prot · G00954 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:54 §1 Fyllnadsval till utskott : Sedan avsagt siguppdraget som suppleant i justitieutskottet har folkpartiels partigrupp som nysuppleant i justitieutskottet anmält . Omökad rättssäkerhet för barn vid fosterhemsplace -ringar Herrtalmannen förklarade därefter vald till suppleantI justitieutskottet () § 2 Omökad rättssäkerhet för barn vid fosterhemsplaceringar Herr socialministern erhöll ordet föratt besvara i (s) anmäldainterpellation, 1976/77:48, och anförde: i har frågat migom jag överväger att vidtaåtgärder som ökar rättssäkerheten för barn vid fosterhemsplaceringar. alt omhänderta barn för samhällsvård skall underställaslänsrättens prövning om inte barnet, om det har fyllt , och dess föräldrarsamtycker till att det verkställs. Beslut av om t. ex.föreskrift eller övervakning eller att samhällsvård skall upphöra kan ocksåefter besvär komma under länsrättens prövning. Däremot kan i allmänhet frågasom rör behandlingen av ett omhändertaget barn inte överklagas. för att omplacera ett fosterbarn betraktas som enbehandlingsåigärd och kan således inle överklagas. , som har tilluppgift alt följa tillämpningen av barnavårdslagen, kan emellertid ta upp ettbehandlingsärende med nämnden, om den finner att ett beslut inte är till förmånför barnet. Någon särskild bestämmelse för all hindra kommuner att av t. ex.ekonomiska skäl fiytta barn från ett fosterhem till ett annat har inteansetts behövlig. Delär barnets bästa som är och måste vara målet för barnavårdsnämndens arbete.Barn och ungdom som behöver hjälp och stöd bör få detta i former som äranpassade till hjälpbehovet. Ansvaret för att den unge får bästa möjliga vårdär givetvis särskilt stort när denne omhändertas för samhällsvård och placerasi fosterhem. Ottividgad rätt till handikappersätt -ning fattning råder det ocksåen bred enighet i dessa frågor bland dem som i kommunerna ansvarar förbarnavården i landet. Detär givet att rättssäkerhetsfrågor måste tillmätas stor betydelse när det gällerformerna för vård av barn som har omhändertagils för samhällsvård.Fosterbarnsutredningen föreslog i betänkandet Barn-och ungdomsvård attbesvärsrätten enligt barnavärdslagen skulle utsträckas till att omfatta ocksåbeslut att placera den unge i visst familjehem, dvs. fosterhem eller barn- ochungdomshem. Bland remissinstanserna var dock meningarna myckel delade. Dennafråga och övriga frågor som rör formerna för barnavården prövas f n. avsocialutredningen. Jag vill avvakta utredningens förslagoch remissbehandlingen, innan jag tar ställning till åtgärder på detta område. HerrNILSSON i (s): Jag ber attfå tacka socialministern för svaret. Socialministerntar inte ställning till de problem som inlerpellationen behandlar. Hansammanfattar gällande rättsregler och vill avvakta socialulredningens förslag.Omplacering av fosterbarn är, som jag framhåller i inlerpellationen, enbehandlingsåtgärd och kan inte överklagas. Detta innebär all sker enomplacering av andra skäl än barnets bästa - och sådana fall kan inte uteslutas- kan inte eller ingripa med åtgärder. intervju i sade en representant försocialstyrelsens barnavårdsbyrå alt ekonomiska bedömningar kan komma in vidplaceringar av fosterbarn. Minslutsats blir därför att det vid fosterhemsplaceringar är nödvändigt medåtgärder för att öka rättssäkerheten för barn. Även om jag har förståelse försocialministerns sätt att resonera hade det kanske varit bättre, om han pekatpå de problem som finns och sedan sagt all metoderna all lösa dem är en frågaför socialutredningen. får vi kanske anledning att ta upp saken på nytt närsocialutredningen presenterat sitt betänkande. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om vidgad rätttill handikappersättning Herrsocialministern erhöll ordet för alt besvara iKristianstad (s) anmälda interpellation, 1976/77:53, ochanförde: i har frågat mig om jag är beredd att vidtaåtgärder som undanröjer de hinder som han anser föreligga för att erhållahandikappersättning i enlighet med intentionerna i riksdagsbeslutet . Enligtde lagregler som gäller utgår handikappersättning tillförsäkrad som för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådanomfattning att han antingen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan eller för att kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp avannan eller eljest får vidkännas betydande merutgifter. Handikappersättningenär en merkostnadsersättning och utgår med 30, 45 eller av basbeloppetberoende på förhållandena i det enskilda fallet. Vid bedömningen av frågan omrätt till ersättning skall den handikappades vård- och hjälpbehov vägas sammanmed hans merkostnader till följd av handikappet. Jämförtmed tidigare bestämmelser innebär de regler som antogs av år 1974mildare krav beträffande hjälpbehovet och ett ökat hänsynstagande till demerkostnader som orsakas av handikappet. Det ankommer pä försäkringskassorna,och försäkrings-domstolen att i de enskilda fallentillämpa de fastställda lagreglerna. Effekterna av de nya reglerna kan utläsasav bl. a. antalet utgående handikappersättningar, som uppgår till drygt 30000 jämfört med ca 16 000 motsvarande ersättningar . Denna ökningöverensstämmer väl med de uppskattningar som gjordes i förarbetena tillreformen. Föregen del vill jag understryka betydelsen av att personer med olika slag avhandikapp kan få ersättning för de vårdinsatser och merkostnader som följer avhandikappet. Som framgår av nämnda antalsuppgifter har de vidgade ersättningsreglersom antogs av en nära nog enhällig riksdag inneburit enbetydande förbättring i delta avseende. De fortsalla erfarenheterna får visaom del finns anledning att i något avseende ytterligare se över reglernasutformning. Omvidgad räu till handikappersättning iKristianstad (s): Jag ber att få tacka socialministern för svaret på min interpellation.Handikappersättningen har, som socialministern anförde, varit i kraft sedan den1 . Den ersatte de tidigare förmånerna, som utgjordes avinvaliditelsersättning och invaliditetstillägg. Motivet bakom den nya reformenvar att samhället i ökad utsträckning skulle täcka de kostnader som enskildamänniskor har på grund av sitt handikapp. Handikappersättningen skulleförbättra de ekonomiska förhållandena för handikappade och göra det möjligtför dem att delta i olika samhällsakiiviteier. Denna förmån betyder också väldigtmycket för många människor som är i behov av samhällets stöd. Minfråga till socialministern ställde jag mot bakgrund av alt det harskett en förändring när det gäller beviljandet av handikappersättning. Det harförts in nya riktlinjer, vilka besiämts genom för-säkringsdomslolens utslag ihandikappersättningsmål. Det aren uppenbar skärpning av bestämmelserna som harskett . I ärenden där gravt rörelsehindrade yrkathandikappersättning på grundval av bilkostnader har besvären avslagits medhänvisning till all vederbörande äger rätt alt utnyttja kommunens färdtjänst. Iförarbetena till lagen har ömvidgad rätt till handikappersättning emellertid bilenaccepterats som ett förfiyttningshjälpmedel, och kostnaderna därför ansågs somersättningsgrundande. Utslaget innebär en praxisändring och medför allvariigakonsekvenser för rörelsehindrade när det gäller att klara en arbetssituationoch ha möjligheter att leva ett aktivt liv i övrigt. Beträffandepsoriasissjukas rätt till handikappersättning har man avgjort ett ärende pä såsätt all funktionsförmågan ej bedömts som nedsatt. Psoriatiker skall därmedfortsättningsvis inte vara berättigad till handikappersättning trotsväsentliga merkostnader. En psoriatikers funktionsförmåga är avhängig av denbehandling och terapi han har råd och ork att kosta på sig. Får han intemöjlighet att sköta sig med salvor, bad, läkarvård och ibland också klimatresorbryts hans funktionsförmåga ned både fysiskt och psykiskt. - Resonemangetbeträffande psorialikerna kan gälla fler handikappgrupper. Jagvill anföra ytterligare ett exempel på den negativa tillämpningen under hösten.I