prot · G00994 · 1976-12-31 00:00:00 — Kvinnorna närmar sig alltså nu männensarbetskraftstal. Och det fortsätter glädjande nog tvärs genom lågkonjunkturen. Menfort farande är det tiotusentals kvinnor som vill ha elt förvärvsarbete men avolika skäl har svårt atl få del. Svårigheterna är självfallet särskilt storaunder en utdragen lågkonjunktur. Vi måste därför fortsätta och ökaansträngningarna alt underlätta för kvinnor alt få arbete. a. ökat antalet platser i arbetsmarknadsutbildningen kraftigt. Vi haröppnat kommunala beredskapsarbeten också för nytillträdande på arbetsmarknadensom är , främst kvinnor. För ungdomar finns möjlighet tillprakiikplats som beredskapsarbete hos enskilda förelag och statliga verk ochmyndigheter. På mänga häll har av de ungdomar som fått sådanaplatser sedan fått anställning hos arbetsgivaren. Men del är inle nog attkvinnor har arbete. De skall ha samma rält Omökat ekonomiskt stöd till information m. m. betr. medbestämmandelagen som män alt ulvecklas iarbetet. Och arbetsmarknaden måste breddas för både män och kvinnor. Denhärda uppdelningen på manliga och kvinnliga yrken blir lätt elt hot också motden fulla sysselsättningen, eftersom den bygger upp onödiga barriärer mot altmän resp. kvinnor lar lillgängliga jobb som sedan gammall tillhöra detmotsatta könet. Kvinnornasställning i arbetslivet är ofta utsatt. De är nya i arbetslivet. De löperdärmed större risker än männen atl friställas vid inskränkningar i driften. Dehar ofta sämre yrkesutbildning och yrkesvana än männen. Deras yrkesval är merbegränsat. Fyra av fem kvinnor på arbetsmarknaden återfinns på elvayrkesområden. På de områdena arbetar bara 20 96 av männen. Det är yrkesområdensom nästan helt domineras av kvinnor - kontorsarbete, hälso- och sjukvård,husligt arbete och service. Kvinnor deltidsarbetar mycket ofta - mer än vartredje förvärvsarbetande kvinna har deltidsarbete. Mångakvinnor har fält arbete. Det är bra. Men deras möjligheter till egenförsörining har inte ökat i samma grad. En ökning av deltidsarbetet har gåttparallellt med den ökade förvärvsintensiteien bland kvinnorna. Jag återkommerlängre fram i debatten lill synpunkter på deltidsarbetet. Det fastakönsrollsmönstrel på arbetsmarknaden har knappast rubbals. Kvinnorna harfortsalt all strömma in pä de klassiska "kvinnoområdena": värd,service och kontor. Del är yrken som präglats av låga löner och små möjlighetertill utbildning och befordran. Inteen rekryteringsvåg till, när konjunkturerna blir bättre, får passera utanallvarliga ansträngningar atl bryta det gamla, fördomsfyllda yrkes-mönstret.Därför har jag tagit initiativ till överläggningar med jämställd-hetskommitténoch om vad vi konkret kan göra. Jämställdhetskommitténhade uppe frågan vid sill senaste sammanträde. Kommittén överlämnade i går förslagtill etl antal åtgärder, som också prövas av vid ettsammanträde . a. intressanla synpunkler på hur del s. k. jämställdheisbidraget skallkunna göras till ett effektivare instrument för all bryta den ensidigauppdelningen i kvinnliga och manliga jobb. Jämställdhetsbidragelhar utgått till arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor och män ivissa yrken som domineras av del motsatta könet. Bidraget höjs från frän 6 lill . Sedanstarten har bidrag utgått för sammanlagt drygt 800 personer,därav bara elt fåtal män. Det har alltså haft mycket liten direkt effekt. - FruLeijon hade modet alt i sill anförande skryta med jämställdhetsbidragel, sommisslyckades under hennes lid i regeringen. tänker vi försöka göra detbidraget mer effektivt. Jämställdhetskommitténhar mot den bakgrunden, alltså mol det misslyckande som man i stort sett kansäga all jämställdhetsbidraget noterat tidigare, föreslagit alt man på försökskall höja bidraget till . i åtta län, nämligen dels de sex län som redanhar s. k. försöksverksamhet med kvinnor i typiskt manliga jobb (,, , , Södermanlandoch ), dels och . Kommitténföreslär också ändringar i reglerna för jämställdheisbidraget: - antalet yrkeskategorier