prot · G00918 · 1976-12-31 00:00:00 — Av den slutbrytningsplan som då redovisades framgick attverksamheten vid Adakfältet skulle kunna fortgå t. o. m. Att bedrivabrytning ansågs inte vara realistiskt med hänsyn till dåliglönsamhet. Nämndenför statens gruvegendom beslöt emellertid att gruvdriften vidAdakgruvorna skulle pågå t. o. m. De främsta motiven för en föriängningav gruvdriften var bättre brytningsresurser, högre kopparpriser samt behov avsysselsättningstillfällen i området. Antaletanställda vid var 1974 ca 170 personer. Därtill kommer de 68anställda vid . beslutades att sistnämndagruva skulle läggas ned . Ett bortfall av sysselsättningstillfällenav denna storleksordning skulle utgöra ett allvarligt dråpslag mot den berördabygden. Adakområdet är nästan helt beroende av den sysselsättning somgruvdriften innebär. Den närmast liggande tätorten samt kommun idess helhet har uppvisat en starkt negativ befolkningsutveckling.Sysselsättning- en, främst i jord- ochskogsbruk, har varit vikande. En mycket kraftig nedgång av antaletarbetstillfällen har också skett inom byggnadsverksamheten på grund av att kraftverksbyggenai Bastusel avslutats. Medanledning av den aviserade nedläggningen av gruvdriften i tillsatteindustriminister en särskild arbetsgrupp meduppgift att bevaka sysselsättningsfrågorna i . Arbetsgruppen framhöll i enrapport att extraordinära insatser från samhällets sida varnödvändiga för att kunna förmå företag att i önskad omfattning etableraverksamhet i Malåområdet. tillkallade särskilda sakkunniga med uppgift attlösa de sysselsättningsproblem som väntades uppkomma på grund av nedläggningenav gruvdriften i Adakområdet. 1 direktiven till utredningen erinradedepartementschefen om att personalen vid Adakfältet är anställd av Boliden AB.Han ansåg därför att det i första hand borde ankomma på företaget att inför ennedläggning av gruvdriften medverka till att de anställda beredes annansysselsättning. Men eftersom gruvdriften sker på uppdrag av staten, menadedepartementschefen att staten har ett ansvar för att medverka till att lösavissa omställningsproblem som kan uppstå vid en nedläggning av gruvdriften. Enhuvuduppgift för de sakkunniga är enligt direktiven att inventera möjligheternaatt finna annan sysselsättning i regionen i sådan utsträckning att detbefarade underskottet på Adakentreprenaden kan reduceras. Utredningenhar avgett en delrapport över sitt arbete. 1 dennaredovisas överläggningar med tre företag som mera i detalj undersökt deekonomiska och praktiska förutsättningarna att etablera verksamhet iMalåområdet. Utredningen håller emellertid för troligt att särskildastödåtgärder utöver de medel som finns inom ramen för den reguljäralokaliseringspolitiken blir nödvändiga för att lösa de akuta sysselsättnings-och serviceproblem som uppstår i Malåområdet på grund av nedläggning avgruvdriften. Utredningen pekar i det sammanhanget på att sådana särskildastödåtgärder har varit nödvändiga att tillgripa också för att lösa akutasysselsättningsproblem på orter i . Endastunder förutsättning att sådana särskilda stödåtgärder kan påräknas kanutredningen med försiktig optimism se på möjligheterna att lösasysselsättningsproblemen i Malåområdet. Detär således en mörk bild som tecknas i den rapport som utredningen lämnat. Redanhar ett hundratal arbetstillfällen bortfallit på grund av minskad gruvdrift idet berörda området. Den tidpunkt då gruvdriften helt upphör i Adakgruvornanärmar sig snabbt. Ortsbefolkningen och de som har ansvar för den kommunalaplaneringen ser med stor oro på den framtida utvecklingen. De väntar sig nusnabba åtgärder från statens sida. Medanledning av vad jag här har anfört vill jag till herr industriministernställa följande frågor: a)På vad sätt avser statsrådet att fullfölja förre industriministerns strävandenatt lösa sysselsättningsproblemen i samband med nedläggning 9 protokoll 1976/77:18-19 av gruvdriften iAdakområdet? b)När kan, enligt statsrådets bedömning, annan sysselsättning i Adakområdeterbjudas dem som friställs från gruvdriften? 