prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Men så kan man inte resonera, , Del är viktigare att fåklart för sig vad som behöver utredas än att påpeka hur många andra utredningarsom redan pågår. Jaglycker skulle sludera vad exempelvis företrädare förinvandrartidningar och tidskrifter formulerade efter ett möte i börian av dettaår. Där redogör man för de olika invandrartidningarnas problem, inte bara iekonomiskt hänseende ulan också på en rad andra områden. Jag tycker att heladen beskrivningen bör säga oss att det är angeläget för all kartläggadessa tidningars och tidskrifters verkliga förhållanden och utifrån det kunnautforma ell presstöd som främjar deballen även i dessa tidningar. Det finnsalltså fullgoda skäl, , för en ulredning. HerrNordin sade i sitt första anförande att vi har fått ell allt slörre sökandeefler de bäsla metoderna när del gäller presstödet. Jag tycker vi skallfortsätta pä den vägen genom atl tillsätta en utredning. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Om syfte äratt fullfölja linje , molverka koncentraiion på dettaområde och stimulera till fler pressröster än ell fåtal monopoltidningar meddaglig utgivning, bör han nog rösta på reservationen och inte stödja utskoltsmajorilelensskrivning. Utskottet har gjort ett tillägg, som innebär atl de tidningar somuppfyller kraven enligt de svenska reglerna skall få detta bidrag, medan övrigatidningar får del särskilda stödet. Jaghar från invandrarna själva mött en ganska omfattande opinion på della område. Till har kommit en skrivelse, vari sägs föl jande: 21 Stödtill dagspressen m. m. "Långtviktigare än automatiskt verkande regler är enligt vår mening alt inom variespråkområde valfrihet och pressrösternas mångfald i möjligaste mån bibehåliesoch säkras. Därför bör den föreslagna verklig-helsfrämmande automatiken ochspecielll den spärrgräns, som ger totalt endast , alt dela pä tillalla mindre tidningar, slopas," Därmedavses förslaget om alt minska anslagel lill invandrarverkel. Vi stöderförslaget att invandrarverkel får behålla sina . Därigenom kan manbättre verka för valfrihet och pressrösternas mångfald. Jag tror att vi har enslark invandraropinion bakom oss i delta förslag. HerrNORDIN (c) kort genmäle: Jag har naturligtvis tagit del av den skrivelse som herrar Berndtsonoch i refererar till. Jag har också fört resonemang medförelrädare för invandrargrupper som sysslar med tidningsutgivning. Läggerman ihop de synpunkler som kommer fram måsle man väl ändå till sisl försökahilla en metod söm sä långt möjligt både är rättvis och tillgodoser olikaintressen. Enligt min uppfattning ligger utskottsmajoritelens skrivningnärmare en medellinje än mer hårda linje. har tydligen ännu inte, såtidningsman han är, gjorl klart för sig att det ingalunda är möjligl attbedriva tidningsutgivning i delta land med någon större ekonomisk framgång, omman inte förfogar över en mycket stor annonsmarknad. Del gör inteinvandrartidningarna. Del gör inte Finn Sanomat, Jag tror därför att denlidningen -jag måste säga det här i deballen - får fortsätta alt dras med storabekymmet De blir inle mindre av debattinlägg. Hen i (m): Jag skulle fara med osanning inför herr talmannen och kammarens äradeledamöler, om jag påstod alt jag anser proposilionen 99 om slöd till tidningaroch tidskrifter vara en särskill lyckad proposition, Konsiitutionsutskoiiel haremellertid pä ett par väsentliga punkter förbättrat den, och slutresultatethar blivit någorlunda acceptabelt. Jag tänker här uppehålla mig huvudsakligenvid den del som är ny i proposilionen, nämligen slödel tillorganisationslidskrifterna. Vi har i utskottet uppnått enighei på de övrigapunkterna, varför jag här inte skall la upp en allmän presslödsdebalt Enliglpropositionen skall 40 milj, kr, satsas på slöd till organisalionstidskrifterna.Avsikten måste rimligtivs ha varit atl det stödet i första hand skulle komma desmå och medelstora tidskrifter till godo som har besvärande ekonomiska problem,där ett slöd skulle kunna ge effekt, där