prot · G00957 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:57 §1 Om användningen av kärnkraft Torsdagen den 20 januari1977 Herrstatsministern erhöll ordet för alt besvara () den 13januari anmälda fråga, 1976/77:186, och anförde: har frågat, om jag står fast vid mitt besked på radionspresskonferens beträffande möjligheterna att avståfrån användning av kärnkraft i efter är 1985. Sammafråga har tidigare ställts av i . Regeringens föredragandei energifrågor, statsrådet , gav dä en kortfattad redogörelse både förcenterpartiets inställning i kärnkraftsfrägan och för de åtgärder som den nyaregeringen vidtog fram till börian av december för all ge energipolitiken en nyinriktning. Statsrådet förklarade att både han och jaghåller fast vid min bedömning på radions presskonferens , nämligen atten tioårsperiod bör vara fullt tillräcklig för att man skall kunna övergå energiförsörjning utan kärnkraft. Jagutgår frän att det är onödigt att upprepa hela det tidigare svaret till herrCarisson i . Sedan detta svar lämnades har regeringen offentliggjortdirektiven till . I dess uppgift ingår bl. a. att utarbetaminst ett förslag till energiprogram, som bygger på en energiförsörjning utankärnkraft. Vidare har den s. k. villkorspropositionen lämnats till . Slutligenvill jag peka på de avsevärda förstärkningar av stödet till energibesparandeåtgärder inom näringslivet som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen.Regeringen återkommer dessutom längre fram under med en särskildproposition om bl. a. stödet lill energi-besparande åtgärder inombostadsbyggandet. Jag ber att fä tacka för svaret. Delinnehöll, om än i väl inlindade fraser, beskedet att statsministern inte stårfast vid uttalandet på radions presskonferens . Dä hette det,och jag citerar ordagrant- för att undvika alla missuppfattningar om vad somfaktiskt yttrades: "Det är helt klart all vi vid utgången av den periodför energipolitiken, som vi har diskuterat, alltså 1985, att det då inle skallanvändas någon kärnkraft i med vår modell. Och del kan ske tidigareockså." Nuhar statsministern använt metoden att omformulera sitt uttalande från i fjol.Han har gjort om del lill en bedömning, så alt del bättre skall passa dagenstaktiska dispositioner inom . Alla journalister fattade vid dentidpunkten uttalandet som ett besked, som ett löfte. Men de moraliskaaspekterna pä frågan skall jag nu icke ägna någon energi åt att kommentera. Lätmig i stället gå vidare i sak för att belysa del hela. Undervalrörelsen sade centerledaren vid väldigt mänga tillfällen att detpågående uppförandet av de fem reaktorerna skulle avbrytas så snart avlösningav kontrakt medger detta. Det är ju lätt att avlösa kontrakt, men i självaverket fortsätter samtliga dessa byggen, och inte nog med det. I årets budgetanslås miljardbelopp till utbyggnaden av kärnkraft. Därmedhar sedan valet i praktiken rört sig uppåt från noll lill tioreaktorer. Sakligt sett är delta stora både principiella och praktiska steg atthälsa med tillfredsställelse. Del föreligger ingen principskillnad om man har10, 11, 12 eller 13 reaktorer. Det är fråga om en saklig bedömning av vårtsannolika behov av elektrisk ström i mitten av 1980-talei. Skulle del inlerensa luften om regeringschefen gav ett ärligt besked, erkände all så är falletoch att det är detta som måsie ligga lill grund för en bedömning? Låtmig fråga: Om man lägger ned miljardbelopp på att bygga kärn-kraflsreaktorermåste väl ändå, med de reservationer vi alla gör, den grundläggande avsiktenvara att dessa reaktorer skall användas för all producera elektrisk ström? vidhåller, liksom gjorde förra gången denhär frågan diskuterades, att jag och inte gett något ordentligtsvar på frågan. Det är fel. Vi har båda sagt att vi håller fast vid denbedömning jag gjorde vid radions presskonferens, nämligen all del går att sparaden mängd energi som svarar mot vad de 13 reaktorer socialdemokraterna tänkersig fram lill 1985 förväntas producera. Vi har också kortfattat redogjort förvad