prot · G009150 · 1976-12-31 00:00:00 — delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionerna 1976/77:882av m. fi. (vpk), vari föreslagits alt uttalade all överförandeav svenska fartyg under s. k. fiffelflagg borde förbjudas och hos regeringenbegärde förslag till lagstiftning i detta syfte, samt 1976/77:1256av herrar Rosqvist (s) och i (s), vilka motionerremitterats till näringsutskottet och sedermera överlämnats tilltrafikutskottet, delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1976/77:1638 av m. fi. (s), vari hemställts 1. att i fråga om tillslåndsgivningen vid överlåtelser av fartyg 160 gav regeringen lill känna vad som anförts imotionen. 2.att skulle anhålla hos regeringen att erforderliga åtgärder Nr150 vidiogs för alt tillgodose vad som anförts i motionen angående den statliga Fredaeen den upphandlingen av sjöfraktstjänster, och 3 ; j tgjy 1976/77:1639 av herrWerner m. fl. (vpk), vari föreslagits att 1. att avslå proposilionen i vadgällde kreditgarantier på 500 milj. kr. 2. all likviditelsstöd i form avkreditgarantier på 150 milj. kr. endast skulle utgå lill den mindreskeppsfarten , 3. att med avvisande avregeringens förslag till lag om tillstånd till överlåtelse av fartyg anhållahos regeringen om utarbetande av ett förslag lill lag om förbud mot överlåtelseav fartyg till stater med s. k. bekväm-ligheisflagg. 1. att med bifall tillproposilionen 1976/77:146 samt med avslag pä motionerna 1976/77:882,1976/77:1638, yrkandet 1, och 1976/77:1639, yrkandet 3, skulle anta det iproposilionen framlagda förslaget till lag om tillstånd till överlåtelse avfartyg, 2. att motionen 1976/77:1638,yrkandet 2, inte föranledde någon särskild åtgärd från sida, 3. att med bifall tillproposilionen 1976/77:146 samt med avslag på motionen 1976/77:1639, yrkandena1 och 2, skulle a. godkännade riktlinjer för lämnande av garantier till svenska rederier som i propositionen förordals, b. bemyndigafullmäktige i att den 30 juni 1978 ikläda staten garantier lill svenska rederier till ett sammanlagt belopp av , 4. att med bifall lillpropositionen 1976/77:146 till Bidrag till vissa resor av sjöfolk /78 utöver av redan beviljat förslagsanslag (TU1976/77:11, rskr 1976/77:177) anvisade ytterligare , 5. att motionen 1976/77:1256 inteföranledde någon särskild åtgärd från sida. 1. beträffande utnyttjande avbekvämlighetsflagg vid upphandling av frakltjänsler av herrar , i , Rosqvist och Zach- risson, samt (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1638, yrkandel 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anföri om den statliga upphandlingen avsjöfraktstjänster, 2. beträffande motiveringen för utskottetshemställan under 3 av herrar 161 11 Riksdagensprotokoll 1976/77:149-150 Nr 150 , i , Rosqvist, och , fruSan- Fredaeenden ''" ''"' (samtliga s) som ansettatt utskottets yttrande '' '' skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Vissa sjöfartsfrågor Till betänkandet hade fogatsetl särskilt yttrande beträffande tillämpningen av lagen om tillstånd tillöverlåtelse av fartyg i vissa fall av herrar , i ,Rosqvist, och , samt (samtliga s). HerrROSQVIST (s): Svensk sjöfart bedrivs i stor utsträckning mellan utländska hamnar,över alla hav och oceaner. Den är en exportnäring som säljerinternationella transporttjänsler till ett värde som motsvarar 9 96 av totalsvensk export. En stor del av vår egen utrikeshandel transporteras medutländska fartyg. Men den svenska handelsflottan med dess många olika typer avfartyg spelar även här en viktig roll. Densvenska handelsflottan är nödvändig för landet. Den seglar in utländsk valuta.Den ger sysselsättning åt ca 30 000 arbetstagare. Den ger möjlighet all ineutralitet under krig förse vårt land med nödvändiga råvaror och importvarorför folkhushållet. Den ger fördelar i vår handelspolitik och utrikespolitik. Deninternationella lågkonjunkturen och minskad världshandel har påtagligt drabbatsjöfarten. Ett stort antal svenska fartyg har lagts upp eller sålts tillutlandet. Men