prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Rimligtvis måsle man här mena all det är fråga om en begränsadgeneralplan som inte kan lösa alla fall med tillkommande bebyggelse. All dellamed att få generalplan fastställd hitintills sällan förekommit visar atl storasvårigheter ligger i en sådan process. har bara nio eller tiogeneralplaner totalt fastställts i riket. Tyvärrkan det inte påstås alt propositionen tillhör de välskrivna. För att vinna iklarhet borde man ha använt enhetliga benämningar rakt igenom, om man nu avsersamma saker. Delär bara ägnat all ställa till oro för den som läser och är litet förtrogen medvad olika saker normall innebär, när man som sker pä s. 15, 16 och 17använder begreppen gemensamma anordningar och gemen-samhelsanläggningar förtroligen samma sak. Men säkra på della kan vi ju inle vara. Dess värre tror jag attnär praxis sä småningom skall utbildas kommer Ändringi byggnadslagen, m. m. Ändringi byggnadslagen, m. m. detta aktstycke med sinamånga motstående åsikter och anvisningar all även fortsättningsvis ställa lillbekymmer. Iliden ligger, herr lalman, all planering skall ske under insyn. Tyvärr drarpropositionen åt elt annat håll. exempel därpå är alt om byggnadslovlämnas och grannarna inte kommer atl få vela detta förrän huset byggs - vilkeli och för sig är rätt normalt - kan de klaga först då. Dessutom är del grannensom skall visa atl hans rätt kränkts - hur nu del skall gå lill. Detär beklagligt atl bosladsminislern i sin första planeringsproposition hamnat sähär snett. Regeringsförklaringen talar om enklare regler för glesbebyggelse,men detta behandlas i och för sig inte i propositionen. påminde om detta, och bosladsminislern höll en kort exegeliskföreläsning om denna del av regeringsförklaringen. resonemangom vår gemensamma syn pä glesbebyggelse och karenslider och vad del nu var hörinle hemma i denna debatt, som gäller något hell annat. Och fru bostadsminislernsinlägg på denna punkt kommenterar jag kanske minst smärtsamt genom att ciieravad ett obegripligt svar i skolorna brukar ge för reaktion frän lärarhåll,nämligen atl det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta. Tillsist, herr talman, några ord om det sätt på vilket den här propositionen underen ganska lång lid har marknadsförts av bostadsministern. Mångapressreferal av olika framträdanden talar ell entydigt språk, nämligen att detnu skall bli lättare att bygga. Del är givet all byggnadslovssökande som i etleller annat avseende fäll avslag på en ansökan nu anar en bättre lingensordning. Men så blir del ju inte, om inie regeringen systematiskt tänker börjaatt köra över kommunerna, som givelvis även forlsällningsvis skall fallabeslul. Det hade varit bättre och mer ändamålsenligt att ändra 67 S ibyggnadsstadgan än atl förespegla lösningar som knappast är möjliga atlgenomföra direkt. Kommunerna kommer väl även i fortsättningen all kräva en plani de många fall där konflikten är som hetast. Då skall del bli ytterstintressant atl följa utvecklingen och se om regeringen vid överklaganden villha planering eller om den mol kommunens önskan medger byggnadslov enligt modellen"tätbebyggelse av mindre omfattning". Jagber, herr lalman, all få inslämma i de av ställda yrkandena. Hen () kongenmäle: Jag skall inte ta upp någon lång diskussion, för det finns välanledning all låta även representanter för andra utskott komma till tals. Baraell par kommentarer lill i inlägg, som bevisar vadjag sade i går, nämligen att man tycker illa om all del ges något bättremöjligheter lill bebyggelse i glesbygd och mindre samhällen. Han sade all delfinns motsägelser i propositionstexten och lämnade exempel på delta. Det enaexemplet gick ul på att man enligl propositionen skulle gemöjligheter lill bebyggelse i anslutning lill befintlig jordbruksbebyggelse.Men samtidigl framhålls att detta inte betyder all man skall la produktivjordbruksmark i anspråk. kan alltså inte länka sig all del i stora delar av ändåligger lill så, alt man kan ge byggnadslov