ökas; - arbetsmarknadsverket skallkunna göra en bättre lokal anpassning till de arbelsmarknadsmässigaförhållandena i olika län; - bidraget bör kunna utgå ocksåför en redan anställd som vidareutbildar sig i etl yrke som domineras av detmotsatta könet; - kravet att det skall föreliggasvårigheter på orten all rekrytera arbetskraft i del yrke utbildningen avserbör tolkas mer liberalt; - en bättre information börlämnas till arbetsgivarna och de fackliga organisationerna om den möjlighet sombidraget ger alt bryta den luddade arbetsmarknaden. Regeringenär beredd atl nu snabbi vidta förändringar av del slag somjämsiälldhetskommiiién har föreslagit. Eftersom jag vet att också arbetsmarknadsverketsstyrelse diskuterar frågan , vill jag dock först fä del även avstyrelsens synpunkler i frågan. Närdel gäller kvinnorna på arbetsmarknaden är två ting särskilt viktiga; det enaär att ge arbete åt de kvinnor som fortfarande inte har arbete, men vill hadel, det andra är alt bryta del könsbestämda yrkesvalet. Människorskall kunna välja yrke efter intresse och fallenhet, inte efter kön. Människorskall bli bedömda och behandlade som individer, inle efter om de är män ellerkvinnor. Ungdomarmåste få stöd och uppmuntran atl la sig över de traditionella könsrollernasmurar, när de planerar sina liv, när de väljer yrke och när de bildar familj. Ochhär tycker jag mig se en förändring i tänkesätt och attityder, en förändring iriktning mot en mjukare och mer mänsklig roll också för männen. Delblir t. ex. allt fier män i värdyrkena. har andelen män isjuksköterskeulbildningen ökat från till 15 96. Del blir allt fler papporsom utnyttjar föräldraförsäkringen och stannar hemma med sina barn under någontid. öch allt fier säger nej till övertid och extraarbete som går ul överfamiljen. Jämställdhethandlar därför lika mycket om män som om kvinnor. Också männen har mycket allvinna på att frigöras från trycket av den gamla mansrollen. När männen blirfria frän kravet alt vara ensamför-sörjare för familjen, kan de också blifriare i sill yrkesval. Vad det betyder att få dela försöriarbördan visar demän som kommer till tals i och andras intressanta undersökningfrån om kvinnor i typiskt manliga jobb. Många mänkänner en mindre press. Män, som tyngda av hårt arbete "missade"kontakten med sina nu äldre barn, berättar om omständigheter som ledde till attde fick bättre kontakt med yngre barn. Det här ger förhoppningarinför framtiden. Många års intensiv köns- rollsdebatt och kvinnornasinmarsch i arbetslivet har salt i gäng en frigörelseprocess som inte går atlhejda. Det är en mödosam process som med nödvändighet kommer atl ta lid. Mendet är en utveckling som kommer alt befria människor från många fördomar. Mänoch kvinnor skall kunna mötas som individer med lika rätt och lika ansvar. Herr andre vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . () kortgenmäle: Jag har ju på mig och måste alltså gä fram väldigtsnabbt. Arbetsmarknadsministerntalade om en sjudande reformverksamhet och räknade upp många saker. En hel delär väldigt bra, bl. a. del som handlar om kvinnor i statlig tjänst. Men, herrAhlmark, det här är ju etl beslut som fattades under den socialdemokratiskaregeringens tid. Vad den borgerliga regeringen bidrog med i della avseende varatt fördröja redovisningarna från de statliga myndigheterna. Semesterlagenvar elt annat av exempel. Det är också elt arbete som påböriadesav den socialdemokratiska regeringen. När valet kom var vi i det närmastefärdiga med arbetet på hur vårt förslag skulle se ut. Också här har manfördröjt del hela. Till innehållet ber jag att få återkomma vid etl senaretillfälle, när det skall diskuteras i kammaren. Somligt av det som upp är bra, det är sådant som kom tidigare, somligt är än så länge intenågot annat än diskussionspunkter, t. ex. lagen om könsdiskriminering. Somligtvar - del vill jag erkänna - egna förslag från de borgerliga, och det gällde t.ex. egenföretagarna. Men diskuterar vi framför allt bilaga 15,arbetsmarknadsministerns del