prot · G0098 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:8 statsråd, m. m. § 1 Ersättare för statsråd, m. m. Jag får anmäla alt följande ledamöter återtagit sinaplatser i , nämligen " " Bengisson och . Vidare får jag anmäla att följandeersättare kallats att träda i stället för respektive riksdagsledamöter underlid de är statsråd, nämligen för ,för . för , för , för , fröken för , för , för , för , för , RolfÖrjes för , för . Åsling, för , för , 49 4 protokoll 1976/77:1-8 Valav partigrup-pernasföreträdare i talmanskonferensen Valav ledamöter i inskotten för , DavidWirmark för , för och för . §2 Val av partigruppernas företrädare i talmanskonferensen Med stöd av 1 kap. 7 v;och 7 kap. 12 >; riksdagsordningen har partigrupperna lill mig anmältföljande personer att utgöra partiernas företrädare i talmanskonferensen,nämligen () i (c) " afUgglas (m) () (vpk). Till suppleanter har nomineratsherr () i (c)Carlshamre (m) () (vpk). Jag förklarar de anmälda personernavalda till parligruppsföreträdare och suppleanter i talmanskonferensen förliden till dess näsla lagtima börjar. §3 Val av ledamöter i utskotten HerrWIRTÉN (fp): Valberedningen har godkänt gemensamma listor förvalen av ledamöter ochsuppleanter i utskotten. Valberedningens godkännande var emellertid inle enhälligt.Mot beslutet reserverade sig en ledamot, . I egenskap av ordförande i valberedningen ber jagatt till herr talmannen få överlämna de gemensamma listorna. Hen (vpk): Jag vill kortsammanfalla de synpunkter som kommunisternas riksdagsgrupp harpå utskottsvalen. Inledningsvis vill jag därvid erinra om synpunkter som viframförde vid moisvarande val 1971 och 1974. Dessavar i huvudsak: Eftersom utskotten är beredningsorgan är deländamålsenligt all samtliga partigrupper i är representerade i vartoch ell av utskotten. Detta motsvarar också bäst grund- Dådet inte gick att vinna anslutning från övriga partier till denna principiellaståndpunkt accepterade vpk-gruppen den fördelning av samtliga 240utskottsplatser i efter partiernas mandatställning som framkom somett resultat av överläggningarna mellan partierna. Dettahar som bekant inneburit atl vpk innehaft 11 ordinarieutskottsplatser (på 17 mandat) och 13 ordinarieut-skottsplatser(på 19 mandat). Från alla håll har vitsordats alt det varitpraktiskt att alla partier deltagit i utskottsarbetet. Enprocentuell fördelning av utskottsplatserna enligt den praxis som tillämpadesåren 1971-1976 skulle i den nyvalda ge s-1-vpk sammanlagi 116 platserav 240. Därav skulle s erhålla 104 och vpk 12 (enligt en PM utarbetad inom densocialdemokratiska riksdagsgruppen). Vidproportionella val utskott för utskott kan de borgerliga partierna i samverkanta 8 platser av de 15 som finns i varie utskott. Det gör sammanlagt 128utskottsplatser. Därefter skulle för s och vpk återstå sammanlagi 112 platser.En procentuell fördelning av dessa efter partiernas mandat ger vpk 11 platser. Densocialdemokratiska riksdagsgruppen har erbjudit vpk 8 utskottsplatser. Detinnebär att vpk skulle bära hela den förlust av utskottsplatser jämfört med enprocentuell fördelning som de borgerliga genom sin knappa röstövervikl kantillfogas -t- vpk, dvs. Förslaget ärenligt vpk-gruppens meningoantagbart. Vi kan inle .se någol rimligt skäl till alt man nu skall gå ifrånden norm med procentuell fördelning efter antalet mandal som var praxis underåren 1971-1976. Om utskollsmandal till visst antal skall delas mellan partiermåsie ju dena ske efter en norm och inie vara beroende av den ena parlensgodtycke. Vpk:sriksdagsgrupp inlägger sin bestämda protest mot det utslag av maktfullkomlighetsom ligger i åsidosättandet av den av partierna lidigare godkända praxisen förfördelande av utskottsplatserna. Vi förklarar an vi under dessa förhållandenicke kan della i valet av utskott. Vi beklagar den ökade arbetsbelastning som skapas för vårriksdagsgrupp, för kammaren och kammarens