prot · G00985 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:85 §1 Fyllnadsval till utskott O777 prissättningen inomtextil- och : Sedan fröken beviOats ledighet frånriks- skodeialjhandeln dagsarbetet har socialdemokratiska riksdagsgruppenför uppdrag som suppleant i socialförsäkrings- och kulturutskotten anmälthennes ersättare i . Herr lalmannen förklarade därefter vald lillsuppleant i socialjörsäkringsutskottei och kulluruiskottet herrGustafsson iStockholm (s). §2 Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. §3 Upplästes föOande till kammaren inkomna skrivelse: Härmedanhåller jag om entledigande från uppdraget som suppleant iriksgäldsfullmäklige. Dennaanhållan godkändes av kammaren. §4 Om prissättningen inom textil- och skodetaljhandeln Hen handelsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1976/77:256, och anförde; har frågat mig om jag har för avsikt att göra något åtprissättningen inom textil- och skodetaOhandeln, som enligt nuklart missgynnar svensk teko- och skoindustri. Minsyn pä det problem som tar upp finns redovisad i den nyligenframlagda propositionen om åtgärder för försörjningsberedskapen pä skoomrädet(prop. 1976/77:85). Som framgår av propositionen skulle enligt min mening enmer differentierad prissättning inom detaOhandeln, dvs. en omfördelning avdetaOhandelspäläggen mellan svenska och utländska beklädnadsvaror utöver densom faktiskt redan O77;prissättningen inom textil- och skodetaljhandeln sker, kunna utgöra ettvärdefullt stöd för den svenska beklädnadsindustrin. Man måste dock varamedveten om att det finns en gräns för hur långt man kan omfördela påläggenutan att detta fär vissa negativa verkningar för såväl näringsidkare somkonsumenter. Som exempel på sådana negativa verkningar nämns i propositionen försämradlönsamhet för serviceinriktade närhetsbutiker med kvalitetssortiment och vissauppenbara nackdelar för låginkomsttagare. Ipropositionen har jag uttalat som min förhoppning att man genom frivilligaåtaganden från branschens sida skall kunna komma fram till en rimlig lösning idenna fråga. Det bör i det här sammanhanget påpekas alt möjligheterna att genomprisreglering av traditionellt slag ingripa mot prissättningen påbeklädnadsområdet är mycket begränsade på grund av det snabbt skiftande varusortimentet.Den s. k. prisutredningen, som i första hand har till uppgift att utvärdera denunder senare år förda prispolitiken, har dock möjligheter att komma medförslag lill eventuella förbättringar av det nuvarande systemet förprisövervakning och prisreglering. Hen CARLSTEIN (s): Jag ber att få tacka handelsministern för svaret på min fråga. anser att del nuvarande prissätiningssystemet är det största hotet motsysselsättningen inom svensk teko-och skoindustri. Påläggen i detaOistledetligger mellan 130 96 och pä tekoprodukter och något över 100 96 inomskohandeln. Det är alltså fråga dels om handelsmarginalen, dels också, somhandelsministern säger, om de procentuella påslagen som direki missgynnar densvenska tillverkningen. Enligt min mening finns det inga rimliga proportionermellan kostnaderna i producentledet och påslaget i detaOistledet. Jämför manmed våra debatter om lönekostnadsandelen i produktionen, är problemet medprissättningen försummat i tekodebatten. Sömmerskansom i ett hårt pressat tempoarbete medverkar till att en damblus kan producerasför exempelvis . och sedan finner att den vid disk kostar . harsvårt att acceptera påståendet att det är hennes . som förorsakarkrisen inom tekobranschen och att hon skall visa återhållsamhet när det gällerlönekraven. Deprocentuella påslagen gynnar de importerade varorna pä bekostnad av den dyraresvenska konfektionen, och det här förhållandet gör sig speciellt gällandebeträffande den tyngre konfektionen: kostymer, damkappor m. m. Jaghar givetvis uppmärksammat att handelsministern har tagit in ett avsnitt omdetaOhandelns prissättningsmetoder i propositionen 85, som handlar om stödettill skoindustrin, men dess värre slutar det avsnittet med