prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi får en högskola med ell högsl skiftandeutbildningsutbud och med ell ökal lokalt ansvarstagande. Från har vi intehaft svårigheler all medverka lill denna reforms tillkomst, ivärlom. Reformenligger hell i linje med den grundsyn vi har och som vi redovisal i andrasammanhang, när reformer på såväl som gymnasieskolans område hargenomförts. Meddelta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemslällan påsamtliga punkter. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. i (s) kort genmäle: säger i slulel av sill anförande alt han inle haft någonsvårighel all medverka i reformarbetet, och det tvivlar jag inle på. Den sakenbehöver därför inte föranleda någon replik eller någol meningsskifte mellanoss, men jag vill ta uppdel som Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. sade i samband med det s.k. fria områdei. Jagkonstaterar att i proposilionen och i inlägg är förslaget omfritt område betraktat som en komplettering, eller, som uttrycktedel, en uppmjukning. Av statsrådet inledningsanförande framgick delemellertid atl förslaget innebar en viktig principiell förändring. Här har manalltså någol olika syn på hur delta skall belraklas. Är del en vikligprincipiell förändring eller är del en komplettering eller uppmjukning? Detkanske vore bra att få vela hur man skall se på del, eftersom det lydligenföreligger delade meningar här. Närdel sedan gäller motiven för att avgränsa della fria område uppfattade jagherr Elmsledl så all del här rör sig om konventionella, eller kanske man skallkalla det traditionella motiv: det som en gång har varil frill skall fortsättaatt vara fritt. Man kan ju - om man nu skall lala om frihet i del härsammanhangel - fundera över om man inte också skall inbegripa andra områden, såatt man inte så att säga konserverar friheten på bara ell område - det vardella jag tänkte på när jag frågade efler moliven. Jag tycker att förslagetinnebär en rätt slentrianmässig frihetsforlsällning, om jag får använda delultryckel i delta sammanhang. Resursfördelningssystemetsätts ur spel genom grepp som automatik och fria områden. Då har man bara allfölja en automatiskt verkande tillströmning och har ingaresursfördelningssystem all sätta mot. Re-sursfördelningssyslem går nämligeninte särskill bra ihop med auiomalik-eller fria oinråde-system. Närdel till slul gäller vad log upp om jordbruksul-bildningen ochdess departementstillhörighet så skulle motivet för atl ha del som det nu ärvara all en myckel liten del gäller utbildning och den stora delen gällerforsknings- och utvecklingsarbete. Om man lade den aspeklen på andra seklorerinom högre utbildning och forskning skulle man splittra upp ytterligare.Medicinsk forskning och utbildning, teknisk forskning och utbildning skulle gåtill andra deparlemenl. Om man använder del moiivet skulle man få en mycketsplittrad bild av forskning och utbildning. Jag tror alltså all det vore bättreall gå den andra vägen och få ett mera enhetligt grepp och all kunna göra, somjag uttryckte mig, mera direkta avvägningar även mellan denna sektor och andraseklorer. Hen ELMSTEDT (c) kortgenmäle: För atl böria med del sisla som i tog upp, ornjordbrukets högskolor, så undrar jag om del finns någon annan sektor där, iförhållande lill de tolala resurserna, så liten del går direkl lillutbildningen och där den ålerslående delen går lill forskning, och framför alltlill försöksverksamhet som finns förlagd runt om i landel. Jag tror alt del ären principiell skillnad mellan denna del av utbildningen och andra .sektorer. Dettalas icke någonstans i proposilionen eller i ulskottsbelänkandet elt ord omaulomalik när del gäller den fria sektorn. Förslaget innebär nämligen alt för allkomma i åtnjutande av detta tilläggsanslag, som jag lalade om och som ryms isystemet, krävs det all högskolestyrelsen har gjort alla de omfördelningar somdet nya anslagssyslemel ger möjlighet lill, innan man kan begära att få merpengar. Del belyder inle heller all del automatiskt