prot · G00994 · 1976-12-31 00:00:00 — Förbättringarav arronderingen kan erhållas dels genom frivilliga uppgörelser i form avförsäljning eller markbyten, dels tvängsmässiga ägoutbyten, dels även numeragenom tvångsvis inlösen av mark mol ersättning i pengar. Iförsta hand bör samhället genom upplysning och information till de berörda fåtill stånd frivilliga uppgörelser om erforderliga arronde-ringsändringar. ÄvenIvångsvisa ägoutbylen för alt uppnå bättre arron-dering kan accepteras utan altdet anses vara för stort ingrepp i det enskilda ägandet. Del kan erinras omatt laga skifte genomfördes i stora delar av värt land genom sådana ägoutbyten. SedanI kan samhället även tillgripa tvängsmässig inlösen av mark föratt skapa en - enligt myndigheternas bedömning - rationell arrondering. Dåträdde nämligen faslighelsbildningslagen i kraft och enligt dess 8 kap. kanmark tvångsvis inlösas om det är "ell väsentligt intresse från allmänsynpunkt all storleksförändringar därvid genomföres". Sådan inlösen fårdock ej ske "om syftet med överföringen skäligen kan vinnas på annalsätt" eller "om avsevärd olägenhet därigenom skulle uppkomma förfastighetens ägare eller brukare". Lagenger alltså under vissa förutsättningar möjligheter all mot ersättning i pengartvångsvis inlösa mark av en jordbrukare för atl tillföras annan jordbrukare,vilket knappast överensstämmer med det traditionella skyddet för enskiltägande. Vid behandling1970 av förslaget lill fastighetsbildningslag 8 protokoll 1976/77:94-95 framfördes i enreservation kritik mol förslaget till 8 kap. som, jämte 5 kap., ger möjlighetertill ivångsinlösen. Det hävdades av reservanterna alt enligt dittills gällandelag kunde inte expropriation ske av fastighet tillhörande aktiv jordbrukare förall komplettera annat jordbruk. Utformningen av förslaget till 8 kap. gav,enligtreservanterna, inget motsvarande skydd för de aktiva jordbrukarna mottvängsmässig inlösen. Riksdags-majoriteten antog dock förslaget ipropositionen. Defarhågor som reservanterna hade 1970 om lagens innebörd ser nu ul att besannas.I en pågående fastighetsreglering inom utnyttjasmöjligheten lill tvångsvis inlösen av mark från elt flertal fasligheter varavetl 15-tal enligt 8 kap. och övriga enligt 5 kap. Flera aktiva jordbrukaredrabbas här av ivångsinlösen, och någon kompensation med mark inom annat områdeges inle. Manfår även räkna med atl mänga frivilliga uppgörelser påverkats av vetskapen omatl tvångsåtgärder annars kan vidtas. Förrättningenhar väckt stor uppmärksamhet på grund av det stora antalet tvångsinlösenfall.Särskilt har kritik riktats mot del förhållandet att mark i denna förrättningtvångsvis inlöses frän aktiva jordbrukare med mindre fastigheter för överföringtill - enligt myndigheternas bedömning - utvecklingsbara jordbruk. Fastighetsbildningslagens8 kap. innebär en diskutabel inskränkning i rätten för de mindre jordbruken attfå behålla sin mark och i möjligheterna atl uppehålla jordbruk där endast denene familjemedlemmen är verksam eller som drivs som deltidsjordbruk, vilkaolika former av jordbruksdrift har stor betydelse för såväl sysselsättning somsträvan att ha tillräckligt befolkningsunderlag för trivsel och samhällsservicepä landsbygden. MedSlöd av del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att tilljustitieministern få ställa följande fråga: Hurser regeringen på frågan om tvångsvis inlösen av aktiva jordbrukares åker- ochskogsmark i samband med fastighetsregleringar? 1976/77:122 av () till herr kommunminislern om meritvärderingen vid tillsättning avkyrkomusikalisk tjänst: I kyrkomusikerförordningen finns noga angivetvilket behörighetsvillkor, examina och tjänsteår som gäller för olikakategorier kyrkomusiker. Däremot finns varken i denna förordning eller i någonannan författning regler om hur sökandes meriter skall värderas. Kungl.musikaliska har emellertid upprättat en PM om meritbedömning närförslag till organisiljänst skall upprättas. Sådani förslag upprättas avdomkapitel. Någon formell skyldighet för landets domkapitel alt följaakademiens promemoria finns inte. Enligt uppgifter frän domkapitlen i Slockholmoch används dock denna promemoria regelbundet inte bara närorganisttjänster skall tillsättas utan också i samband med all andrakyrkomusikertjänster tillsätts. Vid