sjöfartskonjunkturen liknar myckel det element som fartygen rörsig i; där är djupa vågdalar men också höga vågor och toppar som kan brytas iett kraftigt skum av vinster och utdelningar. Så skedde då rederiernasurfade fram med mycket stora vinster - långt större än inom exportindustrin iövrigt. Men man satte undan alltför litet i rörligt kapital under dessa goda åroch åren före dem, och man gjorde felspekulationer genom att investera kraftigtoch dessutom i ett tonnage och på en marknad som blev starktöverdimensionerade? De höga oljepriserna gjorde snart alt konsumtionenoch därmed transporterna från av olja gick ner i stället föratt få en beräknad stark ökning. Lågkonjunkturen i industrivärlden gjordesitt. Öppnandet av med kortare transportvägar bidrog också till enminskad nedgång i efterfrågan på transporttjänster. Efterfråganoch tillgång bestämmer i stor utsträckning fraklinläkterna. Dessa minskade.Rederierna sökte andra vägar för att behålla bästa balans mellan utgifter ochförtjänster. Svensktsjöfolk har fått gå redarna långt till mötes när det gäller be manningen av främst det större, tyngre uteseglande tonnaget. Man har varit bland de främsta när det gäller att minska antalet besättningsmän. Å andra sidan har man uppnått en bättre lönestandard och med hjälp av bl. a. lagstiftning bättre sociala villkor för den enskilde sjömannen. 162 Man har dock icke på alla områden kommit lika långtsom övriga svenska Men mansträvar dit. Det är naturligt. Sjöfartenär, som jag redan konstaterat, en internationell näring. Svensk Fredaeenden sjöfart får möta konkurrenter från andra länder. Så har den alltidfått Och det är klart attnär tiderna är mindre bra, då blir konkurrensen Utrymmet för"bra affärer" blir mindre. för att göra detta utrymme större har för sjöfartens del blivit att sökanedbringa kostnaderna genom att komma ifrån vissa lagar, regler ochföreskrifter. Prutningar på tillkämpade olika slag av sociala rättigheter förde anställda i fartygen för att därigenom minska kostnaderna har setts som enenkel, bekväm väg att hålla lönsamheten på tillfredsställdande nivå. Redarehar alltmer sneglat åt möjligheten alt sätta fartyg under sådan flagga, sådantregistreringsland, där man kommer ifrån sociala åtaganden, skatter ochföreskrifter. Detta är i och för sig inte något nytt, men aktualiteten synesha ökat - även från svenska redares sida. ,som har behandlat denna fråga, har ansett att tillstånd inte bör ges tillöverföring av fartyg till annat land, om det finns skälig anledning anta atthuvudavsikten med fiaggöverföringen är att uppnå skattefördelar, lägre löneroch att komma ifrån sociala åtaganden gentemot de anställda. Utredningen anseratt det normalt får antas att överföring till bekvämlighetsflagg strider motväsentligt allmänt intresse. proposition som vi nu behandlar säger föredragande departementschef altfariyg under bekvämlighetsflagg är ett ovälkommet inslag i väridssjöfarten ochockså att överföring till sådan flagg normalt får anses strida mot väsentligtallmänt intresse. Vihar på socialdemokratiskt håll funnit att om tillämpningen av den nu föreslagnalagen verkligen sker på det sätt som departementschefen anger vara andemeningeni propositionen, torde i praktiken överföring av svenskl fartyg till"bekvämlighetsland" med bibehållet svenskl ägar-intresse ej varamöjlig. Vi har därför kunnat tillstyrka propositionen i denna del. I ettsärskilt yttrande har vi speciellt velat påpeka den stora vikt vi lägger vidprövningen av fall om överlåtelse av fartyg för alt förhindra attbestämmelserna härom ej kan kringgås. Vi har särskilt påtalat nödvändighetenav kontroll, så att icke överföring lill bekvämlighetsflagg sker via enöverföring till traditionellt sjöfartsland. Vi frågar oss varför majoriteten -c-m-fp - i utskottet ej kunnat låta denna uppfattning komma fram i självabetänkandet. Visäger alltså med detta bestämt nej till alt lösa rederinäringens pro blem genom att öppna möjligheter till registrering i , , , , och var det än må vara, där man kan öka företagsvinster genom att åsidosätta sjösäkerhetskrav och i övrigt undgå ett socialt och samhälleligt ansvar. Sjöfolket skall inte bära kostnaderna för att redarna skall uppnå vad de anser vara rimlig lönsamhets- och vinstnivå. Prutningar på olika slag av sociala rättigheter får inte bli sub sidierna till en tillfälligt trängd sjöfartsnäring. Nr 150 I propositionen sägs att utgångspunkten för svensk sjöfartsnäringmåste Fredaeenden " ' ' '"' möjligt skall drivas undersvensk flagg. 