tickar ul ell anlallusenlappar, ulan del prövas i varie enskill fall. talar om all det är ett konserverande av nu gällande område somskall vara frilt, vill jag gärna erinra om alt den nya reformens organisatoriskauppläggning också här kommer lill sin räll, så till vida att det ärhögskolestyrelserna som beslutar om vilken utbildning som skall vara fri. Därfinns möjligheter när erfarenheler har vunnits atl anpassa lill den verklighetsom högskolan skall arbeta i. Ifrågan om reformen skall tolkas som en komplettering av beslut elleren uppmjukning av beslulel hänvisar jag till vad som slår i propositionen ochulskottsbelänkandet, där man hela liden lalar om atl det är en komplettering,helt enkell en uppföljning av grundtankarna beslut, som var attresursramarna bedömdes vara så pass tilltagna att ingen som sökte skullebehöva befara all avvisas från uibildning. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. HenGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: Jag frågade inie rikligl om del som svarade på. Jagfrågade inle om del var en komplettering eller en uppmjukning, jag frågade omdet var komplettering eller uppmjukning kontra en viktig principiellförändring, som statsrådet sade. Det var den dualismen jag ställde fram, ochdet svarade inle på. Närdet sedan gäller automatiken sade jag inle att del slår i proposilionen altdella är automatik. Jag sade bara all med system som har automatik inbyggd ochsyslem som har fria områden inbyggda sätler man resursfördelningssystemei urspel. HerrELMSTEDT (c) korl genmäle: Jag hänvisar än en gång till vad som slår i propositionen och iulskollsbetänkandet Där sägs atl del är en komplellering. Detla står alliså altläsa, och jag tycker all man kanske inle skall lägga in mera i det hela än vadsom klart framgår, nämligen att del är en komplellering. Självfallelkan man hårdra del, om man så vill, och få del till någonting annal. Men atldel skulle vara någon större avvikelse från vad beslut innebär kan jagi varie fall inle läsa ut, även om jag skulle läsa del ulan all alls ha varilmed om arbelena . Jagtror all vi kan vara överens om della. Fröken (vpk): Del förslag lill reformering av den högre ulbildningen Utbildningoch forskning inom högskolan, m. in. som vi skall laslällning till är ju i stort sett det gamla U 68-förslaget, om än i någolannorlunda språkdräkt Det konstaterar också utskotlel, när man inledningsvisförklarar: "Del kan konstateras att förslaget till högskolelag i alllväsentligt bygger på vad som anförls av föredraganden i proposilionen 1975:9och på beslut med anledning av denna proposilion." Det harockså bekräftats av de inlägg som gjorls från talarstolen här . Vänsterpartietkommunisterna var redan vid behandlingen av den nyssnämnda proposilionen starktkritiska mot förslaget och krävde därför alt U 68 skulle stoppas. Grundernatill delta skall jag ålerkomma till. Jag vill försl kort ta upp vad de övrigaparlierna här i anförde vid behandlingen av det gamla U 68-förslaget. HerrMolin i betecknade, med instämmande bl. a. av nuvarandearbetsmarknadsministern , förslaget som torftigt. I valrörelsengjorde och moderaierna ell stort nummer av sin krilik molhögskolereformen men har anslulit sig lill den annars av cenlern såkonsekvent drivna linjen alt så snart tillfälle ges svika sina vallöften. I dagär- det har vi hört av utbildningsminister - della lorftiga förslaghell plölsligl lysande. Vänsierparlielkommunislerna står fasl vid sin krilik av högskoleför-slaget Vi kräverforlfarande atl del skall stoppas. Men vi har hell andra grunder för vår krilikoch en hell annan utgångspunkt för våra förslag än de borgerliga parlierna hadevid det lidigare tillfället. Vi är motståndare till den borgerliga ideologivars bärande idé har varit den s, k, akademiska frihelen. Huvudtanken i denideologin är ju att den akademiska ulbildningen skall vara hell fri frånstalsmaklernas och andra partsintressens direkta inblandning. Forskningen skallulformas av forskarna själva, ut bildningen skall läggas upp hell