för uppförande av hus i närheten avnuvarande jordbruksbebyggelse, utan all detta på minsta sätt inkräktar pååkermarken. I andra områden skulle en komplettering kanske inkräkta pååkermarken, men då är det hänsynen lill åkermarken som blir avgörande. Det är alltsåinle fritt fram överalll, ulan de grundläggande principerna gällerfortfarande. Sedanräknade upp en mängd områden om vilka statsrådet ipropositionen sagt atl man inle skall kunna använda sig av de nyabestämmelserna. a. gäller detta högexploaterade kuster. Beträffande de avherr uppräknade områdena tycker jag det är ganska självklart att detkrävs delaljplanläggning, innan byggnadslov kan beviljas. Vidkrilik av propositionen måsle man på socialdemokratiskt håll göra klart för sigpå vilket ben man skall slå. Å ena sidan säger socialdemokraterna attpropositionen är betydelselös, situationen förändras inte på något säll. Åandra sidan säger de alt det här är en metod för regeringen atl möjliggöra enohämmad bebyggelse i glesbygd. Del kan ju inle vara bäggedera, utansocialdemokraterna får bestämma sig för vilken linje de skall följa. Sedanbara ett par ord om kommunöversiklerna och farhågorna för alt dessa skullebehöva utvecklas till ganska ulföriiga generalplaner. Förslaget ändrar ju inlesituationen etl dugg. försöker man i kommunöversikten göragränsdragningar mellan de glesbygdsområden där det skall finnas möjlighetertill byggnadslov och de områden där del skall krävas detaljplanläggning, innanbyggnadslov kan komma i fråga. När det gäller de sistnämnda områdena kan detges dispens från byggnadsförbudel. Vad som blir följden är atl man får någolbättre möjligheter alt bevilja byggnadslov inom de områden där del krävsdispens. Ändringi byggnadslagen, m. m. Hen iTrelleborg (s) kort genmäle: Herr lalman! En kort kommenlar till inlägg. Vad jag tänker och tycker om det här är egentligt rällointressant. Det inlressanla är: Vad är lagmotiv, och vilken tillämpning kanman länka sig i framliden? På den punkten tycker jag att vi fullt nöjaktigt harvisat alt del finns motstridiga lagmoliv. Därmed finns det också risk för atltillämpningen kan bli än si och än så, och det är enligl vår mening myckelolyckligt. Hen (): Den här markpoliliska debalien har del gemensamma med en annanmarkpolilisk debali i kammaren att den belyserkonflikten mellan samhällsintresse och enskilt mark- Ändring i byggnadslagen, m. m. ägariniresse.Socialdemokraterna behandlar denna avvägning nu liksom när de var iregeringsställning litet värdslöst, medan vi försöker alt jämte olikasamhällsintressen la hänsyn lill också enskilda markägare och deras möjligheteralt använda mark. Propositionen122 om ändringar i byggnadslagen syflar lill alt förenkla byggandet då detgäller "tätbebyggelse i mindre omfattning" eller, som man ocksåskulle kunna säga, byggandet i sådan glesbebyggelse som myndigheterna hittillshar betraktat som tätbebyggelse med allt vad del innebär av plankrav ochallmänt lätbebyggelseförbud. Den inledande debatten har belystreformen, så jag kan inskränka mig lill all bara säga atl förslaget väl slår iöverensstämmelse med regeringsförklaringen och är ett steg i den riktning somvi moderater länge har tyckt alt man borde gå. Naturligtvis uppfyller inlepropositionen allt vad jag eftersträvar i fråga om atl förenklabygglagstiftningen, men den innebär onekligen en omprövning av tidigare fördmarkpolitik. Detär också viktigt all understryka atl de möjligheter som öppnas för allakommuner atl på ell snabbare och smidigare sätt pröva byggnadsföretag iglesbebyggelse förutsätter det hänsynstagande som våra lidigare beslut omhushållning med mark och vatten inneburit när del gäller andra konkurrerandemarkiniressen som skydd för t. ex. , naturvård eller röriigtfriluftsliv. Attsocialdemokraterna går emot förslaget är naturligt. I fem reservationerbehandlar man frågan om sådan bebyggelse som propositionen avser. I den sistareservationen - och den är anledningen lill atl jag har begärt ordet - tarsocialdemokraterna upp en av flera moderata motioner som behandlar olikafritidsfrågor. Delhär aktuella motionsförslaget föreslår ökade möjligheter atl bygga fritidshus iglesbygd. Majoriteten i utskottet har förklarat atl del förslaget får ansesvara tillgodosett i och med propositionens innehåll. Men de socialdemokratiskareservanterna har gjort del besväriigare för sig. Man ciierar gamlauttalanden av lidigare departementschef och ci-vilutskoil. 