prot · G009137 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag tycker självfallet, som jag är övertygad om att kammarensledamöter i övrigt gör, att del hade varit utmärkt om vi hade undvikit också dedagarnas försening, men när vi har kunnat konstatera att dengamla regeringen har haft stora förseningar i sitt propositionsavlämnande,anser jag ändå inte att det finns någon anledning all från socialdemokratiskthåll göra en stor sak av den här bagatellen. Hen i (fp): Atl propositionerna lämnas för sent är någonting som vi ikonstitutionsutskottet har kritiserat, och jag antar att vi kommer allfortsätta med det. Jag hoppas atl även framgent kommer att haden åsikten, och del finns heller ingenting här som tyder på att han skulle haändrat mening. Men all som bevis för all samordningen inte fungerar inomregeringen la all en proposition har kommit för sent är ändå atl gåganska långt. Delta är ett led i den mytbildning som oppositionen ägnar sigål. Man driver två teser: ekonomi blev dålig dagen efter valet pågrund av atl del blev ny regering. Den nya regeringen fungerar inte. Bevisför den senare saken är alltså en proposition som kom tre eller försent. Jag tycker alt det talar för sig självt. Sedanfrågade om min inställning till om statsråden skall varanärvarande. Den är oförändrad. Jag tycker alt de skall vara här. 1 motsats lillherr anser jag alltså att det är bra au vi har statsråd närvarande ikammaren just . Hen iTrollhättan (s): Jag har inte efterlyst statsråd vid dessa debatter. Men jag har ju årefter år upplevt hur andra har gjort det och riktat hård kritik mot del förhållandelall det inte suttit statsråd pä stalsrådsbänken. Sedan jag nu tagit upp dettahar jag, såvitt jag förstår, åtminstone av två av talarna från de nuvaranderegeringspartierna fält höra all de vidhåller sin uppfattning på denna punkt.Del noterar jag. NärBertil Fiskesjö menar att jag gör bok lill ett huvuddokument häri debatten, så är det helt fel. Jag citerade honom på en punkt. inte kunnat vederlägga mitt citat. Och nog är del, herr talman, tillåtetall citera andra skrifter än ulskoitsbelänkanden i kammarens debatt. Låtmig sedan säga alt jag fortfarande har den uppfattningen atl man inte igrundlagen skall skriva in en rad bestämmelser för hur regeringen skall handla.Det är regeringens uppgift att ordna detta, men det är i varje falloppositionens roll att granska hur denna apparat fungerar och rikta kritik motden om man finner alt den fungerar dåligt. anser jag att den gör del, ochdärför framställer jag kritiken. Men jag drar inle den slutsatsen alt jagtänker väcka några motioner om ändring av regeringsformen på den här punkten. Närman efterlyser belägg för mina påståenden om atl parlamentarismen håller påatt urholkas, kan jag helt kort hänvisa till det första anförande jag höll. Menjag kan också rubrikmässigt la upp något ur detta. Del är den omständighetenatl statsråden går ut i den allmänna debatten med påståenden som inte ärförankrade i regeringen. Det främsta exemplet ges i statsministerns egetuttalande i del stycket i tidningen , där och andrasjälva kan läsa vad förklarade. Del är den omständigheten atlstatsministern inle träder fram som en politisk ledare här i kammaren. Del ärdelta atl vi har ministerstyre, som jag skall belysa mera ingående. Delär den nonchalans man visar mot i olika hänseenden, när man utgårfrån alt saken är klar i och med all man tagit ståndpunkt i ministären. Deltaär några exempel pä det som jag tycker är dålig parlamentarism och som kommitmed ministären . Sedan har den majoritet här, och den litar naturligtvispä sin majoritet. Men det säger ingenting om parlamentarismensfunktionsduglighet. AndersBjörck menar att del var för tidigt som jag log upp frågan varför man inleriktar kritik mot de nuvarande regeringsledamöterna från borgerligt håll; dehar ju suttit så . Del sista är helt sant. Men låt mig få lägga till:Jag skall faktiskt komma igen med den här frågan, och då hoppas jag atl AndersBjörck och andra lever upp till den ambition som han gav uttryck ål i sillanförande här . Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet1976, m. m. Hen FISKESJÖ (c): För atl avsluta diskussionen om Hammerichs bok vill jag bara säga altjag inle anser mig ha någon som helst anledning alt Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet1976, m. m. försöka vare sig bestyrkaeller vederlägga vad han skriver. Jag har inget material som ger mig grund fördelta, och jag tycker inte att det över huvud laget har någon betydelse för dendebatt som vi för här i kammaren . Delvar bra atl höra att i inte vill ändra pägrundlagens bestämmelser om regeringens arbetsformer, och jag noterar det medtacksamhet. Vi är ju annars vana vid atl socialdemokraterna i och med alt dehar kommit i opposition ideligen intar ståndpunkter som går stick i stäv medvad man lidigare har arbetat för när man varit i regeringsställning. Sedangav en rad exempel på kritik mot regeringen som skulle bevisaalt parlamentarismen inle fungerar. Jag förslår fortfarande inte relevansen ide exemplen i vad det gäller parlamentarismen. Del är klart atl HildingJohansson och socialdemokraterna har andra uppfattningar i sakfrågor än vad dennuvarande riksdagsmajoriteten har - del är all right. Men sägeratt det inle finns en sammanhållen regering. Jag gick ju igenom detta i mittinledningsanförande och visade att vi inle kunnat konstalera någon splittringi regeringen i alla de frågor som lagts fram för , och förslagen hardessutom antagits med stor majoritet av som sådan. Sedankommer in på statsråd som är ute och håller tal. Har inle statsråd både rätt och skyldighet atl hålla tal?Vill ålägga statsråden några slags konstitutionellarestriktioner vad gäller deras tal? I så fall tycker jag att inne på en myckel betänklig väg. åberopar ett konkret exempel och anklagar statsminister föralt han inte förankrat ett anförande i regeringen. Del är ett påstående som jaginle på något sätt kan uttala mig om, för jag känner inte lill fakta i målet.Jag har i varje fall inte hört någon kritik mot statsminister frånandra regeringsledamöters sida för delta tal. Del är ett sådanl allmäntsvepande påstående som nu föredrar att röra sig med. Detutövas ministerstyre, säger , och ger därmed en antydan om althela den kollektiva beslutsform som är föreskriven i grundlagen nu skulle haslagits sönder och samman. Han har inte gett ett enda exempel på ministerstyrei sitt anförande men utlovar alt han skall återkomma lill detta vidbehandlingen av energiärendel. Del blir med verklig spänning som jag skalllyssna på hans utläggning för all höra hur han kan konstruera framministerstyre på grundval av del material som redovisats för utskottet i denfrågan. Hen iTrollhättan (s): Jag skulle inte ha kommit igen om det inle hade funnits anledning attta upp ett par saker som nu nämnde. Delär inle fråga om vilken politik regeringen för. Om den kan man ha delademeningar, och det har vi självfallet, men parlamentarismen skall ju fungera oberoendeav vilken politik en regering för. Min huvudanmärkning är att del har uppståtten ny form av parlamentarism, en Fälldinparlamentarism, som innebär enurholkning av parlamentarismen. Och på det har jag gett exempel. Sedanfrågade om inte statsråden skulle få hålla tal. Självfallet harde lika stor rätt som alla andra att hålla tal, men nog är det en elementärparlamentarisk fordran att statsråden i dessa tal uttrycker regeringens meningoch att del inte är personliga reflexioner som förs fram. Sådana kan de förafram inom del egna partiet, inom den egna riksdagsgruppen och på de egnaparlimötena, men vi måsle ju vela vad som är regeringens mening i de offentligasammanhangen. Närdel gäller statsministerns anförande har jag intervjun tillgänglig. Den står itidningen . Journalisten frågade: "Hade duförankrat förslaget hos ?" På det svarade detta referat: "Jag hade inle förankrat del hos någon. Det rördesig om ett manuskript som jag personligen bär myckel stort ansvar för." Jaggjorde tidigare i mitt huvudanförande den reflexionen alt nog borde enstatsminister i en så viktig fråga ha förankrat sin uppfattning i regeringen.Enligt delta intervjuuttalande för Arbetet ansåg statsminister sigtydligen inte ha plikten att göra del. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet 1976, m. m. HenFISKESJÖ (c): Jag skall inte ytterligare kommentera det exempel som till, helt enkelt därför atl jag inle har material som underlag föralt göra det. Det vill jag gärna erkänna. Jag vill bara tillägga i den fråganall om man från socialdemokratisk sida menar alt alla manuskript lill föredragsom statsråd är ute och håller skall cirkulera i hela statsrådskrelsen och pånågol sätt godkännas vid etl regeringssammanträde - då tror jag alt man är uteefter en väldigt byråkratisk ordning, som över huvud tagel inte skulle fungerai praktiken. Sedan återkommer lill attpariamenlarismen har urgröpts och all den inle fungerar. Jag är myckelintresserad av de här frågorna om parlamentarismen - både i teori och praktik -och jag kan inle finna alt någonting av del som sagt, pånågon punkt, bestyrker hans påstående alt vi skulle gä mot någol slags parlamentarismensförfall i del här landet efter regeringsskiftet. Hela hans bevisföring hängerfullständigt i luften, såvida del inte är på del sättet - men del vill jaghelst inte tro - all över huvud taget inle har reflekteratnärmare över vad parlamentarism innebär. Sedanalla under avsnittet Regeringsskiftet 1976, m. m. anmälda talare nu haft ordetövergår kammaren till atl debattera 80. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Hen (): Konslitulionsulskotlels betänkande nr 44 innehåller etl avsnitt nr 10som behandlar 80. Ulskottsmajoritetens skrivning i detta avsnittutmynnar i "atl del föreligger anledning lill kritik mot det ansvarigastatsrådet i vad gäller ärendets beredning". Någrafakta: log etl enhälligt beslut alt byggaStålverk 80. Utredningen, daterad , inkom till departementetden samma är. Tillstyrkan frän förelåg ävennär beslutet om proposition 1974:64 logs vid regeringssammanträde den 15 mars.Näringsutskotlet var i sitt belänkande 1974:40 enhälligt i sitt ja, men herrarRegnéll och hade reservation i fråga om finansieringen. "Frågetecken i marginalen", som det sades senare i riksdagsdebatten.En enhällig riksdag bestämde att 80 skulle byggas iLuleå. Någon erinran mot ärendets beredning fanns ej i detta sammanhang.Reservationen från moderata samlingspartiet om andra finansierings- ochägandeformer avslogs. I reservationen anfördes bl. a.: "Andra svenskastålverk kan beräknas spara resurser genom atl de inle, såsom förut i vissafall varit aktuellt, har anledning atl anlägga egna handelsstålverk. Del bör undersökashuruvida de är beredda att genom aktieteckning i viss utsträckning ställadessa resurser lill förfogande för 80." Jag anser all delmarkerade en positiv tro på projektet men förvisso en misstro mot staten somägare. Motdenna faktabakgrund kan det väl med fog påstås alt en tillfredsställandeberedning skett i industridepartementet och alt det inle finns någon grund förutskoltsmajoriietens skrivning. Skrivningen är emellertid ell faktum, liksoms-reservationen. Denna reservation är utförlig, men jag vill ändå göra en delkommentarer. Förrebruksdisponenten i , , tillskrivs ju rollen somidégivare när del gällde uppslaget alt man i , närmare bestämt ,skulle förädla en större del av våra lappländska malmtillgångar. Man bordeinom landet omvandla malmen till tackjärn och/eller siålämnen. Men redanlandshövdingen hade ansett del varanationalekonomiskt vanvett atl bara skicka malm från landet. Den tanken kundeoch kan nog fortfarande omfattas av många. När malmexporlen startades vidseklets början var ett fattigt land. Men atl etl rikt och teknisktvälutvecklat land skulle fortsätta i samma banor årtionde efler årtionde är välinle lika självklart. Vare sig tankarna kan tillskrivas en bestämd person ellerej - kanske var del ell normalt utslag av rutinmässiga framtidsstudier inomindustrin - så initierades de direkta planerna inom NJA våren 1973.Motiveringen var alt man därigenom skulle förbättra NJ A:s ekonomiska resultat.Dessutom skulle nya sysselsättningstillfällen skapas. Delsenare var verkligen nödvändigt, och jag vet att påNorrbollensbänken kommer alt beröra såväl den demografiska utvecklingen ilänet som prognoserna för efterfrågan på stål vid den aktuella Jag avstårdärför frän alt anföra synpunkter i dessa avsnitt. Några andra