en förhoppning omatt man genom frivilliga åtgärder inom branschen skall kunna komma fram till enrimlig lösning i prissättningsfrägan. I del läge där lekobranschen befinnersig räcker del inte med Det behövsinitiativ för att något skall hända på detta område, och den nuvarandeprissättningen missgynnar den svenska produktionen. har inte genom förhandlingar med textilhandeln lyckats nåfram till ett ändrat prissältningssystem, ochjag tycker inte atthandelsministern skall nöja sig med förhoppningar i det läget. Det finnsanledning all ta itu med dessa problem för att få fram en riktigareprissättningsmetod än den som tillämpas . Omprissättningen inom textil- och skodetaljhandeln Vad beträffar påläggens höjd säger all dessa är 130-14096 inom textildetaOhandeln. Det kanske bör påpekas att detta är inkl. moms.Alldeles särskilt bör det påpekas med tanke på att den andra sifferuppgift somförekommer i fråga, nämligen att påläggen inom skohandeln är100 96, är grundad på en beräkning exkl. moms, allt enligt SPK;s uppgifter. Menhur det än är på den här punkten är jag den förste att hålla med om att man somlekman häpnar över att dessa pålägg behöver vara så pass höga. Det är självklartatt del för den som ute på en fabrik arbetar med att tillverka dessa produkterkan te sig konstigt att det skulle vara så kostsamt all få ut dem över disk ibutikerna. Men det är gott om affärer, och det finns olika affärskedjor somkonkurrerar ganska intensivt med varandra på detta område. Jag föreställer migalt denna konkurrens ändå gör att påläggen inte blir onaturiigl höga. Manskall f ö. här komma ihåg att distributionen är en löneintensiv bransch och altsjälva försäOningen därför drar med sig en hel del kostnader. Vad sedan beträffar prissättningen pä svenska ochutländska varor är det redan i dagens läge mindre procentuella pålägg påsvenska varor än på importvaror. Det är något som man ändå skall ta fasta på.Lika stora pålägg i kronor och ören är det kanske svårt att komma fram till,, eftersom dyrare varor uppenbariigen drar högreförsäO-ningskostnader i form av större räntor, lägre omsättningshastighet osv. Hen CARLSTEIN (s): Man har, sade handelsministern, som lekman svårt att förstå att detbehövs så här stora procentpälägg. Jag har ett exempel till som jag gärna villredovisa. För inköp av råmaterial, kostnader för att sticka, färga, trycka,paketera, 1. o. m. märka med minulförsäOnings-pris och leverera varan tillkundens lager erhåller producenten för exempelvis ett par herrkalsonger avhygglig svensk kvalitet ca . De-taOisten fiyttar den varan från lagrettill en försäOningsback, och där fär kunden ta den för att gä till kassan ochbetala något . Även om man tar hänsyn lill mervärdeskattenär det elt pålägg som ligger mellan 130 och 140 96. Dettatycker jag att man kan ta upp till granskning, och man bör säga ifrån att viinte kan ha del sä i fortsättningen. 0/77prissättningen inom textil- och skodetaljhandeln Närdet sedan gäller den importerade varan finns det konsulter som säger att det ärmöjligt att hitta elt bättre system. Man kan ha påslag i kronor och ören istället för det procentuella påslag som tillämpas. Även om det sker enmixning så att man får ett något högre påslag på den importerade varan,missgynnas den svenska tillverkningen. Jagtycker att handelsministern skall ta itu med detta och försöka bidra till enförändring av förhållandena på delta område. Det förefaller mig som om tar något lätt på vad handelnegentligen sysslar med. Att det bara är fråga om att fiytta grejor från en backtill en annan, och sedan är handelns insats slut - del tror jag inte all l. ex.affärsanställda skulle tycka vara en riktig beskrivning. De är säkert medvetnaom att distributionsledet faktiskt består av en hel del andra kostnader också. Sedanär det ju ändå konkurrens i denna bransch. Tror att t. ex. KF äralldeles ointresserat av att genom sin verksamhet försöka hälla priserna nerepä en nivå där man bara får täckning för sina kostnader plus vad som därutöverkan vara