prot · G00946 · 1976-12-31 00:00:00 — HerrWärnberg vänder sig mot att den skattesänkning som uppnås vid en inkomst på . kommer att gälla även för inkomster som Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. ligger en bra bit högre.Jag vill lill det endast säga att det är exakt samma system som densocialdemokratiska regeringen tillämpat vid tidigare skatteomläggningar.Skillnaden mellan vårt och den tidigare regeringens förslag är all vi för dehögsta inkomstgrupperna skärper skatteuttaget med någon procent. Tillherr vill jag endast säga att frågan om slopande av den allmännaarbetsgivaravgiften för kommuner och landsting har samband medkonkurrensförhållandena. Samma förslag har förts fram och diskuterats när detgäller momsen. Den här frågan är så pass komplicerad att man inte bör vidtanågra förändringar innan utredningen har framlagt sitt förslag. HenWÄRNBERG (s) kort genmäle: sade att vi haft en totalskatteomläggning som inneburit att man genom höjningar av arbetsgivaravgifternakrona för krona tagit igen skattesänkningar på andra områden. Min fråga blirdå; Vart har pengarna tagit vägen? Med det resonemang som förhar det skett en kolossal överbeskattning, men trots det har underskottet istatsbudgeten fortsatt att växa. Dessa pengar måste på något sätt ha gått upp irök, eller också har ni räknat fel. Och jag tror att ni har gjort felräkningar! Nuvill man inte ens ta ut någon progressionseffekt på reallöneökningar. Detbetyder att staten aldrig kan genomföra några nya reformer eller förbättrastandarden på de saker som staten har att finansiera. Det kan heller aldrig blinågot finansiellt sparande. Jagförstår inte riktigt hur det skall bli i ett framtida samhälle, där manfinansierar verksamheten med lån. Det måste man nämligen göra om man inte avmedborgarna tar ut skaller som räcker till utgifterna. Jaghävdar fortfarande att skattesänkningen blir störst efter 65 000 kronorsinkomst. säger att detta är exakt samma system som detsocialdemokratiska förslaget byggde på. inkomst är delriktigt, men därefter blir det enligt den nya regeringens förslag störreskattesänkningar. Enligt den tidigare regeringens förslag och det nuföreliggande motionsförslaget uppnås den maximala skattesänkningen vid 50 000kr - sedan blir den inte större. uppnås den största skattesänkningen förstvid , och den bibehålls upp till i runda tal inkomst.Det är en väsentlig skillnad mellan del skatteförslag som den nya regeringenframlagt och det som minoriteten i enlighet med motionen och reservationen villgenomföra. Men det viktigaste av allt lycker jag ändå är avser att gå ut och låna över 3 miljarder för att klara den föreslagnaskattesänkningen, eftersom man inte föreslår en transferering krona för krona. Hen (vpk) kortgenmäle: Jag frågade vad kunde anföra för skäl föratt avstyrka vårt krav på att man skall slopa den allmänna arbetsgivaravgiften förkommuner och landsting. Det enda svar han hade att ge var att hänvisa tillkonkurrensförhållandena och förklara att ett slopande av den allmännaarbetsgivaravgiften för kommuner och landsting kanske kunde rubba dessaförhållanden. Det var ett oerhört egendomligt resonemang. Kan det vara tillnågon nackdel, om man underlättar läget för kommuner och landsting, som vi vetär mycket hårt pressade och därför har tvingats höja sina skatter? Vadkan avse med hänvisningen till konkurrensförhållandena? Är manrädd för att det skall gå lättare för kommuner och landsting att anställa folk,om de slipper den allmänna arbetsgivaravgiften, eller vilken tanke liggerbakom detta resonemang? Det skulle vara värdefullt för kommunalmännen och allade som drabbas av de höjda kommunalskatterna att få veta detta. Denenda rimliga tolkningen är att det är hänsynen till de privata företagensintressen som ligger bakom, när avstyrker detta krav från oss omatt man skall slopa den allmänna arbetsgivaravgiften för kommuner ochlandsting. Det vore intressant om kunde bekräfta att så är falletoch att detta är det enda skäl man har att anföra. Det vore då rätt