prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — De problem ochdel motstånd som arbetarrörelsen då mötte motiverade och nödvändiggjorde ettnära samarbete mellan del socialdemokratiska partiet och Landsorganisationen.Jag medger gärna, herr talman, att det här är ett känslomässigt skäl som kan haett visst värde åtminstone för en äldre generation, men alt fortfarande år 1977kollektivt ansluta människor till ett politiskt parti med hänvisning tillproblem som inte längre har den minsta praktiska relevans håller helt enkeltinte. Vadkommer då alt hända, om ånyo uttalar sig mot kollektivanslutninglill politiskt parti? har del socialdemokratiska partiet inte varitbenäget att följa uttalanden. Vi måste då slå fast att delta iförsta hand är en fråga för det socialdemokratiska partiet, inte förLandsorganisationen. Det går inle alt skylla på atl LO fritt måste kunna fattavilka beslut organisationen vill. Om del socialdemokratiska partiet säger nejtill detta och vägrar att inregistrera medlemmar som kollektivt har anslutitstill partiet, så kommer LO inte atl kunna fortsätta att kollektivt anslutamedlemmar till detta parti. Det är alldeles självklart. SAPhar alltså alla möjligheter atl snabbi genomföra reformer inom partiet somomedelbart stoppar kollektivanslutningen. Jag tycker det är fegt att man helatiden i den här debatten försöker krypa bakom och defackliga lokala organisationer som använder sig av denna metod.Socialdemokraterna bör själva ta ansvaret för den här Kollektivanslutninglill politiskt parti, m. m. Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. De kansäga nej om de vill. Eftervalet har del uppstått en debatt inom del socialdemokratiska partiet och denfackliga rörelsen om kollektivanslutningens framtid. Det finns tecken som lyderpå att den interna oppositionen mot kollektivanslutningen håller på atl växasig starkare. Insiktsfulla personer i partiledningen inser säkert också altkollektivanslutningen är en black om foten, som är ägnad att i olika sammanhangundergräva förtroendet för det socialdemokratiska partiet och som försvårardess verksamhet, inle minst bland yngre människor, och leder lill för partietnegativa stridigheter ute på arbetsplatserna och inom . Vimåste ha klart för oss atl kraven på kollektivanslutningens avskaffande undanför undan kommer alt fortsätta i den offentliga debatten och växa till istyrka. I kommer förslag att på olika sätt få kollektivanslutningenavskaffad att gång på gång framföras också . Ju går,desto mera oacceptabel kommer kollektivanslutningen atl framstå i ett moderntdemokratiskt samhälle. Konstitulionsulskolletuttalar starka förhoppningar att just den interna debatten inomsocialdemokratin och skall leda till atlkollektivanslutningen upphör frivilligt och del inom en nära framlid. Om såblir fallet är detta att hälsa med tillfredsställelse. Jag delar utskottetsuppfattning atl det finns vissa tecken som lyder på en utveckling i denriktningen. Delär mot denna bakgrund, herr talman, som de moderata ledamöterna avkonstilulionsulskotlet inte har biträtt del molionskrav somföreligger om lagstiftning mot kollektivanslutning. Jag vill till herrJohansson i säga att det inte beror på, som han försökte göragällande i sitt anförande, atl vi har övergivit vår tidigare ståndpunkt. Omherr tror det kan han inte ha läst det särskilda yttrande som är fogatlill betänkande. Där står det: "Vår principiellauppfattning i frågan slår emellertid fast." Och vidare säger vi:"Skulle ej kollektivanslutningen genom beslut av dem som begagnar sig avdetta system bringas alt upphöra , bör frågan omlagstiftning ånyo övervägas." Vihar en bestämd uppfattning i den här frågan, och vi är beredda att återkommatill kravet på lagstiftning, om frågan inte snart skulle få en positiv lösning.Vi har velal avvakta med hänsyn till den interna debatt som håller på atl tafart inom del socialdemokratiska partiet, men om icke delta skulle leda lillresultat känner sig moderata samlingspartiet