1 dessa uttalandenunderstryks del ökade behovei av planmässighet i fritidsbebyggelsen.Socialdemokraterna säger också - hur del nu kan gå ihop - att valfriheten vidval av bostad skall finnas kvar som förut. Därefter skyller reservanterna enalltför koncentrerad fritidsbebyggelse på alt kommunernas översiktsplaneringsläpat efter, och man hävdar alt en sådan koncentrerad bebyggelse främst finnsinom vissa områden nära större tätorter. Så enkelt är del nu inte. Del dyker juupp allt fier stora fritidshusprojekt även på landsbygden, trots alt vi vel atlefterfrågan är inriktad på alt just få en spridd fritidsbebyggelse. Socialdemokraternasslutkläm över vår motion är atl det inle finns någon grundad anledning all antaall det för den spridda fritidsbebyggelsen kommer att finnas obefogade hinder.Så uttrycker man saken, trots att man i de föregående raderna talat om just endel högst påtagliga hinder. Den avvisande attityden i den socialdemokratiskareservationen lill ett spritt och efterfrågat fritidsboende innebärnaturligtvis förslag om etl rakt avslag på vårmotion. Del är, som jag sade inledningsvis, elt bra regeringsförslag som vi haralt la ställning till om . Del är t. o. m. sä bra alt ensocialdemokratisk riksdagsman har tillskrivit byggnadsnämndsledamöterna i enkommun och sagt: "Den här proppen är utan tvekan ett steg i rällriktning." Efter atl i brevet ha berört ell lokall problem konstaterarhan: "Nuhar politikerna angett målinriktningen som måsle underlätta behandlingen avev. inkomna ansökningar om byggnadslov i de mesl känsliga områdena. Jag haralllid hävdat all varje byggärende oavsett om det berör centralort, de s. k.subcenira eller landsbygd ska prövas i positiv anda och del finns alllidutrymme för tolerans och smidighet. Det är politikerna som ska utformamålangivelsen och sedan ankommer det på tjänstemännen att följa politikernasintentioner. Del är en orubblig regel. En omvänd ordning där politikerna är ihänderna på tjänstemännen är en ur samhällsinnevänarnas syn myckel farligulveckling. Det gäller såväl riksdag, landsting som primärkommun." Så skriver alltså densocialdemokratiske riksdagsmannen. Detta är kloka ord. Jag skall med intresse följa voteringen om en stundoch se om dessa ord övergår i handling sä att vi i majoriteten får ännu en röstför utskottets förslag. Synpunkterna delas av mänga oavsett partitillhörighet,det vet vi, men den socialistiska oppositionen säger nej som vanligt - dennagång mot förslag som syflar lill all komma ål del onödiga trasslet vidglesbebyggelse av den art som det nu är fråga om. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan i dess belänkande nr 35. Ändringi byggnadslagen, m. m. Hen i (s) kort genmäle: fortsätter med atl vända begreppen från tätbebyggelse avmindre omfattning till något som man kan uttrycka som glesbebyggelse i slörreomfattning. Det är samma teknik som fru bostadsministern använde i går - honsade atl del här är egentligen något annat än vad som texten ger sken av. Menvi har ju att behandla elt propositionsförslag som avser tätbebyggelse avmindre omfattning. Dä får vi hålla oss lill det. Enav huvudfrågorna i propositionen är: Vilket bedömningsunderiag skall man ha föratt kunna fatta beslul om byggnadslov? På den punkten tror jag, som mängaandra, all allt väsentligt av del klarar man genom de dispensregler som finns . Fem sjättedelar av landets kommuner har ju sådana befogenheter. Man kanskeskulle vidga dessa i stället. Hurser , fru bosladsminislern och majoriteten på denna fråga? På s. 9 ipropositionen sägs all från centralt häll lämnade anvisningar