ett minimum av rimlighet? Jag tror faktiskt alt KF är intresserat avdet. Ipropositionen och i mitt svar har jag inte uttryckt mig så passivt som herrCarlstein vill göra gällande. Del fordras emellertid att man betraktar de härfrågorna med en viss balans. HenCARLSTEIN (s); Jag förstår mycket väl att detaOhandeln har kostnader, men jag tyckerändå att det är orimliga proportioner när man från råvaran fram lill denpaketerade varan med alla kostnader inkl. en, som i det fall jag anfört,hygglig vinst för tekoföretaget kommer fram lill . och varan sedan skallbehöva kosta . Vi kan väl ändå vara övereris om att det ärorimliga proportioner mellan vad tillverkningsledet har dragit i kostnad ochvad det sedan kostar för konsumenten. Del är klart alt handelsministern inte har intagiten passiv hållning i denna fråga, men jag tycker alt man kunde ha rätt atträkna med konkretare åtgärder på detta område än uttalade förhoppningar om allbranschen skall ta upp del här problemet. Jag tycker alltså att det hadefunnits anledning att verkligen ta ett initiativ, sä att man kommer i gäng meden ordentlig kartläggning av prissäiiningsproblemen. En ordentlig kartläggning har vi redan. Om del bara är det som herrCarislein menar med iniiiativ, så är det redan avklarat. Detskulle vara bra - till ledning för tänkandet - om ville någotmer precisera vad han menar med aktivitet. Är det en reglering, så måsle välherr Carlstein ändå vara medveten om att enkelt är det inte att genomföra ensådan, med den typ av sortiment som finns. utom blir en reglering sominnebär lägre pålägg på de dyrare grejorna Nr 85 tillklar nackdel för exempelvis låginkomsttagare som i genomsnitt köper Fredaeen den de billiga sakerna - som vill göra extra pålägg pä. Hen CARLSTEIN (s): Det finns icke ett ordentligt material i frågan om vilka olika metoderman skulle kunna tänka sig att använda för prissättningen. Konsultföretag,som har nära anknytning till Handelns ,och , har sagt att man saknar material menatt man skulle kunna ta fram ett sådant. Med det som underlag skulle man kunnafä en diskussion i sak om möjligheterna att förändra prissättningssystemet.Dessa konsulter säger att man skulle kunna göra en inventering avproblematiken. En sådan saknar vi för att kunna föra en ordentlig debatt. Om bristen påkonkurrens inom mineralullslndustrin Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om bristen påkonkurrens inom mineralullsindustrin Herrhandelsministern erhöll ordel för att besvara () den anmälda fråga, 1976/77:291, och anförde: i har frågat mig om jag anser att bristen påkonkurrens mellan isolermaterialföretagen påkallar någon åtgärd. Sombekant har vi en särskild lagstiftning för att förhindra skadlig verkan avkonkurrensbegränsning inom näringslivet. Den myndighet som i första hand kaningripa enligt den lagstiftningen är , . Vidaredriver statens pris- och kartellnämnd, SPK, en aktiv övervakning av pris- ochkonkurrensförhällanden i olika branscher. Detär alltså dessa myndigheter som i första hand skall vidta de åtgärder sombehövs när konkurrensförhållandena inte är tillfredsställande. Både NO och SPKhar också tagit upp pris- och konkurrensförhällandena i fråga om isolermaterialtill särskild granskning. Jagvill erinra om att en översyn av konkurrenslagstiftningen nu görs avkonkurrensutredningen. Dessutom studerar byggkoncentrationsutred-ningenspecielll byggnadsmaterialindustrin frän bl. a. konkurrenssynpunkt. Förslag fråndessa utredningar väntas under detta år. framlagd proposition har regeringen föreslagit olika åtgärder isyfte att förbättra energihushållningen i byggnader. Som en föOd härav kommersannolikt efterfrågan pä bl. a. isolermaterial all öka kraftigt. För attundvika risken för knapphetsprisstegringar är det av avgörande betydelse attdet finns lillräcklig produktionskapacitet pä det här området. Nr 85 Medhänsyn till den starka koncentrationsom råder på isolermate- den rialmarknaden och den väntade expansionen är det angeläget all NO 11 mars1977 även fortsättningsvis uppmärksamtföOer utvecklingen och tar --------------------- initiativ till lämpliga åtgärder. 