av budgeten, och där är det, - detgår inte alt komma ifrån - myckel magert med sådani som rör jämställdhetenmellan kvinnor och män. Jagkände oro för atl det skulle bli pä detta sätt, och därför frågade jagherr ; Kommer jämsiälldhetskommiiién atl kunna påverka budgeten ochkommer den atl fä tillfälle atl se budgeten i förväg? lovade dåfrån denna talarstol atl de två ordförandena i kommittén skulle få göra det.Har de fått det eller inte? Jag tvivlar på att sä skett. Jag känner en smärta,, på grund av alt man har försvagat jämställdhetsarbetet och inleger den nya kommittén ordentliga möjligheter alt pä ett tidigt stadium påverkaregeringens politik. HerrAhlmark sade vidare atl jag hade model atl skryta med jämställdhetsbidragel.Nej, det har jag inte gjort. Jag håller fullkomligt med om atldetta bidrag inte har fått de effekter vi trodde atl det skulle fä. Det varanledningen till att jag i den jämställdhetsdelegation som vidå hade tog upp en diskussion om vad vi skulle göra med bidraget. Del äranledningen till atl vi nu föreslär dels en höjning, dels enändring av villkoren, och på den senare punkten har utskoliet följt oss. Menvem är det som skryter med jämställdhetsbidragel? Jag tror att harglömt vad han säger i sin egen budget. Det heter där på s. 88 omjämställdhetsbidraget: "Den psykologiska effekten av stödet har dock varitbetydande. Genom de insatser som arbetsförmedling, arbetsgivare och enskildaarbetstagare har gjort har ett helt annat klimat skapats i synnerhet vad gällerinställningen till kvinnor inom tidigare typiskt manliga yrken." Detlaskall, vilket framgår om man har läst del som anförts, ha skettsom en följd av jämställdhetsbidragel. Jag har inte skrutit med della bidragoch kommer inle att göra det, men jag hoppas kunna göra det , om manförbättrar det i enlighet med våra förslag. HerrAhlmark talade tidigare om en frigörelseprocess som inte går alt hejda. Men vadär det försöker göra när han säger så här i sin budget; "Tillföljd av all främst de yngre och medelålders kvinnornas förvärvsinlensitet nuligger på en förhållandevis hög nivå är det sannolikt atl kvinnornas utträde påarbetsmarknaden kommer att ske i etl något långsammaretempo?" Hen () kortgenmäle; Arbetsmarknadsministern säger all han är lacksam mot mig för alt jagstuckit häl pä mytbildningen om att den borgerliga regeringen skulle slåsönder arbetsmarknadspolitiken och vill framstå som en av dem som är verkligtpådrivande i det här sammanhanget. Låt mig bara hänvisa lill vad herrGustafsson i Säffie gång pä gång slog fast, nämligen atl enighet omarbetsmarknadspolitiken har rått mellan och socialdemokraterna.Han sade icke etl enda ord om och , och jag förstårdetla, eftersom han talade rält myckel om traditioner i det här sammanhanget. Detär väl inte så många kvar av oss här i kammaren som har upplevt enfolkpariisiisk arbetsmarknadspolitik medan ännu hade något attsäga till om. Ni har gjort en omvändelse under galgen, och det är jagpersonligen lacksam för. Men med tanke på atl talade så mycket omhur vi har ändrat uppfattning i dessa frågor undrar jag, om han ändå inte villerkänna alt den stora förändringen i er syn på arbetsmarknadspolitikeninträffade så sent som i bönan på 1960-lalel. Jagställde tvä frågor till arbetsmarknadsministern om hur det skall bli med delskyddade arbetet och om vad som förbereds beträffande trygghetslagarna. Jaghoppas att han i någon form tar upp och besvarar dessa frågor. Sedantalade arbetsmarknadsministern om den obligatoriska plalsanmälan och försökteta åt sig äran för den också. Vad vi har sagt tidigare i utskottet är alt viförst måsle skaffa resurser för all la emot ifrågavarande platsanmälningar. Menvilka är det som vill stoppa utbyggnaden av obligatorisk platsanmälan? Jo, detär motionärerna från ett av regerings- 6 protokoll 1976/77:94-95 partierna, nämligenmoderaterna, som vill atl man skall göra utvärderingar o. d. innan man byggervidare, trots all det visat sig alt det har blivit möjligt alt få fieranmälningar om lediga