prot · G009150 · 1976-12-31 00:00:00 — Vadslutligen beträffar det stora tonnaget under utländsk flagg som drar nytta avsänkningen av de inrikes fyravgifterna är det ju bara ökningen från 400 tontill så att säga i botten på deplacementet som medför en minskning avfyravgiften - minskningen gäller inte hela den stora 20 000-tonnarens vikt. HerrROSQVIST (s); Det är på del sättet, herr kommunikationsminister, att 177 12 protokoll 1976/77:149-150 Nr 150 tidigare var de 400 första lönnen avgiftsfria. blir de första 1 500lönnen Fredaeen den avgiftsfria,dvs. Avgiften för varje ton är . 3 iuni 1977 °'-' " 3,50 blir . Det är den avgift som dessa brittisk-flaggade fartygslipper att betala i fortsättningen när de anlöper hamnar i svensk Vissa sjöfartsfrågor inrikesfart. Det är det jaghar velat påtala, och om jag förstått kommunikationsministern rätt så vardetta en nyhet även för kommunikationsministern. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 882 av herrWerner m. fl. och motionen nr 1639 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 26mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 882 och motionen nr 1639 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 303 Nej - 15 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandet nr 26mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde röst räkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröst ning gav följande resultat; 178 Ja - 162 Mom. 3 Nr 150 ; Propositioner ställsförst beträf den fande utskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i motionen nr1639 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 26mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i motionen nr 1639 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 302 Nej - 15 Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservationen nr 2 av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begäri votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets motivering i betänkandet nr 26 beträffande mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med den ändring däri som föreslagils ireservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfleualet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrRosqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 3 betänkande 1976/77:40 med anledning av propositionen1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten /77 i vad avser industridepartementets verksamhetsområde jämtemotioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Ett till knutet investmentbolag Regeringenhade i propositionen 1976/77:125 bilaga 12 under punkten 3 (s. 50-53)föreslagit att till Medelstillskott till förfinansiering av ett till knutet investmentbolag påtilläggsbudget III lill statsbudgeten för /77 anvisa etlreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats molionen1976/77:1562 av m. fl. (s), vari hemställts att riksdagenuttalade 1. attinvestmentbolagets verksamhet borde omfatta hela , 2. attinvestmentbolaget inte endast skulle kunna förvärva minoritets- andelar i nybildade bolag ulan även skulle medges rätt att ensamt äga och driva förelag. 1. att med bifall tillregeringens förslag till Medelstillskott till för finansieringav ett till knutet investmentbolag på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /77 anvisade ett reservationsanslagav , 2. att skulle avslåmotionen 1976/77:1562 yrkandet 1 om investmentbolagets verksamhetsområde, 3. att skulle avslåmolionen 1976/77:1562 yrkandel 2 om investmentbolagets rätt att äga och drivaföretag. Följande två reservationer hade avgivits av herrarSvanberg, i , och , samt herrarHögström och i (samtliga s): 1. beträffande investmentbolagetsverksamhetsområde, vari reservanterna ansett att utskottet under 2 borthemställa att med bifall till molionen 1976/77:1562yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 2.beträffande investmentbolagets rätt att äga och driva företag, vari reservanternaansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall lill molionen 1976/77:1562 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Vid punkten 3 i näringsutskottets betänkande nr 40 behandlas frågan ommedelstillskoli lill för finansiering av ett investmentbolagknutet