0/77bristen på konkurrensinom Hen i (fp); mineralullsindustrin Herr talman! Jag vill tacka handelsministern för svaret. I och med att kraven päisolering av hus ökat har mineralullsindustrin fäll en alltmer ceniral ställning. Förraåret utfärdade planverket nya normer för byggnadsisolering, och har regeringen framlagten proposition i samma riktning. Kraven pä isoleringhar naturligtvis stor effekt pä förbrukningen av mineralull. normer pluspropositionen innebär vid i övrigt oförändrad konstruktion av ett hus en ökning av mineralullsåtgången med uppåt 40 96. Totalt står mineralullen för ungefär 60 96 av isoler-materialförsäOningen. Därför är det, precis som handelsministern säger, av central betydelse för möjligheternaatt till rimliga priser genomföra denisolering som en energisparkampanj syftar till all det finns en fungerandekonkurrens inom mineralullsindustrin. Redan år 1970konstaterade pris- och kartellnämnden attdet inom mineralullsindustrin råddeduopolistiska säOförhållanden och dominans av storföretag inom tillverkningsindustrin. I en alldeles nyundersökning av SPK visas att förhållandenaingalunda förbättrats förstahälft. De två svenska tillverkarna, och ,dominerar helt marknaden. De båda förelagens försäOningsinriktning skiOer sig dessutom något ät sä att konkurrensen i praktiken ytterligare minskar. Förelagen tillämparenhetliga prissystem, listpriserna äridentiska för likvärdiga produkter, prisändringar görs och med sammastorlek, rabattsystemet är likadant utformat i de två företagen,osv. Inom branschen råder just vad vi menar med ettmonopolistiskt förhållande - det finns alltsåingen konkurrens. Priserna på mineralullhar också ökat mycket kraftigt , med 60 96 ungefär - monopolsituationer har ju sällan en prispressande effekt. säger handelsministern i sitt svar:"Med hänsyn till den starka koncentrationsom råder på isolermaterialmarknaden och den väntadeexpansionen är det angeläget all NO och SPK även fortsättningsvis uppmärksamt föOerutvecklingen och tar initiativ." Jag uppfattar del så att han delar min uppfattning att konkurrensförhållandena pä detta ornrädeär otillfredsställande. Jag uppfattar också hans uttalande som en uppmaning till NO attverkligen ta upp. dessa problem till granskning. Men är det ju så att SPK sedan konstaterade att det rådde ett näranog monopolistiskt läge på området och att detta sedan har kunnatfortsätta trots att branschen har fått allt störrevikt och betydelse. Därför undrar jag om inte handelsministern instäm- 126 meri att det som har hänt inom mineralullsindustrinmotiverar att vi får en mera skärptkonkurrenslagstiftning i . Vad beträffar den avslutande fråga som i Stockholmställde framgår det ju alldeles klart av mitt svar att förhållandena inomdenna bransch och pä andra håll inom svenskt näringsliv motiverar att man nogastuderar hur konkurrenslagstiftningen bör vara i ett samhälle där vi även omdet i de flesta branscher råder en intensiv konkurrens genom import dock harett antal branscher där det inte är på del viset. Närdet gäller konkurrensförhällandena i mineralullsbranschen kan man kanske dock,för alt även här få balans i bedömningen, konstatera att priserna är ganskarimliga i . Vi har faktiskt lägre priser på mineralull än flertaletandra länder. har i ell sammanhang påpekat att denomständigheten att branschen är starkt koncentrerad inte behöver tolkas så, attkonkurrensen inte fungerar. Dettainnebär fortfarande inte att jag är ointresserad av att verkligen föOaförhållandena i branschen, ulan del betyder alt man, när man betraktar läget,dock skall försöka urskiOa verkligheten. Härär det också fråga om en väldigt invecklad balansgång, . Om manskulle ingripa med hårdhänta metoder, t. ex. prisövervakning, får man rimligentänka sig att inget av de här två företagen, varav det ena f ö. är statligt,kommer att finna det särskilt lockande att satsa de nya resurser som ändåfordras för att