platser. Jagtycker del är bra all arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten ökar, såatt människor kan slå bättre rustade när vi har möjlighet att ge dem arbete påden reguljära arbetsmarknaden. Men vilka är del som hela liden har kritiseratdetta? Del är ett av regeringspartierna, nämligen . Vi har slöttförslaget . De båda senaste inläggen var mest fiaser. De konkreta åtgärderna talarför sig själva. Vad den nuvarande regeringen har gjort är bl. Förlängningav en rad åtgärder för ungdomen - stöd lill beredskapsarbeten, praktikplalseroch utbildning. Ändringav lageruppbyggnadsbidraget, etl lagerhållningsbidrag för att hållaproduktionen uppe och klara sysselsättningen. Förlängning avinvesteringsbidrag och investeringsavdrag. Tidigareläggningav byggnadsarbeten på fiera håll, t. ex. i . Detstora sysselsättningspaketet på en och , som jagredogjort för. Stödlill och på 25 milj. kr. för att klara jobben åt 100människor som annars skulle förlora dem. 1,8miljarder kronor för atl läcka tidigare förluster och förbättra so-lidileten iNJA. lill den glasindustrin för alt klara jobben ochskapa förulsätlningar för nödvändiga strukturomvandlingar. Struklurgarantieroch stöd lill äldre arbetskraft inom tekoindustrin i stort samt ett slöd på 15kr./tim. Sysselsäliningsfrämjandeåtgärder samt elt slöd på av personalkostnaderna till vissa anställda somsysselsätts med särskilda uppgifter i företag som dominerar på en ort. Förstärkning avföretagarföreningarnas resurser för förelagsservice. Utökad lånekapacitet fören del kreditinstitut. Härär alltså praktiska åtgärder för att klara sysselsättningen under denlångvarigaste lågkonjunktur som har upplevt . HerrFagerlund har i sina anföranden ibland gjort ett slags antydan om alt vi inleskulle vara intresserade av sysselsättningen i särskilt hög grad. Men delta hardementerats i så många inlägg, att nu går på motsatt linje ochsäger alt vi i själva verket accepterat den socialdemokratiska politiken. Närdel gällde utbildningen inom företagen var det ni socialdemokrater som röstadenej är . När del gällde obligatorisk anmälan av lediga platser röstade detföregående regeringspartiet bort förslaget innan vi fick igenom del. Nuskulle jag vilja ha etl besked av . Tyder del som regeringen nuhar gjort och visat i ett antal propositioner och i andra regeringsbeslut påalt regeringen icke nedrustar arbetsmarknadspolitiken utan i stället upprustarden? Förhåller det sig så som antydde i sitt första anförande?Säg i sä fall ifrån ordentligt en gång lill. Ellerär det riktigt som det slår i en nyutkommen socialdemokratiskpropagandabroschyr, tryckt 1977 och med förord undertecknat av med rubriken : "Ingetland i hela världen har drivit en så framgångsrik sysselsätt ningspolitik som . Efter valet finns det stora risker för en Del taladesmyckel om fria marknadskrafter och kapitalismens självläkande krafter ivalrörelsen. Härgår en viktig skiljelinje mellan socialdemokratisk och borgeriig politik." Hurär del , ? Skall vi tro på första anförande,där han bekräftade all i stort sett har regeringens arbete genomsyrats av enönskan atl hälla sysselsättningen uppe? Eller skall vi tro på de propagandabroschyrersom ni sprider land och rike runt och där ni antyder motsatsen? Skallman tro på fakta - som vi lägger fram och som tydligenuppskattar - eller skall man tro på den demagogi som ni vågar forlsälla altsprida också efter valet? Anna-GretaLeijon sökte nästan bagatellisera en lista som inte var fullständig, på ellanlal reformer som har genomförts eller planerats för atl öka jämställdhetenmellan kvinnor och män. Om diskrimineringen av kvinnorna i familjeföretagen. Omsemesterlagen är vi överens; det är helt riktigt. Om äktamakeprövningen - därni inte vill göra någonting. Om den kommunala barnomsorgen - där vi är överens.Lagen om könsdiskriminering - som ni ständigt har bekämpat, öch om en radarbetsmarknadspolitiska åtgärder, som vi har förbättrat just med tanke på kvinnornaoch när del gäller åtskilligt annat. Hon försökte