propositionen 1974:129, som innehöll förslaget om handikappersättning, stårdet ordagrant på s. 77: "De kostnader som t. ex. orsakas av detexceptionella behovet av föda efter vissa tarmoperationer skulle därmed kunnabeaktas." Det sker inte . På den här punkten nonchalerar myndigheternavad som stod i propositionen och vad godkände. Det är heltstopp för den här gruppens möjligheter att få handikappersättning, trots atthandikappet innebären nedsättning av funktionsförmågan och medför merkostnader. Myndigheternatolkar också bestämmelserna om att merkostnaderna skall vara"verifierbara" på så sätt att man måste ha haft utgifter för att fäersättning. Den som har ekonomiska möjligheter alt köpa sig service eller t.ex. klimatresor får ersättning, men inte den som är mindre bemedlad. Handikappersättningenhar alltså blivit en klasslag. Den som har råd att skaffa sig merutgifter fårersättning, men den som inte har råd får ingen ersättning. Jag vill protesteramot en sådan tillämpning av lagen. Detär alltså en allvarlig försämring som har skett avhandikappersättningen. Många människor har också reagerat mot ändringen. Min fråga iinlerpellationen var följande: "Ärsocialministern beredd vidta åtgärder som undanröjer de hinder som f n.föreligger för all erhålla handikappersättning i enlighet med intentionerna iriksdagsbeslutet ?" Svaret är negativt, ja,det är helt avvisande. Jagundrar om socialministern verkligen riktigt förstår hur allvarligt det här ärför mänga människor. är del personer som lever under små omständighetersom drabbas hårt. Jag menar att del är samhällets skyldighet alt täcka dekostnader man har på grund av ett handikapp. Dethär är socialminister första framträdande i ihandikappfrågor. Det är också en test på socialministerns politiska vilja närdet gäller frågor av del slaget. Statsrådet hade en chans att visa en positivinställning men så skedde tyvärr inle. Del beklagar jag djupt. Besvikelsen översvaret är stor. Det hade inte kostat så myckel att gå med på den översyn avbestämmelserna som jag begärde. En genomgång av avgjorda besvärsärenden bordeske , och på grundval av denna genomgång borde ställning tas till eventuellaförändringar. Enligtsvaret verkar socialministern nöjd med effekterna av de nya reglerna. Han sägeralt drygt 30 000 får handikappersättning mot ca 16 000 . Visstär del en förbättring. Men vi skall komma ihåg att antalet handikappade ilandet är väsentligt mycket större, uppemot en miljon. Samtliga behöversäkerligen inte samhällets stöd, men betydligt fler än f n. som har ganskastora kostnader för sitt handikapp borde få ersättningen. Antalet30 000 kan också ställas mot den stora procenten avslag pä ansökningar, f n. igenomsnitt i landet. Många människor är besvikna över den skärpning avbestämmelserna som har skett . Jaguppmärksammar socialministerns sista mening i svaret, där han säger: "Defortsalla erfarenheterna får visa om det finns anledning alt i något avseendeytterligare se över reglernas utformning." Jag menar att den erfarenhetenfinns . Jag förstår inle vad socialministern väntar pä. Om vidgad rätt till handikappersätt -ning i (s): Först vill jag instämma i inlägg här. Jag anser i likhetmed att detta är en mycket angelägen fråga - en av de viktigastevi har all diskutera. I grunden handlar detta om samhällets solidaritet med demänniskor som har blivit drabbade av fysiskt eller psykiskt handikapp. Detfår aldrig bli tal om något slags jultomteinställning till människor som uppleversin vardag som besvärlig - det måste i stället handla om samhällets skyldighetalt ställa upp, att undanröja hinder för att skapa förutsättningar för ettsamhälle utan handikapp. Tyvärrmåste jag konstatera att man efter en pressdebali om ettförsäkringsärende fick intrycket att många socialpolitiska frågor handlade omatt det fanns någon snäll jultomte som kunde fixa till det mesta här i livet.Nu är det naturligtvis inte så, även om socialministern i sitt svar pekar påatt han för egen del är positivt inställd till dessa