3 iuni 1977 'utlandsinvesteringar kan medföra fördelar för den internationella För/;wr tillståndsärenden för överföring till annat land Vissa sjöfartsfrågor av fartyg med bibehålletsvenskt ägarinflytande skall bedömas finns det inga kriterier i nuvarande lag,som är . Regeringenhar i sin proposition nu föreslagit en lag som innebär att sjöfartspolitiskasynpunkter skall beaktas vid prövningen av ärenden om tillstånd lillöverlåtelse av fartyg till ullandel. Förslaget tar sikte på att åstadkomma entemporär, provisorisk lagstiftning angående s. k. utflagg-ning av svenskafartyg i avvaktan på all mera deflnitiva förslag om hur dessa frågor skallregleras skall läggas fram av en aviserad ny sjöfartspolilisk utredning. Delta gäller överföring av svenska fartyg till annan flagg änbekvämlighetsflagg. Enligt propositionen bör tillstånd inte lämnas om detstrider mot väsentligt allmänt intresse att fartyget upphör att vara svenskt.Man bör i stället enligt föredragande statsrådet inrikta sig på att i detkonkreta fallet finna den lösning som framstår som den mest förmånliga församhället, sjöfartsnäringen och de ombordanställda. Vidaresägs förslaget bygga på vad redarna och de ombordanställda har kommit fram tillbeträffande utflaggning. Medbestämmandelag och kollektivavtal anses komma altfå betydelse i tillståndsärenden. Menpå en viktig punkt har vi i den socialdemokratiska motionen velat ha ettförtydligande. Det gäller ersättningstonnage, ersättningen under svensk flaggför del antal arbetstillfällen som försvinner vid överföring som fårskeenligttillsiåndslagen till annat traditionellt sjöfartsland. Där har såväl flaggutredningsom redareförening och de ombordanställda varit överens om den principen attfariyg som överlåtes skall ersättas med ett nytt sysselsältningsmässigtlikvärdigt fartyg. 1 texten i propositionen har detta angetts mera vagt,nämligen att skäl för bifall till framställning bör vara att rederiet i sinansökan anger att man avser tillföra nytt fartyg under svensk flagg. har vid övervägandena av de uttalanden som redovisats ipropositionen och de meddelanden som gjorts från kommunikationsdepartementetkunnat konstateras att vad som krävts i motionen på denna punkt kommer atttillgodoses. Jag vill lill protokollet la in departementets meddelande ifrågan; "När ett fartyg flaggas ut är avsikten i princip alt ettsysselsältningsmässigt ungefär likvärdigt fartyg skall tillföras verksamhetenunder svensk flagg." Vi har därför som motionärer kunnat acceptera attnågon särskild åtgärd från sida nu ej är motiverad på denna punkt. För att förhindra altrederier som på grund av den för tillfället rådande lågkonjunkturen avlikviditetsskäl skall tvingas sälja fartyg som också barett lågtandrahandsvärde föreslås att etl tidsbegränsat likviditetsstöd i form av kreditgarantierinföres. Det gäller garantier inom en ram av 164 500 milj. kr. för relativt kortfristiga lån. Som säkerhet skall lämnasicke utnyttjade bästasäkerheter i fartyg i det rederi som medges kreditgaranti. Nr 150 Garantier kan medges av fartygens beräknade värde. Vi socialdemokratertillstyrker vad departementschefen här har före- 3 - jyy Men den borgerligamajoriteten har efter en ihärdig uppvaktning -- från redarnas organisationvelat gå längre. Man accepterar inte fartygens Vissa sjöfartsfrågor beräknadevärde som utgångspunkt för garantin. har velat få utskottetatt föra in olika termer som normalvärden och ny--byggnadsvärden för att liggatill grund för garantin. Vi har sagt nej lill detta. har majoriteten fastnatför en skrivning som säger att de inle statiskt skall bindas tillenbart marknadsvärdet. Vi socialdemokrater har reserverat oss här. Och därmeduppstår den situationen att vi går strikt på propositionen, medan denborgerliga majoriteten vill vara litet mer rundhänt mot ochvill ha en för denna mer generös tolkning, som innebär mindre säkerhet åtstaten för de kreditgarantier som lämnas. Där har vi alltså skilt oss iutskollel. 