om en mergenerös dispensgivning inle har följts. Det kan ge anledning all fråga herrDanell om del är länssiyrelsetjänslemännen som man i propositionen anser varavränga och omänskliga. Ändring i byggnadslagen, m. m. i så fall bäst altklarlägga dispensförulsäliningarna pä del sätt som vi har antytt iutskottsbehandlingen eller som i sin motion har angivit? HerrDANELL (m) kort genmäle: kanske inle lyssnade rikligl på hur jag uttryckte mig.Jag talade om alt den här propositionen går in för alt förenkla reglerna närdet gäller byggande i gles bebyggelse. Jag använde inle del uttryckssätt som mankanske i andra sammanhang använder när man allmänt talar om glesbebyggelse. Jagmenar gles bebyggelse. Mennu har vi ju en ordning i vårt land som gör atl även gles bebyggelse mångagånger hamnar under myndigheternas begrepp, nämligen tätbebyggelse, och det ärdelta som är roten lill del onda. Propositionen går just in för all se lill atlman i fråga om det som vanligt sunt förnuft och vanligt folk anser vara glesbebyggelse inle skall ställa alla de krav som följer genom att myndigheternakallar del för tätbebyggelse. 1 propositionen har man valt alt använda sig avetl nytt begrepp - tätbebyggelse i mindre omfattning. Del är en bra ochframkomlig väg för alt vi skall kunna justera gällande byggnadslag innan vilängre fram har anledning alt se över hela regelsystemet i bygglagen. Det äralltså ingalunda någon begreppsförvirring från vår sida, har man inle lyssnat tillräckligt noga från oppositionens sida. Dennareform är etl bra steg på vägen, sade jag. Jag vill i och för sig som moderatgå ännu längre på denna väg - del lär inte vara någon hemlighet - men reformengår i rätt riktning och det tycker jag är värt all understryka. Detär fortfarande, av civilutskoltets material all döma, 46 kommuner som inle dispensräll som skulle göra det självklart för dem atl kunna behandla enbebyggelse av den art som del nu gäller på elt velligi säll. Därför tycker jagdel är rikligt -eftersom de här kommunerna är i ell speciellt lägeoch har en sådan omfattning alt del just finns intresse av del - atl söka ändrapå reglerna och se till all utgångspunkten skall vara atl man har viss rätt atlpå ell enkelt säll kunna fä byggnadslov och inte ha den krångliga ordning somannars gäller för tätbebyggelse. iTrelleborg (s) kort genmäle: Herr talman! använder samma grepp somlidigare. Han säger alt del är en viss skillnad i handläggningen avdispensfrågorna och del nu troligen kommande begreppet tätbebyggelse av mindreomfattning. Men det är ju samma organ som skall falla beslut i första omgången,nämligen i de flesta fall byggnadsnämnderna ute i kommunerna. Varför skall denu hell plötsligt bli sä ulomordenlligt generösa med au ge byggnadslov när delidigare enligt och andras åsikt varit restriktiva? Jag kan bara konstateraatl vad de kan förväntas fatta beslut efler är en oklarproposition med oklara motiv och det är del jag känner en viss oro för. HerrDANELL (m) kort genmäle: Ja, det är samma beslutsfattare, i , men delväsentliga är ju all som lagstiftare gör en ändring i byggnadslagen isyfte atl åstadkomma ett förenklat förfarande. Och det har naturligtvis sedanen inverkan på dem som lokalt skall använda sig av reglerna. Framförallt tror jag att detta kan betyda väldigt mycket opinionsmässigt och blandbeslutsfattare för hur man skall se på dessa frågor för att inte onödigtviskrångla lill del hela - ett krångel som vi allihop är medvetna om, alla utomden socialistiska oppositionen här i kammaren, tydligen, och utom densocialdemokraliska riksdagsman som jag citerade och som uttryckt allpropositionen innebär ett steg i rätt riktning. hade han oturen att skrivadetta brev till sina byggnadsnämndsledamöter etl par veckor innansocialdemokraterna avlevererade sin motion, som lill alla delar skar sönder propositioneneller i alla fall försökte göra del. säger å ena sidan atl det här är ett sätt att mycketdrastiskt öka möjligheterna all få bebyggelse till stånd i glesbygd. Å andrasidan säger