prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag har begärlbesked om hur regeringen ser på den frågan. HenWIRMARK (fp) kort genmäle: 500 miljoner är ingen obetydlig summa i den bistånds-budget vi har, ochom inte politikerna bedriver den opinionsbildning som de enligt min mening ärskyldiga atl bedriva finns det risk för alt summan stiger. Vadbeträffar utvecklingssamarbetet på induslrisidan är oroobefogad. Redan i utskottsbetänkandel finns det faslslagel alt en enig riksdaghar uttalat all del här skall vara en klar gränsdragning. Det har också sagtsfrån flera håll, även i samband med bisiändspolitiska utredningen, atlu-ländernas egna önskemål och prioriteringar skall vara utslagsgivande. Och detbetyder all del bara är sådana insalser som kan betalas med biståndsmedel. Herr talmannen anmälde alt atl till protokollet fä antecknat all hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Hen (): I södra skärps konfrontationen mellan och de s, k,fronlsiaterna. Klyftorna är större här än kanske på någol annat håll i världen,Aparlheidregimen i får varie år myckel slora kapitaltillskottutifrån. Genom ulländska industriers invesleringar där och genom omfaltandekapilalimport i form av lån fick man t, ex, från IMF närmare 550miljoner dollar pä ett är. kunde utomlands skaffa pengarför all förbättra betalningsbalansen till eu belopp av 1 160 000 000 dollar.Året dessförinnan hade man på samma sätt kunnat skaffa 2 miljarder dollat Runtomkring denna ekonomiska och industriella gigant finns de ur-fatligafronlsiaterna. De har inte förmånen av en generös kapilalimport från andraländer. Antingen är de ekonomiskt beroende av den sydafrikanska ekonomin ellerockså får de bära en myckel tung del av bördan för befrielsearbetet i södraAfrika. land som gör mycket slora ekonomiska och mänskligauppoffringar för all ge stöd till de befrielserörelser som arbetar för sinaländers självsländighel. Och ett land som gör stora ekonomiskauppoffringar genom sanktionerna mot . Det speciella bistånd tillMozambique som man i internalionella sammanhang har uttalat sig för och som skullekompensera för kostnaderna i samband med gränsstängningen mol Rhodesiahar från många länder uteblivit. Endasl hälften av det utlovadesanktionsbiståndel har hiitills lämnats i form av utbetalningar. tordevara det enda land som över huvud laget har ställt upp. Densydafrikanska ekonomin baseras på den unika kombinationen av ett myckel högttekniskt kunnande och av teknisk infrastruktur å ena sidan och av en renutsugning av de arbetande genom extremt låga löner å andra sidan. De falligafronlsiaterna kännetecknas i stället ofta av starkt beroende av råvaror medosäkra prisulsikler, med starka kastningar i prisnivån, en svagdistributionsapparat och låg industrialisering. Det måste vara enförslahandsuppgifi i vår biståndspolitik au ge ett massivt stöd tillfronlsiaterna och befrielserörelserna i södra , att slärka dem gentemotdet ekonomiska beroendet av så att de klarar den uppgift som de hartagit på sig all i solidaritet slödja befrielsekampen i hela södra . Härfinns det en klar skillnad i profil mellan det socialdemokraliska alternativetoch den borgerliga regeringens förslag. Vi socialdemokrater vill anslå omkring100 milj. kr. mer till södra som helhet än vad regeringen vill göra. Regeringenhar inle velal göra lill programland för svenskt bistånd. I ställetprioriterar man en långsiktig upptrappning av ett land som exempelvis ,trots de enorma behov som avkolonialiseringen och skapat.Angola är ett land med stora potentiella möjligheter till en ekonomiskutveckling för folkflertalet, men det är också elt land därdistributionsapparaten i slora stycken slagils sönder Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. efler avkolonialiseringen.Man beräknar all porlugiserna log med sig kanske 25 000 av landets 28 000lastbilar när de lämnade landet. Det finns en utbredd livsmedelsbrist istäderna, vilken till stor del beror på avsaknaden av en transportapparat Ulei byarna är läget bällre, men