1974antog enhälligt ett uttalande om att staten i möjligaste mån börundvika att utnyttja bekvämlighetsflaggade fartyg vid sin upphandling avfrakttjänster för att ej främja rederier som undandrar sig sitt socialaarbetsgivaransvar. Uttalandet överiämnades sedermera till flaggutredningen.Denna har framhållit att statlig myndighet i princip bör avhålla sig frånbefraktning av sådant tonnage. Men frågan har inte närmare berörts iregeringens proposition. Med hänsyn till de uttalanden som ochflagguiredningen tidigare gjort bör enligt vår mening nu anhålla hosregeringen att den vidtar de åtgärder som kan erfordras för att dessasynpunkter skall beaktas vid statliga myndigheters upphandling avfrakttjänster. Mende borgerliga i utskottet vill avvakta ytterligare, och ha mera utredande.Därför har vi en reservation i denna del av betänkandet. socialdemokratisk motion, väckt under den allmänna motionstiden , harkrävts en branschutredning för svensk sjöfart. 1 regeringenssjöfarisproposition talar kommunikationsministern om all sjöfartsnäringenskall bli föremål för en allsidig utredning. Det stämmer med det socialdemokratiskamotionsförslaget. Det mesta av vad som föreslagits i propositionen är av provisoriskkaraktär. Exempelvis skall lag om tillstånd lill överlåtelse av fartyg gällaför framåt. Och det är det sjöfartspolitiska program, som den nyautredningen skall lägga fram, som skall ligga till grund för fortsattlagstiftning på bl. a. detta viktiga område. Utskottet har också haftsynpunkter på hur utredningsarbetet skall bedrivas. 1förra veckan kunde man i organ läsa att regeringen har fastställt direktiven för utredningen. Där framgår bl. a. att den skulle bli en enmansutredning. Och långa citat ur direktiven fanns med i tidningen. Jag blev intresserad och bad i förrgår skaffa dessa direktiv. Med viss förvåning fick jag i går svaret att direktiven inte är tillgängliga . Det dröjer ännu . och dess tidningsredaktion tycks ha bätt- 165 Nr 150 re möjligheter alt tränga in i depariementskansliet än det organ som den riksdagenhar för att hjälpa riksdagsledamöter med uppgifter i behand- 3 iuni 1977 lingenav olika ärenden. --------------- Jagskall därför nu bara skicka med den förhoppningen, alt de som Vissa sjöfartsfrågor i sin yrkesutövning blirberörda av en utredning som denna skall få samma chans att påverka direktiv ochutredningsarbete som arbetsgivarsidan. Slutligen en kommentar angående en sak som i ulskoitsbetänkandethamnat under rubriken "Åtgärder för den mindre skeppsfarten m. ".Det gäller sänkningen av den inrikes fyravgifien. har vid inrikesresor fartyg befriats från avgift för de första 400 nettolönnen. blir detbefrielse förde första I 500 nettolönnen. Men detta torde vara mera entrafikpolitisk åtgärd än en åtgärd för att stödja svenska rederier med dåliglikviditet. Åtgärden kostar - det har vi fått fråga efter i utskottet - ca 2milj. kr./år i mindre intäkter för statskassan. Mennu är det inte bara svenska fartyg som går i inrikes fart och får mindreavgifter att erlägga. Det gäller också utländska fartyg. Exempel: Det brittisktägda raffinaderiet BP i furnerar sina oljedepåer på syd-, ost- ochNorrlandskusten med egna britliskflaggade fartyg. De lastar 20 000-25 000 ton.Netlotonnaget är på 6 000-7 000 ton. Dessa fartyg får . mindre atterlägga i avgift vid sina svenska hamnbesök. Avgifterna- fyravgifierna- gårtill för att läcka dessulgifter för farledshållningen.Sjöfartsverket har som målsättning att ekonomiskt gå ihop. Det gör det inle.Det påtalar också riksrevisionsverkel, vilket vi