prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är klart atl en bit av den praktiskaverkligheten är del stora behov av utbyggnad som vi har. En annan bit av sammapraktiska verklighet är de ekonomiska förutsällningarna. De prioriteringar somvi har atl göra när vi behandlar utbildningsfrågor lycker jag inte atlvi skall koppla ihop med prioriteringarna på andra sektorer av samhällslivet.Men har fallal beslut om etl utbyggnadsprogram som för varje är ökarvåra insalser och resurserna för förskoleverksamheten. Vi hoppas atl stat ochkommun i samarbete skall orka med vad vi planerat och alt vi i takl med del skall kunna bygga ututbildningen av förskollärare och fritidspedagoger i sådan utsträckning all detfyller det behov som den ökade förskoleverksamheten kommer att medföra. () kort genmäle: Fröken säger all det inte finns någol direkt behov av ellriksdagsuttalande beträffande det kommersiella utbudet. Del innebär då alt maninte tycker atl denna fråga är särskill viklig. Vi socialdemokrater lycker denär mycket viklig. Man blir alltmer uppmärksam på det kommersiella utbudetsinverkan pä barns utveckling. Vi menar all borde ha en åsikt om dettaoch ge den lill känna. Det riksdagsultalandel skulle dä kunna användas för atti utbildningsplaner och andra sammanhang ta upp denna fråga i slörreutsträckning än vad som görs. Någon respekt har man väl för ellriksdagsuttalande - så blygsam behöverfröken inte vara. Sedannågra ord om betygen. Fröken säger all vi har samma åsikt beträffande degraderade betygen. Fröken har alltså samma åsikt som vi men vågar inteuttala denna sin åsikt. Del är en myckel underlig inställning. I ställetöverlåter fröken lill myndigheter - ulan politiskt ansvar -att besluta i belygsfrågan. Vel fröken någonting om vad de kommer att besluta? att de till äventyrs skulle besluta all betygen skall vara kvar! Inser inte fröken att detta ert ställningslagande kan förhindra all utbildningen förnyas och ges den kvalitet vi hoppas på? Det gäller såväl förskollärar- och fritidspedagog utbildningen som hemspråkslärarutbildningen. Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. (vpk) kortgenmäle: urskuldar sig med att säga all frågan om de graderadebetygen är en mycket komplicerad fråga. Men vi här i måsle ju kunnala ställning även lill komplicerade frågor. Det tycker jag verkligen all mankan kräva av politiker. Jag tycker att fröken kryper undan litet. Dessutomvill jag hävda att frågan, om betygen skall finnas kvar eller inte, inte ärnågon komplicerad fråga, framför alll inle när det gäller den här utbildningen.Alla sakargumenl lalar för all betygen skall bort, både i den här utbildningenoch i andra utbildningar. Jag lycker alt fröken - och folkparfiel överhuvud taget - har agerat myckel underligt i denna fråga. Sedansäger fröken med tanke på vpk:s förslag lill en bättre ulbildning förförskollärare att man inte kan koppla ihop denna verksamhel med andrasamhällssektorer, all man inte kan ställa försvarei gentemotförskollärarutbildningen och säga att man skall la frän del ena och ge till delandra. Men vpk hävdar tvärtom all det är just del man måste göra. Man måsteprioritera alla samhällssektorer och ta itu med de loiala resurserna och lafrån del ena och ge till det andra. När del gäller barnomsorgen måste manprioritera den myckel kraftigt och ta Utbildningav Jörskollärare och fritidspedagoger m. m. där det finns någontingatt la av. Ytterligareen sak: Man beräknar all del finns 150 000 barn som någonlid lämnas utan tillsyn. Föräldrarna tvingas göra det därför attde förvärvsarbetar. Och barnen lämnas ulan tillsyn därför all barnomsorgen ärotillräckligt utbyggd. 