kansli liksom för talmännen genomall vår partigrupp på detta sätt ställts utanför utskotisarbeiei. Jag hoppasuppriktigt all en ändring skall kunna ske vid nästkommande utskottsval. Valav ledamöter i utskotten Sedan herrHermansson här framfört vpk:s synpunkter på utskottsvalen finner jag anledningall hell kort redogöra Ibr socialdemokraternas ståndpunkt. Vid proportionellaval med borgerlig kartell resp. kartell mellan socialdemokraterna ochvänsterpartiet kommunisterna skulle platserna fördela sig så, an de borgeriigaskulle få 8 platser och socialdemokraterna 7 platser i varje utskott, medan vpkinte alls skulle bli representerat. Det har dock från samtligapartier uttalals sympati för tanken atl vpk Valav ledamöter i utskotten av demokratiska skäl bordevara represenieral i uiskolten så långl detta är möjligt. Vpk harockså varitrepresenieral i utskotten med 12 ledamöter under de två senaste valperioderna.Inför dagens utskottsval har diskussionen endast gällt hur många platser vpkskulle besätta. Eftersomde borgerliga för sin del krävt majoritet fullt ut i samtliga utskott, någotsom jag här inle polemiserar emot, ökar deras representation med 4 platserjämfört med vad som skulle gälla vid strikt procentuell fördelning, dåkommunisterna skulle erhålla 11 eller 12 platser. Dessa 4 platser har alltsåundandragils kommunisterna. Från socialdemokratiskt håll har vi erbjudit vpk 8ordinarie platser och 8 suppleantplatser. Med detta har vi bidragit med vårkvot av de platser som bort tillkomma vpk, varlbr vi finner vån handlande helllogiskl. driva rättviseresonemangel än längre så kan man hävda, att avkommunisternas 11-12 platser skulle de borgerliga och vi bidra med hälften var,dvs. med 6 platser. Även då har vi fyllt vår kvot. Jagvill beklaga alt vpk nu ställer sig hell utanför utskoltsarbetel, vilket inteär till fördel för kammarens arbeie, men vi finner inte att vi frånsocialdemokratiskt håll på något sätt uppträtt obilligt gentemot vpk vid våraförhandlingar. HertNILSSON i (c): Vi är inom riksdagsgrupp helt införstådda med möjligheten attvänsterpartiet kommunisterna erhåller representation i utskott. Deicke-socialistiska partierna har majoritet i kammaren och har också bildatregering. Det är därför naturligt att dessa partier har majoritet i utskotten.Som vi hörde polemiserar inte socialdemokraternas gruppledare mot detta.Frågan om kommunisternas placering i utskott blir såledesberoende av huruvida överenskommelse därom har kunnat träffas mellansocialdemokraterna och kommunisterna. Efter härmed sluiad överläggning tmsiiilldes val av15 ledamöier i van och ell av nedanstående uiskoil. De av för dessa val avlämnade,gemensamma listorna upplästes av herr talmannen och godkändes av kammaren,varvid befanns all följande personer, vilktrs namn i hiir tingiven ordningupplagils på resp. lisior, utsetts till ledamöier i i Trollhiiiian(s) i (m) Fiskesjö (c) i (fp) iEskilstuna (s) Nr 8 (C) den Karisson i (s) Schölt (m) i (s) Val av ledamöter i Kindbom (c) utskotten () () i Stenkyrka (c) iMalmö (s) Elmstedt (c) Gadd (s) Wachlmeisler iStaffanstorp (m) i (s) Fågelsbo (c) () herr tredje vice lalmannen () iKnäred (c) andre vicelalmannen () Krisienson (s) Josefson (c) i (s) Carlstein (s) i (s) () () i (c) () () fröken () 53 i Is) i (c) () Val av ledamöter i i Röslånga (fp) Raneskog (c) i Kumla ts) Svansiröm (c) i Söderliilje (s) () i (s) i te) Ekinge (fp) i (s) i (c) () Lindquisi (m) Fredgardh (c) herr förste vicetalmannen () () ts) i Krisiianslad te) () () ts) tm) i (s) () ts) tfp) iEskilstuna (s) i Gäddvik (m) Holmqvisl (s) i (c)i (s) i (fp) () iGävle (c) () () i (s) ()() () 11oktober 19/0 Valav ledamöter i utskotten iVikmanshyitan (c) Aspling (s) Ringaby (m) i Nennesholm (c) Karissoni (s) fröken () () fröken () () i (s) i (c) Anderssoni (c) i Öskevik (c)Karisson i (s) Carlshamre (m) i (s) ()Skanlz (s) () i (s) i (c)() Leuchovius (m) Val av ledamöter