oförhindrat alt ånyo i dennariksdag kräva att kollektivanslutning förbjuds i lag. iTrollhättan (s) kort genmäle: Herr talman! i lägger utrökridåer här i kammaren, men de hindrar inte oss andra från alt se att här harmoderata samlingspartiet bytt ståndpunkt. har begärt attvi skall få en lagstiftning mot kollektivanslutning. har de frångått dettaoch Kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. uttalar förhoppningar omvad som skall ske - visserligen med ett hot Nr 87 bakom. Detfinns här tydligen en motsättning mellan å ena sidan och herrNordin å den andra, eftersom så klart lät förstå att han aldrigsatt i fråga en lagstiftning på det här området och inte ens ville vara med omett hot om sådan lagstiftning. Därmed har ju realiter kommit påsamma ståndpunkt som vi socialdemokrater, nämligen att det är de fackligaorganisationerna som skall bestämma härvidlag. har deltagit iflera debatter i denna fråga, men tydligen har han litet svårt atl hålla sammanfakta på området. Han talar om LO, men LO beslutar ingenting här -det är de enskilda fackliga organisationerna som beslutar. Och om tvångsanslutning när del finns en reservationsrätt. Förvår del har vi inle skämts över del samband som finns mellansocialdemokratin och fackföreningsrörelsen - tvärtom är vi stolta och gladaöver detta samband, och vi vill uppehålla det. Men vi lämnar över till deenskilda fackliga organisationerna alt själva bestämma formerna. Del skallinte göra, och det skall inte heller det socialdemokratiska partietgöra, utan det är en angelägenhet för de fackliga organisationerna. Vi redovisar öppet och klart vilka ekonomiskainsatser detta innebär för vår del. Jag tvekar inte att säga att det räckerinte för socialdemokratin att få partistöd. uppehöll sig mycketlänge vid vad partistödet betyder. Jag vill inte förnekabetydelsen av det, men låt mig ändå göra klart att det räcker inte för allfinansiera verksamheten. Och vi tycker att del är bättre att öppet redovisavåra samband än atl eventuellt få stöd från andra håll ulan redovisning. i (m)kort genmäle: På en punkt är den här debatten lik de övriga debatter som vi haft idenna kammare om kollektivanslutningen, nämligen därigenom att man från socialdemokratiskthåll hellre talarom vad moderata samlingspartiet tycker och vad ochfolkpartiet tycker än diskuterar själva sakfrågan och försöker bemöta deargument mot kollektivanslutning som framförts och som vid tretillfällen har ställt sig bakom. Detär faktiskt på del sättet atl vi inte har bytt ståndpunkt i moderatasamlingspartiet. Det står alldeles klart i det särskilda yttrandet. Vi ärberedda att ge socialdemokratin och -jag underströk i mittanförande alt det är de fackliga lokala organisationerna som beslutar - enchans att själva klara upp den här frågan. Men om det inte sker är delsjälvfallet atl kraven på hårdare åtgärder för alt få slut på dennaodemokratiska anslutningsmetod kommer alt växa sig starkare och starkare, ochdå kommer kraven på lagstiftning måhända om att möta ett bredarestöd än det har gjort . Jag tycker det är tråkigtatl socialdemokraterna, och Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. i utgjordeinget undantag i sitt inlägg, fortfarande försöker skylla på de lokala,fackliga organisationerna. Det är väl ändå så, att de lokala organisationernaskulle respektera ett nej från socialdemokraterna att ta emot medlemmar som ärkollektivt anslutna. Eller tror inte i alt delokala, fackliga organisationerna har så mycket respekt för ett beslut på ensocialdemokratisk partikongress t. ex.? Omjag gör mig skyldig till häleri vet i Trollhällan att jagnaturligtvis blir straffad, trots alt del inte är jag själv som begått detförsta brottet. Här är det inte fråga om brott, i juridisk mening, men del ärfråga om all man hela liden säger atl det är de andra som sysslar med del här,vi vet ingenting, vi känner ingenting till, vi är oskyldiga, låt dem göra somde vill. Men ansvaret ligger här hos den part som tar emot