prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Liksom en gång mol UKASreser sig sluderande, lärare och forskare i gemensamma protester. Och återigenuppnås förändringar i vad som annars skulle ha varit regeringensproposilion, förändringar som innebär Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. elt vaktslående kringväsenlliga värden för de fria universilelen. Det ligger något parado;;all i detfaktum att de som verkar vid universiteten har en större känsla för vad vårtland behöver än politiker, som har väljarnas direkta uppdrag att skapapositivaste möjliga förutsättningar för goda materiella och icke-materiellalevnadsbetingelser ål alla människor. Huren socialdemokratisk proposilion om den högre utbildningen skulle ha sett ulframgår med all önskvärd tydlighet av den motion socialdemokraterna väckt ianledning av regeringens proposition om utbildning och forskning inomhögskolan, liksom av de reservationer som fogals till del utskottsbetänkandesom vi nu diskuterar. Den socialdemokraliska kungslanken är denlotaldimensionerade och tolalstyrda högskolan, där alll skall vara spärrat ochdär den enskildes intresseprofil ägnas endasil förstrött iniresse. Altsocialdemokraterna och vi moderaler hamnat på så diametralt motsattaståndpunkter när det gäller den högre utbildningen och forskningen går tillbakapå skilda värderingar om vilken roll våra universitet och högskolor skall spelai samhällslivet. För socialdemokraterna är de högre utbildningsanslalternaenbart inrättningar för yrkesutbildning. Utbildningens inriklning skallavgöras med ledning av om än ofullständiga och osäkra så dock prognoser om detframtida behovet av arbetskraft inom skilda samhällssektorer. Den studerandeom-bedes välja yrke och serveras en utbildning som anses någorlunda välavpassad för atl fylla detta yrkes krav. Inomforskningen skall universiteten tillgodose politiskt angivna behov av ökadkunskap. Samhället anger forskningens inriklning i enlighet med prognosernasbedömningar, inordnade i en viljeinriktning om vilken lyp av samhälle manönskar åstadkomma. Men,herr talman, universilet och högskolor måsle fylla en vidare funklion ändella. De högre utbildningsanslatlerna är inte bara centra för yrkesutbildningoch uppdragsforskning ulan också fora för personlig ulveckling och ett frillsökande efter nya sanningar - sanningar som kanske är kritiska gentemot etableradevärderingar och politiska beslut men som likväl är en väsenilig del i en öppenoch mångsidig samhällsdebatt Intealla som söker sig lill högre utbildning gör del därför alt de önskar enspeciell yrkesulbildning. Många studerar vidare utöver den gymnasiala nivånenbarl därför att de finner del berikande och personlighelsutveck-lande. Attlillgodose ett sådant utbildningsbehov är lika angelägel som atl förmedla högreutbildning som grund för framlida förvärvsverksamhet Tilldetla ideologiskt präglade motiv för friaste möjliga arbetsvillkor ät den högreulbildningen skall läggas elt prakliskl skäl mot den lotaldimensioneradehögskolan. Även om man skulle vilja inrälla den högre utbildningen efter delframlida arbetskraftsbehovet inom olika sektorer, talar all tillgängligerfarenhet emot att en sådan strävan över huvud tagel skulle vara möjlig attförverkliga. Prognoserna håller hell enkell inte i ett så föränderligt samhällesom vårt. Regeringensförslag när det gäller dimensionering och spärrar är bättre änsocialdemokraternas. Tre linjer inom den nya högskolan blir ospärrade.Därutöver kommer fyrtiotalet ämnen i form av enslaka kurser att slå öppna föralla. Skillnaden gentemot den socialdemokraliska reservalionen på denna punktär uppenbar och väsentlig. Ändåär del felaktigt all ulan vidare hävda att utbildning som är ospärradkommer att förbli del också . Om man därvid avser enstaka ämnen ärpåslåendet måhända korrekt, men om man gör en jämförelse mellan den sluderandesmöjligheter all la en akademisk grundexamen med den ämneskombination han självönskar och hans möjligheter