ett slöd skulle kunna tillförsäkrajust den lypen av tidskrifter en kontinuerlig utgivning och möjlighel lill ellinnehåll av god kvalitet. Dit borde enligl mitt sätt att se, herr talman,lejonparten av del guld som utminuteras gå. Så borde ett lidskriftsstöd varainriktat. Mendess värre hårde fromma förhoppningarna atl ge hjälp där hjälpen Nr 128mest behövs icke infriats. Om man räknar om de regler som proposilionen Onsdaeen den föreslår lill konkreta termer, till vilka tidskrifter som kommer ifråga, 11 j n-j-j flnner man alt av de 40miljonerna går ungefär hälften till tio tidskrifter, - Till vissa tidskrifterger vi ell stöd som är så pass stort som 3 milj. Stöd till dagspres- kr, Resierande 20 miljoner får alla övriga tidskrifter dela på, senm. Mestpengar får de organ som representerar vårl lands kanske rikasle och mäktigaslefackförbund, tidningen , I övrigt är del tidskrifter som Vi, ViBilägare, Vår Bostad och Byggnadsarbetaren som håvar in miljonbeloppen. Inomparantes sagl får tidskriften del största stödet räknat perexemplar. Vi fäster naturligtvis stora förhoppningar vid att tidningen alldeles speciellt hög grad skall fullfölja de inlenlioner som ligger bakomslödel lill organisalionstidskrifterna. Ulskollelhar ändral proposilionen på två punker, och dessa har föranlett all bli förfärad och upprörd. När vi hade uppe den här saken iutskottet tillät jag mig påpeka all del inte skulle skada med en ordentliggenomarbetning av proposilionen, i den del som avser stödel lillorganisationslidskrifterna. Då reagerade och hans partivänner medföljande argumentation: Här är en proposilion som kommer frän ett borgerligtstatsråd. Hur kan då någon borgerlig utskotlsledamoi våga ifrågasälla den? Detvar naturligtvis gamla vana att marschera med i ledel närnågonling kom från kanslihusel - därvidlag har i Eskilslunaalltid haft marschkängorna på. Menvi som inte har den gamla vanan alt ständigt marschera med och säga ja och amentill alll som kommer från kanslihusel, som i synnerhel och mångaav hans partivänner har, tyckte ändå att det inte kunde vara så förfäriigtfariigl om vi gjorde några korrigeringar. Jag anser emellertid - tillät migsäga del, herr talman - alt argumenlalion, alt bara för att delkommer en proposilion från en borgeriig regering så är alla borgerligaledamöler Ivingade all utan vidare gå med på den till , var enandlig striptease av i som var nog sä avslöjande. Jaghar alltid haft för mig att del är ett utskotts uppgifl alt verkligen granskade propositioner som kommer - oavsett varifrån de kommer, politiskt sett - ochgöra den sakbehandling som utskotten är lill för. Minpersonliga uppfallning är att slödel bör och måsle ses över så fort vi har fållvissa erfarenheter av det. Personligen anser jag att det vore rimligl all höjagrundbidraget och sätta någon form av tak, så alt man verkligen får enkoncentration lill de grupper av tidningar och tidskrifter som kanske framförallt är i behov av dessa pengar. Utskottethar biträtt proposilionen men har gjorl två väsenlliga änd ringar, som jag här någol skall kommentera. Del gäller försl och främsi den s. k, konsumenlfackpressen. För denna lyp av tidskrifter finns det en särskild organisation som heler Föreningen 23 Nr 128 press. har redan pekal på all de lidskrifler som ingår iden Onsdaeen den organisationenär , Land, Vi Bilägare, Vår Boslad och Vi, 11 mai 1977 "dessa skulle enligl propositionen få pengar - t, o, m, mycket av- --------------- sevärdabelopp - utom , Detta har dock utskottet sett sig Stöd till dagspres- föranlåtet all rätta till. Vi har funnit det vara olämpligl atl en tidning sen m. m. som , som har drivil enakliv konsumenl- upplysande journalistik avhög klass, helt skall bli ulan medel, medan miljonbelopp skulle slussas lillandra tidningar i samma grupp. Jag tycker det finns anledning noiera atlsocialdemokraterna så bestämt som de gjort har gäll emot detla. De anseruppenbarligen all sådan journalistik bara kan bedrivas i vissa s, k,rörelsetidningar. Ettannal problem som har rätlats