bygga ut kapaciteten på mineralullssidan. Var hamnar vi då? Jo,i ell läge där vi kanske regleringsvägen kan hålla priserna nere men där viinte har någon mineralull att sälta upp i väggarna när vi vill isolera - om viinte skall sätta i gång en omfattande import av sådana varor. Prisernahar stigit en hel del, men de olika företagen kan också peka päatt deras kostnader har stigit ganska kraftigt. Om bristen på konkurrens inom mineralullsindustrin HenWÄSTBERG i (fp): Del här är elt typiskt område där man i fiera länder har besvär medbrist pä konkurrens. Det är svårt att till rimliga priser importera mineralull,och därför har man i många länder alltför starkt stigande priser och en nästanmonopolistisk situation. Alla i är ju inte sä lyckliga all de bor iVärmland eller på andra ställen där de kan åka över gränsen och köpa denbilligare norska mineralullen; i har man nämligen lyckats göra denbilligare. Jag vill inte i första hand ha en hårdarepriskontroll på det här området - jag tror att priskontroll bara iundantagsfall är effektiv - utan vad det handlar om är att få ökad konkurrens.Det är gott och väl att handelsministern vill noga studera förhållandena. Jagmenar att de är ett exempel bland andra på behovet av skärpta konkurrenslagar,att den lagstiftning vi har inte räcker för att hindra en fortskridandemo-nopolisering inom en del branscher i näringslivet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om innebörden avarbetarskyddsbestämmelserna i vissa fall Ominnebörden av arbetarskyddsbestämmelserna i vissa fall Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordet föratt besvara i (vpk) anmälda fråga,1976/77:258, till herr socialministern, och anförde: i har - mot bakgrund av en inträffadolyckshändelse med dödlig utgång - frågat socialministern om det är iöverensstämmelse med gällande lag och övriga bestämmelser att livsfarligamaskinvalsar ligger öppna, att nödstopp är placerade utom räckhåll, attarbetare tjänstgör ensamma vid dylika maskiner samt att nämnda förhållandenicke påtalats av yrkesinspektörerna. Enligt fastställdärendefördelning är det jag som har att besvara frågan. Isåväl arbetarskyddslagen som arbetarskyddskungörelsen finns allmänna reglersom syftar till att förhindra olycksfall vid maskiner. I arbetarskyddsstyrelsensmaskinanvisningar finns närmare bestämmelser. Dessa innebär bl. a. att farligadelar av en maskin skall vara inkapslade eller på annat sätt försedda medbetryggande skyddsanordningar. Nödstopp skall finnas inom räckhåll fränmaskinskötarens arbetsplats. Ansvaret för att arbetsmiOön är säker ligger påarbetsgivaren, som alltså har att se till att alla skyddsåtgärder som behövsvidtas. Jagvill tillägga att ett besök av yrkesinspektionen i och för sig inte innebär attalla risker i arbetet är upptäckta eller undanröjda. Det är oerhört viktigt attden lokala skyddsorganisationen - i första hand skyddsingenjör och skyddsombud- och de anställda själva är vaksamma och om det behövs tar initiativ för attundanröja risker. Reglerna i arbetarskyddslagen om den lokalaskyddsorganisationen syftar också härtill. Jaghar med detta - utan att gå in pä omständigheterna kring den tragiska olyckan -velat redogöra för de regler som gäller. Olycksfallet utreds av polisentillsammans med yrkesinspektionen. Hen i (vpk): Jag tackarför svaret. Dödsfalletvid gummifabriken i har principiell betydelse, därför attdet illustrerar ett allt farligare problem - nämligen hur i praktikenarbetarskyddet till stor del kommit all urholkas ute pä fältet. I fall efterfall kan man konstatera hur bestämmelserna inte till-lämpas pä del sätt somlagstiftarna uppenbarligen avsett. ex. en roterande maskinvals ligger helt öppen och är i stånd att döda enmänniska, då gäller uppenbarligen arbetarskyddslagens 2 kap. 7 § om att manskall förebygga olyckor som på grund av arbetets natur riskerar alt inträffa.Lika uppenbart gäller 2 kap. II§, att maskin skall erbjuda betryggandesäkerhet. Särskilt relevant är paragrafens andra stycke, som föreskriveråtgärder