avslöjandeför inställning till kommunernas och landstingens mycket svåraproblem. Sänkningav den stadiga inkomstskatten, m. m. Hen JOSEFSON (c) kortgenmäle; frågade vart de pengar tagit vägen som har tagits utgenom den skärpning som skett genom skatteomläggningarna . Jagtycker att jag har större anledning att ställa den frågan till ,som har tillhört de regerande partiet under större delen av . Ingenkan väl förneka - och det har inte heller gjort - att det totalaskatteavgiftstrycket har ökat genom dessa nästan årliga skatteomläggningar.Pengarna har givetvis använts till det reformarbete och den utbyggnad av denoffentliga sektorn som skett under 1970-lalet. Ett fortsatt reformarbete kommergivetvis att ske även . Ett fortsatt reformarbete kommergivetvis att ske även i fortsättningen, men hur finansieringen av detta skallske bör då på ett mer öppet sätt diskuteras i samband med besluten om reformer.Finansieringen av utbyggnaden av den offentliga sektorn skall inte lösas genominfialionen och den inverkan denna har på vårt skattesystem. Regeringen harsjälv erkänt att det inte går att använda det statliga progressivaskattesystemet oförändrat. Därmed har man också erkänt alt infialionen medfören skärpning av skattetrycket. Beträffanderegeringsförslaget att ta med inkomstgrupper över den nivå där sänkningen avmarginalskatten slutar vidhåller jag att man har till-lämpat exakt samma systemsom . Omman inte skall göra ett mer genomgripande ingrepp, vilket regeringen haransett att man inte bör göra i detta skede, får man detta resultat. Regeringenhar dock, i motsats till socialdemokraterna, föreslagit att man skall höjauttaget i de högsta inkomstgrupperna. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. HerrWärnberg frågade hur man skall klara statens finanser, när man intetotalfinansierar denna skatteomläggning. Skatteomläggningen syftar till atttillgodoräkna staten samma andel av inkomsterna som i det tidigare systemet.Det kravet uppfylls genom den proposition som har lämnats. Budgetenför kommande år får vi diskutera , när riksdagenbehandlar statens finanser. Jag hade gärna önskat att det skatteförslag som nu skallbesluta om hade sett annoriunda ut, att det hade varit ett förslag till en meravaraktig skattereform, att det hade omfattat en prövning av helainkomstbeskattningen, att det hade inneburit infiationsskyddade skatteskaloroch en väsentligt sänkt marginalskatt. Men skatteutredningarna, och i förstahand skatteulredning, har ännu inte gett oss underlag för en sådanreform. Vi måste därför också nöja oss med en provisorisk omläggningav den statliga inkomstskatten. Detär nödvändigt att göra en sådan omläggning för att undvika att infialionenautomatiskt kommer att höja skatterna för människorna. Den statligainkomstskatten är ju starkt progressiv, och för många kommer en lönehöjning attinnebära att de kommer upp i högre progressionsskikt. Hur mycket beror på var iett skatteskikt man ligger. För somliga kanske en lönehöjning bara innebär rör sig inom ett skikt och då blir marginalskatten oförändrad. För andra,och det är många, som passerar en gräns kan skärpningen bli betydande, och i somliga fall t. o. m. ett tiotal procentenheter.Därför måste vi ändra skatteskalorna, och det har vi också fått göra varje årutom ett . Allapartier är väl nu också överens om att det måste ske en förändring av destatliga skatteskalorna . Vad man är oense om gäller hur de nyaprovisoriska skalorna skall se ut. Viställde några krav pä en skatteomläggning då vi utarbetade den proposition somhar redovisats för . För det första bör skal-teförslaget medverka tillatt dämpa infialionen; det skall inte pressa upp löner och priser. Om vi hadefiyttat skatteskalor till miljö hade vi fått deneffekten: skatteskalorna hade medverkat till en press på löner och priser.Därför måste vi göra om dem och riktpunkten måste vara att skatteskalorna skallmedverka till att dämpa infialionen. För det andra bör det medverka till attunderiätta avtalsrörelsen, det bör vara möjligt att