lill genom utskottets försorg är stödet lilltidningen , Det är den enda storstadstidning vi har på annat språkän svenska, och den uppfyller del krav som uppställs för bidrag enligl allmännapresstödet. Det stöd som föreslås ulgå till invandrartidningarna harnaturligtvis vissa förriänsler, men för tidningen skulle del hainneburit ett väsentligt mindre slöd än vad tidningen är berättigad till enliglde principer som gäller för del allmänna presstödet och som denna tidning heltuppfyller. Jag tycker det finns anledning se till, alt man inte mäter med olikamått i sådana här sammanhang. Del är atl hoppas att FinnSanomats problem i och med ulskotlels förslag om lillkännagivande i denna fråganu är avklarade. Och jag lycker alt i argumentationockså i denna fråga är avslöjande för hans politiska tänkesätt. Han är litel upprördöver all har gått med på denna lösning. Men jag lycker alt delframgick ganska klarl av inlägg att man här har strävat efter nyalösningar på grundval av de erfarenheler man vunnit. Och all cenlern här hartänkt vidare tycker jag snarasl hedrar cenlern. däremol tycks hatänkt färdigl en gång för alla när del gäller dessa frågor. Sedan är han inleberedd att rubba på den inställning han har intagit När det gäller stöd tilltidningar som delvis utkommer på främmande språk är det ytterligare en sak somjag här vill fästa uppmärksamheten på. Del är propositionens löfte alt se överde problem som gäller för , en tidning som innehåller materialpå både finska och svenska och som har fått produkiionsbidrag, Pägrund av de nya reglerna kommer detta bidrag all försvinna fr, o, m, 1976, F,n, ulgår ett avtrappat produkiionsbidrag och ett utvecklingsbidrag rillHaparan-dabladet Men vi vet alla all de språkliga förhållandena i äralldeles speciella, och vi har all anledning vara tacksamma för altföredragande statsrådet i proposilionen har utlovat atl la inilialiv lill attpressiödsnämnden får i uppdrag att försöka utarbeta lösningar för dennatidnings mycket speciella problem. Herr talman!Ulskollsbetänkandet löser, enligl min mening, inte alla de problem som ärförknippade med de presslödsfrågor som behandlas 24 i della sammanhang, Mol bakgrund av vad jag har sagt finns det all anledning all hoppas alldel sker en överarbetning sä fort erfarenheter Nr 128 Denna börinriklas på all höja grundsiödel och sälla ett Onsdaeen den tak för bidragets övregräns. Endast på della säll tror jag man kan nå jj : j-yy en rimlig rättvisa ochuppnå elt effektivt verkande tidskriftsstöd i fram- -- sen m. m. Hen i Eskilsluna(s) kort genmäle: Det är litet egendomligt alt mitt stillsamma inledningsanförande fickherr i all visa en sådan arrogans, men detla är ju hans sätt altdebattera. Han försökte polemisera mol vad jag sagl i utskottet, vilkel ärganska ovanligt Vad jag dä vände mig emot var de våldsamma överdrifterna iAnders angrepp på regeringen. Jag var tvungen all påminna honom om alläven stött den här propositionen. Det var tydligen något somgjorde verkan. drog pä marschkängorna och slällde in sig i ledet.Som framgick av hans anförande är del ju yllersl små ändringar som han medverkatlill i ulskoltei. Vivill naturligtvis inte på något säll diskriminera , men vi tror inleatt den av t ex. konsummedlemmarna upplevs som ett likvärdigt allernaliv lillkonsumentkooperationens medlemstidning. Som konsummedlem kan jag ju inte genomatl läsa följa vad som sker i min organisalion eller hur denföreiräder mina intressen. Dä måsle jag ju läsa Vi. ICA-förbundetfår ju också del av tidskriftsslödet för sin medlemstidning ochdebatt, och vi har aldrig ifrågasatt delta. Jagtror alt man är ule på farliga vägar, om man böriar ge statligt presstöd pågrundval av olika tidningars innehåll. Jag har hillills hållit på principen allstödet skall utgå enligt automatiskt verkande regler, detta för au minska godtycketi behandlingen av olika tidningar och tidskrifter. Det är viktigt all vi hållerpå denna princip, om vi inle skall komma i konfiikl medtryckfrihetslagstiftningen. Vadjag nu sagl