prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — Närvarorättenbehandlas också i propositionen 1976/77:1 om minskad statlig detaljreglering ikommunerna. Där blir det också konfiikt mellan principer och praktisktillämpning i ett särskilt fall, nämligen beträffande distriktsläkaresskyldighet att under vissa omständigheter närvara vid hälsovårdsnämndenssammanträden. I propositionen föreslås att den skyldigheten skall upphöra -enligt den allmänna principen atl nämnden har förmåga att själv avgöra när ochvilka utomstående som skall kallas. Å ena sidan vet vi att - när dengamla bestämmelsen fortfarande gäller - är förhållandena i kommunerna myckelolika när det gäller samarbete mellan medicinsk expertis och hälsovårdsnämnd.Efiersom rätten atl kalla utomstående fortfarande finns kvar kan man.kansketycka att problemen inte behöver bli sä stora i fortsättningen heller, men åandra sidan har hälso- och miljövårdsfrågorna kommit i förgrunden mer och mer,både av nödvändighet och av allmän målsättning. Vi får praktiskt taget varjedag rapporter genom TV och tidningar om vår miljö, de allra fiesta medutropstecken eller frågetecken efier. Allaär vi överens om att det är bättre alt förebygga problem än atl bota dem. Vitalar om hygienens betydelse - livsmedelshygien och omgivningshygien är ettpar exempel. Uppräkningen kan bli myckel lång. Delfinns ett behov av atl samla mycket kunnande på det här området för att minskarisker och bygga upp en sund miljö i vidaste bemärkelse. harhär ett stort ansvar, och jag tycker att det är viktigt att påpeka attslopandet av den här detaljbesiämmelsen inte skall las till intäkt för attambitionerna från samhällets sida minskar - tvärtom. Jag citerar; "mening bör emellertid frågan kunna lösas på annat sätt än genom enbestämmelse i hälsovårdsstadgan. Utskottet förutsätter all denna fråga kommeratt övervägas närmare i annat sammanhang." Jag tror också att man vinnermera genom alt sätta in den här frågan i ett större sammanhang.Hälsovårdsfrågor och miljöfrågor har kommit att bli mycket viktiga inslag isamhällsdebatten, och vi vet att arbete pågår på många håll i en positivriktning. Del arbetet bör stöttas på alla fronter. Jag ber avslutningsvis alt få yrka bifall till utskottets förslag påsamtliga punkter. Nykommunallag m. m. Genomförandet av förslagen i propositionen om demokrati, nykommunallag m. m. kommer alt innebära väsentligt Nykommunallag m. m. förändrade förutsättningarinte minst för den landsiingskommunala verksamheten. Framför allt kommerförslagen alt förändra arbetsformerna vid landstingsmötet. Somkommunaldemokratiulredningen visar har landstingens arbetsformer inte i någonväsentlig utsträckning förändrats trots del krafiigt ökade ansvar somlandstingskommunerna erhållit under de senare decennierna. Vanligensammanträder landstingen endast vid ett fåtal tillfällen . Arbetet ärdessutom mycket starkt koncentrerat till det landstingsmöte som infaller påhösten, då nästkommande års budget behandlas. Motdenna bakgrund är del självfallet myckel betydelsefullt att del sker enreformering av landstingens arbetsformer. Del är således en naturligutveckling alt sammanträder mera regelbundet, dels därför attmedborgarnas möjligheter all följa verksamheten därigenom kan öka, dels medhänsyn till den nuvarande omfattningen och inriktningen av ärendena. Dennafråga diskuteras också i många landsting som ett led i strävandet att stärkalandstingsmötets ställning. Dettahar även varit en viktig utgångspunkt i kommunaldemokratiutredningens arbete.Ett av huvudförslagen i utredningen var att avskaffa förvaltningsutskottets s.k. ställföreträdarskap, dvs. den rätt som utskottet har att träda in ilandstingets ställe. Majoritetenav remissinstanserna tillstyrkte i princip förslaget, däriblandLandstingsförbundet och 15 landstingskommuner. Praktiskt taget samtliga betonardock atl detta på ett eller annat sätt måste knytas lill en mera omfattandedelegation än den som tillkommer kommunfullmäktige. Sjulandstingskommuner avstyrkte att ställföreträdarskapet skall slopas. a.framhölls från och läns landstingskommuner de långareseavstånden, som medför svårigheter och kostnader om snabbimåste fatta beslut. 