den nya regeringen hillills har uträttat för all ge energipolitiken en nyinriktning. Defrågor nu tar upp kan vi lämpligen diskutera i anslutning lill attvillkorsproposilionen passerar . Det går att spara energi i denomfattning jag har gett uttryck för, om man sätter in etv lämpligt inriktatsparprogram. Och den uppfattningen grundar jag bl. a. pä de sparmöjligheter dengamla regeringen, under ledning, gav ullryck för i olikautredningar - och inte minst i informationsskriften till svenska folket undersommaren. Därför tror jag att det är oförsvarligt och oförsiktigt av tala om omformuleringar, svek eller liknande från min sidabeträffande vad som är möjligt att uppnå 1985, såvida inte ärinställd på att handla pä det sätt en socialdemokratisk tidning rekommenderadehärförleden. Del värden som man på Nya Norrlands ledarsidakunde läsa: "I ett sånt lägemåste varje partimedlem veta sin plikt. ska stå och natt.Värmeelementen kör vi för full speed milt . Vi badar varmbad vaemorgon och kväll. Allt för alt tvinga den borgerliga regeringen att taställning, och därmed klyvas. Är vi överens?" Ärherr överens med den socialdemokrat som uppmanade par-limedlemmarna inomsocialdemokratin alt handla pä detta sätt? För någraminuter sedan ringde chefredaktören för mig och sade all herrFälldins pressekreterare varit i farten och fått lag i ett skämtsamt kåseri somvaril infört i Nya . Han sade att det kommer antagligen allanvända i debatten. Då svarade jag chefredaktören: , jag tror inle Fälldinnedlåter sig till all bygga sin argumenatation på ett skämtsamt kåseri. Hankanske vill diskutera i sak. - Jag hade tyvärr fel. Jagbryr mig inte om omformuleringen från löfte och besked till bedömning. Vi ärså vana vid alt de moraliska övertonerna nu las bort. Jag går i stället överlill den allvarliga saken. Nisatsar i årets budget miljardbelopp på all bygga ul kärnkraften. somden borgerliga regeringen fortsätter utbyggnaden av kärnkraften, som enligtherr olika bedömningar inle skall ge en enda kilowatt i utdelning1985, går ni ul och lar upp miljardlån i utländska banker för att försöka klaraekonomin och talar om hur dåligt ekonomiskt ställt det är i landet. Menhur kan man då satsa dessa miljardbelopp, när man själv säger all de aldrigkommer till användning? Vad kommer att säga till industrin när denvill ha elektrisk ström för att vara med och betala tillbaka de utlandslån somde borgerliga nu fördubblar ? Är det inle orimligt - och det är endirekt fråga - att begära av människorna att de skall tro på närhan hävdar att vi skall lägga ner miljard på miljard i investeringar iindustrianläggningar, som sedan aldrig skall användas? Det är en myckelallvarlig fråga. vill inte ta ställning till uppmaningen i densocialdemokratiska tidningen utan försöker komma undan med all man skall haförståelse för att det skämtas om en av vår tids viktigaste frågor, nämligenhur vi skall handskas med kärnkraften. Det är kanske ell uttryck för deninställning som haft till dessa frågor från första början. Vadbeträffar talet om omformuleringar säger jag klart och tydligt att denbedömning som jag gav uttryck åt hell klart var den, att man med ell effektivtsparprogram sparar så mycket energi som de 13 reaktorerna väntas ge. Det harjag sagt också . Jag kan väl inte göra mer än direkt ansluta lill vad jagsade vid presskonferensen. I vad gäller frågan om demiljarder som anslås vill jag säga: Läs vad som står itilläggsproposilionen! Vi har inle beviljat medel i den utsträckning som herrPalme talarom. Det har angivils klara reservationer och redovisats tidtabellerför när besked i fortsättningen skall ges. Sedan skall ställning las lill dessakrediter. Denstora skillnaden sedan villkorspropositionen blev känd är all man nu börjarfundera över om man över huvud taget skall bygga vidare. kan liksomjag läsa tidningarna och finna att del pågår diskussioner om delta. Hurär det i besparingsfrägan, som reste? I valrörelsen fick jag velaatt det var ett hot mot sysselsättningen alt gå besparingens