all göra det , då är det oriktigtatl göra gällande atl det fria tillträdet lill universitetens filosofiskafakulteter är säkerställt. För detta krävs garantier för möjligheterna allkombinera de enslaka kurserna till en akademisk examen. Sådana garantier harinle givits vare sig i proposilionen eller i ulskottsbelänkandet Det nya anslagssystemsom proposilionen föreslår kan i avsaknad av sådana garantier innebära attbelydande sleg ändå las mot den lotaldimensionerade högskola somsocialdemokraterna öppel eftersträvar men som regeringen säger sig viljaförhindra. Snabba åtgärder utöver propositionens förslag är därför nödvändigaför atl också i praktiken säkerställa ell fritt tillträde till de utbildningarsom propositionen anser skall vara fria. Propositionens svagaste del är dessa brister till trots det finmaskigaoch hämmande styr- och adminislralionssystem som den föreslagna nyordningeninnebär. Fördelningen mellan nya satsningar på administrativa resurser ochutbildningsresurser är också talande nog. Administrationen sväller, medanmedelstilldelningen för rena utbildningsändamål är så knapp all tveksamhet medfog kan hysas om de fakliska möjlighelerna att i framliden upprällhålla enakademisk utbildning och forskning av hög kvalitet Ledningenav den högre utbildningen kommer om propositionens förslag vinner kammarensbifall atl delas mellan universitets- och högskoleämbetet, de föreslagna nyaregionstyrelserna och högskolestyrelserna. All denna ledningsmodell kommer allbli tungrodd, trög och oförmögen all ta de rikliga hänsynen förefalleruppenbart, i synnerhel med lanke på de knappast helt logiska sammanläggningarav självständiga utbildningsenheler som proposilionen samiidigl föreslår. Idénom regionslyrelser med eil belydande politiskl inflylande har proposilionenärvt från socialdemokraterna. I elt utbildningssystem där man säger sig viljaslå vakl om enskilda sluderandes och högskolors frihet är sådana styrelser enfrämmande föreleelse. De slammer med den socialdemokraliskaulbildningsfilosofin, men de har ingen plals i ell uibildningssystem som byggerpå auionomi genlemol poliliska inlressen och polilisk påverkan. Del ärbeklagligl au regeringen inle förmält frigöra sig från den barlasl somövertagandel av ett långt framskridel reformarbele med nödvändighet harinneburii. Problemen inom den högreulbildningen hänger inle samman med Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom . högskolan, m. m. bristen på styrning, utanmed brislen på rimliga möjligheter alt bedriva en utbildning präglad avkvalitet och mångsidighet Propositionens förslag är dess värre enligt minmening ett dåligl förslag. Det är en tröst av ringa betydelse attsocialdemokraternas alternativ är ännu sämre. Del är min förhoppning att detutvärderingsarbete som regeringen kommer att bedriva parallellt med att den nyahögskoleorganisationen genomförs skall leda lill snabba initiativ för all geden högre utbildningen och forskningen förutsättningar alt spela den dynamiskaroll som jag dess värre inte tror kan inrymmas i dagens regeringsförslag. Måttedet bara inte vara för senl om och när sådana initiativ kommer. I detta anförandeinstämde (). Hen i (s): Det planeringsarbete för utformningen av den nya högskolan som harbedrivits i en central och sex regionala organisationskommittéer leder i dagfram lill slutgiltiga beslut i väsenlliga avseenden. Ett mycket stort antalmänniskor har varit involverade i detta organisationsarbete. Många av dem hardärmed fått möjlighet att tränga in i en värld som lidigare varil ganskafrämmande för dem. Det har på sina håll mötts med kritik alt förelrädare förallmänna inlressen skulle vara med och forma beslut om universilel ochhögskolor. Min erfarenhet av del nu snarl tvååriga organisationsarbetet äremellertid alt del från många synpunkter har varil värdefullt atlhögskolefrågor på detta säll förankrats i kretsar ulanför de iradilionellauniversitelskretsarna. Den erfarenheten ger mig också anledning atl hysa