påpekanden istället. Omutarbetandet av proposition i stål verksfrågan säger ulskoltsmajoritelenalt del är uppenbart alt arbetet skedde med en påfallande forcering. Del berornaturligtvis på vad man relaterar till. Gällde del förhållanden inom denprivata industrin skulle det säkerligen inte anses uppseendeväckande. Del härresonemanget från majoritetens sida är väl egentligen ingenting annat än envariant på del gamla temat atl beslutet om 80 "smögs fram". Isjälva verket kan man väl snarare ställa frågan: Har egentligen någonindustriinvestering i utsatts för en mer långdragen debatt och en mernärgången granskning? Jag skall inle försöka att värdera t. ex.Industriförbundels insats härvidlag, men vi kan väl vara överens om attförbundets insats var unik! En underlig debatt fördes även senare undersommaren 1974, men del är egentligen en annan historia. Stålverk80-projeklel hade drivits med intresse och sakkunskap från NJA-ledningens sidasedan våren 1973. En referensgrupp fanns, tillkallad av industriministern islutet av 1973, närmare bestämt . Den hade sitt sista sammanträdeden . I referensgruppen dellog både branschmän och ekonomer.Eftersom departementet följt arbetet i NJA, kan inte tiden förpropositionsskrivandet anses anmärkningsvärt kort. Delsamarbete som förekom mellan NJA och industridepartementet ärutskoitsmajorilelen också kritisk emot. Del är en källa till förundran. Delmåste väl ändå anses nödvändigt atl industriministern följde utredningsarbetetoch därmed bevakade statens ägariniresse? Är del för övrigt inle bra alt detgavs informationer och atl ett samarbete förekom? Del finns i den här historienexempel pä motsatsen, som sannerligen inte har varit bra för någon part.Malmpriser, maimfrakler kan nämnas. Halssiarrighet är aldrig någon lämpligingrediens när man tillsammans skall utveckla idéer för framliden. Per Sköldsroll är kluven. Han deltog i NJA:s beslut utan reservation. I Statsföretagsstyrelse lämnade han sin föredragning som bilaga till protokollet. Statsföretagsattes på mellanhand, heter det. Här var del ju ändå fråga om ett ärende, därdel tidigt stod klart all finansieringen väsentligen måsle ske vid sidan avStatsföretag. Dessutom var det så atl styrelsens ordförande, dess viceordförande samt verkställande direktören ungefär sammanträffademed industriministern. Statsförelags VD var ju ända fram lill senhösten 1974styrelseordförande i . Det fanns alltså gemensamma möjligheter all följaprojekteringsarbetet och slå larm om någol märkligt hade inträffat. Manhar väldigt svårt alt släppa tanken alt från ulskottsmajoritetens sida är detmesl fråga om all vädra en gammal aversion mot ett statsägt förelag. intervju har berättat hur han upplevde det när hantillfrågades om att ingå i : "Jag var ju medveten Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. om den motvilja man käntinom svensk järnhantering mot NJA. Men NJA fanns ju och hade kommit till föratl ge sysselsättning - och jag har alllid haft den övertygelsen att industrinär till för människornas skull och inte tvärtom. Jag kände inga principiellahinder mot åtagandel." Har inte den motvilja som beskriver, delatsav de borgerliga partierna? Delkanske är nödvändigt att påpeka all lidsperioden före 80-ulredningenoch beslutet gav underlag för flera överväganden att öka stålproduktionen ilandet. lär ju ha gjort en egen utredning om ell stålverk somskulle producera 4 miljoner lon råslål. Jern-konlorel hade framkastat tankar påett masugnsbaseral specialstålverk med kapacitet upp till 2,5 miljoner lon ochett nytt handelsstälverk för , och del skulle vara kuslbaseral -del gällde . Vid den lidpunkten var det ingen som stod upp och taladeom stålindustrins överkapacitet i världen. Vem kunde i det skedet varatillräckligt förutseende? Försti senare tid har man kunnat göra en del jämförelser om den snabbakapacilelstillväxten. Enligt uppgift var världsproduktionen av stål 1955 - Kinaexkluderat - . Den japanska produktionen var dä 9,4 miljonerton. På toppen av högkonjunkturen 1974 hade världs-produktionen ökat till någotmer än . produktion hade då ökat till 119 miljoner lon.Så skedde de väldiga prisökningarna på olja, och