fick en påminnelse omhäromdagen. Men blir det plötsligt ca 2 milj. kr. mindre i intäkter. Ochglappet mellan inkomster och utgifter blir än större, om inte andra höjningarvidtas. Det nämns inget om det i propositionen. Men frågan kvarstår. Detverkade vid undersökningen, som utskottet gjorde, som om både de 2 miljonernaoch avgiftssänkningen för utländskt tonnage var något nytt för departementet. Menkanske frågan skall lösas i den trafikpolitiska propositionen.Trafikpolitiska utredningen behandlar ju också sjöfarten. Dock tycks den inteha behandlat del trafikpolitiska beslut som regeringen och inte redanhar fallat i och med att den sänkt viss avgift för sjöfart, dvs. fyravgiftenför inrikes trafik. Kvar står frågan: Var detta genomtänkt? Med det anförda vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 2 itrafikutskottets betänkande nr 26. Idetta anförande instämde (). HerrHALLGREN (vpk): Del hör intetill ovanligheterna att gång efter annan måsle ta ställningtill regeringsförslag som innebär stöd till det privata näringslivet i eneller annan form. Det skedde också under den 15 socialdemokratiska regeringens lid, men det har ökat i omfattningsedan Och få hade väl väntat sig annat. För vår del var vi myckettidigt på det klara med att så skulle ske. Också det ärende som nubehandlas rör bidrag och stöd i olika former 3 jyp,j g-j-j lill i första handstorfinansen, för det måsle onekligen redarkapilalet räk- -- Den annars sålukrativa rederinäringen har enligt regeringen och Vissa sjöfartsfrågorenligt egen uppgift hamnat i ekonomiska svårigheter. Iregeringsförslaget redogörs för rederinäringens likvidiletssvårigheter och deomständigheter som försatt denna näringsgren i en sådan situation. Avredogörelsen framgår att vissa rederier har satsat på alltför ensidigt tonnage- då i första hand på tanktonnage av de större dimensionerna. Det visade sig gesnabba pengar i inledningsskedet men var en felspekulation . Nuvill regeringen ge statliga kreditgarantier till rederierna för att dessa inteav likviditetsskäl skall avstå från att göra nyanskaffningar och om-planeringarför att bibehålla sin konkurrenskraft. Regeringen föreslår statligakreditgarantier på 500 milj. kr., varav 50 milj. kr. skall avsättas förrederier med mindre tonnage. Vidare föreslås ett statsbidrag på 18 milj. kr.till sjöfolkets resor. Dessutom föreläggs ett förslag till lag, somskall reglera överlåtelser av fartyg till utlandet, dvs. s. k. utfiaggning. Vänsterpartietkommunisterna har vänt sig mot en del av regeringens förslag. Vi ifrågasätterstarkt behovet av dessa stödåtgärder till de större rederierna. Därför yrkarvpk avslag på den del av kreditgarantierna som är avsedd för dessa företag. Iredovisningen av den s. k. enkätundersökning som gjorts av en särskildarbetsgrupp framgår all vissa av de större rederierna har avvisat tanken påstatliga stödåtgärder med hänvisning till att den ekonomiska ställningen varitsådan alt den inte föranlett behov av statligt stöd. Dessutomhar rederierna genom tidigare beslut - inte minst med anledning av densenaste varvsproposiiionen - fått ett betydande stöd, om beställningar läggs utpå svenska varv. Vårt parti hävdar med bestämdhet att skattebetalarnas pengarinle skall riskeras i form av stödåtgärder lill redarkapilalet för att mangjort felspekulationer i superlon-nage i avsikt att nå snabba vinster. närman har spekulerat fel, vill man ha ersättning för förlusterna. Detmindre tonnaget kan det däremot vara både samhällsekonomiskt ochtrafikpolitiskt riktigt att ge visst stöd. En ökad satsning på kust-ochinsjöfart är nödvändig från regionalpolitisk synpunkt men också frånmiljösynpunkt. Mycket av det gods som fraktas på våra landsvägar medstora lastbilar kunde med väsentliga fördelar transporteras på mindre fartygoch med ett modernt utvecklat pråmlransportsystem. Här finns det möjligheteratt spara energi och minska de avgas- och bullerproblem som dentyngre lastbilstrafiken alltid för med sig. sådan satsning måste sammankopplas med en