godaförhoppningar om den organisationsmodell som fastställs för högskolan. Delkommer, enligl min mening, att vara av värde för högskolan all poliliker ochrepresenlanler för arbetslivet medverkar i debatien och besluten om högskolani olika instanser. kommer all öka antalel sammanträden, som iVärmdö var inne på, men min erfarenhel av organisationsarbete är också alt vihar ökal kunnandel och engagemangei hos nya grupper, och del är kanskeväsentligare. Regionstyrelsenaren ny beslutsnivå inom högskolan. Jag tror på värdel av delta organ.Erfarenheterna av arbelel i den regionala organisationskommitté som jag harhaft nöjet att leda har varil myckel goda. Jag noterar därför med glädje atlregionstyrelserna blir kvar i den nya högskoleorganisationen - trots denkrilik som inrällandel av dessa lidigare föranledde från ett par av denuvarande regeringspariierna. Jaghoppas all man, när regeringen nu skall yllerligare se över ansvarsfördelningenmellan olika nivåer, verkligen lar lill vara den resurs som regionslyrelseninnebär. 1 slrävandena all flylla ned beslulanderällen från högre inslåns trorjag atl en nedflyttning lill den regionala nivån kan visa sig vara välmotiverad i många fall. Detär därför med en viss förvåning jag har noterat alt ulbildningsulskotlelmolsätler sig regeringens förslag all fr. o. m. den låta regionslyrelsenfördela anlalel anlagningsplalser för sjuksköterskeul-bildningen på orler.Ulskollel vill behålla denna beslulanderäll hos SÖ. Jag iror all della är enarbelsuppgifl som man med fördel skulle kunna flylla ned lill lägre nivå. Iregionslyrelserna kommer det atl flnnas represenlanler som är väl förtrognamed såväl resurser för som behov av sjuksköierskeuibildning på de många ortersom har sådan uibildning. Jag har därför svårl all förslå varför fördelningenav anlagningsplalser i delalj skall behöva göras hos SÖ. Del vore inlressanlall få en molivering lill ulskolieis slällningslagande pä den punklen. Fråganom regionslyrelsens roll när del gäller all fördela medel lill lokala linjeroch enslaka kurser kräver en yllerligare kommenlar. All medlen för dessaulbildningar sammanförs lill ell gemensaml anslag har jag inga invändningaremol. Jag vill emellertid peka på ell problem i del regionala arbelel som kankomma all uppslå när del gäller all ulveckla nya ulbildningar. Fråganom den högre Irälekniska ulbildningen i kan ulgöraåskådningsexempel. På uppdrag av regeringen har organisalionskommillén förUmeå högskoleregion ulrell den frågan. Kommillén föreslog all ulbildningenskall starta och ges som lokal utbildningslinje. För all klaraplaneringen av denna uibildning begärde vi i pelila all regeringen redan iårels proposilion skulle ge klartecken för della förslag. Iproposilionen framhålls nu all del ankommer på regionslyrelsen all beslula omnär ulbildningen skall böria och alt inom ramen för anslaget för lokala linjeroch enslaka kurser anvisa medel för ulbildningen i fråga. Ulskollel har ingenannan mening. Jag vill inle heller rikla några erinringar mol denna ordning.Jag ser den väl snarasl som en markering av regionslyrelsens roll såsom ellvikligi organ i priorilerings- och avvägningsfrågor. Men jag är angelägen omall peka på del problem som uppkommer om regionslyrelsen inte ges tillräckligaresurser för all ulveckla nya linjer. I så fall kommer ju varie ny uibildningall kräva indragning av någon redan befinilig, och del kan inte vara meningen. Iexemplel har jag uppmärksammal alt utbildningsministern i intervjuerlåtit meddela atl den irälekniska utbildningen kommer lill slånd. Det harlokalt uppfattats som ell löfte frän regeringen all inrätta denna utbildning.Men då måsle också detla löfte beaktas när fördelningen av anslag tillregionerna görs för /79. Regeringen måsle la ell ansvar för delöften som den på del här säliel slälll ut Iregionslyrelsen vill vi gärna medverka lill all iräieknisk utbildning kommerlill slånd i . Men vi ulgår från au denna nya uibildning inle skallgöras beroende av nedläggning av någon redan beflnllig och angelägenulbildningslinje på andra håll inom regionen. Sammasynpunkler kan anföras belräffande förslagei om uibildning inomlurisiverksamheien, som och jag framfört i moiionen 1143.Planer på nya lokala linjer - särskill sådana som är riks-rekryterande - måslebeakias när fördelningen av medel mellan de olika regionerna sker. Görs dennafördelning bara med vissa schablonpåslag. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. då kommer del all bliylierligi svårl all slärka de nu svaga regionerna. Imoiionen 1412 har vi molionärer protesterat mol minskningen av antalel intagningsplalserpä reguljär treårig hushållslärarlinje i . Ulskollel har genom rapporterfrån arbelsmarknadsslyrelsen fåll dramaiiska uppgifier om brislen på behörigahushållslärare men nöjer sig med att hoppas på all regeringen inför budgelårel1978/79 skall ha saken i ålanke. Även om jag inie har samma förnöjsammasinnelag som ulbildningsulskollel får jag väl nu nöja mig med all undersirykaulskolieis förhoppning om all kommer all beakias vid nästa års anslagsfördelning. Imoiionen 1362 har jag lagil upp frågan om lidpunkten för ansökan tillhögskoleulbildning. Jag menar att det är olyckligt alt del gäller hell skildaansökningslider lill statlig och högskoleutbildning. Del är olyckligtanser jag, atl högskolan på della säll skall betraktas som två olika delar. Ensträvan, både från planeringssynpunkl och från de sökandes synpunkt bör varaatl högskolan ulgör en enhet Ulskollelhar emellertid avfärdat moiionen med en kommenlar som förefaller bero på någolmissförstånd. Utskottels hänvisning lill betygs-utredningen gör mig litelkonfunderad. Hänvisningen kan möjligen vara berättigad belräffande motionensandra all-sats men knappast belräffande dess första,.som ju ändå motionensmolivering främsi gällde. Del problem som ligger i alt ansökningstiden är olikaför skilda högskoleutbildningar borde enligl min mening bli föremål för ennärmare granskning. Eflerall ha anfört dessa litet kritiska synpunkler vill jag uttrycka lillfredsslällelseöver några förändringar i propositionens förslag som utskottet gör. Delär bra alt möjligheter skapas för all inrätta gemensamma linjenämnder mellankommunal och stallig utbildning. Vi har i upplevt behov av della.Det är vidare tillfredsställande au frågan om gemensamt huvudmannaskap blir föremålför utredning. Jag hälsar med glädje all 4 miljoner omgående skak fördelas påregionerna men utgår då från all denna fördelning hålls ulanför den nödvändigakompensalion för direkta felräkningar som förekommii i propositionens förslagoch som vi har begärt täckning för. Imotionen 1363 har jag och några medmotionärer redovisat en rad skäl förlokalisering av en ytterligare uibyggnad av forskningsorganisationen i socialtarbele i första hand lill den norra uibildningsregionen. Socialhögskolorna iUmeå och Österstnd ulgör en god bas för en sådan ulveckling, och jag ärangelägen om ai; ulbildningsdepartemenlel allvarligt beaktar de motiv som vifrän den norra regionen anföri och som finns redovisade i moiionen. Jagvill sedan deklarera alt jag är besviken över regeringens och ulskollsmajoritetensförslag belräffande förvaliningsriänsler. Del är för snålt. Ingen fråga i denregionala organisalionskommilléns arbele har varil svårare än denna.Förvaltningarna på de fyra utbildningsorterna i anmälde myckellångigående krav. Efler ett myckel lål- modigt arbele inomregionen och genom sammanjämkning mellan regionerna kom vi för riket totaltfram till elt äskande på 130 nya riänster, varav Umeåregionen skulle få 24.Samlliga fackliga representanter liksom lärare och studerande iorganisationskommittén ansåg della vara elt minimikrav. Regeringen anvisaremellertid mindre än hälften. Våra motiv för fler förvaliningsriänsler var tre: högskolereformens effekter pågrund av decentralisering av uppgifter, övrig lagsliftning somgenomförts , uppdämt behov på grund avflerårig vänlan på reformer. Omdessa synpunkter var vi hell