1976/77:24av (vpk) till herr kommunministern om kommuns ekonomiskaproblem: Den fullständiga kraschen när det gäller Stålverk80 ställer kommun inför enorma problem. Kommunens hela planering underflera år har byggts på falska förutsättningar genom att den i mycket hög gradblivit inriktad på att följa upp riksdagsbeslutet om 80. Stora investeringarär redan gjorda. Det kan inte anses rimligt att kommunen skall bära deekonomiska konsekvenserna av de drastiskt förändrade planerna. Vänsterpartietkommunisterna krävde redan på ett tidigt stadium att beslutet om 80måste följas upp av en mönstergill samhällsplanering på skilda områden såsomkommunikationer, bostadsbyggande, social service osv. Vi ställde också krav omatt staten genom ett speciellt expansionsstöd skulle ta huvudansvaret för dessaökade ekonomiska kostnader för kommunen, eftersom det handlade om kostnader somstår i direkt samklang med beslut fattade av riksdag och regering. Denya beslut som fattats kullkastar den kommunala planering som redan inletts ochinnebär stora kostnader, kontrakt och åtaganden på det kommunala planet. Ettmycket ambitiöst bostadsbyggnadsprogram har redan inletts. Väldiga insatser ihamnbyggnadsprojekt har redan företagits. Planering för skolbyggande,kommunikationer m. m. har inriktats för att möta den kraftigabefolkningsexpansion som 80 skulle ha medfört. Avtal, kontrakt ochupphandlingar har företagits. Skadestånd för kontrakt som måste revideras ellerbrytas kan förutses. Kommunens utvecklingsplanering har blivit enavvecklingsplanering i stor stil. Det handlar om minst 300 milj. kr. som direktkan knytas till kommuns förlusträkning. Utöverdetta kommer självfallet de svåröverskådliga konsekvenserna av att de 2 300arbetstillfällena med alla dess följdeffekter förskjuts till en oviss framtid. Luleåkommun befinner sig redan i ett mycket pressat läge. Låneskulden är nu nära470 milj. kr. Räntor och amorteringar uppgår till 80 miljoner. En starkupplåning och skuldsättning har byggt på perspektivet att 80 skulleinnebära en stark befolkningsexpansion med kraftigt ökadeskatteinkomster som följd därav. Den prognosen håller inte längre. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrkommunministern ställa följande frågor: Hur bedömer kommunministern detnya läget för kommun? Är kommunministern beredd attverka för att de ekonomiska skadeverkningarna för kommunen genom det nyabeslutet om 80 betalas av staten? § 17 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1916/11:42av i (vpk) till herr justitieministern om fotografering avpersoner som tar del av offentliga handlingar: Isamband med att besökare vid offentlig myndighet i enlighet med gällandegrundlag får la del av offentliga handlingar har förekommit att vederbörande påmyndighetens föranstaltande blivit fotograferad. Med anledning härav får jagställa följande fråga: Varför fotograferas medborgare, som tar del avoffentliga handlingar, och för vad slags register sker denna fotografering? 1976/77:43av () till herr försvarsministern om insatser från försvaretför att stimulera sysselsättningen i : Härmedber jag att få ställa följande fråga till herr försvarsministern: sigförsvarsministern bakom försvarets rationaliseringsinstituts avstyrkan av enutlokalisering av publikations- och läromedelsverksamheten vid försvaret iNyköping, och - i så fall - på vilket sätt avser statsrådet att tillmötesgåriksdagens förord för insatser från försvaret för att stimulerasysselsättningen i ? 