prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Vadsedan gäller flygplansfrågan tror jag att ett beslut om att lägga ned svenskutvecklande industri inom del här området skulle innebära det mesl förödandebeslul vi har fattat när det gäller trovärdigheten förvårt försvar, eftersom det i varje fall inle internationellt har gällatt köpa flygplanssystem som är anpassade efler våra behov, våra baser etc,talar om licenstillverkning, men del finns inte någon sådan sompassar oss. Om vi inie hade utvecklat jaktflygplanen, skulle vi ha varittvungna alt köpa dem utifrån, och det hade blivit myckel dyrare,Licensiillverkning är dessutom den i särklass dyraste metoden. Viden avvägning mellan B3LA och mänga A 20 så är del bara att notera all A 20 ärjusl den typ som ni lalade mycket emol. Den beskrevs som enkvalificerad grej som går väldigt fort och har en massa elektronik etc, B3LA äralltså en betydligt enklare maskin. Det är sant all utvecklingskostnadernaförde närmaste åren blir väsentliga när det gäller B3LA - för A 20 är juutvecklingsarbetet genom redan gjort - men om vi talar om den totalakostnaden sä kostar ju varje A 20 i sig mycket mer i tillverkning, och den ärframför alll mycket dyrare i drift. Den drar myckel mer bränsle, och vi talarhär om och en bit in pä , dä vi har att vänta högabränslekostnader. Mol den bakgrunden vore del såvilt jag förstår märkligt ominte vid en avvägning mellan å ena sidan en satsning på många A 20 och å andrasidan få A 20 tillsammans med B3LA det senare alternativet vore den klartfördelaktigare lösningen både utbildningsmässigt, verksladsmässigl,bränslekoslnadsmässigl osv. Delär möjligt all del kan finnas fler operativa skäl alt la hänsyn lill i den härbedömningen, och del är möjligt att tycker atl han har ellunderlag för sin bedömning, men della har i sä fall inte presenterats. Hen () kortgenmäle: Jag vill kommentera inlägg med några ord. Del måste välvara något fel om hela försvarels vara eller icke vara skall bygga på vilkelprissätlningssystem man har. Vi har aldrig sett frågan från den utgångspunkten.Vi har sett det som en bra kombination all ä ena sidan se lill atl försvareifår kompensation för höjningar i löner, priser och annat och å andra sidantillgodose krav pä kontroll av prisutvecklingen inomdet miliiära försvaret. Vårtförslag innebär att det krävs av de miliiära befattningshavarna alt de tänkersig för både en och två gånger vid sina ekonomiska överväganden och att de sertill att de håller sig inom de ramar som gäller, så att det inle bara blirfråga om kompensationer för allt nytt man vill plocka in. Vårtförslag innebär etl ivåfaldigt syslem. Del skall ge en god insyn, ochdet skall ge de militära myndigheterna ett bra planeringsunderlag. Vihar sagt all om den ram vi har förordat inte skulle gä att hälla under dennafemårsperiod med tanke på MBL och andra trygghetsavtal, så är del hellnaturligt atl vi i slutet av lar upp frågan igen i . Dethar vi också skrivit i försvarsutredningen. Vi har dessutom höjt den lidigarefemårsperiodens kostnadsram genom att vi i den nya ramen har tagit medkostnader för sådana reformer som har slällt sig bakom. Den ram somvi nu förordar har vi alltså utökat med kostnaderna för sådana reformer. Ävennästa gång kommer vi alt vara beredda att justera denna kostnadsram, om maninle kan uppnå personalbesparingsmålen inom ramen för de trygghetslagar somgäller. Sålill frågan om B3LA och A 20. Jag skall inle gå in på någon längre debatt omdella. Låt mig bara säga att dessa plan har två olika funktioner att fylla. A20 skall ju främsl kunna operera på längre avstånd, medan B3LA skall utgöra ettunderstöd för markförband osv. När det gäller ell nytt läll allackflygplananser vi all man bör kunna bygga på något skolflygplan, anpassa della lill våraförhållanden och ge det en sådan beväpning att det även i framliden kan understödjamarktrupperna. Hen () kortgenmäle: Vad sist anförde innebär alltså all del förall klara behovet av flygunderslöd ät markförband rimligen krävs en beväpningmed attackrobot. Del är ju på 1990-talel och en bit in alldelesorimligt att klara situationen genom att beväpna ett skolplan med robotareller bomber. Del är alltså här fråga om en robot, och det gäller förmodligenen mer kvalificerad robot eftersom del skolflygplan som taladeom har sämre prestanda. Denna ekvation med sämre prestanda på vapenbäraren hadekanske gått ihop om man var beredd atl kosta på robotarna, sä att planet kanundvika farlig miljö. Men dä skulle det behöva anvisas en mängd pengar för attutveckla en sådan atlackrobot. Del står inle elt enda ord om detta i densocialdemokratiska reservationen ulan del talas där bara om möjligheterna allförse etl inom landet anskaffat skolflygplan med "den lämpligabeväpningen". Med lämplig beväpning kan rimligen inte menas någonting sominte är robot, just för att kompensera en okvalificerad vapenbärare. Jag vill sedan säga:Använd inle argumentet om utlandsbetalningar 10 protokoll 1976/77:140-141 som motargument mol atl haen svensk flygindustri! Om vi skulle låna upp miljarder för att få råd atlimportera flygplan, skulle vi hamna precis i det läge vi skulle ha kommit i omvi inle pä sistone kunnal utveckla, värt jaktflyg vid svensk industri. Närdet gäller nettoprisindex är det alldeles uppenbart all bakom denna filosofiligger att man får ersättning för prishöjningar, däremot inle förstandardhöjning. Del innebär alt om försvarets anställda också skall ha del ien slandardulveckling måsle varje anställd i försvarei kunna producera såmyckel mer alt man kan minska antalet personer så att färre kan dela på en iprincip oförändrad lönekaka. En sådan produktivitetsutveckling inom offentligförvaltning är myckel svår att uppnå. Enklare borde vara att minska försvaretoch minska ambitionerna - då kan det gå ihop. Jag tror rent allmänt - och delgäller även regeringen - alt man inför 1980-lalel måste vidta en lång radambitionssänkningar. Del går inle att tro all vi kan uppehålla 1950-ialelsorganisation med anslag som reellt är värda av del lidigare värdet. Vikommer säkert att bli uppvaktade av många kommunalmän och landshövdingar, somvill behälla förband landet runt. Men minskningar är helt nödvändiga. HenGÖRANSSON (s) kon genmäle: När man lyssnar pä , skulle man kunna tro alt visocialdemokrater är ute efter all lägga ner svensk flygindusiri. Sä är ickefallet. Vi har bara sagt atl del inle längre går atl upprätthålla svenskflygindusiri pä den höga nivå vi har , utan att svensk flygindustri måsteanpassa sig efler de reella krav och de reella resurser som finns i landel tillförfogande på detta område. Jag tror atl del är mycket viktigt att säga rakt utatt det här är fråga om en ambitionssänkning men ingalunda etl krav eller enönskan atl svensk flygindustri skall försvinna. På förslag av herr lalmannen beslöts all kammarensfortsalla överläggningar skulle uppskjutas till . §10 Anmäldes och bordlades Proposilioner 1976/77:154 omdubbelbeskattningsavtal mellan och 1976/77:157 om inriktningoch organisation av försvarets hundskolas verksamhel §11 Anmäldes och bordlades 1976/77:27 med anledningav molioner om ökat besittningsskydd för 1976/77:28 med anledning av molioner om viss räll för förälder som 1976/77:34 med anledning av proposilionen1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1976/77 såvilt avser anslaginom verksamhetsområde jämte molioner 1976/77:40 med anledning av propositionen1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1976/77 i vad avser industridepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1976/77:31 med anledningav proposilionen 1976/77:132 om ändring i utlänningslagen(1954:193) jämte motioner 1976/77:32 med anledning av propositionen 1976/77:137om ändring i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet jämte motioner §12 