väg. läggersocialdemokraterna fram ett besparingsförslag för för att räddasysselsättningen. Var vänlig och bestäm vilken väg ni skall följa! HerrPALME (s): Alla ledamöter här i kammaren är ändå medvetna om att vad densocialdemokratiska regeringen - som satsade på det mest ambitiösa sparprogramsom något land har lagt upp, syftande till nolltillväxt i energiförbrukningenmot slutet av 1980-lalet - ansåg icke förändras av något kåseri i en tidning. Vi sade: Går vi fram för snabbt, hotar visysselsättningen. Men alla de fem reaktorbyggen som ni lovade all stoppa pågårför fullt, och ni anslår i årets budget miljardbelopp för alt dessa byggenskall fortsätta. Dä måste ni väl i grunden också anse att de skall användas.Jag gav chansen alt ge ett rent, rejält och ärligt besked, avinnebörden att skillnaderna när del gäller denna utbyggnad inle är så stora,eftersom ni nu är uppe i tio reaktorer. Det bör rimligen tillhöra enregeringschefs uppgift att lämna den typen av besked. Tala om hur del ligger till! Om ni vill bygga tioreaktorer och släpper till miljarder för del ändamålet, måste ni väl i grundenanse att dessa skall användas för att producera elektrisk .ström. Så starkt ärinte del svenska folkhushållet att vi kan kasta bort miljarder. Jag ger eralltså chansen att, så att säga i enighetens intresse, uttala all också ni uppfattningen - bygger vi reaktorerna, så menar vi också att de skallanvändas. Vihar på bord lagt en villkorsproposition, som innebär att vi lar borttillstånden att driva kärnreakiorer - de tillstånd som och hans regeringlämnade - och, ställd inför detta faktum, håller man nu på att ompröva sinsituation. Vihar i tilläggsstaten sagt: Vattenfallsverkel får inle utan regeringensmedgivande efter disponera medel för investeringar ikärnkraftsanläggningar eller för anläggningar med anknytning till kärnkraftsanläggningareller för nyanskaffningar av kärnbränsle. ningen om alt få användamedel för sådant ändamål skall inges lill regeringen senast den 5 januari 1977såvitt avser tiden och såvittavser liden I april-30juni 1977. vet all kreditgivarna, med de villkor somden socialdemokratiska regeringen hade ställt för denna verksamhet, ansåg enkärnkraftsstation vara en god investering. Med de nya villkoren anser de attdet är en sä osäker placering, att de inle vill bevilja några lån enligt sammaregler som . Märker inte någonting av den nyainställningen? Märker inte all vi sätter säkerheten främst? Det ärpå den grunden som diskussionerna nu förs. Iövrigt säger jag: Den här diskussionen lar vi i anslutning till villkorspropositionen. Självfallet sätter också vi säkerheten främst. Delkan säkert finnas många och viktiga skillnader i uppskattningarna omenergipolitiken. Vi ärstarkt kritiska mot den planlöshet och den osäkerhet sompräglar regeringens inställning i denna fråga och som har medfört storaekonomiska förluster. Detta har lett till otrygghet för enskilda människor ochlill att arbetsledningen har raserats för mänga företag. Menjust därför alt ni nu bygger dessa tio reaktorer kunde ni väl kosta på er atterkänna, all i den specifika frågan om hur många reaktorer behöver år 1985skillnaden mellan partierna i realiteten är ganska liten, sedan nu påett par månader gått upp från noll till tio reaktorer! Delborde ha varit ett intresse för regeringschefen att komma bort från demoraliska övertoner i debatten som han själv inle klarar till en diskussion avde faktiska skillnader i den sakliga bedömningen som kan föreligga. - Jag harför mig att det hör lill del ansvar som följer med poslen som regeringschef. Iett läge av ganska besvärliga omställningar i svensk industri behövs besked. Nubyggs tio reaktorer. Får de användas lill produktion av elektrisk ström, somsvensk industri kan räkna med? Det är den fråga jag ställt och ställer igen. inställning i kärnkraftsfrågan är ju känd: Ni skallfortsätta all bygga kärnkraftverken. Regeringens inställning är: Vi skall först varasäkra och vela all man kan behärska säkerhetsproblemen! Om ställerupp