för att i möjligaste män undvika t. ex. klämning. Iarbetarskyddskungörelsens 3 S stadgas att föreskrifter skall finnas synligtuppsatta pä ställen där synnerlig fara råder. Enligt all logik är naturiigtvis anordningarsom kan medföra alt en människa bokstavligt talat mals lill döds att räkna somställen med synneriig fara. Ikungörelsens 4 § föreskrivs särskild hänsyn vid ensamarbete. Det gällde förHelsingborgsfallet. I samma paragraf föreskrivs att särskild uppmärksamhetskall ägnas möjligheten att vid olycksfall erhålla hjälp. I 32 d § föreskrivsatt maskin vid olycksfall skall kunna hastigt stannas med - som det heter itexten - lätt tillgänglig anordning. I alla dessa delar var föreskrifterna iHelsingborgsfallet grovt försummade. Alltdelia illustrerar pä ell principiellt plan hur långt frän lagstiftarens väridverkligheten kommit alt utvecklas - och detta till priset av arbetarnas livoch hälsa. Jag menar alt det är dags för de politiskt ansvariga att granska hurdet faktiskt ser ut ute. pä fältet och inte bara överlämna det lill deämbetsverk som har det praktiska ansvaret. En sådan granskning borde kanske hagjorts för länge sedan. Jagvill fråga: Är arbetsmarknadsministern beredd att göra en sådan översyn avarbetarskyddets sätt att fungera praktiskt, att säkerheten förs upp på enallmänt högre nivå och att skyddslagstiftningens anda och innehåll verkligenföOs? Ominnebörden av arbetarskyddsbestämmelserna i vissa fall Det är alldeles klart att vi kommer att steg för steg skärpa kraven påen arbelsmiOö som skyddar de arbetandes liv och hälsa. Vi jobbar just nu medlagrådsremissen för en ny arbetsmiOölag som blir klar och som skallläggas fram som proposition . Därför är svaret på frågan lill mig: Ja, viskall skärpa de regler som gäller. Antaletskriftliga inspektionsmeddelanden där brister i arbetsmiOön påtalas frånyrkesinspektionen har 1. ex. ökat från litet över 10 1974 till närmare15 1976. När del gäller antalet förelägganden och förbud var siffran 86är 1974, och jag tror all den var 379 är 1976. Detär klart att yrkesinspektionen har ett ansvar för tillsynen i fråga omeflerievnaden av regler i arbetarskyddslagstifiningen. För att man skall kunnaförbättra tillsynen och ge mer stöd åt den lokala skyddsorganisationen haryrkesinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen byggts ut mycket kraftigt påsenare är. Med de förstärkningar som regeringen har föreslagit för näslabudgetår har personalen mer än fördubblats . Yrkesinspektionenupptäcker och påtalar varje är, som jag visade, en stor mängd brister när detgäller förebyggande åtgärder. Därför tror jag att vi är på gång med ett arbetesom längre fram kommer att ge betydande resultat. Däremot kan jag naturiigtvis inte gå in mer pä detenskilda fallet, eftersom del utreds av polisen i samverkan medyrkesinspektionen. Hen i (vpk); Vad arbetsmarknadsministern säger låter ju gott och väl, men han missarkanske det som var poängen med min senaste fråga. 9 protokoll 1976/77:84-86 Ominnebörden av arbetarskyddsbestämmelserna i vissa fall Det gäller inte i förstahand skärpta lagregler, förelägganden och sådana mer formella ting, utan detgäller att tillse att i praktiken verkligen lagstiftarnas avsikt ochlagstiftningens anda upprätthålls. Det är där som det brister. Den svenskaarbetarskyddslagstiftningen är ju en relativt snygg lagstiftning, om denverkligen tillämpas som den skall. Men det är med arbetarskyddslagstifiningensom med många andra lagar i vårt land som ser snygga och behagliga ut, att utepå fältet brister del betänkligt i uppmärksamhet och tillämpning. Man kan,vilket förvånar en för saken intresserad lekman, komma till arbetsplatser därman som ren lekman kan se att t. ex. en maskin är uppenbart otillräckligtskyddad med hänsyn till hur den fungerar, och där arbetet ändå fält fortgå ochmaskinen fått stå på samma sätt är efter är trots ärliga inspektioner frånyrkesinspektionen. Viskall kanske inte heller bara göra det hela till en fråga om yrkesinspektörernasansvar.