eniga vid överläggningarna mellanregionkommittéerna. Jag är därför förvånad över alt och frökenRogestam, som regionordförande i var sin region, nu så lättsinnigt harfrånträll sina tidigare krav på detla område. HerrNordsirandh sade i sitt inlägg, au skulle del visa sig all silualionen blir försvår på någon ort, får del rältas lill i framliden. Jag tycker all delta är eltsangviniskt sätt att närma sig problemel. Variedröjsmål ökar svårigheterna, särskill i de nya orlerna. Avslutningsvisvill jag när det gäller ett annal område slälla en direkl fråga lillulbildningsminislern. I förteckningen över kommande propositioner anmäldes attförslag om reform av den högre musikutbildningen skulle presenteras förriksdagen i går. Envisa rykten säger nu au den s. k. OMUS-proposiiionen harlagls i byrålådan t v. Om deiia är sanl, lycker jag verkligen all del ärbeklagligl. Vi är i irängande behov av all få ulveckla musikulbildningen, bl.a. för all lillgodose behovel av musiklärare. Även här anmäler sig slora behovi den norra regionen, där utbildningen inom kultursektorn är starktunderdimensionerad. alltså en fråga till utbildningsministern: sanning? Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. frågade om förskollärarulbildningens dimensionering iStorstockholms söderön. Jag önskar alt jag kunde svara, men det kan jag inte,och del beror främst på atl detla är statsrådet ansvarsområde. i log upp flera aspekter på högskolereformen, sedda frånregional synpunkt. Då det gäller de nya förvaltningsriänsterna kan mannaturiigtvis utgå från de ursprungliga anslagsäskandena, men man kan också sepå antalel faktiskt tillförda nya riänsler som är ungefär 60. Jag tycker inteatt det är så dåligt i ett relativt trängt budgetläge. Närdel gäller Umeåregionen vill jag påpeka alt resurser för viss utbildning iÖslersund har råkal hamna under rubriken , därför atl tidigarehar svarat för denna. Där har vi följt UHÄ:s beräkningar, men vi har ocksålovat all vi skall rälla lill det här, när den slutliga ramen för de fyramiljonerna har fasisiällls. Sedanfrågade i hur del blir med reformen på den högremusikulbildningens område. Regeringen kommer lill höslen Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. att lägga fram förslagtill reform av musikutbildningen, baserad på del utredningsarbete som OMUS harbedrivit Musikutbildningsproposilio-nen kommer alt behandla dels förslagen iOMUS principbetänkande , dels de dimensioneringsförslag som OMUSkommer all presentera Avsikten är att en reform skall kunnagenomföras med börian den . För alt OMUS skall kunna slutföra dendetaljplanering som kommittén har fåll direktiv alt genomföra förlängs kommitténsmandattid till . Planeringsarbetet skall genomföras i närasamarbete med UHÄ. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Del är ju synd all utbildningsministern inle kan svara pä frågan vadman skall göra för atl klara personalbehovet för barnomsorgen isöderoriskommunerna. Men verkligheten - och den kan väl inle vara obekanl,eftersom man också kan läsa ganska myckel om den i lidningarna - lalar för sigsjälv. Vi behöver en enorm uibildning av förskollärare. Del fallas lusentalsförskollärare , och del kommer all saknas ännu fler . Redanbarnslugeulredningen redovisade atl del fram lill 1980, innan man hade fallalbeslut om de 100 000 nya daghemsplalserna, skulle behöva utbildas upp till 58000 förskollärare för all läcka del behov som då fanns. Detla är inle heller pånågot säu nya siffror. Delräcker alltså inte med det anlal utbildningsplatser som utskottet har fastnatför, dvs. Del är en helt olillräcklig utbildningskapacitet. Delbehöver utbildas 7 000 , och del är siffror som inte är gripna ur luftenutan som är resullal av beräkningar och av hur det ser ut runt om i kommunerna,framför alll med tanke på hur del ser ut i söderoriskommunerna. Jaglycker all dessa siffror borde stämma lill eftertanke. Åtminstone tycker jagatl utbildningsministern borde kunna utlova atl regeringen nogsamt