nästan förringa värdet av dehär reformerna och andra genom att stympa ell citat frän budgetpropositionen. Vadjag säger i propositionen är ju att om man har en fortsatt lågkonjunktur finnsdet alllid risk för de nytillträdande på arbetsmarknaden, och del är klart attdetla då framför allt kommer att gå ut över ungdomar och kvinnor. Just därförär det ju sä viktigt att sätta in åtgärder så att detta icke skall inträffa,ulan att kvinnornas rätt lill arbete fortsätter att öka. Och citatet fortsätterju - fast del kom inte in på - med följande: "Inom ramen förjämställdhetskommitiéns arbete prövas en rad åtgärder i syfte att stärka kvinnornasställning på arbetsmarknaden." Del är alltså just för risken alt denytillträdande pä arbetsmarknaden får det svårt i en lågkonjunktur som vi gårut med en rad Arbetsmarknadspol/f/ken åtgärder för attunderlätta för kvinnorna och för ungdomarna. Vid sidan av den kraftiga sysselsättningsökningen förkvinnor har gått en väldigt stark ökning av antalet deltidsarbetande. RolfWirtén sade några ord om den frågan. Enligt AKU-undersök-ningen i februari i årär de deltidsarbetande ungefär 940 000. Del är en ökning med nära 300 000 sedan1974, då utredningen om de deltidsanställdas villkor kartlade deltidsarbetet. Detär till övervägande delen kvinnor som deltidsarbetar. Undersökningen visadeatt en betydande grupp deltidsarbetande kvinnor hade högst otillfredsställandearbetsvillkor. Mänga arbetade så att de gick miste om en eller flerasociala förmåner. 100 000 tjänade sä litet att de inte fick ATP-poäng. 30 000tjänade så litet att de inte fick sjukpenning, grundad på förvärvsinkomsten.De fiesta av dem som arbetade gjorde det med städning eller genom att ulföraandra husliga göromål. 85 000 saknade arbetstidsschema: de visste inte minstenvecka i förväg när och hur de skulle komma atl arbeta. Nästan varannan som varberättigad till betald ledighet fick ut sin semester som semesterersätining ochinte som betald ledighet. Förett stort anlal kvinnor var alltså deltidsarbetet ett arbete på dåliga villkor.Men undersökningen visade också atl det stora fiertalet deltidsarbetande varnöjda med sina arbetstider. ville inte ha någon förändring i arbetstiden. Dedeltidsarbetandes villkor måste förbättras - det är helt klart. första stegtar vi med den nya semesteriagen. Rätten till semester blir - om riksdagenbifaller vår proposition - då inle längre beroende av en viss minsta arbetadtid. semesterlönen kommer att beräknas på inkomsten, oberoende av antaletarbetade dagar. Vikommer sedan pä punkt efter punkt att undersöka möjligheterna att likställadellids- och hellidsarbetande. Deltidsarbetande skall inte diskrimineras närdet gäller sociala förmåner eller andra rättigheter, och människorna skallockså vela vilka för- och nackdelar, rättigheter och skyldigheter som följermed deltiden. Vi skall pröva de förslag som jämställdhetskommittén överlämnadetill oss. Vi kommer att gå vidare med del här arbetet, och vi gör det i närakontakt med arbetsmarknadsverket. Detfinns de som bara ser nackdelar med ett växande deltidsarbete. Jag vill integöra det. Deltidsarbete eller avkortad arbetstid svarar mot mänga människorsbehov . Allt fler vill under kortare eller i livet hakortare arbetstid. Det kan vara bra när barnen är små, när man vill läsa vidareeller när man närmar sig pensionsåldern och vill minska sin arbetsinsats. Jagser t. ex. kommunisternas inställning till deltidsarbetet som djupt reaktionär.Säger man nej till deltidsarbete, då säger man också nej till mycket av denfrigörelse för män och kvinnor som deltidsarbetet möjliggör. Härkommer vi alltså att gå vidare just för all skapa större rättvisa mellanmänniskor och en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. () kortgenmäle: Det vore bra om svarade pä ställda frågor i stället föratt läsa upp färdigskrivna lappar i ämnen som inle hör hit och som vi på denkorta replikliden inle har en chans att ta upp. nämnde t. ex. denkommunala barnomsorgen. Jag har ställt en fråga till