prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller arbelsmarknadsulskoiieis hemslällan i belänkandet nr 22 mom. 2rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 909 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruMarklund begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 14 Mom. 3 och 4 Kammaren biföll vadulskollel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 229 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbelsmarknadsutskotlets hemslällan i betänkandet nr 22 mom. 5röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 229. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 111 Invandring m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voleringmed omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 298 Nej - 15 HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först särskilt beträffande framställda yrkandenom uppräkning av vissa delposter som ingår i anslaget Åtgärder för invandrare.Därefter företas frågan om övriga delposter och anslagsberäkningen lillavgörande i ett sammanhang. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1270 av herrHallgren m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandetnr 22 mom. 6 såvitt avser bidrag till stiftelsen röstar ja,den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 1270. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruMarklund begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 14 Bidraglill invandrar- och minoriteisorganisationers verksamhet Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 989 av m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbelsmarknadsulskollels hemslällan ibelänkandet nr 22 mom. 6 såvitt avser bidrag lill invandrar- och minoritetsorganisationersverksamhet röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 989 i motsvarande del. 3 protokoll 1976/77:111-112 Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 298 Nej - 14 Bidrag lill iiformaiionom svenskundervisningslagen Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvolering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i betänkandet nr 22 mom. 6såvitt avser bidrag till informalion om den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 152 Övrigadelposter och anslagsberäkningen Ulskotlels hemslällan bifölls. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 985 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i belänkandet nr 22 mom. 7rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 985. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens Nr 111 Jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänst ledamöler ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 294 Nej - 14 §9 Föredrogs arbelsmarknadsulskollels belänkande 1976/77:18 med anledning avproposilionen 1976/77:100, bilaga 3, För flera huvudlitlar gemensamma frågorjämie motion. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkter hemställt. Jämställdhet mellankvinnor och män i statlig tjänst 1propositionen 1976/77:100, bilaga 3, punkten 8 (budgetdepartementet) haderiksdagen delgelts vad föredraganden herr statsrådet anfört omjämställdhet mellan kvinnor och män i statlig riänst. Ienlighet med statsmakternas beslut hade ett arbete satts i gång för att ökajämställdheten mellan kvinnliga och manliga anställda i statsförvaltningen. Utgångspunktenför detta arbete fanns i förordningen (1976:686) om jämställdhet mellan kvinnoroch män i statlig riänsl och cirkuläret (1976:687) om arbetet för jämställdhetmellan könen. Som ett led i arbetet skulle myndigheterna tillsammans med deanställda åriigen utarbeta en plan för sill jämslälldhelsarbete. De åtgärdersom myndigheterna vidtagit och resultaten av dessa skulle åriigen i sambandmed anslagsframställning redovisas för regeringen. 1 propositionen anmäldes allmalerialei kom all beredas och sammanställas inom . Delsammanslällda malerialei kom all lillslällas samlliga myndigheter för allunderiälla myndighelernas successiva ålgärder med jämställdhets-frågor. Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:543 av m. fl. (s),vari såviii nu var i fråga (yrkandel 14) hemställts att skulle begäraatt regeringen senasi i samband med tilläggsbudget III för budgelårel 1976/77redovisade sin bedömning av vidtagna jämsiälldhelsåtgärder för anställda istatlig riänsl. allriksdagen med avslag på motionen 1976/77:543, yrkandel 14, lade punkten 8 ibilaga 3 lill proposilionen 1976/77:100 till handlingarna. Jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst Reservationhade avgivits av , , herrar i Simrishamnoch i , och samt (samlligas) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1976/77:100, bilaga 3, punkten 8, ochmotionen 1976/77:543, yrkandel 14, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört. HerrNILSSON i (s): Jämslälldhetsdelegationen lade 1975 fram ell belänkande som belysteojämlikheten för kvinnor i största allmänhet och kvinnor i statlig riänst isynnerhet. Av betänkandet framgick alt flertalet kvinnor i statlig riänsl hadeunderordnade och relativt låga befattningar. Antalet kvinnor i statlig riänstutgjorde av samtliga arbetstagare. Det var en strikt uppdelning mellanmanliga och kvinnliga yrken och riänster, och kvinnorna var mest missnöjda medarbetsorganisation och personalpolitik. Kvinnorna fick inle della i utbildningpå samma premisser som männen, de hade mindre möjligheter till befordran osv, Idelegationens betänkande föreslogs vissa åtgärder för all förbättramöjligheterna för dellidsarbelande all få utbildning och befordran. Därföreslogs all en utbildningsplan skulle utarbetas, att lönenivån för dekvinnliga yrkena skulle ses över och en ny arbetsvärdering göras. Vidareföreslogs aktiva åtgärder av olika slag både centralt och i myndigheterna. också ha en årlig redovisning av de ålgärder som hade vidtagits i verkoch myndigheter. Man föreslog en intern pryoverksamhet. Man påvisade all detfanns 15 000 lokalvårdare som sannolikt hade del sämst ställt, och man ville haen snabb översyn av deras situation. Dettabetänkande låg till grund för proposilionen 1975/76:173 om kvinnor i siailigriänst. Utskottet och godkände i stort sett den proposition som dendåvarande socialdemokratiska regeringen lade fram. Dåkan man, herr talman, fråga sig vad som har hänt efter delta. Jag kankonstatera all den borgerliga aktiviteten var ganska betydande vid förra åretsriksdagsbehandling av denna fråga. Inte mindre än nio motioner väcktes, ochtillsammans upptog de ungefär 20 sidor i riksdagstrycket. Kraven var flera ochi vissa fall ganska långtgående. Bl, a, fanns ell par partimolioner som varunderskrivna av personer som sitter som statsråd i regeringsställning. Men,ärade kammarledamöter, sedan man fick regeringsmakten har uppenbarligenintresset för dessa frågor svalnat högst betydligt, 1 den härbudgetpropositionen, bilaga 3, avfärdas frågan på ungefär tre kvarts sida.Delta är allt man kommer med. Detär egentligen märkligt, herr lalman, hur snabbi den ändradema-joriielsituationen i kunde förändra den borgerliga attityden tilldessa frågor. Man har avskaffat den såvill jag vet effektiva jämslälldhetsdelegationenoch i stället tillsatt en jämlikhetskommitté. Mig veteriigt har denna kommittéännu inte presterat någonting. Jag tycker all det skulle vara intressant all fåveta vad som hänt. finns ju bland kammarensledamöter, varför jag förulsälier att vi skall kunna få en redovisning i delavseendet. Vadsäger då regeringen om detta? Jo, att man noggrant skall följa utvecklingen ochalt del malerial som myndigheterna är ålagda alt redovisa för regeringen skallsammanställas och skickas ut till myndigheterna. Man säger ingenting iproposilionen eller i övrigt om all man skall ta några initiativ eller vidtaålgärder av något slag. Jag tycker att della är utomordentligt svagt mot denbakgrund jag här skisserat. Vidförra behandling av dessa frågor visade de borgerliga partierna ettstort intresse genom motioner och på annat sätt. Men när man nu har kommit iregeringsställning skyfflar man undan frågorna med några få ord. Mångaav de synpunkter och förslag som jämslälldhetsdelegationen lade fram bordeenligl min uppfattning verkligen ha lett till initiativ, inte minst - somdelegationen påpekade - från centralt håll. Varför har man exempelvis inteföranstaltat om en arbetsvärdering för de kvinnliga yrkena? Det tycker jagskulle vara ett alldeles utmärkt initiativ från regeringen. Eller är delmöjligen så alt regeringen tycker alt en städerska i statlig riänst skall hadåligt betalt, att hon över huvud tagel skall ha ell skiriobb? Jag skulle viljarekommendera regeringens ledamöler alt la skurhinken och gå ul och pröva på detjobbet - då kanske de ändrar uppfattning. Densocialdemokratiska