150 000 barn - del är en myckel skrämmandesiffra. Med tanke på de vackra målformuleringar som fröken presterade ibörjan av debatten undrar jag om hon tycker att det är försvarbart atl ha ettsådant förhållande i . Att 150 000 barn lämnas utan tillsyn pådagarna beror dels på all barnomsorgen är otillräckligt utbyggd över huvudtaget, dels på att man i många kommuner har barnstugor färdiga, men det fattaspersonal, framför allt bra utbildad personal. Därför hallar hela dennaverksamhet. Inle förrän vi får dels en kvantitativ utbyggnad, dels enkvalitativ utbyggnad kan vi få barnomsorgsverksamheten som vi vill ha den. Tilldel behövs alltså en mycket bättre förskollärarutbildning, såsom vänsterpartietkommunislerna har förespråkat, både när det gäller längden av och innehållet iutbildningen. Fröken () kortgenmäle: Till : Vi skriver i vårt belänkande alt vi anser detvara självklart all man i förskoleverksamheten fåren kontroll av detkommersiella kullurutbud som bjuds. Om någon i detta sammanhang skulle viljata reda på vad man i anser läser man belänkandet i dess nuvarandeskick, lika väl som etl s. k. uttalande. Vi upplever kontrollen som någontingså självklart all del inle skall behöva ytterligare poängteras. Närdel sedan gäller betygen sade alt det var ansvarslöst attöveriämna detta ät myndigheterna - man visste inle till vilket resultat dessaskulle komma. Det kan man inte vara alldeles säker på, men det är ju inte baramyndigheten som sådan som fungerar i det sammanhanget, ulan det är fråga om desamlade uppfattningar man får fram frän lärare och elever. Finner man den vägenatt det är önskvärt atl betygen avskaffas kommer man att göra det. Jag har etlganska stort förtroende för en på sådant sätt beslutande myndighet Tillfru vill jag inte säga så myckel mer - vi har redan talat om. vadbarnomsorgen innebär i dagens situation och om att vi håller på att bygga ulden i den takt vi orkar med. Del beslutet står slörre delen av bakom.De ekonomiska satsningar som och hennes parti föreslår är de ensammaom all tro sig orka med. Därför vill jag bara säga att vi håller fast vid debeslul som redan är fattade. Herr förste vice talmannen anmälde alt alt till protokollet få antecknat att hon inle ägde rätt tillytteriigare replik. Integreringen i våra hel- och dellidsförskolor av bl. a. handikappadeoch utvecklingsstörda barn har lagil ell steg framåt i och med att kommunerna har skyldighet all ta emot dessa barn. Men då är del också viktigt alt denpersonal som skall svara för omsorgen även av dessa barn verkligen besittersådana kunskaper och erfarenheter att vi så längl det är möjligt klarar av allleva upp lill de uppställda målen. Detkan t ex. inte vara så lätt atl som förskollärare få elt par tre barn i gruppensom är handikappade eller utvecklingsstörda, om man arbetateller umgåtts med sådana barn. Visom slår bakom motionen 1552 anser därför atl faktakunskaper är nödvändiga, menatt de aldrig kan ersätta praktiska kunskaper och erfarenheter.Barnslugeulredningen har i della sammanhang ansett alt "en vägledandeutbildningsprincip skall vara att genomgående anknyta studierna till konkrelaerfarenheter". Visstgår förskollärare på speciallärarlinje, som utskottet helt rikligl påpekar, mendå gäller det som regel endast de förskollärare som avser atl arbeia med degravt handikappade barn, som vistas på landslingens institutioner.Förskollärare med speciallärarutbildning lär vi knappast få i våra kommuner, sålänge vi inle kräver sådan ulbildning. Detsammagäller för leckenspråksundervisningen i förskolan. Sä länge ingen ställer kravpå delta händer det inte så myckel. Vi har bland de handikappade barnen ocksådöva och hörselskadade, vilka ovillkorligen måsle få lära sig teckenspråket.Men vi hjälper inte de döva ur deras isolering, om ingen annan än de själva kanteckenspråket. Vilken ömsesidigt stimulerande konlakl det skulle innebära, omdenna minoritet svenskar finge samma möjligheter alt samtala med människor isin omgivning som vi hörande har! Vadär mer lämpligt än alt börja med barnen? De .har en naturlig förmåga att glattoch frimodigt klara av en sådan här sak. 1 det sammanhanget vill jag hänvisatill del särskilda yttrandet av i Skärstad. Nusäger utskottet all en försöksverksamhet med leckenspråksträning övervägs päförskollärarlinjen i . Jag har hört talas om della, och jag gläds åldet. Jag lycker alt del skall bli intressant atl få se frukterna av dennaverksamhel. Linjenämndernahar etl stort ansvar, men samlidigt stora möjligheter atl genom en väl planeradoch genomtänkt utbildning av våra förskollärare ge även de grupper jag här harnämnt en stimulerande och meningsfull förskolevislelse. Men varken detta ellerden tänkta försöksverksamheten får innebära att vi sätter oss med armarna ikors och väntar på resultat - tvärtom. Vi måste alla hjälpas åt, inte minst dådel gäller atl göra teckenspråksundervisningen populär och lättillgänglig föralla åldrar, och var och en bör på sin ort med kraft göra linjenämndernauppmärksamma pä dessa frågor. Utbildningav Jörskollärare och Jrhidspedagoger m. m. Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. Vi motionärer hade gärna sett all utskottet starkare understrukit vårakrav, men då utskottet varit enigt i sitt ställningslagande anser jag del varameningslöst att yrka bifall lill molionen. HenJOHANSSON i Skärstad (c): I mänga är har vi från uppmärksammat de dövas situation,bl. a. genom motioner. Vi framförde för mänga är sedan krav på att vi skulle fåtextade program i TV. På utbildningsområdet har vi krävt en översyn avläroplanen för speciallärarlinjen så atl teckenspråksundervisningen skulle blien integrerad del av undervisningen pä alla stadier, och värt krav gäller nuutbildningen av förskollärare och fritidspedagoger. Minkontakt med döva barn och föräldrar lill döva barn gör alt jag vill markeramitt intresse också för detta ärende. Dedöva barnen har samma anlag, samma mottaglighet för språkinlärning ochskapande, verksamhet som de hörande barnen. Tyvärr är de döva barnen ofta intei kontakt med orden jusl vid den lidpunkt dä inlärningsförmågan är som störst.En senare inlärning är arbetsammare; barnen får då mycket svårt all ta igenvad de har förioral . Om språkproblemen för döva barnmellan två och fem är kunde lösas, vore etl stort problem för dessa barn ur världen. Detär viktigt all man på olika säll kommunicerar med barnet: använder tal medtydliga munrörelser, gester och mimik. Teckenspråket är praktiskt. Barn somfår lära sig detta både ser och känner. Ju fier sinnen som samarbetar destobättre. Alla sinnen hjälper barnen till språkförståelse. Självfallet skallockså den minsta hörselrest tas till vara. Delvar en utbredd uppfattning att de dövas och hörselskadadesinlemmande i den språkliga gemenskapen i första hand skulle ske genom att devia eventuella hörselrester tränades atl tala och atl på munnen avläsa andrastal. Vuxna döva har genom sina organisationer pekat på hur viktigtdel är atl döva barn tidigt får elt språk. Därför har vi pläderat för dentotala kommunikationsmetoden. Den innebär att man på alla sätt-med tydligttal, munavläsningoch teckenspråk - försöker nå varandra. Teckenspråket är etlsynligt och därmed säkert kommunikationsmedel för döva, medan man genom attenbart lita lill munavläsning gör kommunikationen osäker. Bristen på ett säkertkommunikationsmedel kan av den döve få betalas med förlust av andligulveckling. Föratt döva barn skall kunna integreras med andra barn bör alla barn få någonundervisning i teckenspråk. Detta innebär atl åtminstone enklare ord ochmeningar på teckenspråket bör läras ut redan i förskolan. En sådan enklareundervisning i teckenspråk i förskolan beiyder dels att de hörselskadade barnenfår etl stöd i förskolan, dels att barnens intresse för vidare studier iteckenspråk kan väckas. Detta förutsätter att teckenspråket behandlas iförskollärarutbildningen, och det är angeläget att detta beaktas vid den lokalaplaneringen av utbildningen. Jagbeklagar alt vi inle har kommit längre när det gäller de dövas skolsituation.Del är min livliga förhoppning att de döva och hörselskadade skall få lära sigteckenspråket på alla stadier i skolan och att möjligheterna till kontakter medde hörande förbättras. FrökenHÖRLÉN (fp): Jag berörde inle frågan om undervisningen i teckenspråk i mitt förstaanförande. Jag skulle emellertid nu i anslutning till vad som sagts av fruJohnsson och i Skärstad bara vilja tillägga all jag också troratt den här frågan kräver en fortsalt uppmärksamhet Det krävs ytteriigareforskning för all klargöra vilka meioder som är lämpligast för att ge dehörselskadade barnen den bästa möjligheten till kommunikation med omväriden. Delkrävs försöksverksamhet, och en sådan är på gång. Utskottet har här hänvisatlill de möjligheter som de lokala linjenämnderna har att la initiativ. Sådanlinitiativ har också tagits i , och del hela är på gång. Jag harinhämtat att man där har ansökt om ekonomiska resurser frånutbildningsdepartementet. Om det inte lyckas har man möjligheten - och denstår till buds även på andra häll - all tillsammans med något studieförbundanordna utbildning i teckenspråk för de blivande förskollärarna. Utbildningav Jörskollärare och fritidspedagoger m. m. i Skärstad(c): Som jag sade i mitt förra anförande har vuxna döva genom sinaorganisationer pekal på hur viktigt del är att de döva får lära sigteckenspråket Jag lycker inte att vi behöver forska längre eller vänta . Jagbeklagar än en gång all vi inle har tagit hänsyn lill den stora grupp avmänniskor i vårt land som har detta handikapp. Jag tror att en ändradinställning kommer. Varför skall vi dä vänta ? Vi bör göra allt vad vikan för atl ge dessa barn det som de är berättigade lill. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels molionen nr 1554 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Utbildningav Jörskollärare och fritidspedagoger m. m. Den som vill att kammarenbifaller ulbildningsulskolieis hemställan i betänkandet nr 29 mom. 3röstar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1554 i molsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 301 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1312 av herrWerner m. fl. och molionen nr 1554 av m. fl. i molsvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruLantz begärt votering uppläsles och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 29 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 1312 och molionen nr 1554 i molsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 11 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1554 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 29 mom. 6röstar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1554 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omröslningsapparat Denna omröslning gav följande resultat Ja- 304 Nej - 11 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Utbildning av Jörskollärare och Jrhidspedagoger m. m. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 1554 av herrWernerm. i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 29 mom. 10röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil utskoltels hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till molionen nr 1554 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 305 Nej - 11 Proposilionergavs på bifall lill dels ulskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller ulbildningsulskolieis hemställan i betänkandet nr 29 mom. 12röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes volering med omröslningsapparat Denna omröslning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 29 mom. 20röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dä fruHjelm-Wallén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 161 Nej - 154 Föredrogs traflkulskoltets betänkande 1976/77:25med anledning av propositionen 1976/77:113 om körkortslag jämle motioner. I propositionen 1976/77:113 hade regeringen() föreslagit att anta förslagen lill 1. körkortslag, 2. lag om ändring i lagen (1951:649) omstraff för vissa traflkbrott. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionen läggs framförslag till en körkorlslag och redovisas informationsvis denregeringsförfallning (körkortsförordning) som behövs jämle lagen. De bådaförfattningarna, som ersätter nuvarande kör- kortskungörelse, grundarsig på beslul med anledning av prop. fi 145 1975/76:155 omvissa körkortsfrågor. Ikörkortslagen finns de för den enskilde och från rätts- ochtrafik-säkerhetssynpunkt mest betydelsefulla bestämmelserna om förutsättningarnaför rätten alt inneha körkort Körkortsförordningen innehåller Körkortslagregler av mera administrativ karaklär, dvs. främsl tillämpnings- och verk-ställigheisföreskriftertill lagen. Proposilionenbehandlar olika frågor om körkort, såsom lämplighetskraven beträffandekörkortshavare och förutsättningarna för körkorts-ingripande. Genom de nyabestämmelserna uppnås en mera individualiserad och nyanserad bedömning. Vidareinförs bestämda återkallelse-tider - spärrlider - i stället för nuvarandeminimitider. Möjligheterna att meddela varning utvidgas. Däremotbehandlas inte i proposilionen överflyttningen av vissa körkortsmål fränlänsrätt lill tingsrätt De gränsdragningsproblem m. m. som hänger samman medöverflyttningen övervägs av en särskild utredning. Ipropositionen tas slulligen upp några frågor som inte omfattas av det tidigareriksdagsbeslutet Således föreslås att förare av motorredskap skall inneha minsttrakiorkompetens och alt man i vissa fall skall fä avlägga förarprov päautomatväxlad bil." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta molionerna 1976/77:113 av herrTorwald (c) och (), 1976/77:827 av herrar Raneskog (c) ochPolstam (c), 1976/77:1195 av hen Nyhage (m), 1976/77:1196 av hen Nyhage m.fl.(m), 1976/77:1198 av hen Polstam m.fl. (c), 1976/77:1201 av herrar () och (), 1976/77:1317 av i Skärstad m.fl. (c), delsde med anledning av proposilionen väckta motionerna 1976/77:1557 av herrarSellgren (fp) och (), 1976/77:1565 av herrHugosson m.fl. (s), 1976/77:1566 av . (s), 1976/77:1567 av hen Wåågm.fl. (s), 1976/77:1584 av fruMårtensson (s) och i (s), 1976/77:1585av i m. fl. (s), vari hemställts atl beslulade atlmöjligheten alt ta körkort i automatväxlad bil inskrivs i körkortslagen, utannågon inskränkning och utan krav på avgörande frän trafiklärarens sida, samt 1976/77:1586 av herrarPolstam (c) och i (fp). I. att motionen 1976/77:1557 inle föranledde någonsärskild åtgärd 127 2. au skulle a. medanledning av proposilionen 1976/77:113 anta 2, 17 och 22 SS förslaget till körkortslag med de ändringarna att paragraferna skulle er hålla av utskollel föreslagen lydelse, innebärande redaktionella ändringar, b. medanledning av propositionen 1976/77:113 samt med avslag på motionerna 1976/77:1567 och 1976/77:1586, yrkandet 1 såvilt avsäg 21 S, anta 21 S förslaget lill körkortslag med den ändringen atl paragrafen skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande redaktionell ändring, c. medbifall lill propositionen 1976/77:113 och med avslag på mo tionerna 1976/77:1586, ulom yrkandet 1 såvitt avsåg 21 S, samt 1976/77:1565 och 1976/77:1584, yrkandet I, anla förslaget till körkortslag i de delar förslaget inle omfattades av utskoltels hemställan under 2 a och b ovan, 3. atl med bifall till proposilionen1976/77:113 skulle anta förslaget lill lag om ändring i lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott, 4. atl med bifall till proposilionen1976/77:113 och med avslag på motionen 1976/77:1585 skulle tillstyrka förslagetbeträffande förarprov på automatväxlad bil, 5. atl molionen 1976/77:113 ej föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 6. att motionen 1976/77:1195 ej föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 7. att skulle a. avslå motionen1976/77:1196, b. avslå molionerna1976/77:827 och 1976/77:1201, c. avslå motionen 1976/77:1317, 8. alt motionen 1976/77:1566 ej föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 9. atl skulle avslå motionen 1976/77:1584,yrkandet 2, 10. attmolionen 1976/77:1198 ej föranledde någon särskild åtgärd frän sida. Reservationhade avgivits belräffande frågan om förarprov pä automatväxlad bil av herrarMellqvist, , , , och i samtfru (samtliga s) som ansett alt utskottet under 4 bort hemställa altriksdagen med anledning av propositionen 1976/77:113 och molionen 1976/77:1585gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört belräffande frågan omförarprov på automatväxlad bil. Till betänkandet hade fogals etl särskill yttrandebelräffande frågan om forum för körkorisåterkallelser av herrar ,, , , och i Amäl samt (samtliga s). Den förändring av körkortslagstiflningen som föreslås i den propositionsom vi nu skall behandla är i allt väsentligt en uppföljning av detriksdagsbeslut som vi log i fjo'- Vi har Trän den socialdemokratiskaoppositionens sida därför kunnat ansluta oss till de allra fiesta avsnitten idet föreliggande förslaget. Påen punkt avviker emellertid propositionen frän fjolårels riksdagsbeslut.Avsikten var ju alt den utredning som skulle se över vissa gränsdragningsfrågori samband med forumfrågan, dvs. överflyttningen av vissa körkortsmål frånlänsrätt till tingsrätt, skulle ha redovisats i samband med behandlingen av dennu aktuella propositionen. Det begärde , men regeringen harinte tillgodosett det kravet. Elt enigt utskott erinrar nu i sin skrivningregeringen om vikten av alt forumfrågan behandlas med största skyndsamhel ochalt vi får förslag till möjligt. Därmedhar vi t. v. låtit oss nöja, men vi beklagar atl regeringen inte har följtriksdagens beslut .