av lärareoch sluderande. Den här ideologin har nalurliglvis aldrig moisvarais av någonfaklisk verklighet Del räcker all gå lill forskningssidan för all se vilkainlressen forskarna sälls all riäna. Viär inle molslåndare till planering - tvärtom, vi är det parti som mestkonsekvent hävdat exempelvis en planmässig styrning av ekonomin. Men visläller oss alltid frågan: 1 vems intresse skall en styrning ske? Och v£;msinlressen gynnar i första hand föreliggande förslag till högskolelag'' För allkunna besvara den frågan måsle man göra en analys av högskolans roll i vårtsamhälles ulveckling. Högskolansroll är av dubbel nalur. Den skall producera arbetskraft till vår ekonomisamtidigt som den har en självständig kritisk roll. De här två sidorna kämparhela liden mol varandra inom högskolan. Vårt nuvarande ekonomiska syslemsläller helt andra krav på högskolan än den gamla konkurrenskapitalismengjorde. Byråkraliseringoch leknokralisering är del som präglar produklions-livet Och storfinansen, somju behärskar produklionslivel, lycker atl del gamla universilelel ärineffekiivt Men del är också för öppel och för liberall i sin bildningsidé, förinom ramen för nuvarande syslem finns ell visst utrymme förkrilik. Vadär del då man behöver i slällel inom induslrin och inom slals-ochkommunalförvaltning? Jo, specialiserade lönearbetare utan kriiisk skolning ochulan överblick över hur samhällel fungerar. Därför kräver man en ny högskola,därför ställer man kravet på staten om en ny och mer näringslivsanpassadutbildning, därför kräver man en hårdare ideologisk övervakning i likhel medvad som sker i i och i . Stålenhar i allt slörre utsträckning påtagit sig ansvarel för den kapitalistiskaplaneringen. Den har påtagit sig ansvarel för alt kapitalismen skall fungera.Del är därför inte förvånande atl samlliga borgerliga partier, när de välinsett della, slulil upp bakom förslaget Vad som möjligen är ägnal atl förvånaär att man någonsin gick emot del. Visslfinns det positiva inslag i reformen, del skall jag inte förneka, men ävendessa måste ses i perspektivet av utbildningssyslemels roll- för denkapilalisliska produklionen. Del vidgade lilllrädel lillhör de posiiivainslagen. Del har sin rot i en ökning av behovel av utbildning också för denäldre arbetskraften. Men denna utvidgade rekrylering har kopplats samman medkrav på större kontroll. Vore det så, all man menade allvar med de vackra målman ställt upp i proposilionen och utskoltsskrivningen om ökade möjligheterför lönearbetarna all söka in på högskola, skulle man ha kopplat ihop della meden kraftig saisning på del sludiesociala stödet Man skulle helt enkell ivingasinföra studielön. De nuvarande ekonomiska förutsättningarna gör del ju ipraktiken omöjligt för industriarbetare alt i någon slörre ulslräckning sökasig in på högre utbildning. 1 samma riktning verkar de traditionsbundna kravenpå förkunskaper liksom de klarl diskriminerande s. k. frivilliga högskoleprov,som man nu testar och som ensidigt gynnar de som har slu-dievana. Del är främsipå fyra punkler vi har kriliseral förslaget 1.Del innebär en centralisering och byråkratisering av beslutsorganisationen.Själva förvaltningen av högskolan kommer atl skötas av förelrädare förstatsmakterna, byråkratin och det enskilda näringslivet Även de fackligaorganisationerna, som f ö. buntas ihop med arbetsköparna för att representeraallmänintressena, skall, sägs del, få ell ökal infiytande. Vi ärsjälvfallet,/o/- atl de fackliga organisalionerna ges slörre möjligheier allpåverka uibildning och forskning, men vi är inle överens om den modell U 68eller H 75 ställi upp. Vi har föreslagil andra vägar. Del nuvarande förslageikommer alt medföra en rakl motsall effekt mol vad man säger sig avse. Nufick vi ifrån lalarsiolen höra ulbildningsminislern hävda au den härbeslulsorganisalionen ivärlom är en decentraliserad besluisorgani-sation ochall det är fråga om ett tillmötesgående av de studerandes krav. Del förhållersig emellertid så, utbildningsminister , au samlliga sluderandeorganisalionerhar en rakl molsall uppfallning i della fall. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Fasia siudiegångar ersätter destuderandes fria val av kurser. De här studiegångarna avses få en klar yrkes-och arbetsmarknadsinriktning, anpassad lill storfinansens inlressen. Filosofinbakom yrkesinriktningen är hell enkelt den att man fogar in människor i småfack. De studerande kommer nästan aldrig att läsa ell hell, sammanhängandeämne, ulan allt blir styckevis och delt. På det sättet går helhetsperspektivetförioral, och de samhällsorienterande bitarna försvinner. En nära nog lolaldimensionering införs - och del är kanske delta som orsakal mesl deball. Delhar sagls all högskolan är ospärrad. säger ulbildningsminister altden är fri. Del varju det vallöftet moderaierna och gav. Om man med"ospärrad" avser alt tre av omkring 90 linjer förblir i praklikenospärrade har man räll, men då har man också ivingals misshandla del svenskaspråkel på det grövsta för all vilseleda opinionen. Den debatt som förls mellan i visar klarl, all del inle föreligger någonviklig principiell förändring, som ulbildningsminislern försökle hävda.Tväriom - del är i slort sett fråga om del gamla U 68-förslaget också i vadgäller en spärrad högskola. Viär för en dimensionering men då anpassad efter folkflertalets behov. Endimensionering måste kopplas samman med kravet att alla skall få jobb inomuibildningsyrket, och staten måsle ta på sig det ansvaret. Det är emellertidomöjligl i den anarkistiska ekonomi vi f n. har. Manföreslår sammanslagningar av skolor till slörre enheter, och del kan naturligtvis vara bra. Men förutsättningen för att det skall vara bra är att sammanslagningarna grundar sig på någon form av pedagogiska principer, inte på ell ensidigt rationaliseringstänkande. De sammanslag ningar man föreslår i H-75 är av den senare kategorin. Inga pedagogiska hänsyn har lagits. Ingen hänsyn har tagits lill dem som arbetar inom de berörda enheterna: de studerande, lärarna och övrig personal. Vpkkräver i slället en demokratisering av högskolan. Vi kräver en högskola där delär möjligl all ulveckla en kamp för forskning och utbildning i arbetarklassensriänst Vi har i vår huvudmolion 1410 lagt fram förslag om på vilka principer ensådan högskola skall vila. Och grunden för en verklig förändring av högskolanfår vi försl genom en förändring av den sociala snedrekryleringen lill denhögre ulbildningen. Forlfarande är den sociala snedrekryleringen mycketallvarlig. Jag vill här peka pä ire fakiorer som skulle medverka lill alt brytadenna ulveckling. Enviklig orsak är nalurliglvis vårl nuvarande grundläggande skolsystem,och gymnasieskolan. Vi har i annat sammanhang lagt fram förslag omen demokratisering av skolsystemet i den delen. Enannan viklig orsak är nuvarande aniagnings- och urvalsprinciper lill högskolan.Del förslag vi har all la slällning lill förändrar endast marginellt delförhållandet alt betygen avgör, medan arbetslivserfarenhet tillmäts alllförliten betydelse. Flera utredningar har visat alt del är i de ulbildningar som ärspärrade, dvs. där betygen spelar den avgörande rollen, som snedrekryteringenär allvarligast. Vpk kräver att betygen skall avskaffas helt inom grund- och gymnasieskolan.Vi kräver all betygen som urvalsinslrumenl i stället ersätts med ell systembyggt på arbetslivserfarenhet och köprincip. Och som arbetslivserfarenhetskall då också räknas egna vårdlagarerfarenheter vid intagningen lill vissaulbildningar. Sludielämplighelsprovförkastar vi som urvalsinslrumenl. Det har aldrig konstruerats ellsådant prov som inte mäter i slorl sett samma sak som betygen, och demissgynnar i högsia grad många ur arbetarklassen. Ocksåinom högskolan anser vi alt alla betyg på sikl bör avskaffas, och redan nu börman fatta beslut om atl ta bort de graderade betygen. Vi betraktar såvälulskotlels majoriieisskrivning som den socialdemokraliska reservalionen idenna del som olillfredssiällande. Enligl bägge uppfallningarna skall degraderade beiygen finnas kvar inom en