till . Syftetär att man med ett anslag på 25 milj. kr. i kombination med NJA;s resurser iövrigt skall försöka stimulera lill ny industriell utveckling. Som riktlinjeför denna verksamhet anges att investmentbolaget skall ingå som delägare endasti nybildade företag. Industriministernframhåller särskilt att investmentbolaget inte skall vara majoritetsägare ochatt ägarintresset dessutom skall avyttras. Tankenpå ett sådant investmentbolag är inte ny, men den behöver ju inte vara sämreför det. Vi socialdemokrater tycker i princip att förslaget är bra och tror genom detta kan skapa en hel del nya jobb. Iherr motion med anledning av propositionen omnämns bl. a. denutredning som med ekonomiskt stöd frånlandstinget har ulfört. Utredningensuppdrag var att inventera de statliga industriernas möjligheter att spridaunderieverantörsarbeten och servicearbeten från NJA och andra basindustrier ilänet till områden där behovet av sysselsättning är störst. Redanefter en inventering av NJA visade det sig att ca 1 000 jobb på detta sättskulle kunna spridas till redan befintliga eller nya företag. Detta resultatger oss anledning tro att en fortsatt inventering av , osv. skulle geytteriigare sådana möjligheter. Utredningenvisar att den redan befintliga basindustrin är något av en källa till nyaarbeten, och det är åtminstone för mig helt klart att det är de tungabasindustrierna som utgör grunden för näringslivsulvecklingen i ett län somNorrbotten. Det är således ett allvariigt hot, både direkt och indirekt, motsysselsättningen i länet när basindustrierna nu ser ut att fä storasvårigheter. Detnu aktuella förslaget om ett investmentbolag knutet till NJA kan bli ettpilotförsök som manar till efterföljd även för de företag som jag tidigarenämnt och givelvis även för andra förelag. Delfinns helt säkert en lika stor utvecklingspotential i dessa företag som den mani proposilionen tillmäter NJA, och samhällsansvaret bör vara lika välutvecklatäven i dessa företag. Härigenom kan dessutom hela länets behov av nysysselsättning bättre tillgodoses. Ireservationerna 1 och 2, som jag , herr lalman, vill yrka bifall lill,hemställs dels att investmentbolagets verksamhet bör inriktas på att omfattahela länet, dels att detta investmentbolag bör fl rätten att bilda och drivaföretag som helt eller delvis ägs av staten. Det skall enligt vår mening såledesinte vara nödvändigt för investmentbolaget att, som det heter i propositionen,avyttra sitt ägariniresse i de nybildade företagen. Motivetför det första yrkandet är betingat av all är etl stort län ochatt det därför inle kan anses självklart att nybildade företag kommer attlokaliseras till de områden där nya arbetstillfällen bäst behövs - en sak som dessutommotverkas av propositionens krav all förelagen skall avyttras. Dåvi i reservationen dessutom anser att investmentbolaget bör ta upp ochfullfölja vad den tidigare omnämnda utredningen påbörjat anser vi det heltnaturligt att de nya arbeten som så att säga genereras inom redan befintligstatlig industri även skall användas för att ge nya jobb där bristen är störst.Det är så vi bl. a. vill se prov på det samhällsansvar som omnämns i majoritetsutlåtandet. Denandra reservationen utgör inget som helst hinder för att nybildade förelagavyttras till privata intressen i länet. Den öppnar i stället, lill skillnadfrån propositionen, även möjlighet för investmentbolaget att bilda och drivaföretag i statlig ägo. Manmåste nog vara totalt allergisk mot varje form av statligt ägande, om man intekan rösta med den reservationen. Inomsåväl NJA som och andra av länels basindustrier finns det många människorsom skulle hälsa alternaliva sysselsättningar med stor tillfredsställelse. Ävenur den synpunkten vore del värdefullt om ville besluta i enlighet medreservationerna och därigenom göra det möjligt för dessa människor att ta jobbi nybildade företag utan att därför tvingas att byta arbetsgivare. Jag vill än en gång yrka bifall till reservationerna 1 och 2 inäringsutskotiets betänkande nr 40. I anslutning till det betänkande som vi nu har alt behandla vill jaginledningsvis anföra att del är viktigt med hänsyn till den icketillfredsställande industriulvecklingen i alt den potential, somfinns inom