frågor. Vi lever i ettland där lagar har stiftats för all undanröja hinder för de utsattamänniskorna. Närdel gäller handikappersättning och värdbidrag så är det väl inget speciellt felpå lagstiftningen. Del är, som påpekat, till-lämpningen avdensamma som blivit restriktivare. angav några exempel som visardet. Därför måste del vara vår uppgift som politiker att utforma regler på ettsådant sätt att lagstiftningen inte kan misstolkas. Det finns många exempel påalt ärenden blivit olika behandlade be- Omvidgad rätt till handikappersättning roende på vilkenförsäkringskassa som haft hand om ärendet. I en sammanställning frånriksförsäkringsverket, som berörde och somjag har framför mig,kan konstateras all varierar antalet avslagmellan 9 och av ingivna ansökningar om handikappersättning, beroende på vilkenkassa vederbörande tillhör. Genomsnillet för landet var 24 %avslag. Som framhöll har den siffran ökat. Mellan juli ochoktober var genomsnittet avslag - en avsevärd ökning. Deltabevisar naturiigtvis rent vetenskapligt ingenting. Men det finns ändå vissatendenser i statistiken. Genom riksförsäkringsverkels och försäkringsdomstolensrestriktivare tolkningar bildas givelvis prejudikat, och försäkringskassornaute i landet blir försiktigare. Lätmig, herr talman, konstalera att fick 1 703personer av totalt 4 308 avslag på sina ansökningar om handikappersättning.Jag är helt övertygad om att de fiesta av dessa människor har fåll vidkännasmerkostnader och behöver hjälp på grund av sin sjukdom eller sitt handikapp. Enav dem som fått sin ansökan avslagen skrev ett brev till mig för några veckorsedan. Hon har under lidit av en magsjukdom av den typ som iKristianstad nämnde, vilket inneburit stora ekonomiska påfrestningar genom bl.a. kostsam dietmat och en stor psykisk belastning. Denna kvinna säg en chans iden nya lagstiftningen. Hon fick avslag av ochriksförsäkringsverket. ligger ärendet hos försäkringsdomstolen. I grannlänethar handikappersättning utgått i liknande fall. Risk finns att om del bliravslag i försäkringsdomstolen sä kommer i detta grannlän många som tidigarebeviljats handikappersättning att vid nästa omprövning gå miste om sådan ersättning. Dessafrågor gäller människors rätt till ett drägligt liv. Därför handlar del omvilka prioriteringar vi gör i vår samhälleliga verksamhet. Det kan röra sig omsocialpolitiken, det kan gälla skattepolitiken, utbildningen osv. Undervalrörelsen hade jag många debatter med centerpartister som i stort sett lovadeallt åt alla. Vi socialdemokrater vet att detta inte går ihop. Samhället måstestyra och prioritera i sin verksamhet. Därförskulle jag, herr talman, avslutningsvis vilja fråga socialministern om han ärvillig att - i stället för berömda s. k. vårdbidrag, som skulle delasut till alla oberoende av behov - salsa på en förbättring när det gällerhandikappersättningar och vårdbidrag för dem som verkligen behöver detta. i inlägg var ju ett något märkligt aktstycke.Jag skall komma tillbaka till det sedan. Förstvill jag emellertid säga till i -jag har mångaNilssöner att diskutera med - när han påstår alt svaret var avvisande ochnegativt, att jag i avslutningen på mitt interpellationssvar har anfört:"De fortsatta erfarenheterna får visa om det finns anledning att i någotavseende ytterligare se över reglernas utformning." Jag har redovisatutvecklingen på området genom antalet personer som har fåtthandikappersättning, men jag kan naturligtvis inte här gå in i en diskussion avde enskilda ersättningsfallen. Det är dessutom många olika faktorer som harbetydelse för bedömning av ersällningsrätten i de enskilda fallen. Därför menarjag att det behövs ett rätt stort material för att man skall kunna få en säkerutvärdering av den praktiska till-lämpningen av bidragsreglerna. Del kanifrågasättas om de ärenden som har avgjorts av den högstaprövningsinstansen, försäkringsdomstolen, är ett tillräckligt stort underlagför en samlad bedömning av resultatet av de nya reglerna. Jagräknar med att när praxis