uppnå en reellstandardförbättring utan mycket höga nominella löneökningar. För det tredje bördet medverka till en finansiering av samhällets verksamhet i ungefär sammaomfattning som gällande regler. Regeringensskatteförslag innebär justeringar av den statliga skatteskalan, så att såvällåginkomsttagare som de stora löntagargrupperna får sänkt skatt. De föreslagnaförändringarna av skatteskalan medför den största procentuella skatteminskningen i inkomstgrupperna ,och i kronor räknat är minskningen störst för grupperna . Vigranskade den lidigare regeringens förslag som redovisades . Vi hadeungefär samma uppfattning i fiera avseenden. Vi menade emellertid attmarginal- och totalskatterna borde sänkas litet mera för majoriteten avlöntagarna, om förslaget på ett gott sätt skulle svara mot de mål jag nyssnämnde, att dämpa infialionen och att underlätta avtalsrörelsen. Vinoterade, då vi granskade inkomststatistiken, att drygt två tredjedelar av deheltidsarbetande löntagarna är i inkomstskikten . Redan nu ärindustriarbetarinkomsten runt , och många yrkesarbetare inomindustrin, många lärare, tjänstemän, sjuksköterskor m. fi. Ochskalteförslaget är ju avsett att verka lönesituation. Därför ändradevi skatteskalorna i grupperna , så att marginalskatterna komatt sänkas med ytterligare några enheter. Genomsådana mindre justeringar av skatteskalorna kunde vi medverka till attmajoriteten av löntagarna kunde få en standardförbättring inom ramen för lägrenominella löneökningar. Vi kunde gynnsamt påverka företagens kostnadsnivå ochden internationella konkurrenskraften liksom kommunernas ekonomiska situation.Det var alltså möjligt att genom rätt måttfulla förändringar av ett tidigareförslag bättre uppnå de mål man bör ställa upp för ett provisorium avseende1977. Sånågra ord om den andra sidan av skatteomläggningen, nämligen finansieringen.Vad det handlar om är ju en skatteomläggning - det kan icke nog oftaframhållas. Det är alltså inte någon skatteminskning, det är inte någonskatteskärpning. Självfallet kan det för en del enskilda bli fråga omskatteminskningar eller skalteskärpningar, beroende på vilken inkomst man haroch vilken kommunalskatt som kommer att gälla i den kommun där man bor, men somhelhet och sett ur den statliga inkomstbeskattningens synvinkel är det alltsåfråga om en omläggning av den statliga skallen. Nufinns del olika sätt att resonera, ifall man vill ange hur mycket andra statsinkomsterskulle behöva öka för att skattetrycket skall vara oförändrat om man sänkerinkomstskatten. Och det är nog inte så lätt att mellan olika experter ochmellan olika politiker nå fram till det slutliga, entydiga svaret på denfrågan. Minutgångspunkt är denna: Det är i nuvarande samhällsekonomiska läge inteförsvarbart att totalt minska skatternas andel av den samlade inkomsten. Därförmåste skatter eller avgifter i någon form höjas, när man sänkerinkomstskalteskalorna. Det skall emellertid inte vara fråga om att höja dentotala skatten. Därför skall man inte använda sig av sådana enklabokföringsmetoder att man i ena kolumnen noterar att inkomstskatten kommer attsänkas med ca , varpå man i den andra kolumnen måste noteraexakt lika mycket. Vi måste se i vilken löne- och prisnivå förslaget kommer altverka. Vi kan notera att Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Sänkning av den stadiga inkomstskatten, m. m. en lönestegring medexempelvis 6 96 skulle medföra att inkomstskatterna skulle öka med 10 96,alltså väsentligt mera. Nuvill vi icke skärpa skattetrycket, icke heller minska det. Vi gör enskatteomläggning för att bevara ungefär samma skattenivå. Dentidigare regeringens förslag innebar att statskassan skulle tillföras merapengar än vad som var motiverat för själva skatteomläggningen. Det handlaralltså om en skatteomläggning och inte om att sänka eller höja skattetrycket,och det rör sig i detta sammanhang inte heller om att göra en statsbudget för1977 och att göra den samlade bedömningen av vilka statsinkomster som statenbehöver för det kommande