1propositionen tillmättes denna synpunkt en stor betydelse, och därför föreslogsalt ställföreträdarskapet inte helt borde avskaffas, men dess användning starktbegränsas. Departementschefen föreslog därför atl ställföreträdarskapet skullebehållas för situationer där behov uppkommer av snabbi beslutsfattande. Utskottsmajoritetenhar emellertid frångått propositionen i denna del. Framför allt har det skettmed den principiella motiveringen atl de frågor som har stor allmän betydelsealltid bör behandlas av de högsta kommunala beslutande organen. Reservanternahar i princip ingen annan uppfattning. Demyckel starka invändningar av praktisk natur som kommit till uttryck från vissaav landstingskommunerna, främst i tandels norra delar, anser reservanterna varavälmotiverade, och de måste ur praktisk synpunkt beaktas. Ett sådanthänsynstagande kan enligt reservanternas uppfattning ske i enlighet medpropositionens förslag utan att den tidigare angivna principen allvarligtåsidosätts. Vi beklagar attmajoriteten inte velat tillmötesgå en så pass betydel- Jaghar själv fått påstötningar från mitt eget landsting, , där man uttalatsin oro för detta. Denna oro finns, såvitt jag har kunnat utröna, inom allapartier i de landsting det här gäller. Jag har också informerats om alt lokalapolitiker tagit kontakt med företrädare för utskottsmajoriteten. Del beskedman då skall ha fått är att det här inte behöver bli något bekymmer, för mankan i stället använda delegationsinstitutet, som då alltså skulle få en vidaretillämpning än den som gäller i primärkommunerna. Dettaär emellertid en helt annan version än den vi har fått vid utskottsbehandlingen.Där har vi fått ett mycket klart uttalande från både utskottsmajoriteten ochsekretariatet om tolkningen av den nya delegationsregeln. Då har det hetat attinförandet av denna regel inte ändrar något i sak. Samma praxis som finnsi primärkommunerna skall gälla även fortsättningsvis i landstingen. Iutskottsbelänkandet heter del också; "Några väsentliga förändringar förprimärkommunernas del i förhållande till vad som 'tolkningsvägen' kan ansesgälla bör inte komma i fråga. För landstingskommunernas del bör utvecklingen iallt väsentligt bli motsvarande den i kommunerna." Delär viktigt att vi nu får ett klart besked i den här frågan, helst frånutskottets ordförande. Innebärutskotlsmajoriielens förslag att vi avskaffar ställföreträdarskapet, utan attvi ger landslingen möjligheter att tillämpa en vidsträcktare delegationspraxisän den som anses gälla för kommunerna? Villutskottels ordförande svara ja eller nej på denna fråga? Svaret är naturligtvisoerhört viktigt för tillämpningen av den nya delegationsregeln ute ilandstingskommunerna. Nykommunallag m. m. HerrBOO (c): Jag vill bara kort säga att det som redovisats i utskottet belyser denhär frågan i dess helhet. För majoriteten har avskaffandet avställföreträdarskapet för förvaltningsutskottet varit en stor kommunaldemokratiskåtgärd. Den delegation som också föreslås skola gälla för läckeralla de behov som finns för landstingens praktiska arbete. FruSTÅLBERG (s): Vad utskottets ordförande nu har anfört har inte gjort del helaklarare. Det råder samma ovisshet om vad delegationsregeln innebär förlandstinget. Överläggningen varhärmed slutad. HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först särskilt beträffande de frågor somberörs i reservationer och motionsyrkanden, till vilka bifall yrkats Nykommunallag m. m. under överläggningen.Därefier företas utskottets hemställan i övrigt under detta moment tillavgörande i ett sammanhang. Delegation.avfullmäktiges beslutanderäii (1 kap. ; tredje stycket KL) Propositioner gavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av herrJohansson i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 25 mom. 1 såvitt avser delegation av fullmäktiges beslutanderätt röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJohansson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 161 Nej - 148 Ställföreträdarskapet Jor landstingetsföiyaltningsutskott (\ kap. 5S tredje stycket KL) Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller hemställan i belänkandetnr 25 mom. 1 såvitt avser ställföreträdarskapet för landstingetsförvaltningsutskott röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Valnämndensmedverkan vid opinionsundersökningar och omröstningar (2 kap. 18 § KL) Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voterings-proposition: A'>'kommunallag m. m. Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 25 mom. 1 såvitt avser valnämndens medverkan vid opinionsundersökningar ochomröstningar röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJohansson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Rådgivandefolkomröstning och kommundelsråd (2 kap. 18 § KL) Propositioner gavs på bifalltill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 5 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 25 mom. 1 såvitt avser rådgivande folkomröstning och kommundelsråd röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 5i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Viss utvidgning avinterpellationsrätten (2 kap. 24 S KL) Propositioner gavs på bifall till delsutskottets hemställan, dels motionen nr 5 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förra Nykommunallag m. m. propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 25 mom. 1 såvitt avser viss utvidgning av interpellationsrätten röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 5 imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 295 Nej - 16 Uppdelning av de kommunala valkretsmandaten i fastamandat och utjämningsmandat (2 kap. 9 § ValL) Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 5 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 25 mom. 1 såvitt avser uppdelning av de kommunala valkretsmandaten i fastamandal och utjämningsmandat röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 5 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 15 Borttagandeav 3-procentsspärren vid landstingsval (14 kap. 15 a § ValL) Propositioner gavs påbifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 5 av m. fl.i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller hemställan i betänkandet nr 25 mom. 1såvitt avser borttagande av 3-procentsspärren vid landstingsval röstarja, den det ej vill röstarnej.- Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 5 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 296 Nej - 14 Utskottetshemställan i övrigt Bifölls. Mom. 2 och 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 5 av m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 25 mom. 2och 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till motionen nr 5 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 298 Nej - 14 § 7Förtroendemannastyrelsen i länsstyrelse Föredrogs betänkande1976/77:26 med anledning av motion om förtroendemannastyrelsen i länsstyrelse. I detta betänkande behandlades motionen 1976/77:585av m. fl. (s), vari yrkats att beslutade attlänsstyrelsens styrelse utöver ordföranden skulle bestå av 14 ledamöter, somförordnades av regeringen, av vilka 10 skulle representera de politiskapartierna i länet och nomineras av dessa i proportion till partiernas röstetali länet vid riksdagsvalet medan de fyra återstående ledamöterna skullenomineras av arbetsmarknadens organisationer, att det för varje ledamot skulleutses en suppleant i samma ordning samt att denna ordning skulle gälla frånden . Utskottet hemställde altriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:585. Reservation hade avgivits av herrar iTrollhättan, , i , Karisson i , iRonneby och samt (samtliga s) som ansett att utskottetbort hemställa att med bifalltill motionen 1976/77:585 skulle delsanta det av reservanterna framlagda förslaget till lag om upphävande av lagen(1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse, delshemställa hos regeringen att denna utsåg ledamöter i länsstyrelses styrelse fr.o. m. i enlighet med vad som anförts i motionen. Frågan om förtroendemannastyrelsens sammansättning i länsstyrelse harbehandlats i . Enbart under 1976diskuterades frågan här i kammaren . Den29 maj togs ett beslut med anledning av en av den dåvarande regeringen