mängd ulbildningar. Vi kräver all deskall avskaffas och all skall falla beslui om del . Enav de vikligaste orsakerna till snedrekryteringen är slutligen den ekonomiskasilualionen. Sludielånesysiemel innebär de faclo atl del bara är de ungdomarsom är säkra på all få jobb efler ulbildningen och de som vuxit upp i enstudievan miljö som vågar ta på sig den skuld syslemet innebär. Vi lägger i dagfram förslag om en studielön. Självfalletskulle en ändrad social rekrytering, där en majoritet av de sluderande hararbetslivserfarenhet, också fä mycket positiva effekter på utbildningensinnehåll. Tyvärr är ju H 75 en organisatorisk reform även om den kommer atl fåallvarliga konsekvenser också för innehållet. Vi kräver alt utbildningensinnehåll anpassas efter de studerande. De skall tillförsäkras en fullvärdigutbildning som ger dem yrkesförberedande fackkunskaper, grundade påförtrogenhet med relevanta vetenskapliga områden. Men vi kräver också attutbildningen skall ge kritisk träning och insikter om det samhälle vi lever i. Mendemokratisering av högskolan förutsätter också en annan beslutsorganisation änden som har föreslagils här. Som regionstyrelserna nu föreslås se ul kommer debara all bli byråkraliska mellanled. Regionslyrelserna bör i slällel varapolitiskt sammansatta organ. Det är poliliska beslut som skall fattas omriktlinjer och målsättningar, och därför bör man också kunna utkräva ettpolitiskt ansvar. Del är inle en angelägenhet för storfinans, byråkrater ellerför den delen lärare och sluderande atl fatta .sådana beslut, ulan de kräveroffenllighei - de är av allmäni iniresse. Men när sedan regionslyrelserna hardragit upp dessa rikllinjer, gjorl dessa priorileringar och sall uppmålsällningar, då är del de som är verksamma på universilel som skall ulformaundervisningen. Vi kräver alliså all högskolestyrelserna, linjenämnderna ochinslilulionsslyrelserna skall väljas av lärare, sluderande och övrig personalenligl principen en människa en röst Självfallel skall dock alla ha en vissminimirepresentalion. Med della vill jag, innanjag går över lill all behandla övriga frågor Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. 4Riksdagens protokoll 1976/77:121-122 Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. i vår molion, yrka bifalllill punkierna 1 och 2 i moiionen 1976/77:1410, som korl kan sammanfallas iorden: Sloppa U 68. U 68 har ulrells , men ännu längre har man debatterat fråganom kårobligaloriet kom så äntligen efter mycket begrundandebetänkandet i frågan kårobligalorium eller inle kårobligatorium. Det var medspänning man log del av vad som stod i belänkandel. Och vad hade ulredningenefler alla dessa år av tankemödor kommii fram lill? Jo, all obligatoriet iprincip skulle avskaffas men finnas kvar. Del var vad ulredningenkom fram lill. Au man lyckades med den logiska kullerbyllan hänger samman medall samiidigl som man vel au kårerna har en mängd sociala ålaganden somman inle kan la bort hur som helst fick elt avskaffande inle kosia någonling.Del var direkliven. Självfalletmåste ell avskaffande av kårobligaloriel kosia pengar. Slaien, kommunerna ochlandslingen måsle la över de sociala åtaganden som kårerna tidigare ståli för.De sluderande skall inle ha sämre ställning än övriga grupper i vårl samhälle.Nu begravs denna fråga åier i en utredning. Det behövs inga yllerligareulredningar. Vi anser atl kan förklara all de sluderandesinflytande på högskolans organisalion och ulbildningens innehåll skall grundaspå ell frivilligl engagemang och en självsländig organisering. Jagyrkar alliså bifall lill vårl yrkande om avskaffande av kårobligaloriet Proposilionen 1976/77:59 innehåller förulom förslagen lill högskolelagäven förslag belräffande olika utbildningslinjer som del är nödvändigl all laupp. Den kanske mesl väsenlliga frågan, som korl berördes avulbildningsminislern, är förskollärar- och frilidspedagogut-bildningen. Underen följd av år har vänsierparliel kommunislerna drivil frågan om en kraftigsaisning på barnslugeulbyggnaden