1976/77:44av () till herr industriministern om åtgärder för att stimuleraprospektering: ledande ställning i väriden när det gällerspecialstål förutsätter bl. a. att vi kan köpa legeringsmetallerna frånutlandet. Med kända tillgångar har vi i vårt land överskott endast påtvå metaller, järn och zink. Enligttidningsreferat har detta påpekats vid Ingenjörsvetenskapsakademienssammankomst . Det varnades också för ett påfallande ointresse i landetför geologi och prospektering. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till herrindustriministern: Ärindustriministern beredd att vidta åtgärder för att stimulera prospekteringeninom landet, t. ex. genom AB Statsgruvor? 1976/77:45 av frökenRogestam (c) till herr statsrådet om hjälpinsatser till förmån förvissa flyktingar från : I västra finns ca 45 000 flyktingar(Röda korsets uppskattning) från (f d. Spanska ).Flyktinggruppen består till 80 96 av kvinnor och barn, till 10 96 av åldringaroch till 10 96 av män. Lägren,liksom livsmedelsdistributionen, har organiserats med bistånd av Röda korset.Flyktinggruppens sammansättning tillsammans med lägrens belägenhet i ettökenområde gör att man är helt beroende av hjälp utifrån. Hjälpinsatserhar gjorts från ett flertal länder, däribland , samt olikaorganisationer. ge en redogörelse för vilka insatser som gjorts från svensksida och vilka ytterligare insatser som planeras? 1976/77:46av () till fru bostadsministern om regeringens syn påstormarknadsetableringar: Utvecklingen på varuförsörjningens område har undersenare år genomgått en dramatisk förändring. Särskilt påtaglig är etableringenav stormarknader utanför de stora tätorternas centrala delar. Dessaetableringar medför ofta långt gående konsekvenser när det gäller människornasnärservice och även samhällets kostnad för att upprätthålla närservicen. Stormarknadernafordrar ett stort kundunderiag, och en etablering har därmed konsekvenser förhandeln också utanför den kommun dit de lokaliseras. För att inte negativaeffekter för människorna eller ökade kostnader för samhället skall uppstå synesdet rimligt att som grund för beslut om stormarknad ligger envaruförsörjningsplan. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till frubostadsministern: Är statsrådet beredd redovisa sin syn påstormarknadsetableringar som sker utan tillgång till ett relevantbeslutsunderlag i form av bl. a. en varuförsörjningsplan? 1976/77:47 av herrJonasson (c) till herr statsrådet om vidgad rätt att avsätta medel påskogskonto: Skogsägare har möjlighet att frånbeskattningssynpunkt utjämna de ofta ojämna inkomsterna genom användande av s.k. skogskonto. I vissa situationer, t. ex. i samband med stormskador ellerinsektsangrepp, har möjligheter öppnats till extra avsättningar tillskogskonto. Insättningsgränserna har höjts till 80 96 av köpeskillingen för rotsåld skog och 60 96 av andraskogslikvider mot normalt 60 resp. . Dessa höjningar har skett genom enprovisorisk lagstiftning. Det är emellertid från skogsvårdssynpunkt och avandra skäl viktigt att generellt öppna en sådan möjlighet till störreavsättning till skogskonto. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till herr statsrådetMundebo: beredd medverka till en generell möjlighet till ökad avsättningtill skogskonto i samband med stormskador, insektsängrepp och liknande? 1976/77:48 av herrGranstedi (c) till herr handelsministern om lämp- Nr 18 ligheten av svensk export av kärnteknologi till : den Enligttidningsuppgifter kan det bli aktuellt med export av svensk ° «# j . ; . Meddelandeom Hur bedömer statsrådet det lämpliga i en svensk export av kärn- / . §18 Kammaren åtskildes .