på den linjen, alt vi skall vara säkra pä att kunna klara säkerhetsfrågorna,men ändå säger att vi skall fortsätta alt bygga ut kärnkraften, då är han enlika stor slösare som någon annan. Lägg märke till alt i och med altvillkorspropositionen är antagen av kommer den möjlighet att finnasför regeringen all handla som vi har begärt. Det är skillnaden. Villkorsproposilionen får vi studera sedan, men den har Omtidpunkten för förslag t dl beträffande reklam för alkohol och tobak ju lagrådet dömt ul såsomonödig, eftersom regeringen redan har alla de befogenheterna. Jag har kallatden för kejsarens nya kläder, och det vidhåller jag, men detta får vi som sagtdiskutera . Vadjag har tagit fasta på här är alt irots alla de åsiktsskillnader som vi kan haär ju ändå alla partier - med undanlag av kommunisterna - överens om att byggatio reaktorer. Fem reaktorer är i funktion och fem byggs f. n., och ni anslårmiljardbelopp lill deras byggande. Förstoch främst skall jag konstatera alt på den här punkten är vi överens. Då måste väl också den grundläggande avsikten vara all dessamiljarder icke skall vara bortkastade utan skall användas för att produceraelektrisk ström till industrin och till hushållen. Försökatt rensa luften! Säg ut att om detta är alla partier i riksdag -möjligen med undanlag av kommunisterna - överens, när jag erbjuder er denchansen! Överläggningenvar härmed slutad. §2 Om tidpunkten för förslag till beträffande reklam för alkohol ochtobak Herr handelsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1976/77:180,och anförde: har frågat mig när proposition beträffande reklam föralkohol och tobak avses föreläggas . Tobaks- och alkoholreklamutredningen avlämnade sittbetänkande Reklam för alkohol och tobak . Betänkandetremissbehandlas f. n. Remisstiden går ut . Innanremissbehandlingen är slutförd är det inte möjligt att ange tidpunkten för enproposition i ämnet. Del torde dock bli svårt att hinna avlämna en propositionsom kan behandlas under detta . Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. Det är mänga som medintresse ser fram emot den kommande propositionen, om ock från olikautgångspunkter. Enbred opinion är inte särskilt förtjust i utredningens förslag. uppfattning kan man nämligen f. n. inte hävda, all reklamen ipåtaglig omfattning inverkar på tolalkonsumtionen. Detta strider dock motframlagda forskningsresultat. Så sent som publicerade engelskaforskare i tidskriften en undersökning rörandesambandet mellan tobaksreklam och tobakskonsumiion iStorbritannien. Resultaten tydde pä att reklamen haft en statistisktsignifikant effekt på ökningen av försäljningen, vilket knappast är ägnat attförvåna. Man vill ju inte gärna tro att tobaks- branschen skulle lägga nerväldiga belopp på reklam, om inle detta vore fallet. Påvilket sätt t. ex. tobaksreklamen påverkar människor är heller ingen hemlighet.Det kan vara fråga om att skapa eller vidmakthålla en sta-lusladdad"image" av rökningen och dess sociala betydelse genom utnyttjande avolika subjektiva effekter, t. ex. avbildning av cigarretter mot en bakgrund avdyrbara kvalitetstyger eller användande av positivt värdeladdade ord om varansegenskaper, såsom "fyllig, rik smak", "len och mild" osv. Redandet faktum, att allmänheten i massmedia ständigt exponeras för stort uppslagnapåminnelser om all det finns "högklassiga" rökverk att köpa, är någotsom omöjligen kan vara utan verkan pä tolalkonsumtionen. Därför tycker jag alldet är på något tvivelaktiga grunder utredningen har avvisat kravet på förbudmot annonsreklam och nöjt sig med förslaget, att samhället genom särskildlagstiftning skall ålägga näringsidkarna all iaktta speciell måttfullhet vidmarknadsföringen. Jaghoppas att statsrådet i sin proposition kommer att la hänsyn även till sådanahär synpunkter och i synnerhet ha i åtanke all i utredningen varbranschintressen företrädda men inte folkrörelserna inom området. säger till slut att det inte kommer någon proposition under det härriksmötet. När kommer den då