meritvärderingtillämpas två olika poängtal: betygspoäng och tjänsieårspoäng.Meritvärdering av betyg medför som regel inga problem. Principerna härvidlag ärnämligen klara och entydiga. Däremothar del visat sig att i praktiken vissa problem kan uppstå vid beräkningen avtjänsteårspoäng. Del sammanhänger med atl medan viss tjänstgöring skallpoängvärderas, kan viss annan tjänstgöring poängvärderas efter särskildframställning därom och ytterligare annan tjänstgöring "beaktas eftersärskild framställning" ~ utan att det finns några regler ellerrekommendationer för poängberäkning vid värdering av sådan tjänstgöring. Densenast angivna regeln - atl tjänstgöring efter särskild framställning kanbeaktas utan atl del finns några regler för poängberäkning - gällertjänstgöring inom annat trossamfund än . Deltaförhållande har för de frikyrkliga samfundens musikliv och för de musiker somtjänstgör där medfört negativa konsekvenser i fiera avseenden. Delframstår mol denna bakgrund som önskvärt dels alt klarhet vinnes om vilkaprinciper som tillämpas vid meritvärdering av kyrkomusikalisk tjänstgöring inomannat trossamfund än , dels all sådan tjänstgöring i praktikenmerilvärderas på samma sätt som motsvarande tjänst inom . Medhänvisning till vad jag sålunda anfört anhåller jag att lill herrkommunministern få ställa följande frågor; Villkommunminislern lämna en redogörelse för vilka principer som tillämpas vidmeritvärdering av kyrkomusikalisk tjänst inom annat trossamfund än ? Villkommunminislern medverka till alt sådana regler kommer atl tillämpas vidmeritvärdering av kyrkomusikalisk tjänst att tjänstgöring inom annattrossamfund än tillmäts samma meritvärde som motsvarande tjänstinom ? 1976/77:123 av herrÅngström (fp) till fru statsrådet om ökad rekrytering av musiklärare, m.m.; Det råder akut brist på musiklärare i Sverige.Denna brist är särskilt påtaglig i högstadium och igymnasieskolan. Enundersökning bland utbildade musiklärare visar alt dessa i första hand väljeratt la anställning i den kommunala eller som kyrkomusiker. Som skälföratt de "fiyr" arbetet som lärare i högstadium och igymnasieskolan har angivils all arbetsförhållandena för dessa musiklärare ärmycket svåra och påfrestande. Svårigheternaför en musiklärare pä högstadiet och i gymnasiet ligger främst i att hinnaplanera och på ett meningsfyllt sätt genomföra 23-30 klasslimmar . 23klasstimmar innebär för läraren alt han/hon möter ca 450 elever i 15olika klasser. innebär också förberedelse för 23 olikalektioner. Alt under de pressande arbetsförhållanden som denna kvantitet avundervisning innebär hinna fånga upp och förvalta det ämne som enligt engymnasieundersökning är elevernas största fritidsintresse upplevs avmusiklärarna som i del närmaste omöjligt. Tid saknas också för t. ex. elevvårdoch ett uppehållande av den egna färdigheten. Medstöd av det anförda vill jag ställa följande frågor lill fru statsrådet : Avser statsrådet att vidtaganågra åtgärder för atl förbättra arbetsförhållandena för musiklärarna inomgrundskolans högstadium och gymnasieskolan? Avser statsrådet atl vidtaganågra ytteriigare åtgärder för all förbättra rekryteringen av musiklärare lillden obligatoriska skolan? 1976/77:124av () till herr jordbruksministern om blyfri bensin: En ny larmrapport har kommit beträffande kraftigtförsämrad luftkvalitet i . Enarbetsgrupp med representanter för , ochmeteorologiska institutet har slagit larm om Stockholms-luften, som är såfylld av koloxid att den efter amerikanska gränf,-värden utgör en klarhälsofara. Del är i huvudsak biltrafiken som bär skulden lill den dåligaluften. Blyhalten är på samma nivå som i amerikanska storsläder, trots allblygränsen för bensin sänkts tvä gånger, säger man från experthäll. Flerautländska arbeten på senare lid innehåller alarmerande uppgifter beträffandeblyet i vår omgivning. Med ökade blyulsläpp utsätts framför allt helastadsbefolkningen, inkl. riskgrupper som barn och gravida kvinnor, för enökande blyexposition. Skadliga effekter hotar och anses i fiera fall redan hauppkommit. Särskilt skrämmande är uppgifterna om skador på genomblyexposilion hos gravida kvinnor samt beteenderubbningar hos barn. Blyetbryts ej ned i naturen ulan anhopas i ökande mängd och cirkulerar i olikanäringskedjor. Luftföroreningarnamåsle självfallet angripas på bred front. En av de mest angelägna åtgärderna nuär atl kraftigt minska och helst eliminera blyutsläppen från bensinen. Medhänvisning till del anförda vill jag lill herr jordbruksministern ställaföljande fråga: Är statsrådet beredd alt medverka till attskyndsamma åtgärder vidtas i syfte alt erhålla blyfri bensin? 