han att reformen inle innebär någonting alls. Jag tror all del ärnågonting mitt emellan som kommer alt gälla. Och i sä fall är del ett steg irätt riktning. Ändringi byggnadslagen, m. m. Herrtredje vice lalmannen anmälde all i anhållit att lillprotokollet få antecknat all han inte ägde rätt lill ytterligare replik. Hen (): är klar och remissbehandlad, sade iTrelleborg i inledningen lill sill anförande. Den är remissbehandlad - det ärsant. Men atl den är klar är helt felaktigt. Bygg-lagulredningens betänkandeinnehåller en hel sida där del räknas upp vad den inte blev färdig med. Jagskall inte försöka atl repetera den kalalogen ur minnet. Jag skall bara la framen enda sak som ingick i direktiven för bygglagutredningen. Det var ett uppdragatt utarbeta elt förslag till ny bygglag. Utredningen fick aldrig tillfälletill delta innan den blev entledigad av del statsråd som dä var ansvarig förbygglagstiftningen. Delta är mer en parentes för atl ett felaktigt påståendeinte skall slå oemotsagt. jag ville fråga om efter hennes indignerade anförande i gårär: Kommer ihåg vad som hände i kammaren nallen lill den 10december 1971? Jag tror inle att gör det. Men det var den gångensom med ell penndrag avskaffade glesbebyggelserätien och i principbestämde alt någon ersättning inte Ändringi byggnadslagen, m. m. skulle utgå för den rättsom då avskaffades. Detvar elt förslag som dök upp i civilutskoltet och som aldrig var remissbehandlaleller på någol sätt berett mer än i civilutskoltet. Det omfattades av ensocialdemokratisk majoritet i civilutskoltel. Samtliga borgerliga ledamöterreserverade sig emol det. Och här i körde man också överbygglagulredningen, som hade som sitt uppdrag all utreda glesbebyggelserätien.Man körde över utredningen med socialdemokratisk majoritet. Dengången kunde man besluta om avskaffande av en rättighet som var av ålderbestående. Man kunde besluta atl ersättning till enskilda människor inle skulleutgå för atl de miste den här rättigheten. Jagtycker all della är elt väsentligt värre maklövergrepp än del som påstår alt den nuvarande regeringen gör sig skyldig lill när den litet grandförsöker mjuka upp en bestämmelse som blev vräng och galen genom det beslul somdå fattades. FruLANDBERG (s) kort genmäle: var jag inte ledamot av kammaren och var följaktligen inte medom debatlen, men jag vet atl utskollel bl. a. yttrade atl det inle säg någonnackdel i en delreglering under förutsättning all reformen i allt väsentligtbyggde på rikllinjer som kan komma att gälla för den nya bygglagstiftningen.Utskottet tog därefter upp lill särskild behandling det principiella synsättpropositionen grundades på. Man kom fram till slutsatsen all della synsättborde gälla även för del fortsatta arbetet med en genomgripande revision. Poängenmed detta är kanske inte atl slutsatsen blev vad den blev. Det som i dellasammanhang är iniressani är all utskottet resonerar på delta säll. Vad jag angrepi går var all man inle i den proposition som vi nu behandlar på något säll fickreda på vilka tankar och principer man hade inom den nya regeringen i fråga omen ny bygglagsliftning. Hen iTrelleborg (s) kort genmäle: Herr lalman! och jag var tydligenöverens om alt bygglagutredningens betänkande är remissbehandlal. Detta ärantagligen sä pass bra att det kan komma atl leda till någonting,eftersom fru bostadsrriinistern i en frågedeball med sagt, alt elllagförslag kommer att remitteras . ger miganledning all fråga om han genom sill inlägg vill flagga för all vi inle kommeratl få uppleva någon remiss av ell lagförslag . Hen () kortgenmäle: Om vad som komma skall vet jag intet. Det blir bostadsminislerns sakatt svara på den frågan. har uppenbarligen inte tagit del av de remissyttranden som avgavs medanledning av bygglagulredningens belänkande. Om så varit fallel skulle han inteha påstått att det var en bra utredning eller antytt alt utredningen varfullständig. Del är myckel stora lakuner i den. Efler det altbygglagulredningen tillsattes hade jag tillfälle att ingå