och, som en nalurlig följd härav, kravet på enkraftig uiökning av förskollärar- och peda-gogulbildningen. Ulvecklingen har juhell bekräftal rikiighelen av de krav som vi slälll. När så , eflerall ha ivingals lill del av en omfallande opinion, fållar ell beslui om 100 000nya daghemsplalser fram lill 1980 och 50 000 nya fritidshemsplalser - en hellolillräcklig utbyggnad enligt vår uppfallning - så saboterar man beslutetgenom all inle bygga ul förskollärarulbildningen. Redan i oklober i Qolpåpekade jag det absurda i all man fattar eil beslui som inle kan genomföraspå grund av brislen på utbildad personal. Redani oklober påpekade vi det absurda i atl fatta ett beslut som man vel inle kangenomföras på grund av brislen på utbildad personal. Kommunerna har ju förlänge sedan slagit larm, och silualionen är sådan alt man på mångaplatser inle kan öppna daghemmen på grund av all personal saknas. Samiidigl köarflera lusen barn och flera lusen kvinnor förvägras rätten till arbete på grundav bristen på barnstugeplatser och bristen på personal. Och detta är elttillstånd som kommer att bestå! Utskottet förklarar nämligenatt trots att man redan nu vet atl den beslutade utbyggnaden ärotillräcklig-år 1980 kommer av barnen att ha daghemsplatser, i bäslafall - kommer vårl förslag om en ytteriigare uibyggnad att innebära atl manmåste skära ner myckel drastiskt på ulbildningen. Skall fortfarande fyra femtedelar av alla barn nekasrätten till bra barnstu-geplalser? Eller räknar ulskollel med alt kvinnornakommer all slula all föda barn här i landel? Vihar lagl fram en plan för utbyggnaden av barnomsorgen - en plan som ocksåinnefattar ökade utbildningsinsatser, Ulskotlels avslagsyrkande i detavseendet kan inte lolkas på annal sätt än att man inle avser alt bygga ulbarnstugeverksamheten i den omfattning ,som krävs. Ytterligare elt skäl för enulökad personalulbildning är de krav på bindande normer om personaltälhel somtidigare inte bara förls fram av vpk ulan också tas upp iregeringsdeklarationen. Som påpekats så uppfyller kommunernai dag inte ens rekommendationer. Hur har man då från övrigapartiers sida länkl sig en förbättring, när man om inte ens kommeratt kunna täcka behovet för nyöppnade barnstugor? Avslaget på vår molion är ytterligare ett svek mot barnen och elt svekmot kvinnans rätt rill arbete, Alla de vackra ord som såväl regeringspartiernasom socialdemokraterna strör omkring sig i denna fråga är inte annat än försökall vilseleda opinionen, Socialminisler medgav i debatten omfamiljepolitiken att personalfrågan faktiskt är den besvärliga frågan -underförstått på grund av dålig planering. Jag vill därför nu ställa en konkretfråga lill ulbildningsminislern: Är detta avslag på vår motion att tolka så,att barnslugeulbyggnaden skall skäras ned 1980, när inte ens hälften av allabarn till förvärvsarbetande föräldrar kommer att få plals, än mindre alla andrabarn? Jagvill yrka bifall till vår molion 1410, punkierna 3 och 4, som innebären kraftig uiökning av dessa ulbildningar. Vänsierparliel kommunislerna har en mängd konkrela förslag i övrigltill proposilionen, men tiden medger inte alt jag går närmare in på dem, KarinNordlander kommer alt la upp vårdyrkesutbildningen och den socialaservicelinjen, och Inga Lanlz tar upp frågan om lokaliseringen avförskollärarulbildningen till Fitria, Jag länker därför bara myckel kortfattatberöra några av de viktigaste kraven, Ivår huvudmolion 1410 tar vi upp frågan om en professur i socialt arbete vidsocialhögskolan i , Det är ett krav som har ställtsav dem som jobbar vid skolan - såväl sluderande som lärare och övrig personal.Det är ett krav som förts fram av fackliga och andra organisalioner, avkommunen och . Vi anser en professur vid mycketvälmotiverad och av väsentligt intresse. Det gäller bl, a, all vidareutvecklameloderna i sociall arbele - en fråga som vi har haft anledning att debatteramånga gånger i den här kammaren. Och vid högskolan bedrivs redan nu en mycketom- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m.