upprustning av våra inre vattenvägar och kanaler. Det krävs också en sanering och modernisering av aktuella hamnar. Dessa frågor bör ingå i en helhets- 167 Nr 150 bedömning av trafikfrågorna. Vi har därför ansett det försvarbart inuläget den '' erederier med mindre tonnage statliga kreditgarantier i större om- 3 iuni 1977 fattningän vad regeringen föreslår. Vpk föreslår att 150 milj. kr. -------------- fördelta ändamål. Vissa sjöfartsfrågor När det gäller anslaget lillsjöfolkets resor, 18 milj. kr., anser vi del i princip vara felaktigt attrederierna skall avlastas kostnader som de är skyldiga att slå för enligt lagoch till stor del även enligt gällande kollektivavtal. Eftersom de fria resornaär av utomordentlig betydelse för sjöfolket biträder vänsterpartietkommunisterna förslaget, men vi vill redan nu deklarera vår uppfattning att detinte kan vara riktigt att skattebetalarna skall stå för rederiernas kostnaderför sjöfolkets resor. De kostnaderna skall rederierna själva stå för. Förslagettill lag om tillstånd till överlåtelse av fartyg är så utformat att svenskaredare ges en möjlighet till utflaggning av fartyg. Visserligen sägs i denföreslagna lagen och i motiveringarna att det särskilt skall beaktas hur enöveriåtelse påverkar effektiviteten och sysselsättningen inom sjöfartsnäringensamt de ombordanställdas förhållanden. Ett sådant förfarande får heller intestrida mot väsentligt allmänt intresse att fartyget skall vara svenskt.Redarkapitalets intressen att överföra svenska fartyg till stater med s. k.bekvämlighetsflagg får enligt lagens mening inte strida mot väsentligt allmäntintresse eller stå i motsatsställning till de ombordanställdas intressen. Vikan inte finna dessa intressen förenliga på någon punkt. Redarnas intressen avatt utflagga svenska fartyg är rent ekonomiskt betingade. Överföringarna görsuteslutande för att nedbringa omkostnaderna för driften av fartygen lill ettminimum och därigenom öka vinsterna. Sjöfolketkan självfallet inle ha några med redarna gemensamma intressen i sådana fall.Det slår också klart att dessa utflaggningar av svenskt tonnage måste medföraen kraftig minskning av arbetstillfällena för sjöfolket. Jag kan även redovisaSjöfolksförbundeis syn på denna fråga. När vi från vpk gjorde ett besök påSjöfolksförbundeis expedition och tog upp denna fråga meddelade man, au om inteulflaggningen stoppas ulan fältet lämnas fritt, så kan det innebära att svenskasjömän blir ulan arbete, eftersom del då skulle vara ekonomiskt lönande attflagga ut varje fartyg. Förfarandetalt flagga ut fartyg slår också i motsats till väsentligt allmänt intresse, dådetta system möjliggör skatteflykt i stor skala, som de besättningarsom anställs utsätts för en hårdare utsugning av det svenska redarkapilalet ioch med att både löner och sociala förmåner på intet sätt ligger på samma nivåsom i svenska fariyg. Samma förhållande gäller bemannings- ochsäkerhetsbestämmelserna. Detta system har aktivtbekämpats av ITF och de olika sjöfolksför bunden väriden över, inte minst av . Svenska transporlarbelareförbundel och Svenska hamnarbeiarförbundei. De båda sistnämnda förbunden har varit behjälpliga med block- 168 ad av vissa fariyg. Olaliga fartyg har blockerats ide svenska hamnarna för att framtvinganågot så när mänskliga förhållanden för de ombord- Nr 150 Vänsterpartietkommunisterna har den bestämda uppfattningen alt 3 jjj 10-7 svenska fartyg inte skallfå sättas under bekvämlighetsflagg. mot allmänt intresse, ochdet strider mot fackföreningsrörelsens inler- Vissa sjöfartsfrågor nationellasolidaritetssträvanden. Vpk yrkar därför avslag på regeringens förslag till lagom tillstånd till överlåtelse av fartyg. Vi föreslår att beslutarhemställa hos regeringen om utarbetande av förslag till lag om förbud motöverlåtelse av fartyg till stater med s. k. bekvämlighetsflagg. Jagyrkar därför bifall till motionerna 882 och 1639. Vpk kommer också att stödjareservationen 1 som socialdemokraterna har lagt lill betänkandet. HerrSELLGREN (fp):