gäller också kriiiken mol all slödel delvis kommer organisalionertill del som man inte alls sympatiserar med. Del är en viklig demokraliskprincip all åsiktsfriheten och rätlen all driva opinionsbildning gäller allaoavsett åsikternas innehåll. Såyllerligare några ord om all en så slor del av slödel kommer alt gå lill arbetarrörelsens organisationer. Det är alldeles självklart all or ganisationer som företräder slora grupper av människor har större kosl nader för atl upprätthålla den nödvändiga kommunikationen. Jag kan inle se någon anledning lill varför dessa människor bara därför atl de är många skall behöva ta på sig slörre koslnader för opinionsbildningen än mindre grupper. På andra områden har vi ju sett atl den nya borgerliga regeringen lägger slörre bördor på dem som har det sämst i samhällel. Det vore olyckligt om vi skulle diskriminera de stora grupperna i sam hället även när det gäller förutsättningarna atl göra sig gällande i opi nionsbildningen, 25 Nr 128 Hen i (m) kort genmäle; Onsdaeen den talman! Tillät mig påpeka alt det var i Eskilsluna 11 mai 1977 "' '° "PP diskussion vi hade i utskottet, och då han valde detlasätt att debattera fann jag mig naturligtvis föranlåten atl förklara Stöd till dagspres- förkammarens ledamöter vad som verkligen hände. Efter sen m. m. replik kan jag bara konstatera att han fortfarandefinner mitt, som han kallar del, angrepp påregeringen mycket upphetsande och mycket allvarligt, Varie liten justeringuppfattar i som eu angrepp pä regeringen. Minkarakteristik av sätt all handla i sådana här sammanhanghänförde sig nalurliglvis inte bara till del som har hänt i samband med den härproposilionsbehandlingen utan grundar sig pä en långvarig erfarenhel ikonstitutionsulskotlel och i andra sammanhang av inställningtill vad som tidigare kom frän kanslihuset. Vidaresäger atl del bara är fråga om några små förändringar isammanhangel. Ja, men det är viktiga förändringar, , mycketvikliga t o, m. De är så viktiga att de har föranlett all fattapennan och förfalla inte mindre än fyra sidor reservationer lill det härbetänkandet. Närdel sedan gäller stödel lill arbetarrörelsens tidningar har jag inte tagil uppdel på del sätl som vill göra gällande. Jag pekade på all när delgällde konsumentfacktidskrifterna så var det fråga om att man där skulleutesluta en av de fem som fanns med i detla sammanhang, nämligen lidningenICA-Kuriren, och då fann jag mig också föranlåten påpeka att det sannerligenfanns all anledning tro atl en tidning som , som inte tillhör den s,k, rörelsen, ändå kan bedriva en kvalificerad journalistik när del gällerkonsumentupplysningen och som del finns anledning all stödja. Men,, det är inte bara den s, k, arbetarrörelsen som fårmiljonslöd. Den här proposilionen innebär fakliskl alt vi också ger tidningarsom t. ex. organ, lidskriften Arbetsgivaren, eltganska rejält slöd. Och del reagerade jag också, i rättvisans namn, emot iulskollel. Men det vill naturligtvis inte komma ihåg. Mininställning har varit att här skall vi inle la ställning till vem som utgerolika tidningar eller tidskrifter, ulan det skall vara andra kriterier som äravgörande för om stöd skall utgå eller inte och vilka belopp del skall varafråga om. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Redan i mill tidigare anförande sade jag atl del är en viklig demokralisk princip all åsiklsfriheien och rällen alt driva opi nionsbildning gäller alla oavsett åsikternas innehåll. Den principen står jag fast vid även när det gäller stödel till lid skrift, 26 Och slulligen: Den diskussion som vi här har kommitin på berör en viktig demokraliskprincip, nämligen atl slödja opinionsbildningen i det svenska samhällel. Jagantar att här kunde se med litel slörre allvar på vikten av deförslag som här har lagls fram. Jag har elt intryck av alt han sell på dem meden viss nonchalans, och del är det jag reagerar emot, inte att villargumentera för ändringar i förslaget. Jagtror, sammanfattningsvis, att del skulle vara olyckligt - var juinne pä delta