Anmäldes och bordlades 1976/77:1672 av herrNilsson i m.fl. medanledning av proposilionen 1976/77:149 om arbetsmiljölag m. m. §13 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1916/11:482av () till herr handelsministern om aktualisering avarbetsmiljöfrågor i pågående GATT-förhandlingar: Kraven på arbetsmiljöerna har under senare årsuccessivt skärpts genom lagar och avtal. Företagen har gjort betydandeinvesteringar för att skydda arbetstagarnas hälsa. a. den ökadeanvändningen av kemiska ämnen i produktionen gör emellertid att åtskilligaproblem är olösta. Ettsärskill problem är att vissa företag för att undgå de jämförelsevis strängasvenska kraven flyttar produktion utomlands, varpå de färdiga produkternaimporteras till . Detta är etl i dubbel måtto betänkligt förfarande.Dels rubbas konkurrensförhållandena på den svenska marknaden, dels innebär deten export av farliga arbetsmiljöer till länder där' regering ochfackföreningsrörelse mindre effektivt än i värnar om arbetslagarnas livoch hälsa. Utvecklingengör att arbelsmiljöfrågorna måste uppmärksammas även inom handelspolitiken, bl.a. i samband med förhandlingar inom . Min fråga är: Tarden sig an detta problem i de pågående GATT-förhandlingarna? 1976/77:483av () till herr jordbruksministern om åtgärder för atl skyddarenar mot rovdjur: Samerna i Tuorpuns sameby söder om harunder drabbats av rovdjur som rivit deras renar. Den gångna vinternhar varit speciellt besväriig. Av renhjordens ca 4 000 djur har man förioral ungefär en åttondel.Det är företrädesvis järv och lo som attackerar, men också de björnar som finnsinom området ger sig på renarna. Detär helt klart att en långsiktig och rationell uppläggning av ren-skölseln ärsvår alt genomföra, när så många djiir helt oförutsett förloras under ett år.Inför den stundande renkalvningsperioden är det viktigt all förhällandetuppmärksammas från ansvarigt håll. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till herrjordbruksministern: Ärjordbruksministern villig medverka lill att åtgärder vidtas som ändrarnuvarande oacceptabla förhållanden? 1976/77:484av fröken () till herr arbetsmarknadsministern om statsbidragen lillberedskapsarbeten för ideella stiftelser: I fråga om statliga beredskapsarbeten erhållerkommuner f n. i statsbidrag till byggnads- och andra projekt. Itillämpningen har dock jämställdhet härvidlag uppnåtts. tycks en återgång haskelt lill en mer strikt tillämpning av anvisningarna. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga herr arbetsmarknadsministern: beredd atl medverka lill en återgång till tidigare praxis när detgäller statsbidrag till beredskapsarbeten för idella stiftelser? 1976/77:485av i (s) lill herr budgelministern om remissbehandlingenav utredningsförslag angående avdragsräll vid inkomsttaxeringen för gåvor lillideella och humanitära ändamål: Regeringen har gett ambassadör iuppdrag alt utreda frågan om avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för gåvor tillideella och humanitära ändamål (B 1976:01). Utredningen skall enligt uppgiftvara färdig , och ett förslag väntas föreläggas riksmötetunder hösten. Eftersomdenna fråga är utomordentligt genomgripande för organi-sationslivel, för dekristna samfunden och deras finansieringsrätt samt för enskilda medlemmars sättatt uppleva sitt ekonomiska engagemang, är del av stor vikt atl utredningensbelänkande sänds ut pä remiss till berörda organisationer för yttrande. Min fråga lill herrbudgelministern är därför: Avser regeringen attremittera utredningen? Omsvaret är ja är jag lacksam för uppgift om den ungefärliga omfattningen av ensådan remissomgång. 