medlemmarna, nämligendet socialdemokratiska partiet. Fårjag till slut säga, herr talman, atl del är bra atl nu talar omalt det ekonomiska slödel genom kollektivanslutningen betyder myckel för hansparti. Men tror inle all de människor som vill stödja hansparti skulle kunna göra det frivilligt, och inle drivas fram med piskan viakollektivanslutningen? HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Ni kanske tycker att jag är något envis på en punkt, men jag har såsvårt alt uppfatta att man har samma ståndpunkt om man det ena året ivrar förlagstiftning och del andra avstyrker lagstiftning. Det betraktar jag som tvåskilda ståndpunkter, även om man sedan hotar alt "om ni inte gör som vivill så blir del lagstifining". Det är ju borgerlig majoritet här iriksdagen, del finns en borgerlig regering, den kan lägga fram ettlagsliflningsförslag. kan ju ta ett samtal med om attde förbereder en lagstiftning. Men del gör inte . bara kollektivanslutningen i kammaren. Jagär naturligtvis tacksam för att inte betecknar kollektivanslutningensom ett brott. Men får vi en lag som förbjuder den måste vi följa lagen, annarsblir det ett brott. Då måste vi också skriva om regeringsform som gerorganisalionsfrihet och följaktligen ger de fackliga organisationerna rätt attbestämma om de vill kollektivansluta sig eller inte. Självfalletlar vi inom socialdemokratin emot alla som anmäler sig. När talarom att del är piskan som driver in dem i det socialdemokratiska partiet,återstår det för honom alt bevisa delta, eftersom det finns enreservationsrätt, vilken väl utnyttjas av partivänner som tillhörfackliga organisationer som har anslutit sig till det socialdemokratiskapartiet. HerrBJÖRCK i (m) kort genmäle: Hur den här piskan fungerar kommer säkert moderata representanter idenna kammare som är med i och som har ett fackligt förfiutetatt något senare i debatten kunna redovisa på ett sätt som jag irorborde stämma åtminstone i lill en smula eftertanke. Men,, om allting nu är så bra och om det inle finns några problem,varför skulle del då ha startat en sådan intensiv debatt inom socialdemokratinoch inom fackföreningsrörelsen? Varför skulle då de egna proteslera? Varförskulle det skrivas artiklar och bildas opinion emot denna anslulningsform? Detär inte på det sättet att det är fråga om några onda politiska anslag frånandra partier. Det är ju inom den stora rörelsen - egen rörelse- som man reagerar mot detta. Faktum är också alt del finns en hel del lokalafackliga organisationer som inle använder sig av denna metod, och de måste hanågot skäl för detta. Vad är då skälet? Jo, det är - som ledamoten av dennakammare fröken sade i en debatt - principiella skälsom gör atl man inte vill använda sig av metoden. Just del - principiellaskäl! Det inser man på en rad håll också inom den fackliga rörelsen. Närdet nu bevisligen finns sådana principiella skäl tycker jag del vore rimligtatt man inom det socialdemokratiska partiet tar konsekvenserna av detta och serlill alt det inte finns utrymme för sådana här ivek-samheter i fortsättningen. Ärkollektivanslutningen ett brott eller inle? Den är inle ett brott emot Sverigeslag, men jag och väldigt många med mig - inle minst människor som har råkat utför kollektivanslutningen - uppfattar den som ett brott mot den politiskaintegriteten, och jag tycker atl man gör det med all rätt. Att blikollektivanslulen lill ett politiskt parti, kanske utan att man vet om det,trots att man har en helt annan politisk uppfattning kan nämligen med rättabetecknas som ett brott mot vederbörandes politiska samvete. Jag tycker därför,i Trollhällan, alt det är rimligt att socialdemokratin nu taritu med dessa frågor på egen hand. Jag tror alt socialdemokratin, om viljanfinns, skall kunna klara av det. Men om det inte sker, då får man vara bereddpå alt opinionsbildningen mot detta system undan för undan kommer atl tillta istyrka. Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. Herrförste vice talmannen anmälde att i anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. (vpk); Den debatt om kollektivanslutning till politiskt parti som äger rumär ingalunda ny. Den fanns redan i arbetarrörelsens brytningstid. Då gälldedebatten kollektivanslutning till det socialdemokratiska partiet, och den ägderum inom arbetarrörelsen. Debatten fördes då mellan dem som den berörde. Dendebatt om kollektivanslutning som förts i är däremot ny. Det är nufjärde gången den äger rum, och argumenten är varje gäng desamma. Ingentingnytt har heller framkommit som skulle för- Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. ändra vänsterpartietkommunisternas ställningstagande i denna fråga. Vi har alltid hävdatuppfattningen atl medlemskap i ett politiskt parti skall ske med individuellanslutning och alt den medlemssökande själv skall ta ställning till program ochstadgar för del parti del gäller. Fränvpk:s sida har vi inle ändrat uppfattning, utan vi vidhåller vår tidigareståndpunkt och föreslår därför att ansluter sig lill vårt yrkande ochmed avslag på motionen 1976/77:588 beslutar anta följande uttalande: Delsocialdemokratiska partiet tillämpar, genom att motta huvuddelen av sinamedlemmar genom kollektiv anslutning, ett syslem för medlemsanslutning somstrider mot demokratiska principer. Fackföreningarnasuppgift är all tillvarata medlemmarnas intressen. Denna uppgift fylls bäst aven facklig rörelse som behåller en organisatorisk självständighet gentemotpolitiska partier. Underkastelse under partipolitiska hänsyn hämmar rörelsensaklionsförmåga. Alt fackföreningsrörelsen i skilda lägen stöder politiskaorganisationer är både nödvändigt och rikligt, men det bör ske på basis avorganisatorisk självständighet och på fackföreningsfolkets egna villkor.Enligt uppfattning är kollektivanslutning till politiskt parti iprincip inte försvarbar. Närborgerliga politiker går lill angrepp mot kollektivanslutningen är det dockinte av omtanke om fackföreningsmedlemmarna. De borgerliga har inget emotkollektivanslutningen när de anser att den tjänar deras egna syften. Sålundatorde fiertalet borgerliga riksdagsledamöter vara övertygade anhängare av denreligiösa kollektivanslutning som f n. påtvingas hela folkel via statskyrkan. Riksdagenhar tidigare i fråga om kollektivanslutning till politiskt parti bl. a. ullalatall "nuvarande missförhållanden bör inle i första hand förändras genomlagstiftning utan genom åtgärder från partiernas egen sida" och samtidigtförutsatt "atl det genom opinionsbildning mot kollektivanslutningen skallvisa sig vara möjligt alt förmå det parti som tillämpar denna ordning attmedverka till atl kollektivanslutningen avskaffas, så att som partimedlemendast registreras personer, som individuellt begär inträde i partiet". Detär beklagligt att del socialdemokratiska partiet inle respekterar riksdagensbeslut och har vidtagit åtgärder för alt avskaffa kollektivanslutningen.Härigenom underlättas de borgerliga partiernas agerande. Jag yrkar bifall till det nu under överläggningen framställdayrkandet. Det lär inle komma som någon överraskning för kammaren att vi ifolkpartiet vidhåller vår bestämda kritik av kollektivanslutningen till detsocialdemokratiska partiet. Den kritiken har vi drivit , och vikommer att fortsätta atl driva den tills denna ovärdiga form av medlemskap äravskaffad. har fiera gånger uttalat sig föratt varje individ skall ha rätt att fritt och självständigt välja politisktparti. ansluter sig utskottet till tidigare gjorda uttalanden och riktarsåledes en ny allvarlig maning till det socialdemokratiska partiet. Vi vet att det förs en debatt inom den fackliga rörelsenoch inom socialdemokratin, och vi sätter vår lit lill alt den debatten i eninte alltför avlägsen framtid kommer att utmynna i ett klart ställningstagande.Därför avvisar vi tanke om lagstiftning - vi menar atl del ärsocialdemokraternas egen sak all ta itu med denna odemokratiska och otidsenligaanslutningsform. Vi vet också alt man brukar försvara kollektivanslutningengenom