atl slora organisationer fick mest stöd - om vi skullediskriminera stora grupper i samhället även när det gäller förutsättningarnaför att i opinionsbildning göra sig gällande. Delär när de borgerliga grupperna har maklen både inom näringslivet och iregeringen renl ut sagl oförskämt all argumentera så som ochmoderaierna gör i den frågan. om någonsin är del viktigt att slå vakt omlöntagarnas möjligheter alt göra sig hörda och att värna om ell rättvistsamhälle. Tillsaken hör också att stödet är sä konstruerat att t, ex, lidningenJärnhandlaren, som talade om, får bidrag med per exemplaroch Metallarbetaren endasl med per exemplar. Jaganser alt den proposition som här har lagts och som även vi socialdemokraterhar ändrat på - det framgår vid läsning av våra reservationer - har gett ellgott underiag för ett bra beslut, som ytterligare förbättrar den svenskamodellen för massmediepolitik. Stödtill dagspressen m. m. i (m)kort genmäle: i Eskilsluna talar om alt värna om ell rättvist samhälle,men det vore ynkligt om arbetarrörelsens möjligheter att värna om ett rättvistsamhälle skulle vara beroende av proposition 99, I sä fall tycker jag verkligenatt del finns anledning fråga sig hur det slår till med möjligheterna altbedriva polilisk aktivitet i det här landel! Delta har föga all göra med omproposilion 99 bifalles i befintligt skick eller förändras, Lålmig bara peka på all det som är så upprörd över är alt jag villha ett tak-vilket naturligtvis går emol de siora tidskrifterna - men del har juherr varit med om alt besluta. har själv varil med omall minska anslagel lill lidskriften Metallarbetaren jämfört medlidskriftsutredningens förslag med . Del har herrSvensson låtit passera, men om jag säger all man bör se lill att inte vissaenslaka tidskrifter får orimligt slora bidrag, då reagerar , Varfinns logiken i det sammanhanget? talar om demokraliprincipen. Ja, jusl det, men låt då demokratiprincipenockså innefatta Finn Sanomal och ! Där vill tydligen demokraliprincipen skall göra halt. Sedanhar litet otur, möjligtvis därför att han har ett kort minneeller inte har tankarna rikligt i ordning. kriliseradehan mig myckel häri för atl jag vill ha en grundlig genomgång av den harpropositionen, för atl jag verkligen ville ta ilu Stödtill dagspressen m. m. med alla delarna avproposilionen så noga som del över huvud tagel är möjligl. Det skulle la lid.Och sedan säger i sin sisla replik, herr lalman, alt jag har gåtttill verkel med nonchalans och inle tagil frågan på allvar. Men får herrSvensson bestämma sig. Vad är del fråga om? Har jag velat vara för grundligeller har jag varit för nonchalant? Jag accepterar naturligtvis såsom herrSvenssons mening vad han anser i det här avseendel, men atl ha två så hellolika uppfaliningar samiidigl lycker jag nog är en för myckel - även för herrSvensson i Eskilsluna, Hen i (fp): Om värdel av pressiödel är vi fakliskl eniga. Vi är överens om atl vi skallförsöka slödja och uppmuntra en fri och mångsidig debatt. Vad vi blivit oenseom - ålminsione - är bara vissa deialjer i del hela, må vara all en delav delaljerna är principielll vikliga. Men jag iror inle au den ena eller andraulgången skulle just eller framåt på någol allvarligt sällsnedvrida den demokratiska debatten i , Däremot skulle alltså enskildafall kunna tänkas ha Slor inverkan. Vadgäller del allmänna presstödet är vi ju eniga i utskottet, och det finns därföringen anledning för mig alt gå in pä den saken . Närdel gäller slödel till informalionslidskrifter har det redan förekommit enviss debati. Jag vill för min del säga atl det är viktigt all utfallet följsupp samt au man går igenom malerialei och ser lill alt stödet inte får oönskadekonsekvenser. Iell fall har utskottet gjorl en ändring i förhållande lill propositionen. Låtmig citera vad utskottet skriver: "I de fall då ett omfattande stöd eller flera organisationstidskrifter leder till en allvarlig snedvridning avkonkurrensförhällandena bör enligl utskottets mening bidrag efter enahandaregler kunna utgå även