klarlagts ytterligare kommerall följa upp verkningarna av de nya ersättningsreglerna. Vi får då ettmaterial som kan ligga till grund för vårt ställningstagande till behovet aveventuella ändringar i de nuvarande lagbestämmelserna. Det är helt naturligtatt jag, lika väl som i , är intresserad av attriksdagens beslut och intentioner verkligen följs upp. Om del är så attbeslutet innebär att det kan finnas olika tolkningar av del, måste vi se till allbeslutet justeras - del blir i så fall inte första gången vi har fått göra det,; del har hänt tidigare också. Jag kan försäkra iKristianstad all min vilja att göra del bästa för de handikappade är lika starksom samt all våra intentioner också skall följas upp. Närsedan både i och i försöker gesken av att förändringen, som man påstår innebären skärpning av bestämmelserna,sammanfaller med ombytet på socialministerposten, tycker jag att herrarna bordela sig en liten funderare på lämpligheten av sättet att argumentera! i tar upp diskussionerna i valrörelsen om vård-nadsbidragelosv., men vad del är fråga om här är att de beslut som har fattatskall följas upp så att de handikappade får de allra bästa förmåner som vigemensamt kan ge dem. Bådeherr i och i hänvisar till antaletavslag i försäkringskassorna. Jag vill påpeka att antalet egentligen intesäger särskilt mycket, eftersom det är beroende pä hur många människor somsöker ersättning och på vilka förväntningar de har. Statistiken ger därförinte en tillräckligt klar bild av hur försäkringskassorna tolkar riksdagensbeslut. Del kan t. ex. hända all förväntningarna har varil väldigt stora ochatt många människor därför söker handikappersättning men all de nyabestämmelserna inte är tillämpliga på en hel del av fallen. ömvidgad rätt till handikappersättning Omvidgad rätt till handikappersättning Fröken (): Också jag menar all det är en mycket angelägen fråga som i har tagit upp. Man kan gripas av en viss oro då man fården här redovisningen av hur ärenden har behandlats; harillustrerat detta med en hel del fall. Jag tycker alltså att man kan känna sigbesviken över hur de nya ersättningsreglerna tillämpas, när man konstateraratt en skärpning har skett . Ett av exempel -avslag på en ansökan om bilersättning med hänvisning till att färdtjänsten kanutnyttjas - finner jag fullständigt obegripligt, för att inte använda ettstarkare ord. Jagskulle i det här sammanhanget vilja erinra om en fråga som ställdes i riksdageni av folkpartirepresentanten i . Hanfrågade dåvarande socialministern om del inle vore tid att utfärda speciellatillämpningsföreskrifter om handikappersättningarna. Han påpekade att det råderen väldig osäkerhet när det gäller en hel del olika typer av handikapp ochmenade att det skulle vara viktigt att få tillämpningsföreskrifter så attförsäkringskassorna hade vissa regler att gå efter. Den dåvarandesocialministern framhöll att del hade skett och fortgående skedde utbildningvid försäkringskassorna i den här frågan och ansåg att den skulle varatillräcklig som vägledning för kassorna vid tillämpningen av bestämmelserna. Ävenom man kanske inle skall betrakta nuvarande socialministerns svar som alldelesnegativt, när han talar om alt fortsalla erfarenheter kan visa om det finnsanledning alt ytterligare se över reglerna, menar jag att det nu kan vara tidatt se över det hela och eventuellt utforma mera precisa föreskrifter omtillämpningen. Med tanke på de erfarenheter av restriktivitet i tillämpningensom har redovisats skulle det kunna vara anledning att nu ta upp frågan för attge dem som verkligen är i behov av ersättning möjlighet att få sådan. HerrWestberg i pekade på några grupper, för vilka osäkerheten om rättentill ersättningar mycket stor. Diabelikerhar t. ex. alldelesspeciella regler för sin kosthållning och får därmed ökade kostnader - hannämnde att det kan vara fråga om en 40-procenlig merkostnad -men har tydligensvårigheter all fä ersättning. HerrWeslberg underströk all problemet ocksågäller personer med psykiska