1976/77:486av () till herr handelsministern om tidpunkten för förslag lillriksdagen om förbud mol spelauiomaler: I budgetpropositionen konstaterades alt 1972 årslolteriuirednings betänkande Enarmade banditer remissbehandlals och alt fråganvar föremål för beredning i . I proposilionsförteckningenaviserades att propositionen i frågan skulle läggas . Eftersompropositionen ännu ej är avlämnad vill jag ställa följande frågor till herrhandelsministern: Vilkenär orsaken lill att proposilionen om spel på enarmade banditer ej har avlämnatsi sådan lid alt kunnal falla beslul i frågan under vårsessionen? När avser handelsministernatl avlämna propositionen? 1976/77:487av fröken () till herr justitieministern om åtgärder vid påträffandeav narkotika för innehavarens eget bruk: Hur ser herr justitieministern på utvecklingen motatt allt större mängder narkotika bedöms som innehav för eget bruk och därföri regel inle föranleder åtal eller vidtagande av allvariigare åtgärd än förverkandeav narkotikan? 1976/77:488av i (fp) till herr socialministern om den planeradedaghemsulbyggnaden: nu publicerade sammanställning avkommunernas planerade utbyggnad av daghems-'och fritidshemsplatser bekräftaratt inte ens - otillräckliga - beslut om 100 000 nya daghemsplalserkommer att kunna uppnås. Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta med anledning av krissituationen fördaghemsutbyggnaden? 1976/77:489av () till herr socialministern om fosterbarns sociala ochjuridiska trygghet: Fosterbarns situation är i många avseenden otryggoch osäker. I elt uppmärksammat fall i vill de biologiska föräldrarnata hem ett barn som varit fosierhemsplacerat . Sociala centralnämndenhar sagt nej, kammarrätten tillstyrkt, socialassistenter,socialvärdskon-sulenier, psykiater har yttrat sig i olika riktningar. Ärendelligger nu hos regeringsrätten. Fosterföräldrarna betraktas inte som part iärendel. Molbakgrund av de beskrivna otrygga och osäkra förhållandena för fosterbarn villjag fråga herr socialministern: Vilkaåtgärder ämnar socialministern vidla för att socialt och juridiskt iryggafosterbarns rätt till en god uppväxtmiljö? 1976/77:490av () till herr budgetministern om löneökningar åtsjukvårdspersonal: Vilken roll avser regeringen spela för attmöjliggöra de löneökningar för sjukvårdspersonalen som statsrådet påkallade? 1976/77:491 av herrSundgren (s) till herr utbildningsministern om en översyn avstudieorganisationen för vårdutbildning vid högskola: Erfarenheterna från arbetet inom VÅRD-76 visade attdet fanns elt stort behov av en samlad översyn av studieorganisationen förvårdutbildningarna i högskolan. Arbetet inom VÅRD-76 avslutades sommaren I högskolepropositionen,som avlämnades , skriver föredragande statsrådet på s.197-198: "Mot denna bakgrund anser jag det angeläget att nu göra en samladöversyn av studieorganisationen för vårdutbildningarna i högskolan. I dettasyfte avser jag att föreslå regeringen att bemyndiga mig atttillkalla en kommitté." Detta utredningsarbete har nära anknytning lillandra utredningar, varför det är angeläget att utredningsarbetet kommer i gångsnarast möjligt. Dessutom är det en stor oro ute i landstingen över hur personalproblemenskall lösas . Dethar nu gått snart sedan utbildningsministern aviserade att dennautredning skulle tillsättas . När tänker statsrådet tillsätta dennautredning? 1976/77:492 av herrSörenson (s) till herr industriministern om sammansättningen av delegationenför behandling av sysselsättningsproblemen i västregionen: I skrivelse från industridepartementet av 1977-05-12meddelas att den s. k. Göteborgsdelegationen för behandling avsysselsättningsproblemen i västregionen sammansatts. Bland de viktiga frågorsom delegationen skall behandla anges konkret innefattar en gemensam anläggning för arbetsmiljöforskning,utbildning och produktion. På utbildningssidan har föreslagits atl vissa delarav gymnasieskolans yrkesavdelningar skall ingå. Mol denna bakgrund är detmärkligt att det i delegationen inle ingår någon sakkunnig från utbildnings-eller forskningssidan. Avserindustriministern att också tillföra delegationen sakkunniga på utbildnings-och forskningsområdet? §14 Kammaren åtskildes .