lill eljest icke bidragsberättigade tidskrifter," Dethär lolkar som att kommer atl få bidrag. Del ärmyckel möjligt att det kan bli effekten, men del innebär också att OlleSvensson erkänner atl direkl konkurrerar med Vi och all desssituation annars skulle försväras; om inle hade deninställningen, kunde han ju inle göra tolkningen atl skall få stöd. En sak som kanske hör lill de intressantaste och i viss mån viktigastei proposilionen och debatten är frågan om invandrartidningarna. Vi har här iSverige många olika invandrargrupper av varierande storlek. Det finns ocksåmånjga andra saker som skiljer dem ål. Bl, a, är de geografiskt olika fördeladei landet, och kunnigheten i svenska och om det svenska samhället varierar oflai ganska stor ulslräckning. En av invandrargrupperna, eller läl oss hellresäga språkgrupperna, är som vi vel myckel slor, nämligen de finsklalande.Andra grupper kan vara ganska små. Men det är viktigt alt samtliga kan få information och tidningareller tidskrifter pä sitl eget språk. som vänder sig lill andra språkgrupper än Onsdaeen den densvenska har en ganska besväriig konkurrenssituation. Deras möjliga |j ,0-1-1 läsare är en liten,begränsad grupp, och de har inle bara konkurrens .----- om de läsarna från andratidningar på samma språk, utan de råkar även Stöd till dagspres-ut förkonkurrens av svenskspråkiga tidningar. På annonsmarknaden är sen m. m.detta kanske alldeles specielll markant Sä fort en invandrare behärskar svenskanågorlunda utgör alltså även svenska tidningar ett alternativ i valet. Del göratl invandrartidningarna har en ganska svär konkurrenssituation. Detfinns alltså anledning all ge invandrartidningarna ell speciellt stöd, och dethar man tagit fasta på i propositionen. Villkoren för all en invandrartidningskall fä stöd är betydligt generösare än om den hade kommit ul på svenska ivad gäller de små tidningarna, är mol bakgrund av den situation som jagnyss skisserade helt rimligt. Vi skall så all säga diskriminerainvandrartidningarna positivt, så att de får det litet grand lättare, jusl förall vi skall kunna åsladkomma en fri och bred deball bland invandrarna. Men,herr talman, socialdemokraterna i utskottet har reserveral sig mot en sak, ochOlle har här hårl argumenterat mot den. Han har nämligen vänt sig emotall vi i utskottet även har öppnat möjligheter till atl invandrare skall få hatillgång till flerdagarstidningar. Socialdemokraterna - åtminstone socialdemokraternai konstitulionsutskotlel -är helt nöjda med att invandrare har veckotidningar.Vill någon utge en tidning på annat språk än svenska mer än en gång ,då skall man klämma till. En sådan tidning skall inle få något högre bidrag. Omvi tittar på kostnadssidan, finner vi alt del är mycket dyrare att utge endagstidning än en veckotidning. Del ställs helt andra krav päirycke-riresurser, I praktiken innebär del i slort sett atl man måste ha egettryckeri. Man måste ha belydligl fler anslällda i redaktionen. En invandrartidninghar dessulom en koslnad som de svenska tidningarna har i mycket litenutsträckning. Man måste nämligen översälla nästan alll inkommet material. Ochsom jag sade tidigare: Möjligheterna alt konkurrera på annonsmarknaden ärbetydligt sämre. Jagtycker all det finns anledning att ta borl denna orättvisa, dennadiskriminering. Om tvä tidningar är lika slora och en utges pä svenska och enpä ett annat språk, så skulle det belyda, enligt socialdemokraterna, atl densom utges pä svenska skall kunna fä presstöd enligl allmännapresstödsförordningen - en relalivi hygglig slant - medan den som utges påannat språk än svenska skall diskrimineras och fä kanske hälften. Ändå ärgrundkostnaderna i princip identiska, ja, något högre för den tidningsom utges pä annat språk än svenska. Jag skulle vilja ställa en direkt fråga:Tycker att del är fel alt invandrare får möjlighel att ha endaglig tidning på sill egel språk? Den frågan bör kunna besvaras med ja ellernej. Jag antar atldel framgår av mitt inlägg här all jag anser 29 Stödtill dagspressen m. m.