i utskotten .icrr i (s) Anderssoni (s) iAgnas (m) iUlfsbyn (c) () () i (s) () () () () () i (c) Alemyr (s) Nordstrandh (m) i (s) i Skärstad (c)() i (s) i (c) () () i (s) () i Heden (c)() Lolhigius (m) i (s) i (c)() hert () Nr 8 ""gosso"'s) den Rosqvist (s) Clarkson (m) Val av ledamöter i () Östrand(s) Komstedt (m) iBorrby (c) Wachlmeisleri (m) () () () i Holmgården (c) Olssoni (s) () iVretslorp (s) Hovhammar (m) i (s) i Glömminge (c) '*'' i (fp) Wååg (s) i (s) i (c) 57 5 protokoll 1976/77:1-8 Måndagenden ''''" i (c) " Fageriund (s) --------------- " Wennerfors (m) Val av suppleanter " IngemundBengtsson i (s) / utskotten () i (s) Wirlén (fp) () i (c) iSimrishamn (s) () () iKalmar (s) i (fp) Åkerfeldt (c) i (fp) Jadestig(s) fröken () () () () Anderssoni (c) i (s) Henmark (fp) §4 Val av suppleanter i utskotten Företogsval av beslutat antal suppleanter i utskotten, nämligen 17 i , 15 i finansutskottet, 16 i skatteutskottet, 16 i justiiieulskottei, 17 i lagutskottet, 16 i utrikesutskottet, 16 i försvars utskottet, 16 i socialförsäkringsutskottet, 15 i socialutskottet, 15 i kul turutskoltel, 16 i utbildningsutskottet, 16 i trafikutskottet, 16 i jord bruksutskottet, 17 i näringsutskottet, 16 i arbetsmarknadsutskottet och 15 i civilutskottei. Sedan de av för dessa val avlämnade, gemensamma listorna 58 upplästs av herr lalmannen och godkänts av kammarenbefanns alt föl- jande personer, vilkasnamn i här angiven ordning upptagits på resp. listor,utsetts till suppleanter den Val av suppleanter i utskotten Cederqvisi (s) Nyhage (m) i (c) Tarschys (fp) Gadd (s) i (c) i (s) Josefson (c) i (fp) Rämgård (c) i (s) i (s) i (c) i (fp) i (s) i (c) Flodslröm (s) i (c) i (s) Odelsparr (c) i (s) Hallenius (c) i (fp) () i (c) i (s) Träff (m) Rönnung (s) i (c) i (s) () () Klöver (s) Körlof (m) () () Cederqvisi (s) i (c) Ollen (m) () i (c) i (s) () () i (c) Silfverslrand (s) Ollen (m) i (s) i Ulfsbyn (c) Månson (s) () () i (c) i (s) i (s) () Odelsparr (c) Ahriand (fp) i (s) i (s) i (s) Silfverslrand (s) Tilländer (c) i (s) Tarschys (fp) Svartberg (s) Träff (m) i (s) i (c) Åkerfeldt (c) i (s) i Stenkyrka (c) Wååg (s) i (fp) i (s) Littmarck (m) i (c) i (s) i (s) Rogestam (c) Val av suppleanter i utskotten Valav suppleanter i utskotten () () Johanssoni (s) i Skärstad (c) i Kumla (s) i (c) fröken herr fru herr Tilländer (c) Alftin (s) i (m) i (s) iNennesholm (c) Littmarck (m) i (c) iVarberg (s) Rönnung (s) i (m) Klöver (s) i (c) iNorrköping (s) Nyhage (m) i (s) Elmstedt (c) Sandéhn (s) Rydle (m) Fiskesjö (c) i Siockholm (s) i (fp) i (m) i (c) i (s) i Vrångebäck (m) Sandéhn (s) Rejdnell (fp) i (s) i (s) Noriing (s) i (fp) Stridsman (c) Valav suppleanter i utskotten Alftin (s) i Vrångebäck (m) i (s) i (c) JanBergqvisi i (s) () iSimrishamn (s) Svartberg (s) Lorentzoni (m) fröken () i Heden (c) 53 Nr 8 () Måndagenden "' L'"*' ' (fp) f" Anderssoni Hullsfred im) i utskotten () i (s) () Häll(s) i (c) i (s) i Göleborg (fp) () iHållsta (c) iSiockholm (s) i (m) i (s) ()i ts) i (fp) Lorentzon i (m) Wirlén(fp) arbetsmarknadsutskottet () ts) () () () () ()() () i (m) i (s) Johnssoni te) () iredje vice talmannenEriksson (fp) () () 64 " i (s) i (c) iGamleby (s) i (fp) i (s) iHolmgården (c) i (s) () Carisson i (s) () Häll (s) Rejdnell (fp) Motionom ladd ning av , m. m. §5 Kallelse till konstituerande sammanträden kallas härmed till konstituerande sammanträde kl. 15,00 i resp.sammanträdeslokal. §6 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1 tillkonstitutionsutskottei 1976/77:2 tillskatteutskottet 1976/77:3 lilljordbruksutskollel 1976/77:5 tilllagutskottet 1976/77:7 tillarbetsmarknadsutskottet 1976/77:9 tillskatteutskottet §7 Motionen 1976/77:1 av m. fl. om laddning av , m. m. Föredrogsmotionen 1976/77:1. Motionen nr 1 av m. fi. har väckts medslöd av bestämmelsen i 3 kap. 15 S riksdagsordningen om motion med anledningav händelse av större vikt som