i en referensgruppsom skulle fortsätta med del arbetet. Vi kom aldrig någon vart i det ärendetunder den socialdemokratiska ledningen. Vadbeträffar inlägg vill jag fortfarande konstatera att man bör aktasig för alt kasla slen när man siller i glashus. Faklum är all när idecember 1971 beslöl avskaffa glesbebyggelserällen, fanns icke någon som helstutredning bakom beslutet. FruLANDBERG (s) kort genmäle: Jag är litet förvånad över inlägg. Här har vi allbehandla en proposition som varken har remissbehandlals eller blivit föremålför lagrådsremiss. Om jag inle har missuppfattat har han varit enav de främsta kämparna för att sådana här propositioner skall behandlas på ettrikligt sätt. HenHÅKANSSON i (s) kort genmäle: Herr lalman! Jag har tagit del avremissvaren, . Jag har också klart för mig alt bygglagutredningen isig innehåller lakuner, men i del här sammanhanget skall vi ändå konstatera attbostadsministern har sagt att vi får en remiss av förslag lill ny bygglag tillförsommaren. Det är den stora allt överskuggande bilen. En utomordentligt litendel i det här sammanhanget är tätortsbebyggelse av mindre omfattning, och detär grunden för alt vi socialdemokrater menar att frågan borde behandlas i ettsammanhang. Ändring i byggnadslagen, m. m. Hen (vpk): Jag begärde ordet i anslutning lill anförande medanledning av vad han där sade. Det jag nu har att säga anknyter alltså direktlill delta. Vivet alt moderata samlingspartiet hävdar alt samhället har för stort inflytandeöver planläggning och byggande. Man pläderar från det hållet i olika sammanhangför alt de s. k. fria marknadskrafterna skall ges större spelrum och attenskilda intressen skall ges slörre inflytande gentemot folkflertalets ochsamhällets gemensamma intressen. En sådan reaktionär och asocial syn, herrDanell, som präglar markpolitik försöker man då drapera i tal omvalfrihet och konkurrens. Moderaternahär i har ju som uppgift att påverka planering och bygglagsliftning ienlighet med jordägarnas, bank- och fastighetskapitalets intressen.Kommunisterna är här för alt hävda folkflertalets intressen och för all påverkaplanering och bygglagsliftning i dess intresse. Vi har alltså helt motsattavärderingar i den här som i så mänga andra frågor. Men i vår grundsyn utgår vifrän atl markresurser inle är exploatörernas, spekulanternas och de s.k. marknadskrafternas leksak. Jaghar velat säga delta med anknytning lill vad anförde när han rikiadekrilik mol, som han sade, de socialistiska partierna för Ändringi byggnadslagen, m. m. deras syn pä dessa frågornär det gäller å ena sidan samhällsintressena och å andra sidan de enskildasintressen. HenDANELL (m): Den här debatten förde vi som sagt för elt par veckor sedan, och delfinns inte anledning för mig att fördjupa den ytterligare. Jag vill bara kortfastslå atl det vi moderater hävdar är alt skall vi kunna fullfölja valfrihetennär det gäller efterfrågan på bostäder och fritidshus och efterfrågan pä myckelannat som mark skall användas till, så skall vi, när vi planerar samhälletsbyggande, la hänsyn till alla de olika intressena. Vi menar atl den enskildesintresse -jusl hans möjlighel alt utnyttja sin egen tomt, sin egen lillamarkbil - har hamnat på undantag under 1970-talel. Man har enbart stärktmöjligheterna atl skydda övriga i och för sig naturiiglvis vikliga intressen -naturvård, kulturvård, det rörliga friluftslivet och allt vad del kan vara. Menvarför man skulle glömma del enskilda intresset förslår vi inte, och det är delsom vi gärna drar en lans för. HerrCLAESON (vpk): Vi vel vad ell tillmötesgående av förslag dä del gällerbostadspolitiska frågor och markfrågor skulle innebära. Det skulle nämligen förflertalet människor innebära betydligt högre boendekostnader, och det skulleinnebära ökad spekulation i mark och bostäder. Del handlar i själva verket omvalfrihet för markspekulanter, tomtjobbare, monopolförelag, spekulanter inombyggande och förvaltning och fortsatta möjligheter atl tjäna pengar på atl folkmåsle ha någonslans alt bo.