del finns inga eller myckel få bilar för atlklara leveranserna av livsmedel. De industrier som fanns i under denkoloniala tiden har på många håll fåll slänga när tekniker och andra lämnatlandel. Undernäringen i städerna genom avsaknaden av en transportapparat ärakut. IMozambique finns likartade problem. Distributionsapparaten där är kanske änsvagare än i . Omkring 170 000 av 200 000 portugiser lämnade landet vidavkolonialiseringen. Slörre delen av landels företagsledare,förvaltningsriänslemän, läkare, lärare och leknisk personal på alla nivåer harlämnat landel under de senasie åren. som kolonialmakl gav aldrigafrikanerna utbildning för dessa jobb. Därtillkommer all drabbats av en av de värstaöversvämningskataslroferna i modern lid i de södra delarna av landel. Dessutomtillkommer, som jag lidigare sagt, de lunga kostnader får dra påsig för det solidariska befrielsearbelet och för del-lagandel i sanktionernamol , där alltså mycket lilel av det internationella biståndet kommitfram. Också här är bislåndsbehoven enorma. Ökningen av bistånd lillMozambique måste ges mycket hög priorilel. Tanzaniaär ett av fattigaste länder, men ell land som mer genuinl än kanske defiesta andra strävat efler alt sprida de knappa framstegen till folkflertalet,till de fattigaste folkgrupperna. Den borgerliga regeringen ger uppenbarligeninte särskill hög prioritet ät biståndet till . Man skär ned på SIDA:spetila mer än när del gäller andra länder som för oss framstår som mindreangelägna. Resultatet blir nu efter devalveringen alt del svenska bislåndeltill minskar i reala termer. Det är här fråga om ett land som alltsåbär den dubbla bördan av alt bekämpa fattigdomen hos sitt eget folk och allbekämpa den sydafrikanska rasislpoliliken genom stödet lill befrielserörelserna. Tanzaniahar för framliden önskat all bl. a. från fä finansiellt bistånd för attbygga ett pappersbruk. Del skulle bli ell pappersbruk av samma storleksordningsom Bai i på , alltså ell relativt litelbruk. Det skall bli mycket intressant alt se hur den borgerliga regeringen iSverige kommer atl ställa sig lill del projektet , bl. a. genomherr , har ju senasi när den biståndspolitiska utredningen presenteradestalat om atl det skall vara slut med industriprojekt av den härstorieksordningen i det svenska bislåndel, Del är tydligen så att slorapappersbruk skall förbehållas industriländerna och all inte skallfå bistånd ens till små pappersbruk. Skogsägarnas pappersbruk här i ,där centerpartister sitter i ledande slällning, är mellan tre och sex gångerslörre än pappersbruket i och det pappersbruk som skulle få.När centerpartisterna i - helt riktigt - backar upp och bygger utMörrum, , , ,och , hur kan man dä ha mage att påstå att ett pappersbruki som är inemot sex gånger mindre än de svenska bruken är för storasom industriprojekt? Jag hoppas verkligen att nykolonialaförmyndarinställning i industrifrågor inte kommer att prägla regeringenspolitik. Jag hoppas det för skull. När vi lalar om förtrycket i , sä tänker vi kanske oftast pädramatiska tragedier där polis och militär anställer massakrer på skolbarn ochdär hundratals tonåringar skjuls ihjäl som i . Vi får för den skull inleglömma att det i pågår ell ständigt förtryck, som kan te sig mindredramatiskt, mot de svarta och andra människor som i del dagliga arbetet jobbarpå all förbällra levnadsvillkoren för sina kamrater. Den s, k, svartamedveienhelsrörelsen ägnar sig åt prakliskt arbele, alfabetisering - att läraandra att läsa och skriva - och enkel hälsovård ute i byar och städernas slum. Jagskall bara ge elt exempel pä det som kontinueriigt sker för människor som harlagil pä sig arbetet att förbättra sina kamraters villkor. En läkare är chefför östra avdelning av det s, k. , Hon heterMamphela Ramphele, Hon arresterades pä sitt arbetei King . förvarning, ulan möjlighet att försvara sig,bannlystes hon lill en avlägsen by i norra , När polisen log henne påhennes arbete, fick hon inte lid atl lä med sig vare sig kläder eller andralillhörigheler, och