ej kunnat förutses eller beaktas under denallmänna motionstiden. Jag finner emellertid inte de av motionärerna åberopadehändelserna vara av sådan art au de kan utgöra grund för motionsrätt enligtifrågavarande stadgande. Jag anser mig därför förhindrad att framställaproposition på yrkande om remiss till utskott av motionen nr I av . Hert (vpk): Rik.sdagsordningenmedger extraordinär moiionsrätl på grund av s. k. inträffad händelse. Underförra valperioden medgavs de Motion om laddning av , m. m. borgerliga partierna sådanmotionsrätt . Motiveringen var då förändringar i denekonomiska konjunkturen. Närvpk nu motionerar om är det främsi mot bakgrund av det i grundförändrade politiska läget. Vi har i detta avseende följande situation. Dengamla regeringen genomdrev 1975 del siörsta kärnkraftsprogrammet i väriden -ett program som, räknat per invånare, är halvannan gång så stort som , tregånger så stort som , sex gånger så stort som och 25 gånger såstort som . Samma regering sökte låsa arbetarrörelsen vid ettaccepterande av rovdriftens och kärnkraftssamhällets tänkande. Valetinnebäratt regeringen föll. kärnkraftsbeslut svävar därmed i luften. Dennye statsministern har lovat att stoppa kärnkraften och marschen in ikärnkraftssamhällei. Hans första aktiva politiska handling som regeringschefvar att godkänna laddningen av . Moderaterna- partiet som hjälpte regeringen att rösta igenom kärnkraftsprogrammet -har ingått kompromiss med . Vad betyder då alll detla? Delbetyder alt det gamla parlamentariska underlaget gått förlorat ulan att man vetvari det nya består. Den verkliga innebörden av treparti-kompromissen är fortfarandehöljd i dunkel. Vivet inle hur många kärnkraftverk del blir. Vi vet inte de alternativaenergikällornas plats i den ännu helt outformade och opreciserade nyaenergipolitiken. Vi vet inte vad de tre partierna vart för sig menar. Ensak är emellertid klar. Vi har ett helt nytt läge jämfört med vad som rådde vidkärnkraftsbeslutet . Då kan man inte, menar vi, bara låta programmekaniskt rulla vidare som om saken inte angick riksdag. Detla programbör stoppas för att möjliggöra en ny, förutsättningslös diskussion. Riksdagenmåste få diskutera det nya läget. Vibegär inte av en regering att den skall ha ett detaljeratenergipoliliskl program. Men vi begär alt få vela huvuddragen i regeringens nyasyn. Är den enhetlig? Om inle, hur står de tre partierna till varandra? Omdetla måsle och svenska folket få klarhet, den klarhet som inte allsframgår av regeringsprogrammet. Detta är bakgrunden och huvudmotiveringen lill vår motion, och jaghemställer att motionen remitteras till vederbörande utskott. Herr förste vice lalmannenBENGTSON (c): Stadgandet riksdagsordning 55 om moiionsrätl med anledningav under inträffad händelse har i praxis till-lämpats mycketrestriktivt, och doktrinen har ställt sig bakom denna praxis. Underförarbetena till förfatlningsreformen diskuterades ingående huruvida den nyariksdagsordningen skulle innehålla elt motsvtirande stadgande. Del framhöllsatt en uppmjukning av dittillsvarande praxis skulle kunna medföra att ettstort antal motioner väcks efter den allmänna motionstidens utgång. Dessafarhågor föranledde grundlagberedningen alt motsätta sig att någon motionsrättmed anledning av under inträffad händelse över huvud taget medgavs.Det stadgande som sedermera intogs i den nya riksdagsordningen ger tydligareän den tidigare formuleringen ultryck för de överväganden som lett till denrestriktiva tillämpningen av bestämmelserna i ämnet. Det krävs nu alt motionväcks gemensaml av minst tio ledamöter, det skall gälla en händelse av störrevikt och denna händelse skall inte ha kunnat förutses eller beaktas under denallmänna motionstiden. I förarbetena undersiröks bestämmelsensundantagskaraktär och betydelsen av att stadgandet tillämpas på elt sådantsätt att regeln om tidsbegränsning av rätten atl väcka fristående motioner