NJA, utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. Meningen äralltså att etl investmentbolag genom att utnyttja NJA:s resurser och utvecklingspotentialskall medverka till en ny industriell utveckling i . Detta hartidigare konstaterat och jag vill gärna göra samma sak. Somriktlinje för investmenbolagels verksamhet anges i propositionen att det skallgå in som delägare i nybildade bolag. Efter en viss lid skall ägarintressetavyttras så att medel för ny etableringsverksamhet frigöres. Industriministernframhåller myckel starkt att regeln bör vara att investmentbolaget inte skallingå som majoritetsägare i ett nybildal bolag. Personligentror jag att vad han visat på är en riktig väg alt vandra. Genom att vara med isjälva etableringsprocessen kan bolaget ge de nystartade företagen del av sinkunskap och impulser av nytta samt ekonomisk stadga. Dock - och delta ärviktigt: genom att inte ingå som majoritetsägare ges andra det ytterstaansvaret för förelagets fortlevnad. Det blir alltså inte ett företag sominordnas i den statliga företagssektorn utan ett fristående företag, som såsmåningom förhoppningsvis skall finna andra marknader än NJA. Genom attinvestmentbolaget efter hand säljer sina andelar i de nystartade företagen ges ocksåekonomiska resurser att fortsätta attstimulera nyetablering till gagn för såväl sysselsättning som industriellutveckling i det här länet. Inte minst vad som meddelats under de allra senastedagarna angående de framtida negativa prognoserna för motiverar mycket välsatsningar i andra branscher och i smärre företag. Vihar i utskottet behandlat en motion, 1976/77:1562, av utskottets ordförandeherr m. fl. Där kräver man för det första att investmentbolagetsverksamhet bör omfatta hela Vän. Fördel andra vill man altinvestmentbolaget inte endast skall förvärva minoritetsandelar i nybildadebolag utan även medges rätt att ensamt äga och driva företag. Vadgäller det första kravet föreligger inte någon skillnad mellan proposilionenoch motionärerna, däremot i fråga om det andra kravet. Jag vill stanna litetvid detta. Styrkan i propositionens förslag är just, enligt min uppfattning, skall försöka få fart på nyetableringarna i utan att därmed ökaden statliga företagssektorn. Meningen är ju att investmentbolaget skallstimulera till nyföretagande - inte konservera etl antal företag. Med deltamenar jag att om socialdemokraternas förslag skulle vinna gehör skulle endaresultatet bli alt vi fick ytterligare statliga förelag. För att ett företagskall kunna etableras och lyckas måsle del finnas rimliga chanser till vinst.Ett bra mått på detta är om enskilda personer är villiga att först dela och sedanta ansvaret för företaget. Investmentbolaget skall sedan med i princip sammapengar kunna stimulera till ytterligare nyföretagande, så att det blir fieraförelag där uppe när investmentbolaget har avvecklat sina andelar. Här går en mycket viktig principiell skiljelinje mellan regeringen ochsocialdemokraterna, och jag skulle också vilja säga mellan marknadshushållningoch planhushållning. Jag yrkar bifall lillutskotiets hemställan. Jag kan gärna medge, , att det ur ma-joritetsullålandetgår att utläsa att man också där avser att denna verksamhet skall omfatta helalänet. I milt tidigare anförande försökte jag att något motivera varför visocialdemokrater anser den här punkten så viktig att vi vill ha den preciseradpå det sätt som den är utformad i reservationen. Den skall ses i samband meddet förhållandet att vi ändå tror på att den tidigare omnämnda utredningenskall ge besked om alt det finns embryon lill ny sysselsättning att hämta frånden statliga företagsamheten. Då tycker vi inle att man behöver vara ängslig föratt också staten i någon form äger och driver ett sådant företag. Nuskall man, som säger, sälja dessa intressen för att få nyapengar och kunna investera. Det rör sig om den helt fantastiska summan 25 milj.kr. Om det här lyckas tror jag inle det blir några svårigheter att ifortsättningen göra satsningar av samma storieksordning och kanske större. Detförefaller som om , och det kan jag ha förståelse för, är räddför en utvidgad statlig företagsamhet i . Jag är litet bekymrad överatt det också tycks vara utskottsmajoritetens