hon fördes borl ulan att få tala med sin familj. Hon är nupå obestämd lid, , bannlyst lill en isolerad ort, som hon inle fårlämna, skild frän sin familj. Dettaslags övervåld mot det reformistiska arbetet är en ständig verklighet iSydafrika, Vi måste efter måttet av vår förmåga ställa upp solidariskt med demänniskor som arbetar för alt befria sig från fascistiskt, rasistiskl förtryckoch med de människor som arbetar för atl göra levnadsvillkoren drägliga försina fattiga kamrater på landsbygden och i städerna i södra , Jag yrkarbifall till reservationerna 7 och 8, Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hen WIRMARK (fp) kortgenmäle: hävdade atl regeringspropositionen hade behandlalTanzania ganska snävt Jag bestrider det och tycker alt del är en egendomligbetygsältning på bisiåndet till ett land som får det näst högsta beloppel blandalla motlagariänder, är ju vårt största mollagariand - sedan följerTanzania, Enligt budgeten /78 får 270 milj, kr, och för entreårsperiod över 800 milj, kr. Redan får mer i biståndfrån än grannlandet , som socialdemokratin nu aviserar alt manvill trappa ned biståndet till - och detla trots att det landet har enbruiionationalprodukl på bara per invånare. De besparingar som socialdemokratingör genom att dra ned anslagel Internationelltutvecklingssamarbete m. m. till medför att manfår en del pengar över, och dessa har man satsat på södra . HerrHellström spelar nu upp del som en slor skillnad. Det viktiga är väl ändå altdet nu sker en medveten satsning på södra i budgeten.Ökningarna är ju ansenliga för flera länder- för 30 milj. kr., Angola10 milj. kr., 18 milj. kr. - och befrielserörelserna har fått hellandra finansiella ramar att verka inom. Vi säger också att om behov fihns avylleriigare medel, så kan man ta sådana ur katastrofbiståndsanslaget. Det finnsalltså inte någon anledning alt här stryka under några beloppsskillnader mellanregeringens förslag och socialdemokralernas, eftersom enighet råder ominriklningen och om att det skall ske en medveten satsning pä alt stötta upp dekrafter som stöder befrielsekampen i södra . HenHELLSTRÖM (s) kort genmäle: inlägg var motsägelsefullt Han hävdade att del nu förförsta gången sker en ansenlig ökning av biståndet lill södra . Men justdessförinnan hade han talat om att biståndet till fram lill nu legatpä en myckel hög nivå. Det är under den socialdemokratiska liden som bisiåndethar uppnätt denna höga nivå. Biståndet till befrielserörelserna skulle nu ha enhelt annan storlek jämfört , enligt . Men de sloraupplrappningarna skedde före detta budgelår. HerrWirmark var förvånad över alt jag ansåg att behandlades snävt Del ärväl inte så egendomligt, särskilt mot bakgrunden av egetanförande, där han lalade om hur de totala bislåndsanslagen ökade. Han gjordeett nummer av detla. minskar i reala termer biståndet till ,Del är sannerligen en snäv behandling, när anslagen totalt ökar. HenWIRMARK (fp) kort genmäle: Först vill jag framhålla att jag gör skillnad mellan ochsödra . Enligl mill synsäll ligger i och lillhör intede länder som vi brukar beieckna såsom länderna i södra . Beträffande desenare länderna har någon regering gjorl höjningar av dennastorlek under ett enda budgetår. Beträffande befrielserörelserna har regeringendeklarerat - och även utskottet - all skulle här föreligga behov utöver dem somläcks av anslaget kan man ta medel ur kalastrofanslaget. Därmed är det välklart all för en skendebatt Om pengarna finns eller las på delena eller andra anslaget - och vi är beredda att i verkligheten satsa allt vikan - så kan det ju inte spela någon väsenilig roll. () kortgenmäle: Det var litet förvånande alt ville göra skillnad mellanTanzania och södra . har för socialdemokratin alllid tillhörtsödra poliliska karta. torde vara det land som gör de störstaekonomiska, personella och materiella uppoffringarna i sitt eget land för atlslödja de sociala befrielserörelser som verkar i södra . är endel av södra . Delär sannerligen ingen skendebatt. Jag ägnade