inteurholkas. Dei den nu föreliggande motionen åberopade händelserna kan inte anses vara avsådan art att de utgör grund för motionsrätt enligt 3 kap. 15 >;riksdagsordningen. Jag hemställer därför att kammaren avslår atl kammaren skall påfordra proposition på remiss till utskott avmotionen nr 1. Motionom laddning av , m. m. Överiäggningen var härmedslutad. Proposiiioner gavs på dels bifall till det av herrWerner framställda yrkandet alt kammaren skulle påfordra remiss till utskott avmotionen nr I, dels avslag på detla yrkande, och förklarades den sislnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren avslår yrkande an kammaren skall påfordra remiss tillutskott av motionen nr 1 av m. fi. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit ifrågavarande yrkande. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfterlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Moiionenlades lill handlingarna. Motionom den svenska järn- och stålindustrins situation § 8 Motionen 1976/77:2av m. fl. om den svenska järn- och stålindustrins situation Föredrogsmoiionen 1976/77:2. Ävenmotionen nr 2 av m. fi. har väckts med stöd av bestämmelsen i 3kap. 15 S riksdagsordningen om motion med anledning av händelse av större viktsom ej kunnat förutses eller beaktas under den allmänna motionstiden. Jagfinner emellertid inte heller i delta fall de av motionärerna åberopadehändelserna vara av sådan art att de kan utgöra grund för motionsrätt enligtifrågavarande stadgande. Jag anser mig därför förhindrad att framställaproposition på yrkande om remiss till utskott av motionen nr 2 av . Hert (vpk): Den händelse somvi hänvisar till i den motion det nu gäller, om stålindustrins framtid, harinte som det heter i 3 kap. 15 >j riksdagsordningen "kunnai förutseseller beaktas under motionstid som avses i 10 >; eller kunnat föranledamotionsrätt enligt annan bestämmelse i detta kapitel". Vadsom inträffat i Vikmanshyitan och är inte bara i sig självt enanledning all ta upp järn- och stålindustrins problem. De nu nämnda orternasproblem är representativa för ett slort antal bruksorter. När som helst kan deakuta konjunktur- och strukturproblemen inom järn- och stålindustrin skapaomfattande lokala och nationella sysselsättningsproblem. Attde två privata storbolagen - och - nu över de anställdasoch kommunernas huvuden planerar att lägga ned verksamheten eller att företalångtgående inskränkningar i två bruksorter är en händelse av mycket storvikl, inte minst för de anställda. Denfackliga organisation i vilken arbetare ingår -Metalls avdelning63 - ser mycket allvarligt på det inträffade och ställer bl. a. följande kravpå : atlinga beslut fattas i Stora som innebär inskränkningareller försäljningar av och Vikmanshyitan, atlde båda bruksorterna skall leva vidare i minst samma omfattning som tidigare och attStora Kopparberg skall investera i dessa orter för att trygga deras framtid. Jag hemställer till kammaren att remittera vår motion lill vederbörandeutskott för att ge tillfälle att behandla denna myckel allvarligafråga. Herr förste vice lalmannenBENGTSON (c): Under hänvisning till den motivering som jag anförde beträffandemotionen 1976/77:1 hemställer jag att kammaren avslår yrkande attkammaren skall påfordra remiss till utskott av motionen 1976/77:2. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på dels bifall till del av herrWerner framställda yrkandet att kammaren skulle påfordra remiss till utskott avmotionen nr 2, dels avslag på detta yrkande, och förklarades den sistnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren avslår yrkande att kammaren skall påfordra remiss tillutskott av motionen nr 2 av m. ft. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit ifrågavarande yrkande. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Motionenlades till handlingarna. §9 Föredrogs och hänvisades 1976/77:3 tillnäringsutskottet §10 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:1 av (vpk) till herr industriministern om åtgärder för att trygga sysselsättningenför varvsarbetare: Varvskrisen har sin grund i redarnas ohämmadespekulation och rovdrift med varvsnäringen och i en statlig politik somunderstött redar- Brist på långsiktigmålsättning, samordning och planering har präglat varvspolitiken och varvensskötsel. kommunisterna har vid fiera tillfällen påvisat dettaoch ställt krav på förstatligande av samtliga storvarv för att göra enmedveten varvspolitik möjlig. Denna handlingslinje har dess värre inte följts. Statensingripanden i varvsindustrin har varit dels stödåtgärder åt redarna-varvsägarna,dels upprensning sedan varven körts i botten. Närstaten övertog Mekaniska Verkstad motiverades detta enligtpropositionen med att staten skulle avvärja "det omedelbara hotet om enkonkurs", som skulle "få allvariiga och svåröverskådliga konsekvenser.Ett stort antal människor vid EMV och vid underieveran-törsföretagen skulleomgående bli utan arbete." Regeringoch riksdag ansåg det nödvändigt med statligt engagemang. "Någotalternativ till ett statligt ägarskap i EMV vid fortsatt drift finnsinte." Den provisoriska lösningen borde "i ett nästa steg följas avöverväganden och åtgärder som syftar till att sätta in EMV i ett vidare sammanhang",vilket man ansåg sig åstadkomma genom varvskommissionens fortsatta arbete ochskapandet av det halvstatliga för varvsindustrin i . Enkraftig nedskärning av produktion och sysselsättning lades fram i ell programför den fortsatta verksamheten för storvarven i och påstods vara detenda möjliga. Nuhar i ett tal i VD i Statsföretag kommit med nya propåersom helt kan äventyra varvens framtid. Enligt pressen sade han sig vara tveksamom nuvarande insatser för att rädda svensk varvsindustri kommer att varatillräckliga. Han befarade enligt att"den totala produktionskapaciteten även efter nu beslutade åigärder kommeratt vara för slor i förhållande till den framtida efterfrågan. Detla kan ledatill behov av ytteriigare drastiska ingrepp i denna bransch." Som tänkbaråtgärd övervägde han att staten "borde släppa in andra ägare i de statligabolagen. Det borde också vara möjligt att börsintroducera lämpliga företag urstatsföretagsgruppen." HansLaurin, VD i halvstatliga , påstår i ett uttalande i att det finns "all anledning att fundera i dessariktningar". Dessutomkan vi konstatera att sammanslagningen av innebär att personalstyrkan minskas där samtidigi som detvarnas för varsel på tjänstemannasidan. Medhänvisning till det anförda vill jag till herr industriministern ställaföljande fråga: Vadavser regeringen göra för att trygga arbetstillfällena för landetsvarvsarbetare? § 11 Meddelande omfrågor Meddelades att följande frågor framställts den 8oktober 1916/11:5av () till herr försvarsministern om formerna för betalning föri upphandlad försvarsmateriel: Anser försvarsministern att den praxis som kom tillanvändning vid utbetalningen av de s. k. Pentagonpengarna, dvs. de miljonbeloppsom försvarsdepartementet utbetalat som betalning till generalmajor i det amerikanska Hygvapnet, är rimlig eller avser försvarsministernatl vidta någon åtgärd med anledning av de fakta som publicerats i svenska ochamerikanska massmedia om saken? 1976/77:6av () till herr handelsministern om åigärder mot nedläggning avmindre butiker: Av en presenterad utredning omdagligvaruhandeln framgår att en mycket kraftig nedgång i antalet småbutikerkan komma att ske under de närmasle åren om inte särskilda åtgärder vidtas frånstatens sida. Mot denna bakgrund villjag fråga: Avserhandelsministern att föreslå några åtgärder för att förhindra nedläggningen avmindre butiker? 1976/77:7av (vpk) lill herr utbildningsministern om barnomsorgen förvuxenstuderande: Det händer inte sällan att kvinnor tvingas avståfrån studier och förvärvsarbete därför att den kommunala barnomsorgen ärotillräcklig.