1976/77:125 av () till herr budgetminislern om skattekontrollen av sexklubbar; Föralt anordna offentliga pornografiska föreställningar, sexklubbar, krävs etlsärskilt tillstånd av polismyndighet. Därvid prövas varie sökande med avseendepä laglydnad och allmän lämplighet. Dessutom inhämtas yttrande frånhälsovårdsnämnden, brandmyndigheten och lokala polischefen i vad gällerordning och säkerhet. Varieinkommen ansökan och beslut som polismyndigheten meddelat i anledning häravöversänds i kopieform till ochkronofogdemyndigheten. Dåtillstånd meddelats är vederbörande sexklubbsägare att betrakta somnäringsidkare och har därvid all fullgöra sina förpliktelser gentemot stat,kommun och anställda. Del innebär bl. a. bokförings- och deklarationsskyldighet,skyldighet alt betala skatt för företaget, att inleverera källskatl och altbetala arbetsgivaravgift och sociala avgifter för anslällda. Någonkartläggning av sexklubbarnas deklarations- och skallemoral har inte gjorts, ivart fall inte i . Enligt lokala skattemyndigheten torde detemellertid endast vara en av personerna/bolagen i sexklubbsbranschen somdeklarerar sina inkomster och erlägger skall i . Denne har emellertidtidigare dömts till fängelse för skattebrott och häftar nu i skuld tillstatsverket för totalt ca , därav icke inlevererad källskatl föranställda på ca . Övrigai branschen verksamma skönstaxeras i den mån de påträffas, varefterskatteskulden överlämnas lill kronofogdemyndigheten för indrivning.Skönstaxeringen erbjuder svåra problem, eftersom vederbörandes bokföring somregel "förkommil", "stulits", "brunnit upp" osv.F. n. har också dessa personer (fysiska eller juridiska) skulder tillstatsverket på varierande, sammantaget icke obetydliga, belopp. Därtill kommerförelag i branschen som skattemyndigheten inte kan spåra upp. Medhänvisning till det anförda vill jag lill herr budgetminislern ställa följandefrågor: Anserbudgetminislern atl näringsidkare i sexklubbsbranschen, som har tillstånd av polismyndighet, skall fullgöra sina skyldigheter i samma omfattning som andra personer? Är samarbetet mellanpolismyndighet och skattemyndighet organiserat på etl sådant sätt altskattekontrollen fungerar? Är det befogat atl vid förstaprövning och förnyad prövning av tillstånd ha etl remissförfarande från polisentill lokal skattemyndighet för prövning av frågan om laglydnad och allmänlämplighet? § 18 Meddelande omfrågor Meddelades att följande frågor framställts den 24mars 1976/77:344av i (s) lill herr kommunikationsministern omtillsättningen av viss tjänst vid handelsflottans kultur-och fritidsråd: Är kommunikationsministern beredd atl tillmötesgåde anställdas krav när del gäller formerna för tillsättande avkanslichefstjänsten vid handelsflottans kultur- och fritidsråd? 1976/77:345av () till fru statsrådet om åtgärder mot felaktiganvändning av läkemedel: Statsrådet har uppmanat svenska folkelall i större utsträckning bota sig själva - egenvård. I pressen förekommerläkemedelsannonser, där det inle nämns något om vid vilka tillfällenläkemedlet kan vara skadligt atl användas. "Egenvård" med ickelämpliga läkemedel kan förorsaka patienter skada. Medhänvisning till del anförda vill jag ställa följande fråga till fru statsrådetTroedsson: vidta några ålgärder syftande till atl skador undvikes vid s. k.egenvård och att del i läkemedelsannonserna även införs vid vilka tillfällenläkemedlet kan vara skadligt? 1976/77:346av i (m) lill herr utbildningsministern om ansvaret för denöversiktliga och samordnande forskningsplaneringen: I en förordning med instruktion för universitets-och högskoleämbetet, utfärdad , finner man i 4 S 2 mom. attuniversilets-och högskoleämbetet skall "svara för översiktlig ochsamordnande planering för forskarutbildningen och forskningen". Dennaförordning utfärdades av den tidigare regeringen. Anser ävenutbildningsministern i den nuvarande regeringen att del ankommer på UHÄ attsvara för den översiktliga och samordnande planeringen av forskning i vårtland?