framlagdproposition, alt styrelse skulle utökas till, förutomlandshövdingen, 14 särskilt utsedda ledamöter. Tioav de särskilt utsedda ledamöterna skulle representera de politiska partiernaoch nomineras av dessa. Antalet platser för varje parti skulle stå i proportiontill partiernas röstetal i länet vid riksdagsvalet. De fyra återstående ledamöternaskulle ha erfarenhet från näringslivet och arbetsmarknaden i länet. Samtligaledamöter skulle förordnas av regeringen. Dethade varit rimligt, herr talman, att detta beslut fått prövas innandet ändrades, men så blev ej fallet. Under- som jag uppfattade det - stor brådska lade den nya borgerliga regeringenhösten fram en proposition om förtroendemannastyrelsen i länsstyrelse medinnebörden all skall utse samtliga 14 ledamöter i styrelsen. Sammabrådska förmärktes i . När vi socialdemokrater iutskottet, enligt god demokratisk sed, ville sända ut propositionen på ensnabbremiss, avvisades detta av den borgerliga majoriteten i utskottet. Sommotivering anförde man att del ej fanns tid lill detta. Deorganisationer som enligt tidigare beslut hade självständignomineringsrätt gavs ej möjlighet att yttra sig över denna för dem så viktigaförändring. Organisationer som vi ansåg skulle vara re missorgan var bl. a.LO, TCO, /SR, och . Delvar uppenbart alt dessa organisationer kände oro för sina möjligheter tillrepresentation. TCO:s presidium uppvaktadeockså utskottet och vände sig i skarpa ordalag mot altnäringslivs- och arbetstagarorganisationer inte i fortsättningen skulle gesrätt alt nominera kandidater till . TCO, som är partipolitisktneutral och även har detta inskrivet i sina stadgar, ville och kunde inte gåvägen över de politiska partierna för sin nominering och på så sätt tvingafram ett partipolitiskt ställningstagande, dels av organisationen, dels av demsom skall representera organisationen. Denborgerliga majoriteten i utskottet tog inte intryck av de starka och allvarligabetänkligheter som framfördes av TCO. Visocialdemokrater i utskottet hade genom en motion i anslutning tillpropositionen framfört våra synpunkter och yrkat på avslag, och vi reserveradeoss också'mot utskotlsmajoriielens beslut. beslöt i enlighet medutskotlsmajoriielens förslag. , herr talman, är det åter dags för kammaren alt behandla frågan omförtroendemannastyrelsen i länsstyrelse med anledning av en socialdemokratiskpartimotion. Dettaär en angelägen fråga för oss socialdemokrater. För det första vill vi slå fastatl är ett statligt organ. Del kan då ej vara rimligt attlandstinget, som är ett kommunalt organ, skall utse 14 av 15 ledamöter i dettastatliga organ. Fördet andra anser vi att organisationerna på arbetsmarknaden bör ha rätt attsjälvständigt nominera företrädare i styrelsen. Del vitsordas av alla att denkunskap och de synpunkter som företrädare för arbetsmarknadsorganisationernatillfört beslutsfattandet i länsstyrelserna har varit av mycket stor betydelse. Frånoss socialdemokrater i utskottet framfördes vid behandlingen avdetta ärende farhågor för atl t. ex. TCO ej skulle komma att bli företrädd ilänsstyrelsernas styrelser. Vidbehandlingen av ärendet begärde vi därför att få en redovisning avsammansättningen av de nyvalda styrelseledamöterna i länsstyrelserna. Vierhöll en förteckning , men en mycket knapphändig sådan. Del varsvårt atl utläsa i vad mån arbetsmarknadens organisationer kunde anses vararepresenterade i styrelserna. Detkan dock konstateras alt farhågorna beträffande TCO var välmotiverade. TCO haren svag representation. Visserligen finns bland ledamöterna tjänstemän, menendast ett mindre antal kan betraktas som direkta representanter för TCO. Dettaleder i sin tur lill atl värdefull kunskap och viktiga synpunkter undandras vidärendenas behandling i förtroendemannastyrelsen. Det leder i sin lur också tillatl får en sämre förankring hos vikliga medborgargrupper än somannars skulle vara fallet. Med delta yrkar jag bifall till reservationen i utskotts-betänkandet. Idelta anförande, under vilket herr förste vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar, instämde herrar () och i (s). 