honom om den, men denfrågan svarar han inte själv på, utan elt annat av statsråden. HerrAhlmark påstår att jag stympade ett citat. hinner man inte läsa uppmera; dessutom glömde jag i bänken en bok som jag hade tänkt läsa ur, men denfår jag komma tillbaka till. Del här stympade citatet, säger ,handlar om alt vi i en lågkonjunktur måsle räkna med att kvinnorna fär detsvårare. Tyvärr är del så, och vad vi har sagt är att kvinnorna inte fär bli enkonjunkturregulator. Ser vi tecken pä del, måste vi sätta in alla åtgärder vikan. Men,, läs det avsnitt jag citerade en gång till! Just pä den härpunkten handlar det om någonting annat också. Där står nämligen; "Tillföljd av att främst de yngre och medelålders kvinnornas förvärvsintensitet nuligger på en förhållandevis hög nivå är det sannolikt att kvinnornas utträde påarbetsmarknaden kommer alt ske i etl något långsammaretempo." Dethär, , måste betyda att nu jobbar kvinnorna i vissa åldersgrupperså pass mycket alt man inte kan räkna med att de vill söka sig ut päarbetsmarknaden i någon större utsträckning. Det är faktiskt vad som slår, menjag tror inte all det kommer att bli så i verkligheten - och om man hör pä vadherr annars säger, sä verkar det inte som om han heller tror det. Är det helt enkelt så, , atl när denhär budgeten skrevs hade man intejämsiälldhetsfrågorna för ögonen? Det kanskeär så enkelt, men se då till när nästa budget görs - för det blir väl ni somfår göra den också - att ni ändrar det här! Låt de ordförande som finns i jämställdhetskommitténfä vara med och prägla ert arbete. Jag tror att det blir bättre på del sättet,och ingen skulle vara gladare än jag över det. Jagvill tillägga att vad vi förut diskuterade då del gällde utbildningsfondernavar tidpunkten när vi skulle låta utreda frågan. Vi var helt inställda på altfrågan om utbildningsfonder skulle utredas. Det är del ni inte är, och däriligger skillnaden. () kortgenmäle: säger att och mina anföranden var bara fraser-och sådant skall man höra från del hållet i del här sammanhanget! Vadär det tar upp? Jo, han talar om 1,5 miljarder i del storaförslaget. Vi kommer att ha en motion på den här punkten. och vi haft olika uppfattningar om. Vi vill ha utredning om hursysselsättningen skulle tryggas där uppe. talar om alt han harvarit där och förklarat hur myckel han värdesätter arbetet i fabriken, menhan vill inte vara med om att ordna ägarförhållandena. HerrAhlmark tar också upp glasindustrin, och han staplar en massa uppgifter påvarandra. Menhan kan icke svara mig på frågan: Hur blir det med propositionen om skyddatarbete ? Kommer den eller kommer den icke? Tänker småföretagen, ungdomarna och kvinnorna från trygghetslagarna? Del ståri det här pressmeddelandet att ni skall utreda della. Svara på de frågorna! Delvore ju av intresse. Sedansäger att jag har talat om atl avskaffa mytbildning. Det är bästatt jag läser upp igen vad jag sade, nämligen atl vi socialdemokrater kanhälsa med tillfredsställelse att även den nya regeringen i stort följer denförut förda arbetsmarknadspolitiken och icke avrustar densamma. Men vi anseratt åtgärderna inte är tillräckliga och saknar de framålsyftandemålsättningarna. Sedan räknade jag upp några åtgärder i detla sammanhang: merpersonal inom arbetsförmedlingen, särskilda förmedlingsinsalser för kvinnor,stärkande av de deltidsanställdas ställning på arbetsplatserna, ökade bidragtill företag som anordnar utbildning, bättre jämställdhetsbidrag, förbättradbarntillsyn - inte att förglömma frågan om medbestämmandelagen och andra frågorsom framgår av våra 14 reservationer till utskottsbelänkandet. Viär långt ifrån nöjda med den politik som och den borgerligaregeringen för. Men vi är tacksamma för varje litet framsteg när ni inle direktgår ut och avrustar arbetsmarknadspolitiken. är ledsen över alt jag inte svarar på en fråga som hon hadeställt till mig om daghem. Det har ju ställts frågor till tre ledamöter avregeringen. Men del är fackstalsråden som svarar på de frågor som berörderasområden.