en del tid åt att gå igenom deenorma behov som avkolonialiseringen har skapat i och , därdistributionsapparaten har slagits sönder och där man lever i akul nöd. Men manhar potentiella möjligheter att få en ekonomisk ulveckling. Ett omfallandebistånd är angeläget, och det är nödvändigt att del kommer fram snabbt. Moldenna bakgrund ulgör del socialdemokraliska alternativet, som för södra helhet ligger i runda tal 100 milj. kr. högre än regeringens förslag, ettviktigt tillskott, särskilt för och . Det är angeläget allriksdagen rösiar för den socialdemokraliska reservationen, där Angolagörs till programland och därmed prioriteras också för framlida bistånd. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Herrtalmannen anmälde atl anhållit atl till protokollet få antecknatalt han inte ägde rätt lill ytterligare replik. Hen (): Det ligger i sakens natur med vårt politiska system atl vi diskuterarde saker som vi inte är ense om. Vi diskuterar inle så myckel de saker, aldrigså slora, där vi är ense. Jag vill gärna ändå markera såsom en inledning all härföreligger elt enhälligl betänkande i den meningen alt vi är överens omtotalramen för det svenska,biståndet till de falliga folken. Sedanär det självklart och nödvändigt att vi för en diskussion om formerna ochmedlen, en diskussion som aldrig kan sluta, eftersom det inte finns någotdefinitivt slul dät Förhållandenaändras där borta, förhållandena ändras här, diskussionen går vidare, och vimåsle della i den. Del blir då lätt så att våra olika uppfattningar om formernaoch om medlen exemplifieras med stödel lill länderna, och så får vi endiskussion om biståndet lill våra olika samarbeisländer. Del är beklagligt atldet kanske måste bli så att vi diskuterar mycket land för land, när vi ändå äröverens om det grundläggande, nämligen alt vi skall ge bistånd till ochutveckla samarbetet med vederbörande länder. Det kan läll bli någon form avinblandning i länders inre angelägenheter, länder vilkas människor vi lärtkänna genom samarbetet, men det går kanske inte alt undvika all det blir så. Detär första gången del råder enighet om ett omfattande bistånd lill , Detär angelägel atl säga det, eftersom diskuteras i strängt laget varieinlägg. Regeringen och ulskolismajoriielen föreslår all anslagel lill Vietnamhöjs från 325 till 350 miljoner. Del kan inte gärna vara av omtanke om Vietnamsom socialdemokraterna föreslår ytterligare 10 miljoner. Det är i sammanhangetbetydelselöst, men del leder till ett intryck av all här skulle föreliggaoenighet om del grund- 3 prolokoll 1976/77:123-124 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. läggande bislåndel lillVietnam, Jag beklagar att socialdemokraterna valt att ge det intrycket, Vietnamär inle fattigt i mening, t. ex. De höga beloppen lill Vietnammotiveras framför alll av behovel av återuppbyggnad i ett land somtraditionellt har en egen hög kultur och en näraliggande utvecklingspotential.Det motiverar ofta insatser som kanske inte skulle kunna motiveras, om de gicklill elt i djupaste mening fattigt land, men del är angelägel alt i Vietnamskydda rätt kvalificerade investeringar som har gjorts under lidigare era såalt de kan användas också i fortsättningen. erinrade om sitt besök i . Jag hade ocksålillfälle all vara med då. Vi besökte lillsammans bl. a. ell pappersbruk inärheien av som gick med bara halv styrka därför att råvaror saknades.Vi besökte en stålindustri, som alldeles uppenbart led brist, kanske inte päråvaror men på tekniskt erfaren administration. Biståndtill ett land inom en region kan lätt uppfattas som ett utrikespolitisktställningstagande i förhållande lill andra länder inom regionen. Därför trorjag alt bislåndel till på lång sikt måsle ses i relalion lill vårtbiståndssamarbete med andra länder i del gamla Bortre . Då är del jusärskilt aktuellt med . Vivet atl just nu knappast kan svälja så mycket mer tekniskt bistånd än delvi lämnar. Del är angelägel all hilla formerna för yllerligare uibyggnad.Landel är emellertid