uppfattning. Men i ,, är vi inte rädda för det. Där jobbar fyra av femindustriarbetare i statlig industri, och vi har lärt oss att statlig industrikan vara effektiv. Man skall inte nödvändigtvis behöva byta arbetsgivare föralt ägna sig ål andra arbeten. Vivill, , öppna bägge vägarna och inle stänga den ena vägen avrädsla för statlig företagsamhet. Vi har sagt att ägarintresset efter en lid skall avyttras till förmånför ny etableringsverksamhet. Det vore enligt min mening bara värdefullt medflera medelstora företag i . Jagtycker vi kan konstatera, , att statlig företagsamhet i Norrbottenhar givit alltför många negativa effekter. Dessa satsningar har kostat landetsskattebetalare åtskilliga . 80 var ettmisslyckande, och där gällde del en mycket stor industri. Skidfabriken uppe iHaparanda var ett annat misslyckande, och där gällde del ett medelstortföretag. Det är, , fakta som ingen kan bortse ifrån. Jag vill fråga ominte bl. a. misslyckandet med den statliga skidfabriken lärt även ochhans meningsfränder att man i Norrbollen mer än måste sälta sintilltro lill enskilda initiativ och enskild företagsamhet? Man bör alltså intebara salsa på storindustri utan även mer än på medelstor industri utei bygderna. HerrHÄLL (s): Det vore ingen konst att räkna upp ett antal privata företag iNorrbotten som inle har lyckats särskilt väl. Men det är enligt min uppfattninginget konstruktivt med det. Blandde exempel som skulle stämma mig till eftertanke nämnde . får vi väl, , ta upp en diskussion om 80 när denfrågan behandlas. Däremot fungerar, såvitt jag vet, skidfabriken . Jag vetinte på vilka grunder den betecknas som etl misslyckande. Jagtror inte det är lönt mödan att försöka övertyga . Rädslan förstatliga företag är så djup, och den ideologiska övertygelsen ligger därovanpå. Nyetableringar i kan enligt uppfattning intevara annat än privata. Vi är emellertid inte ängsliga för statligaetableringar. Jag tror det vore väldigt bra om man på del viset kunde vidgasektorn. Huvuddelen av de sysselsatta finns i de tunga basindustrierna, och enväg till differentiering kan, som jag ser det, öppnas genom dettainvestmentbolag. Men det kommer jag förmodligen aldrig att kunna övertyga herrHovhammar om. Det finns väl också enskilda företag som misslyckas, både i Norrbottenoch på andra håll. Den väsentliga skillnaden är alt det inte belastarskattebetalarna på samma sätt som när statlig företagsamhet misslyckas. Vadskidfabriken i har kostat skattebetalarna behöver vi kanske inte gånärmare in på här. Alla vet att den var ett stort misslyckande. Jag tror ocksåall den har medverkat till att minska arbetstillfällena i skid-fabriker påandra håll i vårt land. Skillnaden,herr talman, mellan och milt synsätt är att är en stor vänav socialism och planhushållning, medan jag föredrar enskilt näringsliv byggtpå marknadshushållning och fri ekonomi. Det är kanske att ta i att påstå att det inte drabbar skattebetalarnaom etl privat företag går över styr. Det är ändå den vägen man klarar såvällöner och semesterlöner som nya jobb för de människor som förlorar sinaarbeten, när de privata företagen går på öronen. Det har vi erfarenhet av. Sådet påståendet var inte särskilt lyckat det heller. Detär inte så, , att jag är doktrinär i mitt resonemang. Det bordeherr Hovhammar kunna utläsa av reservationen. Om han inle har läst den bara medena ögat - troligtvis det högra - skulle det stå klart för honom alt viegentligen öppnar en väg till, som vill stänga och sommajoriteten i utskottet inte vågar pröva. Vi anser att man skall skapa nyajobb. Låt sedan arten av arbetet och andra ting spela huvudrollen när detgäller ägandet och lokaliseringen av dessa företag. Enförsäljning av företagen skulle kunna innebära att ingen anmäler sigsåsom köpare inom länet, och det är ju där företagen skall ligga. Det voreilla, , om bara den statliga industrisektorn vore intresserad avdet nya, medan och majoriteten av ideologiska skäl inte skullekunna använda de nya uppslagen. Nej, , släpp doktrinen litet ochrösta med reservationen! HerrHOVHAMMAR (m); Del handlar inle enbart om ideologi ulan om praktisk erfarenhet. Jagtycker att ni som bor där uppe i mer än andra borde veta vad en heldel statliga satsningar har kostat. Skidfabriken är etl typiskt exempel påmedelstor industri. Det är ungefär den typen av företag som skall komma i fråganär det gäller investmentbolaget. Med hänsyn till att den fabriken tillverkarenligt uppgift väridens dyraste skidor, svåra alt sälja, är mitt råd att vi föratt skapa nya jobb - och att del är nödvändigt är och jag överens om- bör satsa mer på enskild företagsamhet. Jag tror det vore en god investering. Konstaterandet alt vi i kanske vet mer och bättre än andravad statlig industri innebär är helt riktigt, . Vi vet det, ochdärför är vi inte så rädda för statlig industri. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller näringsutskotiets hemställan i belänkandet nr40 punkten 3 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 161 Nej - 150 Propositionergavs på bifall lill dels utskotlels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 40 punkten 3mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 2 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. 1976/77:49 med anledning av propositionen1976/77:138 om genomförandet av den nya taxeringsorganisationen, m. m. jämtemotioner 1976/77:51 med anledning av motion om vidgadskattebefrielse för handikappade ägare av motorfordon Ändradetider för altmän fastighetstaxering Kammaren biföll vadutskottet i dessa betänkanden hemställt. § 5 Ändrade tider för allmän fastighetstaxering Föredrogs skatteutskottets betänkande 1976/77:52med anledning av proposilionen 1976/77:145 om ändrade tider för allmän fastighetstaxeringjämte motioner. Regeringen (budgetdepartementet) hade ipropositionen 1976/77:145 föreslagit att anta inombudgetdepartementet upprättat förslag till lag om tid för allmänfastighetstaxering. I propositionen hade föreslagits att den allmännafastighetstaxering, som enligt nuvarande regler skulle ske , i ställetskulle äga rum . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:1644 av m. (s), vari hemställts alt skulle avslå propositionen 1976/77:145, och 1976/77:1647 av herrSvensson i m.f\. (vpk) vari hemställts 1. att med avslag påproposilionen 1976/77:145 fastställde att allmän fastighetstaxering skullegenomföras 1980 på sätt som var stadgat i kommunallagen, 2. att som sin meninguttalade, att - till förbättrande av kommuners och landstings ekonomiskasituation - de per.1975 åsatta fastighetstaxeringsvärdena generelltproportionerades upp vid taxering motsvarande penningvärdets fallmellan 1975 och 1978. 1. beträffande uppskov med denallmänna fastighetstaxeringen att med avslag på motionerna1976/77:1644 och 1647 yrkandet 1 skulle anta det vid propositionen 1976/77:145fogade förslaget lill lag om tid för allmän fastighetstaxering, 2. beträffande uppräkning avfastighetstaxeringsvärdena vid taxering all skulle avslåmolionen 1976/77:1647 yrkandet 2. Ändradetider for altmän fastighetstaxering Reservationhade avgivits av herrar , i , Carlstein och Westbergi , samt herrar och (samtliga s) som ansettatt utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1976/77:1644 och 1647 yrkandet 1 skulleavslå förslaget i propositionen 1976/77:145 till lag om tid för allmänfastighetstaxering. HerrWESTBERG i (s): Förslaget i propositionen 145 om att skjuta upp nästa allmännafastighetstaxering med har vi ej kunnat ställa oss bakomfrån socialdemokratiskt håll. Även om vi är medvetna om att den allmännafastighetstaxeringen är resurskrävande för ansvariga myndigheter, anser vi altmotiven för ett uppskov ej väger så tungt att vi kan godta uppskov. Vianser först och främst att ett uppskov med taxeringen i alltför storutsträckning kommer att drabba våra kommuner. De flesta av dem är redan nu hårtpressade från ekonomisk synpunkt, och vi anser att det framlagda förslagetkommer alt ytterligare förvärra deras situation. Vi är alltså i detta avseendeav samma mening som gett uttryck för. Ilikhet med vad statsrådet anger i propositionen är vi av den meningen att enkraftig stegring av taxeringsvärdena kan förväntas vid den kommandefastighetstaxeringen. Tillgänglig prisstatistik ger belägg för detta. Enförskjutning kommer, som var och en förstår, ej att förbättra densituationen utan tvärtom. Vi får en stegring som kommer att te sig chockartadför många fastighetsägare.