en hänvisning till föreningars rätt alt själva besluta om sina egna angelägenheter.Den rätten skall givetvis förbli orubbad. Men här handlar det inte omföreningens egna angelägenheter utan om medlemmarnas rätt atl självständigtvälja politiskt hemvist. Den rätten kan inga föreningsstadgar i världen taifrån dem. I ett demokratiskt samhälle måste var och en själv få bestämma omhan eller hon vill tillhöra ett politiskt parti och i sä fall vilket. Att fallakollektiva beslut i sådana frågor och att besluta inte bara på de närvarandes vägnarutan också på de frånvarandes är en orimlighet, och lika orimligt är det altsocialdemokratiska partiet accepterar medlemmar som på detta sätt ofrivilligtanslutits till partiet. sade att det inte hade kommit in något nytt idebatten. Jo, något nytt har kommit in. Genom en färsk statsvetenskaplig undersökningav professor i vet vi numera något om vidden av den opinioninom den fackliga rörelsen som vänder sig mot kollektivanslutningen. harfrågat ungefär 2 000 LO-medlemmar i 50 olika avdelningar runt om i landet vadde anser om kollektivanslutningen. Det visar sig då atl 64 'o av medlemmarnaanser all kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet är enfelaktig form för medlemskap i ett politiskt parti, medan endast 36 'V. är avmotsatt åsikt. Bland seklionssiyrelsemedlemmar är mot kollektivanslutningenoch bland avdelningsstyrelsemedlemmar 56 "i. Antalet tillfrågade på dessabåda nivåer är sammanlagt över 500. Endast på central nivå, där fått svarfrån 252 förtroendevalda, finns en majoritet för atl bibehållakollektivanslutningen, men även här är av de svarande kritiska. har också undersökt de kollektivanslutnamedlemmarnas partisympatier och reservationer. Bland I 371 tillfrågademedlemmar i avdelningar som beslutat om kollektivanslutning visade det sig attendast reserverat sig. Men del var av intervjupersonerna somuppgav sig stödja det socialdemokratiska partiet. Av de medlemmar som intereserverat sig och alltså var kollektivanslutna medlemmar i det socialdemokratiskapartiet var det så mycket som som stödde ett annat parti än detsocialdemokratiska. Om denna undersökning ger en korrekt bild av verkligheten -och det finns det all anledning att tro all den gör, med tanke på den tekniksom använts och det stora urval Kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. som tillfrågats - dåförefaller det sannolikt atl det bland de kollektivanslutna medlemmarna i detsocialdemokratiska partiet finns väsentligt över 100 000 personer som intestöder socialdemokratin. Låt mig citera slutsats:"Kollektivanslutningen av fackföreningsavdelningar till detsocialdemokratiska partiet fungerar i praktiken pä ett sådant sätt, alt detinnebär ett brott mot den demokratiska principen om minoriteternasrättigheter." Som tidigare talare framhållit är det ju inle första gången som vi häri diskuterar frågan om kollektivanslutning till politiskt parti.Beklagligtvis är del väl inle heller troligt alt det kommer att bli den sista. Frånmoderata samlingspartiets sida har vi hävdat atl en väsentlig del av demänskliga fri- och rättigheterna är alt varje medborgare självständigt skallkunna bestämma, om han vill ansluta sig lill ett politiskt parti. Dennauppfattning delas också av de övriga borgerliga partierna samt av vpk ochförmodligen även av övriga kommunistpartier i och utanför . Detär därför litet underligt när i Trollhällan som gammal, tränadrepresentant för försökte hävda att allademokratiska partier nu slår pä samma linje när det gäller kollektivanslutningen.Detta är ju en sammanblandning av teknik och materiellt innehåll. I del härbelänkandet från har ingen krävt lagstifining. Del är juen himmelsvid skillnad mellan och t. ex. mittpartiernassynpunkter på kollektivanslutningen. sade, om jag inte hördefel, atl man inom del socialdemokratiska partiet är stolt över sambandetmellan facklig och politisk anslutning. Men del är precis del som alla deborgeriiga partierna, inkl. vpk, har