under nästa - blir del ? Vad jag säger är att innan remissbehandlingen slutförts är det intemöjligt alt ange tidpunkten för framläggande av en proposition i ämnet, men attdel sannolikt är svårt att hinna med en proposition under det här . Överläggningen var härmed slutad. §3 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:61om bättre samordning av resurserna Jör utbildning och praktikarbete för ungdom Jag har alt meddela att jag inte är i tillfälle att inom föreskrivenlid besvara en interpellation av om bättre samordning avresurserna för utbildning och praklikarbete för ungdom. Jag avser att besvarainlerpellationen . Omarbelslagsfört-bildningen med anledning av SI.4 -reformen § 4 Omarbetslagsfortbildningen med anledning av SIA-reformen Fru sialsrädet MOGÅRD erhöll ordet för all besvarafru i (s) anmälda fråga, 1976/77:178, ochanförde: i har frågat mig av vilka skäl regeringen harbeslutat överge vårens riksdagsbeslut angående arbetslagsfortbildningen. Ipropositionen (1975/76:39) om skolans inre arbete m. m. föreslogs attfortbildning skulle anordnas om de arbetssätt och arbetsformer som angavs ipropositionen. hade inget att invända mot detta förslag. Ipropositionen uttalades att deltagarna borde rekryteras från olika verksamhetsområden,varigenom dellagarnas samlade erfarenhet skulle komma att berikafortbildningen. Skolöverstyrelsenbörjade därefter planera fortbildningen. inkom skolöverstyrelsenmed en skrivelse lill regeringen, vari framkom att lärarorganisationernabestämt hade vänt sig mot att representanter för ekonomi- och kanslipersonalskulle delta i utbildningen. Planeringen av fortbildningen kom bl. a.härigenom att avstanna. hemställde därför om fönydligandebeslut eller åtgärder i övrigt som medförde att den i regeringsförslag ochriksdagsbeslut avsedda utbildningen kunde påbörjas. Ibeslut har regeringen mot denna bakgrund erinrat omriksdagens beslut med anledning av propositionen om skolans inre arbete, enligtvilket företrädare för samtliga personalkategorier i skolan skall ha möjlighetatt delta i den fortbildning jag nu talar om. Regeringen har dock samtidigtgivit SÖ rätt att, efter samråd med berörda personalorganisationer och omfortbildningen inle kan påbörjas på avsett säu, besluta alt urvalet avdeltagare får begränsas lill företrädare för skolledning, lärar- och elevvärdspersonal, personal för studie- och yrkesorientering samt personal iförskole- och fritidsverksamhet som är verksamma inom det områderektorsområdet omfattar. Ekonomi- och kanslipersonal kan härigenom komma attutestängas frän fortbildningen. Detta har inte varit avsikten då fortbildningenplanerades. Anledningenlill regeringens beslut är en stark ambition att fä i gångfortbildningen. Endast om lärarorganisationerna även fortsättningsvis kommeratt motsätta sig att kansli- och ekonomipersonal skall ha möjlighet all delta ifortbildningen kan denna påbörjas ulan dessa personalkategorier. Om så visarsig bli fallet, kommer jag alt verka för att annan fortbildning erbjuds dem. i (s): Jag ber altfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. Det är med anledning av riksdagenstidigare beslut som jag har ställt frågan. Jag undrar varför regeringen frångårdelta beslut? Det räcker inte med att haen stark ambition att lösa dessa problem. ulan man behöver även hahandlingskraft inom regeringen för att kunna genomdriva tidigarebeslut. Lärarorganisationernaanser att denna fortbildning skall gälla endast skolledare och lärare. Andragrupper, som tillhör LO-kolleklivet, vill lä-rarorganisalioner'na helt enkeltinte ha med i fortbildningen. Men i propositionen slår det klart och tydligtangivet all deltagarna bör rekryteras från olika verksamhetsområden. Därigenomkommer den samlade erfarenheten alt berika fonbildningen. Skolöverstyrelsenhar vid planeringen av personallagsutbildningen utgått från att ingenpersonalkategori bör utestängas från denna utbildning. Degrupper som blir utestängda på grund av regeringens beslut den 15 december1976 är myckel viktiga