sjukdomar, allergier eller svåra rörelsehandikapp.Man måste därför överväga, menade han, behovet av föreskrifter för att geförsäkringskassorna verkliga regler all följa. Jagskulle vilja fråga socialministern, om del inle nu är lid alt ta upp det härproblemet och försöka få fram tillämpningsföreskrifter. iKristianstad (s): Socialministern säger all man inte skall uppfatta svaret negativt. Mendet måste man ju ändå göra därför all han helt har avvisat den översyn som jagönskade i min interpellation. Jag menar att det har skett enuppenbar försämring i tilldelningen av han- Detfinns tillräckligt underiag för att göra en översyn och ändrabestämmelserna, och jag tycker all det är beklagligt att inte del sker. Minvilja är lika stor som pä handikappområdet, sägersocialministern, och det lovar ju gott. Men då skulle socialministern också havisat det i den här konkreta frågan. Socialministern fixerar sig vid siffran 30000 och tycker att den är bra. Det är klart en förbättring jämfört med hur delvar tidigare, men jag tror inte man skall se direkt pä denna siffra, utan manfår se till verkligheten, till behoven hos de människor som söker. Del är ettstarkt underlag som de enskilda människorna visar i många fall när det ändåblir avslag. Jaghar alltså pekat på en del försämringar som har skett . Det gällerbilkostnaderna för rörelsehindrade, det gäller psoriasissjuka ochileostomiopererade. Det är helt stopp förde två sistnämnda grupperna i fråga omhandikappersättning. En uppenbar försämring har skett, och vi menar att delfinns anledning att se över delta. Socialministernsäger alt jag påstår att försämringen hänger samman med skiftet påsocialminislerposten. Jag kan bara konstatera alt förändringen har skett underhösten; det har vi ju belägg för. Orsaken känner jag inle. Vi vet i alla fallatt det har gjorts vissa uttalanden - inle frän socialministerns sida men avandra ledamöter i regeringen och av personer som slår regeringen nära på detsocialpolitiska fältet - som är starkt oroande för många människor. Det ärdärför inte underiigt att det pågår en debatt av det här slaget. Jagtycker det skulle ha varil lämpligt om socialministern hade gått med pä detkrav som jag ställde i inlerpellationen. Men han önskade alltså inte delta, ochdel beklagar jag än en gång. Omvidgad rätt till handikappersättning i (s): Socialministern kallade mitt inlägg för ett märkligt aktstycke. Jagbeklagar del, eftersom det tyder pä en viss nonchalans från socialministerns sidagentemot mig och mitt försök att belysa dessa frågeställningar, som mångamänniskor ute i landet upplever som verkliga bekymmer. Det handlar om hurmänniskorna upplever sin vardagssituation. Detta kallar alltså socialministernför ett märkligt aktstycke. Jaghar inte heller försökt ge sken av att det är bytet pä socialministerpostensom har gjort att det har blivit en förändring. Men det är bara alt konstalerafaktum - att den procentuella andelen avslag har ökat . Att jagdrar in detta med vårdnadsbidrag - eller vad man nu kallar det - berorju på all vi i det här samhället måste prioritera. Om man, som centerpartietgjorde i valrörelsen - i varje fall i de debatter där jag deltog -, lovar alltåt i stort sett alla grupper, så kommer det att gå ut över de grupper som hardet besvärligt. Del handlar alltså om prioriteringar. Denstatistik som jag redogjorde för belyser att antalet ansökningar har ökat. Detlyder ju på att många människor som upplever sin situation Omvidgad rätt till handikappersättning som ekonomiskt besvärlighar haft stora förväntningar på den här lagen. Därför hoppas jag att vi på siktkan fä en förändring i dessa frågor och all vi skall få ett mer positivtbemötande från den borgerliga regeringens sida. Både i och i Uddevallaunderstryker ytterligare att förändringarna har skett . Jag tyckeratt herrarna borde hålla sig för goda för att vilja insinuera attförsäkringsdomstolen i sina ställningstaganden skulle påverkas av ettregeringsskifte. Del är vad både i och vill göra gällande med sill tal.