departementschefen framhöll i propositionen till 1975/76 årsriksmöte att det är naluriigt att staten som arbetsgivare har ansvar för ochlar initiativ lill genomförandet av reformer på detta område. Jag tycker allregeringen bör rycka upp sig ur den allmänna slappheten och aktivt driva dessafrågor och fullfölja dessa tankegångar. Det räcker inte alt man sitter ochbearbetar rapporter som myndigheterna kommer in med, utan här måste del tasinitiativ så att det blir någonting uträttat. Dessa frågor är så pass kartlagdaav jämslälldhetsdelegationen alt det inle finns anledning alt man längre sitteroch avvaktar. måste del uträttas någonting. Jagtycker också att det är självklart all skall få en redovisning av deålgärder som vidtas och av del som görs med anledning av riksdagsbeslutetförra årel. Denna redovisning bör enligt vår uppfallning ske senast itilläggsbudget III, som kommer . Med dettayrkar jag bifall lill reservationen. Jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst Del ärende som vi nu skall behandla upptar inle många rader av alll delriksdagslryck som diskuleras under ell . Jag vill ändå hävda attarbelsmarknadsulskollels belänkande nr 18 p. 4, som berör frågan omjämställdhei mellan kvinnor och män i stallig riänsl, hör lill de viktigaste. Arbetslivetpräglas fortfarande av en stark uppdelning på manliga och kvinnliga yrken. Denstatliga verksamhelen utgör inget undantag dar- Jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst Det visade medförfärande tydlighet den utredning om kvinnor i stallig tjänst som gjordes1975. Ungefär två tredjedelar av totala antalet heltidsanställdastaisriänsiemän arbetar inom riänslekalegorier som till minsl domineras avettdera könet. Flertalet kvinnor har underordnade befattningar och låga löner.Kvinnorna deltar i mindre utsträckning än männen i personalutbildning samt harsämre befordringsmöj-ligheler. Kvinnor känner oftare än män otillfredsslällelsemed arbetsorganisationen och personalpolitiken. Statensåsom arbetsgivare har ett slorl ansvar för au få en förändring lill slånd, såatt också kvinnorna får arbetsförhållanden som utvecklar och stimulerar.Riksdagen beslöt också under /76 all staten såsom arbetsgivareskulle verka för jämställdhet mellan sina kvinnliga och manliga anställda. Riktlinjerför jämslälldhelsarbelel finns utfärdade dels i en särskild förordning, dels iett cirkulär om arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män i statligriänsl. Regeringen redovisar nu i bilaga 3 lill budgetpropositionen 1976/77för hur arbetet bedrivs. Måletför myndigheternasjämsiälldhetsarbete är att bryta uppdelningen på olikariänslekalegorier och skapa likvärdiga arbetsförhållanden saml likautbildnings- och befordringsmöjligheier för båda könen. Regeringen har tillsatten särskild jämställdheiskommitté för att bl. a. undersöka möjligheterna attgenom lagstiftning åstadkomma ökad jämslälldhei. Man har inlettförsöksverksamhet med bl. a. ersättning för merkostnader för barntillsyn fördeltagare i stallig internaluibildning. Somett led i arbetet skall myndigheterna tillsammans med de anställda årligenutarbeta en plan för sitt jämslälldhelsarbete. I planen skall man ange målenför bl. a. rekrytering och anställning av kvinnor på iradi-lionellt manligariänslekalegorier och omvänt, saml målen för utbildning av personal, delegeringav handläggaruppgifter, byte och utvidgning av arbetsuppgifter och annanindividuell personalutveckling. Redovisningen skall lämnas lill regeringen ianslutning till myndighelernas förslag lill anslagsframställning. I årbestämdes del alt planen skulle lämnas före . Nupågår arbetet med en sammanställning av de inlämnade planerna, ochsammanställningen kommer alt delges de olika myndigheterna som ett underlag förvidare åtgärder. Regeringen kommer givetvis också att ta de initiativ sombedöms nödvändiga. Socialdemokraternahar i en parlimolion föreslagil alt skall begära au regeringen senasii samband med lilläggsbudgel 111 för innevarande budgetår redovisar sin bedömningav vidtagna jämställdhets-åtgärder för anställda i statlig riänst. Utskottethar ansett del rimligt au avvakia tills sammanställningen av materialet ärfärdig. Man kan ju inte gärna redovisa sin bedömning av ell malerial som ännuinle är klan och analyseral. Ulskollel har därför avstyrkt motionen. Utskottetutgår också