uttalat sig emot. Det centrala är välinnehållet i frågan. Där intar vi helt olika ståndpunkter och har så gjort ändasedan frågan aktualiserades. Delintressanta är de siffror som nämnde men som jag inle skallupprepa. De bekräftar ju andra opinionsundersökningar, nämligen att hela 64 %av de LO-anslutna hade samma principiella uppfattning om kollektivanslutningtill ett politiskt parti. Efter valet har också fiera socialdemokratiskatidningar börjat ifrågasätta riktigheten av den politiska tvångsanslutningen. Fråndet socialdemokratiska partiets sida har man egentligen endast kunnat åberopaett enda argument för sin orimliga ståndpunkt, men det har i stället påpapegojors vis ständigt upprepats. Argumentet återkommer även i densocialdemokratiska reservationen vid konstilutionsutskoltels betänkande nr 27.Man säger alt "det måste tillkomma fackliga organisationer att fattabeslut i egna angelägenheter". Men har utvecklat attdet inte är fråga om sådana egna angelägenheter utan gäller de enskildamedborgarnas angelägenheter. Detkan vara intressant atl något titta på bakgrunden till denna nu heligförklaradetes. Närfrågan uppkom om alt skapa en facklig topporganisation.Landsorganisationen, var man på ledande socialdemokratiskt håll mycket kritisktför all inte säga negativt inställd. accepterade man dock tanken,men endast under förutsättning att LO-medlemmarna kollektivt anslöts tillsocialdemokratiska partiet. På fackföreningshåll å andra sidan ansågs dettavara en icke godtagbar inblandning i den fackliga verksamheten, och flerafackförbund vägrade därför lill en början att gå in i LO eller gjorde det underprotest. När ett beslut om fackligt-politiskl samband i LO:sstadgar fattades var det två tredjedelar som röstade för medan en tredjedel avkongressombuden röstade mot ett sådant samband. Oppositionenmot kollektivanslutning fortsatte inom LO, och vid kongressen ströksbestämmelsen om kollektivanslutning. Med stor tveksamhet ersatte man den medett uttalande om att LO skulle verka för anslutning till det socialdemokratiskapartiet. Även denna bestämmelse mötte dock så stark kritik atl LO vid sinkongress 1909 strök varje uttalande om kollektivanslutning. Sedan denna lidfinns ingenting i LO;s stadgar rörande kollektivanslutning. Däremottog socialdemokratiska partiet vid sin kongress upp frågan. Det skeddei den formen att man för arbetarkommunernas del - dessa är ju partietslokalorganisationer - log in en bestämmelse av innehåll atl föreningar somerkände det socialdemokratiska partiels program och önskade ansluta sig lillpartiet kunde göra sä, varvid dock de som hos föreningens styrelse skriftligenreserverade sig mot medlemskap i partiet .skulle frånräknas. Delintressanta i detta sammanhang är sålunda att LO;s egna stadgar ochbestämmelser inte innehåller någonting om kollektivanslutning utan attfackföreningarna helt baserar sig på en annan organisations stadgar när mangenomför tvångsanslutning. T. o. m. formerna härför har man slaviskt tagit utifrånnär man kräver en skriftlig reservation. Del är ett ganska kraftigt svar påherr i uttalanden om att detta är de fackligaorganisationernas ensak. Redanav detta skäl ler det sig närmast groteskt när man som stöd för kollektivanslutningenåberopar fackföreningarnas beslutanderätt i egna angelägenheter. Dessaangelägenheter har ju inle ens fält uttryck i de egna stadgarna. Menpä vilka andra sätt skulle beslut om kollektivanslutningen kunna betraktas somfackloreningens angelägenhet? Jag kan egentligen inle se någon annan förklaringän att de socialdemokratiska fackföreningspamparna anser all endast detsocialdemokratiska partiet tar till vara de LO-anslutnas intressen. Delframgick också av redogörelse för synpunkterna i dessa frågor allju högre upp man kommer i LO-hierarkin, desto mer entusiastisk är man förivångsanslulningen. Denna uppfattning kommermig att tänka på ett uttalande av Per Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. , då hanvar samordningsminister.