för skolans fonsatla arbete. Del är grupper inomLO-kolleklivet -anställd personal som tillhör . De kommer inom sina arbetsområden - del gällerekonomipersonal, skolvaktmästare och skolvärdar - i ständig kontakt medeleverna vid skolan. i dagens skola utgör dessa personalgrupper enfast punkt för eleverna. De kanske är de enda människor som eleverna har allvända sig till i olika situationer. Delär därför som jag undrar varför vi måste undanta denna vikliga personalgruppnär det gäller utbildningen. Del strider helt mot LO:s intentioner och mot denbärande tanken i SIA-reformen att i en fortlöpande process i samverkan mellanalla grupper i skolan förändra skolans inre arbete. Alla i skolan verksammaelever och personal måste vara delaktiga i utformningen av skolan somarbetsplats. ISIA-skolan måste elevernas behov av kunskaper om arbetslivet fä en framskjutenplats. Arbelslivskonlakter kan ske genom arbetsplats-besök eller genomdirektkontakter i skolan med yrkesverksamma personer. Frän LO-sidan menar viatt detta kan ses i ell sammanhang och att man därigenom kan markera skolanseget arbetsliv. Del bör användas som studieobjekt på samma sätt som mananvänder kontakter med yrkesverksamma. Här har alla personalgrupper en givenuppgift att medverka med information om sina arbetsförhållanden. Detta skullekunna utnyttjas som en pedagogisk resurs i skolan. Mankan verkligen fråga sig vad eleverna kommer att få för uppfattning om sin egenarbetsplats, när de olika grupperna inle kan samarbeta inom den egna skolan. inte kan få en ändring till stånd inom regeringen, så alt del bliren återgång till riksdagsbeslutet, tycker jag att del är ungefär som att spelafotboll med ett halvt fotbollslag. ömarbetslagsfört-bildningen med anledning av -reformen Ingen blir utestängd, i , genom regeringensbeslut. Regeringen har på allt sätt sökt främja alt utbildningen kommer i gäng.Vi bedömer det så, och jag märker all delar den bedömningen, attpersonallagsfortbildningen är en viktig del av SlA-beslulel och all - även omen utebliven personallagsforlbildning inle kan äventyra genomförandet avSIA-reformen - det är ytterst an- Ompolisens förhör av politiska flyktingar geläget för vad jag skullevilja kalla SIA-andan, dvs. en känsla av gemensamt ansvar och samhörighet inomen skola och ell rektorsområde, att fortbildningen kommer till stånd. Depersonalkategorier som talar om har stor betydelse i skolan. Enhuvudinvändning frän lärarorganisationernas sida synes vara att det enligt demföreligger en risk för att lärarpersonalen, som utgör den ojämförligt störstapersonalgruppen inom ett rektorsområde, skulle få en alltför litenrepresentation i de här lagen. Man anser sig också ha stöd för ett avvisande avekonomi-och kanslipersonal i det förhållandet att avslog en motionfrån kommunisterna om att arbetsenheterna skulle utvidgas tillalt omfatta samtliga personalgrupper inom skolan. Regeringenssvar på SÖ:s begäran om förtydligande av riksdagsbeslutet innebär att viundanröjt varje möjlighet lill missförstånd om vad riksdagsbeslutet innebäroch att vi uppdragit ät SÖ att på den grundvalen fortsätta överläggningarna medlärarorganisationerna. Jag anser mig kunna ha förhoppningar om att man kommerfram lill ett positivt resultat och att man därvid också finner en lösning somundanröjer risken för att lärarpersonalen skulle bli underrepresenterad. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om polisensförhör av politiska flyktingar Herrjustitieministern erhöll ordet för alt besvara iStockholm (fp) anmälda fråga, 1976/77:171, och anförde: i har frågat mig om jag delar uppfattningen attpolisen bör avvakta med ingående förhör av politiska fiyktingar tills dessafått träffa vänner och juridiskt ombud. Enligtutlänningslagstiftningen skall utlänning vid inresa från utom-nordiskl landuppvisa sitt pass för polismyndighet. Han skall vidare lämna polisen deupplysningar som begärs. Kan utlänning inte styrka sin rätt att inresa, harpolismyndigheten att bedöma om han skall avvisas.