från au regeringen kommer att ta till vara de möjligheter som finnsatt följa jämslälldhelsarbelel och anser inte all del finns någonanledning för alt kräva en särskild redovisning. Jag vill med della yrka avslag på den socialdemokratiska reservationenoch bifall lill arbetsmarknadsutskottets hemställan. FruLEIJON (s): Myndigheternas rapporter till regeringen om deras jämställdhetsarbetehar kommit in. Det kanske är helt naturligt alt myndigheterna intehar kunnal redovisa så värst mycket av genomförda konkreta åtgärder. Men mångaav de förslag och planer som man redovisar är väldigt intressanta. Jag skallbara nämna några exempel. Enlång rad myndigheter vill göra särskilda informationsinsatser ochrekryieringskampanjer för alt bryta den väldigt könsbundna rekryteringenlill olika befattningar. Många myndigheter vill salsa på en utbyggd och bättreutbildning av kvinnor i låg- och mellanlönegraderna, vilket jag anser vara delallra väsentligaste i dessa förslag. Mångamyndigheter vill salsa på utbildning av kontorspersonal inom t. ex. de tekniskaområden där de arbetar. Man vill satsa på utbildning för en formell kompetensför all ge kunskap för högre riänster eller mer kvalificerade arbetsuppgifter.Jag tror alla kan vara överens om au de planer som myndigheterna säger sigvilja genomföra är väldigt intressanta och skulle kunna medverka till att förajämställdheten en bit framåt i den statliga förvaltningen. Men för att dellaskall kunna bli verklighet krävs del naturiigtvis resurser. Del kommer allkrävas pengar. Genomriksdagens beslui för ungefär elt år sedan har den borgerliga regeringen fållchansen all ta rejäla lag för att öka jämställdheten i statlig riänsl, menintresset för att utnyUja den chansen är, som i sade,väldigt magert. Arbetetmed myndighelernas rapportering har försenats, och det kan jag i och för sig haförståelse för, men jag kan inte ha förståelse för att man försummar all gemyndigheterna de nödvändiga resurserna för att i praktiken följa upp det beslutsom har fattat. De rapporter som har kommit in sammanställs nu inomregeringskansliet, och redovisningen av den sammanställningen skall skickas utlill myndigheterna. Eventuellt kommer man - det finns myckel vaga och svagalöften om del - att ha någon form av försöksverksamhet som man kanske kan gepengar till. 1otaliga sammanhang har den borgerliga regeringens företrädare pekat påjämsiälldhelskommitléns viktiga arbete. Men som del nu ser ul kommer denkommittén och dess presidium - som vanligt, vill jag säga -alt Slällas utanfören verklig möjlighet all påverka arbetet. Och kommer ju också allhållas utanför. Närbeslutet i togs fanns det en vpk-motion somkrävde all regeringen skulle hålla informerad om del här arbelel. Denmotionen avslogs, därför alt den socialdemokratiska regeringen i sinproposition hade talat om alt skulle Jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst Jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst få dels en redovisning isamband med budgetarbetet, dels en samlad bedömning . utgickalltså förra årel från avt den varie år skulle få en redovisning av de härfrågorna. Det går den borgerliga regeringen och ulskoltsmajoritelen nu ifrån.Eftersom del inte var möjligt att ge redovisningen i samband medbudgetarbetet, måste den naturligtvis komma vid ett annat tillfälle. Nusäger alt man måsle avvakta sammanställningen, och därför yrkar honavslag på vår reservation. Det är väl ganska självklart, , att maninle kan ge någon redovisning innan man har malerial, men vad ni vill är allinte lämna någon redovisning alls för frågan. Den redovisning man nu jobbar medinom skall ju bara gå ut till de olika myndigheterna. Denskall aldrig delges , och därmed får inte heller tillfälleatt diskutera vilka konkreta åtgärder som behövs för alt följa upp det förrabeslutet om jämställdhet i statlig riänsl, vilka ekonomiska resurser vi måstetillföra myndigheterna för alt de skall kunna genomföra de planer de redovisari rapporterna till regeringen. Vi kräver därför i vår reservation att riksdagenskall få den redovisning som vi förutsatte när beslutet logs förra årel.Kvinnornas situation i statlig förvaltning behöver förbättras i en rad olikaavseenden, och del har inle minsi talat om här. Låt då /78 bli eU förspillt år. Jag yrkar bifall tillreservationen. säger att det finns inga pengar i budgeten. Nej, del