man, som jag sade, laglösheten. Dåblir konslitulionsutskotlel lill sist en instans för avfärdande av illa behandlademedborgares klagomål, medborgare som faktiskt i sak har räll, vad man sedan äni övrigt må tycka om dem och deras uppfattningar. Borta är då moderaternastrumpetstötar om den enskildes räll. Den gäller tydligen inte närkonstitutionsutskottet granskar. Borta är liberalernas tal om friheten ochrätten. Borta är socialdemokraternas tal om att skydda de små gentemot demäktigas övergrepp. Jagvill bara slulligen i det här inlägget, som jag inte väntar mig skall föranledanågra kommentarer den här gången heller, erinra om några ord som fälldes ganskanyligen av en tysk socialdemokrat apropå den tyska yrkesförbudsdebatien:Ändamålet med lagar är all skydda de små. Lagarna är inle lill för de stora. Destora och mäktiga behöver inga lagar. Del är de små som behöver lagarna. -Därför är del beklämmande all man inte kan skydda en liten medborgare i hansrätt. När statsinstitutioner och granskande instanser inle förstår vikten avatl skydda den lilles rätt gentemot de starka och mäktiga, då är det tecken påen begynnande degeneration av rälissamhällel och demokratin, som i sin förlängningkan få ödesdigra konsekvenser. Vpkhar i det här ärendel ett aliernalivyrkande till utskoltels skrivning, somlyder som följer: "allutskottets anmälan i denna del lägges lill handlingarna med följandeuttalande: Riksdagenfinner alt lillsätiningen skett i strid med universitets-stadgan. De uppsattakompeiensvillkoren saknade laglig grund. Statsrådet har iregeringsbeslut siälll sig bakom delta felaktiga förfarande, vilket riksdagenanser anmärkningsvärt." HerrBÖRJESSON i (c): Jag kan ge i rätt när han talar om likhet införlagen. Vår lagstiftning får inle - och jag hoppas alt så inte är fallet -tillämpas på del sättet atl man lar hänsyn lill viss person och lill denställning vederbörande innehar. I milt arbete som nämndeman har jag inte märktatl man i sådana avseenden lar dylika hänsyn. Den anmärkning som riktas mol socialminister vidgranskning av statsrådens åtgärder föranlåler mig all bara med några ord beröradel principiella bakom denna anmärkning. Min avsikt är alltså inle, herrlalman, att göra någol försök all försvara socialministerns handlande - av denenkla anledningen att del enligt min mening inle är påkallat. Dessutom är jagövertygad om alt soci-alminislern om så skulle behövas klarar dellautomordentligt väl själv. Han behöver i della fall ingen försvarsadvokat - ochjag avser inte att fungera som sådan. Somledamot av denna riksdag reagerar jag emellertid myckel starkt mot att som idetta fall etl statsråd blir så atl säga prickad för att han i ett socialtmyckel ömmande fall som kommit till hans kännedom vill rätta till uppenbarabrister. Han har som bekant utnyttjat de formella möjligheter som slår lillbuds alt i undanlagsfall inle till punkt och pricka följa bokstavlig text i delagar vi stiftar. Han har gjort della i del klara syftet atl hjälpa en värnlösmedmänniska som hamnat i kläm mellan paragrafer. Frånsamma håll som kritiken mot della handlande kommer talar man ofta och gärna om"del mjuka samhället", varmed, såvitt jag förstår, menas allmänniskor skall känna sig trygga och säkra. Jaganser, herr talman, atl kritiken slår hell i strid med detta talesätt. Omsocialministern avfärdat ärendel utan någon åtgärd - hade denna människa dåmånntro känt sig behandlad i enlighet med vad "etl mjukt samhälle"rimligtvis vill erbjuda sina medborgare? Jag anser all del nu aktuella ärendel beträffande statsrådetGustavssons handlande i allra högsta grad aktualiserar den principiella fråganhur vi politiker över huvud tagel skall handla när enskilda människor vändersig till oss och