budgetåret. Nufinns det också andra skäl för att stanna för en lägre avgiftsnivå, i förstahand hänsynen till effekterna på priser och sysselsättning för företag ochkommuner. Vihar funnit det tillräckligt att höja de sociala avgifterna med 1,5 96, vilketär hälften av vad den förra regeringen föreslog. När man skall göra enstatsbudget hade det självfallet kunnat vara enklare, om avgiften hade sattslill , men då hade det också varit fråga om en skatie-skärpning, och dåskulle förslaget också ha presenterats som en skärpning. Men det har alltsåinte varit regeringens avsikt, utan det har varit fråga om en skalleomläggning. Jagvill säga, herr talman, att jag inte vill göra gällande att dennuvarande regeringens förslag är ett utomordentligt bra förslag, inte helleratt den tidigare regeringens förslag var utomordentligt dåligt. Båda ärprovisoriska lösningar, båda har varit nödvändiga alt pröva , eftersomvi inte har kunnat lägga fram del förslag till en mera omfattande skattereformsom det hade varit alt vi fått. Men den nuvarande regeringens förslagär på några punkter bättre. Det betyder mera för de stora inkomstgrupperna.Därigenom kan vi ju få ett effektivare bidrag i kampen mot inflationen och göradet möjligt för löntagarna att få en rejäl standardförbättring, och det ger -och detta är kanske det mest betydelsefulla - ett bättre utgångsläge för denmera omfattande skattereform som under måstefala ställning till. Hen (vpk) kortgenmäle; sade att del förslag som regeringen har framlagt och somhan som budgetminister slår för inte innebär någon skatteminskning, utan baraen skatteomläggning. Jag noterar det erkännandet, eftersom det är just vad jaghävdade i mitt första anförande. Det är en bluff när man från regeringens sidahar hävdat att det här förslaget innebär en skattesänkning för destora löntagargrupperna med . Del lar alltså tillbakai dag, och det är tacknämligt, men jag tycker att del hade varit litethederligare att skriva proposilionen på ett annat sätt. Denproposition som berörs i och med behandlingen av det här utskottsbelänkandetkallas ju 1976/77:42 om sänkning av den statliga in- komstskatten, m. m. Tittarman i propositionen och läser inledningen, som är skriven av föredragandestatsrådet, finner man att det står att det här förslaget ger skattesänkningför praktiskt taget alla inkomsttagare. Den texten varieras sedan också. Nusäger här att det inte handlar om någon skattesänkning utan baraom en skatteomläggning. Det noteras alltså, men det hade då varit hederligareatt i agitationen kring detta skatteförslag betona just den punkt som jag harvelat trycka på; Det är en skatteomläggning, det är inte någon reellskattesänkning för majoriteten av löntagarna med . som man heltbluffartat har försökt hävda inte bara i buskagitationen utan också i en raduttalanden från regeringen. Och det är fel att skriva propositionen på det härviset och ge sken av att det är en sänkning av skatten, en sänkning för denstora massan av löntagare som i verkligheten åstadkoms genom det här förslaget.Så är, herr budgetminister, alltså inte fallet. Sänkningav den stadiga inkomstskatten, m. m. Hen () kortgenmäle: Efter att ha hört herr budgetministerns anförande förstår jag alt detinte var så lätt för att förklara för kammaren eller för mig påvilket sätt man har kommit fram till att det hela är tolalfinansierat.Budgetministern hade alls inte den tvärsäkra ton som återfinns i propositionen ochi utskottets majoritetsbetänkande, där man säger att omläggningen ärlotalfinansierad. Budgetministern var betydligt försiktigare. Han sadenämligen, att det inte är så lätt att hitta det rätta svaret på frågan hur manskall räkna. Det är inte bara att sätta upp två kolumner, den ena över vad manföriorar och den andra över vad man tar in, ulan det är betydligt svårare änså. Han konstaterar att han bara tagit en lägre avgiftsnivå därför att hanansåg att det skulle räcka. Det finns alltså, enligt mitt sätt att se, ingaexakta beräkningsgrunder som man kan falla tillbaka på när man