ärriktigt, därför att det fanns inga äskanden i samband med de förslag som komfrån de olika departementen och myndigheterna. Förordningen innehöll ingetmeddelande om att man skulle begära pengar i samband med de förslag somframställdes. Därför visste man tydligen inle rikligt hur man skulle bete sig,och del får man väl ändra på till nästa gång. En redovisning kommer sedan isamband med budgetarbetet. Den redovisningen av olika planer och förslag kommerall bli offentlig och möjlig all ta del av för var och en av oss. Då kan mankomma med synpunkter under den allmänna motionstiden. Delta är alls ingentingsom kommer att gömmas undan, utan vi kommer att kunna la del av detallesammans. i säger att inga åtgärder alls har vidtagits och all ingaåtgärder föreslås. Man har kommit så pass långl med sammanställningen avmaterialet all en första redovisning skall gå ul lill de olikamyndigheterna. Den är utformad som en tipskaialog med åtgärder sommyndigheterna kan vidta. Därmed kan man väl säga att ett av önskemålen i densocialdemokratiska reservationen är liUgodosett. Arbetetmed en utförligare rapport och analys pågår, och del måste få ta litet tid. Mandiskuterar också olika former av försöksverksamhet och kommer att bevilja medelför sådan. Vilken form det blir får man bedöma längre fram. Jag tycker alt delär fel att av regeringen kräva en bedömning av vilkaåtgärder som skall vidtas, när materialet ännu inte är färdiganalyserat. FrökenANDERSSON (c): Det är en myckel viktig fråga vi nu behandlar, om ökad jämställdhetmellan kvinnor och män i stallig riänst. Jämställdhetskom-mitlén har med stortintresse följt vad som händer, och vi har också anledning att under aktivtpådrivande följa utvecklingen. Jag är dock en aning konfunderad över den debattsom förts här i frågan. Jag kan inle finna så stora skiljakligheler mellan detsom utskottsmajoriteten skriver och det som reservanterna skriver. Anna-GretaLeijon var i sitt inlägg betydligt mer nyanserad än i ; hon kännerju också väl till arbetet och svårigheterna att bedriva det. Dröjsmålet hartill en del berott på att myndigheterna har haft stora svårigheter med attfaslslälla sina planer. Det är en trevande börian, och jag skall gärna erkännaatt den från min utgångspunkt är alltför trevande. Man får ofla ta della arbetesteg för steg. Reservanternaskriver i sin reservalion all "regeringen bör la vara på framkomna uppslagoch med ledning av dessa ge myndighelerna inspiration till nya initiativ påjämställdhetsområdet". Del är ju precis del som håller på att ske. Efterden försening som beror på att myndighelerna fick uppskov med all lämna inplanerna har regeringen sammanställt dem och kommer inom korl - inom någonvecka om jag är räll un-derrällad - att sända dem på återremiss tillmyndighelerna för all de skall få la del av varandras uppslag och för alt gejust den inspiration som reservanterna talar om. Detär riktigt all det inte anvisats några pengar i budgeten lill detta. FruWinlher anförde också skälet. Del är den trevande börian jag talade om; man harinte varit helt klar över att man skulle begära pengar, på vilket sätt ellertill vad man skulle begära dem. Man har haft relativt vaga planer i den förstaomgången. Jag hoppas all planerna skall bli mer preciserade nästa gångmyndighelerna återkommer. Men regeringen har alltså redan nu ställt i utsiktoch kommer all bevilja medel för en försöksverksamhet med några av de mångaintressanta planer som är framlagda. Vad jag vel kommer pengarna i första handall beviljas jusl för del som Anna-Grela speciellt pekade på somviktigt, nämligen för utbildning av kvinnor i låg- och mellanlönelägena för attde skall få möjligheter att avancera inom sina resp. verk. Jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst Både och fröken har sagt alt inga pengaranvisades i budgeten, vilkel berodde på all myndighelerna hade så svårt attgöra en första redovisning av vad man skulle åsladkomma, och del ärnaturiigtvis riktigt. Sedan hoppas då och fröken Andersson altmyndigheterna nästa gång de lämnar in sina anslagsäskanden mer skall kunnaprecisera vilka pengar man behöver Jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst för att i praktiken kunnadriva ett jämslälldhelsarbete. Förslårdå inte och fröken alt del här blir ell glapp på ettbudgetår då i stort sett ingenting kommer all hända?