ensamt, isolerat, omgivet av en mil-jardnation i norr, en50-miljonersnalion i öster, en 50-miljonersnalion i söder, ensamt med sina tremiljoner invånare. Det är, som jag ser det, inte bara angeläget att vi går inmed bistånd här, ulan jag iror också del är angelägel all vi har en renlpolilisk närvaro i detla land. Jag vill gärna undersiryka för företrädare förulrikesdepartemenlel hur angeläget del är all vi får problemet med i förstahand biståndsrepresenlalionen i löst, men jag tror alltså även all dennamåsle vara förenad med en polilisk represenlalion där. Påsikl tror jag all vår saisning på , på Bortre , bör kunna förenasmed FN:s Mekongprogram. På del säliel kan. vi ge ell omfaltande stöd som intekommer bara det ena eller det andra landet lill godo ulan som komrher helaregionen lill nytta. Sammaresonemang om lika behandling av länderna inom en region kan man förabelräffande den indiska subkoniinenten. Jag ser regeringens aviseradesuccessiva höjning för som en sådan lika behandling. Jag beklagar atlsocialdemokraterna även här valt att göra en markering mol en ulveckling avbisiåndet lill . Socialdemokraternahar fört in en ny diskussion om sänkning av det framlida biståndet till ellland, nämligen . som man för del kommande årel accepterar 80milj. räknar man bara med 200 milj. kr. totalt för alla de tre närmasteåren. Del blir bara 60 miljoner 1978/79 och 1979/80. Enda motivet ireservationen är all vi blivit en av de slörslabidragsgivarna. Skulle vi använda det argumentet så finns del ju länder där viär förhållandevis myckel slörre. Fatiigdomen finns förvisso kvar i . Cubabislåndelskall jag inle gå in på här - del kommer all behandlas av försie vice lalmannenBengison. Men jag vill göra ell lilel påpekande, riklal lill bislåndsminisiernoch kanske också till den här närvarande SIDA-chefen. Viultalar oss för en planeringsram på sammanlagt 60 milj. kt för under detvä åren efter det vi nu beslutar om anslag till. I olika sammanhang har vijämfört behandlingen av och behandlingen av . Ibudgelproposilionen förutsätts emellertid en biståndsram för samma tvä år på 50milj. Utskotlel har inle tagit upp den här olikabehandlingen. Jag förutsätter själv att skillnaden mellan behandlingen av Cubaoch behandlingen av är en olyckshändelse under den pressadebudgetbehandlingen . Jag tolkar det i varie fall sä, och det här kanbelraklas som en röstförklaring från min sida. Därmedyrkar jag, herr lalman, bifall till ulrikesutskollets hemställan på allapunkter. Jagskulle emellertid vilja gå något vidare för egen del. Den debatt vi för berör imyckel ulanverken, och del gäller även del jag har sagt. Jag vill därför slutamed att ta upp den principiella inriktningen eller i varie fall ge synpunklerpå den principiella inriklningen av vårt framtida bistånd. Trolsoljekris, trots anslutningen till en ny världsordning, trots befolkningskris,trots livsmedels- och energikris, trots hotet mot vår rena luft och vårt renavatten, så behandlar vi utvecklingsfrågor som om vi hade lösningen i del härlandel, som om det bara vore att överföra vår teknik och vår ekonomi till deländer det gäller. Jag kan inte frigöra mig från atl propositionen omexportfrämjande ålgärder kan lolkas som ell tecken på det. Jag hoppas att tillsättandelav ytterligare en indu-stribiståndsutredning inle är ett tecken på detta -jagförulsälier all direktiven får ell sådani innehåll all även vårlinduslribislånd blir ell slöd för en lösning av de fånigastes mest elementärabehov och inte ett slöd för överförande av kapitalkrävande teknik, som kanskapa en smal, utvecklad sektor i ett u-land men som samiidigl yllerligare'.an isolera de falliga. U-ländernasledare vill ha vår leknik, säger man ofla som argument Ja, men om vi inleförslär själva - hur skall dä ledare förslå? De har ju oflasiuppfoslrals av oss själva, i varie fall i våra värderingar. Delär emellertid inle så som del ofta sägs, att del finns ett ökande krav påöverförande av västerländsk leknik. Världssysselsällningskon-ferensen förrasommaren, som också