upplyser om direkta orättfärdigheter som beror pä atl lagar -vilka vi själva varit med om atl stifta - i enstaka fall kan slå orättvist.Skall vi, herr lalman, avfärda dessa människor med en axelryckning iförvissning om atl vad vi här röstat igenom aldrig kan på någon punkt hanegativa konsekvenser för någon? Vi torde alla här tämligen ofta konfronterasmed människor som hamnat i kläm, inte Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. sällan därför atl lagaroch förordningar knappast kan sä att säga "hel-garderas" mol vissaluckor. Vadjag således, herr talman, efterlyser svar på är frågan: Skall vi po-lilikerulgå från att vi ofelbart stiftar lagar lill fromma för andra människor? Skallvi kategoriskt avfärda ärenden som klart visar brister i gällande lagstiftning? Ijämförelsemed den långa rad av lagar och lagändringar som vi beslutar om torde de fallsom kan komma i fråga för särskild omprövning - inom de ramar som medges - varaytterst få. HenMOSSBERG (s) kort genmäle: Jag vet inte om i inte var inne i kammarenförut då jag var uppe och pratade om den här frågan. Jag fattar all han tror alt jag och övriga reservanter hade för avsikt all framställaen anmärkning mol socialministern. använde ordet "prickning"av socialministern. Jag trodde atl kammarens ledamöter - i varje fall de somvar inne här då jag lalade - skulle ha klart för sig att jag sade atl vi inlehar någon som helst avsikt all försöka pricka socialministern. Del har vi inlealls. Vi har i stället med en mjuk skrivning sagt atl sådan här handläggninginte får bli vägledande för framliden. Jag vädjar till vännen lyssna bättre sä kanske vi kommer ifrån onödiga replikväxlingar. Sedanställde också frågan: Skall vi i - vi folkvalda -kategoriskt avvisa berättigade krav utifrån folkel, från väljarna ochmedborgarna? Jag sade också i mitt anförande atl då del finns synnerligenstarka skäl skall kunna pröva sådana här fall, om de är myckelömmande. Också på den punkten har väl lyssnat för dåligt -eller också har han varit ute och inle alls hört vad jag talade om. Inle hellertycks han till fullo ha läst reservationen. sade också ungefär så här: Socialministern skulle ha handlat oriktigtom han inle gjort på del säll han gjorde i del här ömmande fallel. Del gällerell svåri handikappfall, en häri drabbad människa, del är någol av en mänskligIragedi. Men del ankommer inle på oss all diskulera lyngden i de skäl somhar äberopals och ersättningens skälighet. Det trodde jag att vi var ense om. Delskulle vara myckel alt säga, men tiden är knapp. Jag vill bara åberopa en saksom nämnde inledningsvis, nämligen allas likhet inför lagen.Socialförsäkringsulskottel har också lidigare år talat om atl principen omallas likhet inför lagen är djupt rotad och all vi som riksdag inle skall sällaoss över myndigheter, ulan vi skall forma normer och beslul medan tillämpningengörs av verk och andra under-myndigheter. i (c) kort genmäle: Jag vill försäkra atl jag åhörde i kammaren och alt jag också läst både utskottsbetänkandel ochreservationen i fråga. StatsrådetRune handläggning av detta ärende i sak tycker jag har rättunderordnad betydelse. Kom ihåg atl ett enhälligt utskott stöddesocialministerns förslag. Jag tycker därför alt vi inle behöver föra dendebatten . Vadjag åsyftar är möjligheterna för oss riksdagsmän alt utan atl riskera grava anmärkningar för vårt handlande agera när människor kommer i kläm i byråkratinskvarnar och vänder sig till oss för alt begära hjälp. Jagtror inle atl skulle vilja avfärda dessa människor ulan allundersöka vilka möjligheter som finns all rätta lill rådande missförhållanden.Därmed har vi inle gjort avkall på principen om likhet inför lagen. Jaghar själv varit med om all väcka en motion, som jag fick återkalla på grund avatl den kunde uppfattas som en prickning av en myndighet. Det varbeklagansvärt, eftersom del rörde sig om en människa som befann sig i enverklig nödsituation och som hade kommit i kläm i byråkratins grottekvarn. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. HenMOSSBERG (s) kort genmäle: Jag konstaterar nu atl , som han säger, noggrant har lästhandlingarna och även lyssnat på vad jag sade i milt inledningsanförande. Ändåbehagade han stå fasl vid påståendet atl vi eventuellt syflar lill enanmärkning mot eller prickning av socialministern. Jag tycker atl delpåståendet talar mot bättre velande. HerrBÖRJESSON i (c) kort genmäle: Jag tycker alt förklaring var ganska krystad. Vad jagpersonligen vill deklarera är, alt de frågor som jag i milt inlägg aktualiseratskall behandlas pä ett rikligt sätt. Vi folkvalda skall ha möjligheter alt iriksdagen ta upp de frågor som vi finner det önskvärt att uppmärksamma. Jaganser att man i borde få ta upp sådana missförhållanden som det härär fråga om för all försöka rätta till dem. Herrtalmannen anmälde alt anhållit att lill protokollet fä antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik. Hen FISKESJÖ (c): Det är inle sä märkligt atl delade meningar kan uppkomma om vad somslår i den socialdemokraliska reservationen i del ärende som behandlats. Denär nämligen hell obegriplig. Del står där alt den nämnda propositionen inteskall bli vägledande för framliden. En rimlig tolkning av det påståendet måslevara all regeringen inte får avlämna propositioner i sådana frågor i framtiden.Menar man inte det. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. är påståendet heltmeningslöst. Jagbegärde ordet, herr lalman, för all kort replikera på del anförande som JörnSvensson höll. Vi har tidigare i utskottet, som refereradelill, behandlat frågor om tillsättningsärenden, i vilka den nu aktuellapersonen förekommer. Det som äter har aktualiserats är tillsättningen av enextra universiteislektorstjänst i kemi i . Vadsom åberopas i det av i kammaren framställda yrkandet är allfelaktiga kompelensvillkor angavs vid utlysande av tjänsten i fråga. Så långtär det hell riktigt. Kompeiensvillkoren var felaktiga. Del har konstaterats avsåväl JO och UKÄ som regeringen i olika omgångar. Den gamla regeringenfastslog delta senast genom beslul och den nya regeringengenom all referera till detta beslut vid sitt beslut . Avdella kan man inte gärna dra den slutsats som yrkandet utmynnar i, nämligen attvederbörande statsråd ställt sig bakom det felaktiga förfarandet. En raktmotsatt slutsats är ju den logiska. Utskollel har heller inte funnit skäl tillnågon anmärkning mot statsrådet. Delförtjänar med anledning av anförande atl understrykas, atlkonslilutionsulskottet inte i samband med dechargegranskningen har någonkompetens atl uttala sig om hur myndigheter och domstolar handlagt enskildaärenden. Utskottets granskningskompetens är begränsad till regeringsarbelet ochtill regeringens handläggning av regeringsärendena. Jagber, herr talman, all fä yrka bifall lill utskottets betänkande även pä dennapunkt. Innanjag slutar vill jag emellertid tillägga atl den allmänna problemställning somJörn tog upp i sitt anförande är myckel viktig. På många punkter delarjag hell värderingar. Vi som sitter i konstituiionsulskoltet -det gäller kanske inte bara oss, men jag föreställer mig all det i särskilt höggrad gäller oss - får ständigt skrivelser från enskilda. Vi får tjockadokumentmappar i olika ärenden som man vill att vi skall gä igenom ochaktualisera i på etl eller annat säll. Del kan vi naturligtvis görasom enskilda ledamöter. Vi kan efter genomgång av dessa handlingar och klagomålta upp frågorna på olika sätt.