studerar ochdiskuterar situationen i söderoriskommunerna och vidtar någon ålgärd för atthjälpa dessa all rekrytera personal. Förutom att ulbilda lillräckligl med personal trorjag all del är hell nödvändigt att slaten lar över kostnaderna för personalen.Del skulle slimulera kommunerna all våga satsa på en ökad personaltäthet En konkretålgärd som man redan kunde ha vidtagit vore all lokalisera förskollärarulbildningenlill Fiuja, som kommunisterna föreslagil. Del vore en konkretåtgärd för atl slimulera rekryleringen och hjälpa söderoriskommunerna i del häravseendet. i (s) korl genmäle: Jag vill tacka utbildningsministern för löftet all rälla lillfelaktigheter belräffande pengarna lill . Jag är inle rikligl säker påall jag fållade ulbildningsminislern räll, och jag vill därför än en gång belönaall fördelningen av de 4 miljonerna rimliglvis inle kan komma in i detsammanhangel. Umeåregionen skall vid fördelningen av dessa medel behandlaslikvärdigt med andra regioner, och kompensationen för direktafelräkningspengar måsle ske utanför den. Jagvill framföra yllerligare ell lack för svarel belräffande OMUS. Även om det ärfråga om en försening är del nalurliglvis lillfredsslällande all del kommer ellförslag, och jag hoppas all del skall framläggas inom den lid som ärullovad. Både verkligheien och talar för sig själva, men jag har ingenbefogenhel alt tala för statsrådet i ett ärende som hon handlägger. Menbåde och jag känner väl till förhållandena i söderort. Vi vet ocksåatl molsvarande problem finns i slora delar av vårt land, och jag är alldelesövertygad om all statsrådet kommer att beakla della i den fortsattahandläggningen av förskollärarulbildningen. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Jag vill med några ord kommentera den molion som jag väckl,1976/77:1348. Motionsyrkandetinnebär alt en försöksverksamhel för avkortad utbildning av sjuksköterskorlill läkare bör startas i . sju sydligaste länen, M-, L-, K-, H-, F-, G- och N-län finns ca 11 000sjuksköterskor. Troligen är mänga av dessa intresserade av atl få möjlighel allfortsätta sin utbildning och bli läkare. De har dock ingen möjlighel att sökatill och men är mycket intresserade av att enavkortad utbildning kan startas i . UHÄsäger atl man på sikl kan åstadkomma en ändamålsenlig och rättvis fördelning avlillgängliga läkarutbildningsplaiser, men atl man försl vill skaffa sigerfarenheter av hur den särskilda utbildningen lyckas. Deniradilionella läkarutbildningen kriliserades i DagensNyheler, där några medicine kandidaler proieslerade mot teoretisktkorvstoppande och mol all de under liden sett myckel få eller inga patienter.De sade hell följdriktigt: Stackars patienter, som hell plölsligl skall drabbasav oss som vel så lilel om praklisk sjukvård och om människovård. Undersenare år har vården, eller jag kanske hellre skall säga brislen på mänskligvård, och kontinuiteten i vården diskulerais i alll flera fora. Man har dånärmat sig kärnan i problemet, som bl. a. är ett felaktigt utbildningssystem. Detär viktigt atl debattera dessa problem och staka ut nya vägar mot en ny andaoch en ny medvetenhet inom hälso- och sjukvården. Vår hälso- och sjukvårdhar, som jag ser del, bl. a. följande brister: Den arbetar delvis i blindo försina mål. Den har en alllför trångmänniskosyn. Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. 3.Den har ell arbelssäll som försvårar för värden vikliga mänskliga relationer. Denstarka inriklningen av den renl medicinska lekniken grundläggs i ulbildningenav läkare och även lill viss del i ulbildningen av sjuksköterskor ochsjukgymnasier. Iniresseiför den medicinska lekniken kommer i fokus och läkaren blir dominerad avtekniken, och därmed blir lekniken herre över sjuk-vårdsarbeiel i slällel förivärlom. Teknikenbehöver förvisso ulvecklas, men den sociala och psykologiska omsorgen får inleförsummas. Sjukvårdensmål är inle enbarl all laga en trasig del av människan ulan alt förbällra helapalientens brislsiiualion.