säger attskatteomläggningen är lotalfinansierad. HerrMundebo använde två siffror. Han sade att om inkomstökningen är 6 96 så ärskatteökningen 10 96. Jag känner igen de siffrorna. De finns iArbetsgivareföreningens utredningar. Är det de siffrorna som ligger till grundför uppfattningen att man åstadkommit en lotalfinansiering ber jag att än engång få anmäla min reservation mot det sätt på vilket man kommit fram till denuppfattningen. Det finns nämligen många invändningar att göra däremot. Delstänker man således sätta progressionseffekten ur spel även på sådana inkomstersom inte beror på infialionen utan på reallönestegringar; man skall alltsåändra progressionseffekten där. Dels tar man ingen hänsyn till den avdragsrättsom finns för socialförsäkringsavgifterna men inte för de direkta skatterna.Det finns många andra saker som man kan invända mot. Det är bara attkonstatera; Ni vet inte säkert någonting. Ni har huggit till med hälften av vadden gamla regeringen hade föreslagit och kallar det ni åstadkommit för entotalfinansiering. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Jag känner mig inte särskilt oroad för att talar ombluffredovisningar och att ifrågasätter säkerheten i en delsiffror. Det finns i propositionen och också i riksdagsutskottets belänkande enhederiig redovisning av vad det handlar om, nämligen en sänkning avstatsskatten. Sänkningens omfattning framgår av tabellerna. är detrealistiskt att räkna med att löner och priser kommer att förändras under1977. Skattetabellerna kommer alltså att verka i en annan pris- och lönemiljöän dagens. sker i nästan alla kommuner en höjning av de kommunalaskatterna, som delvis motverkar den sänkning av den statliga inkomstskatten somgörs. Dettaär en klar och hederlig redovisning av vad propositionens förslag innebär. Vadriksdagen beslutar om är ju en sänkning av den statliga inkomstskatten.Riksdagen har inte att ta ställning till hur löner och priser kommer att se ut1977. har icke att ta ställning till landstingens och kommunernasskatter. lar ställning till den statliga inkomstskattens utformning,och de statliga skatteskalorna förändras på det sättet alt den statligainkomstskatten sänks. Del är vad del handlar om. Vadeffekten för den enskilde sedan blir beror, som jag nämnde i mitt inlägg, påhur löner och priser kommer att utvecklas, i vilken kommun man bor och hur detkommunala skattetrycket där ser ut. För somliga kan det bli fråga om en rättbetydande sammanlagd inkomstskattesänkning, för andra, men få, kan det blifråga om en inkomstskat-lehöjning , beroende som sagt på vilkeninkomst man har, i vilken kommun man bor och hur löner och priser kommer attutvecklas. Vadeffekten för statskassan blir beror ju också på löne- och prisutvecklingen.Det är därför jag nog tycker att det är riktigt all säga attvi inte kan vara tvärsäkra på vad som händer under de tolv månaderna år 1977.Vi kan med utgångspunkt i olika antaganden om utvecklingen tro altskatteomläggningen innebär att vi kan få in ungefär lika mycket som sänkningenav statsskatterna kommer alt kosta. Del definitiva svaret på det får vi när vihar passerat 1977. Självfallet har väl redovisningarna av vad som händer vidsexprocentiga löneförbättringar förekommit i något SAF-material, men de kanockså finnas i löntagarorganisationernas handlingar. De finns även iskatteutredningarnas material. Man kan f ö. ganska lätt räkna fram detta själv. Hen (vpk) kortgenmäle: säger att han inte känner sig särskilt oroad av min ochherr kritik. Men vad vi har talat om här är den oro som löntagarnanaturligtvis kommer att känna när de blir varse den verkliga innebörden i delförslag som den borgerliga regeringen har lagt fram. Del är deras oro jag ärmest intresserad av. HerrMundebo säger nu att regeringen har lagt fram ett förslag om sänkning av dendirekta statsskatten, som dock kommer att verka i en annan pris- och lönemiljöän f n. och att man i de fiesta kommuner kommer att tvingas höjakommunalskatten. Men säger också att detta är något som riksdageninte