5 protokoll 1976/77:87-88 (vpk): Ett nytt kapitel i följetongen om förtroendemannastyrelsen ilänsstyrelse ligger på våra bord. I resumén redovisas de olika turerna.Först'beslutade i överensstämmelse med den förutvarande regeringensförslag. Därefter framlade den nya regeringen ett förslag i enlighet med deborgerligas reservation vid det förstnämnda tillfället. Även delta förslagbifölls av . vill socialdemokraterna återgå till det förstabeslutet. Frånvpk biträdde vi den socialdemokratiska regeringens förslag, bl. a. med hänsyntill atl förslaget var bättre än del ursprungliga med tredelad nominering ochalt landslingen och kommunerna såsom forum för regionalpolitiska debattermarkerades. På en punkt anmälde vi annan mening, nämligen när det gälldesärskild representation för det privata näringslivet, där vi yrkade avslag.Också den borgerliga regeringens förslag utgick från sådan representation, ävenom formellt ingen kvotering in-skrevs. Också då framförde vi krav på att ingensärskild representation för näringslivet skulle förekomma. Detkan finnas anledning till tveksamhet inför atl ånyo ändra reglerna för länsstyrelsenssammansättning. Så avgörande är ändå inte skillnaderna mellan de bådamodellerna. Med hänvisning till de tidigare ställningstagandena kommer likvälvpk alt stödja reservationen. Uppfattningen alt det privata näringslivet intebör ha särskild representation kvarstår. Däremot finner vi det rimligt medsärskild representation för löntagarorganisationerna. Som framgick av såväl som är del inte så länge sedan vi fattade beslut i omlänsstyrelsernas sammansättning. Det skedde , och vi hade dåen lång diskussion om reformen. Jag skall inte här upprepa vad jag sade i inlägg den gången utan ber helt allmänt att få hänvisa till den debatt somdå fördes. skall jag inskränka mig lill några korta kommentarer medanledning av den socialdemokratiska motionen och reservationen och vad somsagts . Denya länsstyrelsernas mandatperiod började löpa , och de harsåledes varit i funktion endast . Inte minst med hänsyn till denargumentation som socialdemokraterna förde tycker jag atl det ärmycket märkligt att de nu vill riva upp reformen. Ett av de argument somsocialdemokraterna den gången drev med frenesi - för att inte säga indignation- var atl vi djärvdes ändra på ett beslut, som med hjälp drivits igenomså sent som . Det framställdes som nästintill ett grundlagsbrott. Delingav, för alt citera socialdemokraternas talesman den gången, "starkakonstitutionella betänkligheter". Mendetta starka fördömande av majoritetens handlingssätt den gången har intehindrat socialdemokraterna från att väcka en motion om de nya länsstyrelsernasavskaffande redan innan dessa knappt hunnit sammanträda en första gång. vardet således inte längre tal om att pröva hur en reform verkade, innan manföreslog alt den skulle revideras. Det som ingav konstitutionellabetänkligheter hade förändrats till ett högst vällovligt beteende ijanuari. Så snabbt snurrar således principernas klot i den socialdemokratiskariksdagsgruppen. Imotion och reservation påslår socialdemokraterna - och till detta i sitt anförande - att tjänstemännen skulle varaunderrepresenterade i de nya länsstyrelserna. Det påståendet förvånar migverkligen. En genomgång av personsammansättningen i länsstyrelserna visar tvärtomatt det finns gott om tjänstemän av olika kategorier. Den socialdemokratiskakritiken på den punkten har således inte stöd i verkligheten. Vadman möjligen kan anmärka på, om man över huvud taget skall lägga sig ipartiernas nomineringar till de nya länsstyrelserna, är enligt min mening attvissa länsstyrelser fått ett dominerande inslag av heltidsengagerade politiker- riksdagsmän, landstingsråd och kommunalråd. Det är framför alltsocialdemokraterna som genom sina nomineringar bidragit lill detta. I fleralänsstyrelser tillhör huvudparten av socialdemokraterna denna kategori. Isocialdemokraternas motion och reservation återkommer påståendet från i höstasom landstingen som "överkommuner". I motionen sägs atl denomständigheten atl landslingen utser ledamöterna i kan medföraatt landstingen kommer atl uppfattas som överkommuner. I reservationen har manskärpt skrivningen.