lalade om, gav nya signaler med sininriklning pä de fattigastes mesl grundläggande behov. Iett alldeles färski dokument från sociala råd understryks Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. alt överföring avteknologi måsle ske med största varsamhet För att kunna motiveras måste den haen frigörande effekt och inte skapa nya former av beroende. Den skall användasför alt möta grundläggande behov och för att förbättra de sämst ställdassituation. Jagvill också hänvisa lill den kände u-landsekonomen ul Haq, som i , ger ullryck för denna markerade tveksamhet mol överförande avmodern slorskalig teknik till de falliga. Vimåste, herr lalman, inse atl det är de hundratals miljoner som lider nöd som ärvårl förstahandsansvar. Vi gör inte världen bättre om vi ytterligare lyfter uppfolk, som kanske har nåll cykelnivån, in i ell bilsamhälle. Vi gör världenbällre om vi hjälper de falligasie lill mat, hälsa, bostäder, utbildning ochsjälvmedvetande. För detta behövs arbete med egen leknik och egna tillgångarför egel behov. För del behövs inte självklart våra varor eller vår teknik. Ibakgrunden här någonslans finns emellertid också kravet på oss själva, att viarbetar med vår framlid som en del i arbelel på den lotala värids-jämlikhelen.Vi måste lära oss att leva på de av världens tillgångar som svararmot vår befolkningsstorlek. Inle heller för del kan dagens väslerländska leknikanvändas. Denangelägnasle ulredningen jusl nu inom bisländsområdet gäller hur vi skallanpassa vårl samhälle efler ell jämlikt världssamhälle, hur vår teknik skall geoss och ett gott liv ulan rovdrift på resurser och människor. Hen () kortgenmäle: säger all vi inte skall tro att vi har lösningarna påu-ländernas problem och försöka pådyvla dem dessa lösningar. Jag håller medherr om del ullalandel, och del är mol den bakgrunden så anmärkningsvärtatl centerpartiel anser sig förelräda den högsia visdomen om hurindustrialiseringen i skall gå lill. Näru-länderna själva önskar bistånd i form av t, ex, pappersbruk, små pappersbruk,sex gånger mindre än de pappersbruk som byggs av skogsägarna här i landet - dåsäger med sin visdom: Del här passar inte för . U-ländernaserfarenhet är att när de behöver papper för skolböcker och skall importera ochdel då är brist här i landel, så får de inle något papper. Del vet de. De harvaril i den silualionen all de skulle få papper från , men del har integått att fä något företag att ställa upp och e iportera. De vet att de behöversin egen pappersproduktion för atl kiara utbildning, tidningar, skolböcker ochmyckel annal. Menherr har den förmyndaraktiga inställningen au säga all den här leknikenpassar bara för oss. Den skall vi här i vida-reutveckla. Jag har aldrighört cenlerparliel kriiisera skogsägarnas satsning på och de andrapappersbruken här i landet. Men skall lydligen inle ha någon produktionskapacitetöver huvud laget. Dåblir emellertid resultatet faktiskt del gamla koloniala systemet, däri-länderna står för industriproduktionen, för den avancerade teknologin, ochu-länderna tvingas kvar i fattigdom och underutveckling. Det blir ju resultatetav den förmyndaraktiga inställning som har i den här frågan. HenKORPÅS (c) kort genmäle: Jag vet mig inte ha sagt någonting om pappersbruk i mitt anförande. Vadjag sagl är atl den teknik som är användbar i ett utvecklat land somSverige inte utan vidare är den lämpligaste alt föra över lill ett outvecklatfattigt lands fattigaste människor. Det vore som att säga att den leknik vianvänder i skulle ha varit den rätta i . Teknikenhar utvecklats i och inte i det gamla outvecklade . Dä ärdel rimligt all vi länker oss för innan den här lekniken, anpassad för Sverigei dag, av oss utan vidare används i ell land som befinner sig på en helt annannivå. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hen () kortgenmäle: är försiktigare nu och säger att vi inte ulan vidare skallanse att den leknik som är lämplig för oss är den bäsla för de allra fattigastemänniskorna i de allra fattigaste länderna.