har att ta ställning till. Jag kan inte acceptera det resonemanget.Självfallet har att ta ställning till vilken prisutveckling det är ilandet. Det är möjligt att frågan i det delade inte liggerunder fögderi, men jag trodde all vi hade en regering som svaradeför en politik, och prisutvecklingen är faktiskt en fråga som både regering ochriksdag har att ta ställning till. Barahäromdagen avslog ju en motion från vpk om att man skulle utvidgaprisstoppet till att gälla alla nödvändighetsvaror. Då sade man ingenting omatt del var en fråga som inte kunde behandla, utan de borgerligapartierna och socialdemokraterna motsatte sig förslaget av andra skäl ochmenade tydligen att man skall acceptera de prisstegringar det gällde. Detär väl också rätt självfallet att har att göra med förutsättningarnaför kommunernas ekonomi. Vi behandlar ju här oavbrutet förslag och frågor somgrundlägger de förutsättningar, utifrån vilka kommunerna har att arbeta i sinekonomi. Nusäger : Det har skett en hederlig redovisning av innebörden av dethär skatteförslaget. Men jag hävdar: Det har det inte. Jag vill återigen citeravad som står på s. 6 i propositionen; "Förslaget --- ger skattesänkning förpraktiskt taget alla inkomsttagare." man garantera det? Detmåste ju vara hederligare att, om man lägger fram förslag om förändring avstatsskatten, som man vet innebär höjningar av kommunalskatten i de fiestakommuner, också ge en redovisning av vad den troliga effekten blir påkommunernas ekonomi och hur mycket kommunalskatterna sannolikt kommer atthöjas. Det är givet att man inte kan ange exakta beräkningar, men någonredovisning i det avseendet är det ändå rimligt att begära i en proposition somhandlar om skattepolitiken . Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: Min oro har sin grund däri all det kommer att fattas 3 miljarder kronori statens finanser. I ett läge där vi redan har mycket stor upplåning måste manantingen underbaiansera budgeten med 3 miljarder eller ta ut skatter på någotannat sätt, skatter som förmodligen kommer att drabba oss betydligt värre änytterligare 1 1/2 96 på arbetsgivaravgiften. Jag tror alltså att den effektsom man skulle ha fått av att dämpa infialionen kommer att förvärras genom attregeringen, helt slumpmässigt tydligen, bara har klippt till med I 1/2 96 i ställetför 3 96 och därmed talar om totalfinansiering - utan att vilja tala om hur manhar kunnat uppnå denna lotalfinansiering. Av inlägg lidigarekom det ju fram att han tänkte att det här ger ju så myckel Sänkningav den stadiga inkomstskatten, m. m. större inkomster och detblir större skatter. Drar man konsekvensen av det resonemanget, skall man juinte ta ut några arbetsgivaravgifter alls, för då blir ju inkomsterna ändåstörre. Jagär som sagt orolig för att man fördärvar statens finanser eller för att mantvingas ta ut några andra skatter som är värre än de föreslagna. Låt mig tillägga tre saker. För det första kan jag också känna oro förden ekonomiska situationen och för skattesituationen . Men dethär förslaget innebär för de flesta heltidsarbetande människor ett bättrealternativ än andra redovisade förslag. Det kan medverka till att underlättaavtalsrörelsen och dämpa inflationen på ett effektivare sätt än andraredovisade förslag. Därför skulle jag som löntagare känna mindre oro om dettaförslag genomförs och blir verklighet 1977. Detandra tillägget gäller prisutvecklingen och kommunalskatterna. att jag har fel om jag har uppfattningen att inte har med detatt göra. Jo, naturligtvis är det frågor som i hög grad angår riksdagensledamöter och som finns med i bilden vid åtskilliga av de beslut som riksdagenhar att fatta. Men vad jag säger är att det icke är som har attbesluta om kommunalskatten. Det är de svenska kommunerna och landstingen somgör det. Det är icke som beslutarom löne- och prisutvecklingen.Lönerna fastställs i fria förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter.Prisutvecklingen kan vi inte besluta om i , även om någon händelsevisskulle vilja det.