industriländernas produktionoch ekonomi kom i olag. Men det skall noteras att t. o. m. under lågkonjunkturåret1976 har ökat sin export med 23 96. Del är alltså inte ulan orsak somJapan, med bl. a. världens största stålförelag , anses vara orsaktill lågkonjunkturen på siålmarknaden. Del kan bli värre. Det finns nämligentill-växlplaner i , och och del finns utvecklingsplaneri , , , och . De gamla ställändernaär generösa nog all erbjuda teknologi och exportkredit. Det var väl motbakgrunden av dessa senare fakta som styrelsen för NJA tog sittbeslut om alt uppskjuta 80-projektet. Delkan inle hjälpas, herr talman, man tvingas registrera all del ligger ell dragav småtlighet och man frestas säga förföljelselusia i utskotts-majoritetensyrkande. Jag ber atl få yrka bifall lill reservationen 2. Projektet 80, som det presenterades 1974,var största samlade investeringsprojekt. Självklart skulle deltaprojekts genomförande eller eventuella misslyckande beröra många på etlavgörande sätt. Del gällde kommuner, verksamheter och enskilda människor. Denpolitiska bedömningen skall ske och har skett i annat sammanhang. Resultatethärav har blivit att del beslut innefattade förslaget har lagts ålsidan och alt stora insatser har gjorts av den nya regeringen och föratl klara gamla NJA och rädda sysselsätt- ningen i ochNorrbotten. Konstitutionsutskottethar att granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning. Vid denna granskning, som alltså här närmast tagit sikte påärendets beredning i industridepartementet, har utskottet funnit anledning lillkritik på några punkter. Granskningenhar gett klart belägg för vad många i denna kammare Säkert misstänkt, nämligenatt det beslulsunderiag som förelades 1974 långt ifrån var såfullständigt berett som man kunnat kräva för en så stor satsning som dettastålverksprojekl. Sålunda forcerades propositionsskrivandet på etl sätt som nuförefaller märkligt. Den utredning inom NJA som låg lill grund förpropositionen blev i stort sett inle alls utsatt för någon kritisk granskningunder beredningen. Dettillsattes visseriigen en referensgrupp som hade en allsidig sammansättning. Idenna ingick generaldirektör , ekonomen , chefen förJernkontoret , direktören för ,bruksdisponenten , förbundsordföranden m. fi. Dessvärre tycks det som om referensgruppen bara tillsattes som en vacker gest frånden dåvarande industriministerns sida. Av brev som och skrevtill industriministern efler gruppens sista sammanträde framgårklart att gruppen egentligen inte fyllde någon uppgift i sig. Jag skall citeraavslutningarna i de båda breven. Nabsethskrev: "Undertecknad skulle därför inte på grundval av det presenteradematerialet över huvud taget ha någon möjlighet att ta ställning vare sig föreller emot ifrågavarande projekl. Såsom framhållits muntligt vid sammanträdena,var detta heller inte avsikten. Jag finner det emellertid viktigt inför denfortsatta handläggningen atl denna synpunkt på detta sätt också framföres iskriftlig form." Geijeravslutade för sin del brevet med följande; "Den information vi fickangående det företagsekonomiska berättigandet av projektet var för inkomplellför att möjliggöra några mer kvalificerade synpunkter och kan alltså inte liggatill grund för en tillstyrkan av delta efter svenska förhållanden så enormaprojekt." Underärendets beredning inhämtades också synpunkter från nationalekonomisk expertis- nuvarande professorn i nationalekonomi -angående vilken inverkanstålverksprojektet kunde ha på landets betalningsbalans. Utlåtandet går ul påall projektet i det avseendet skulle sakna nämnvärd betydelse. Den fråga somuppslår är: Varför har delta utlåtande inle alls berörts i 1974 årsproposition? Enannan fråga som utskottet har fäst avseende vid under sin granskning ärStatsföretags roll i sammanhanget. För atl belysa den problematiken vill jagförst citera några uttalanden i samband med Statsföretags bildande 1969.Departementschefen anförde vi det tillfället bl. a. följande: "Genominrättandet av ett förvaltningsbolag för statens företagsintressen i allmänhetavlastas Kungl. det ägaransvar som är direkt inriktat på de olikaförelagens skiftande verksamhet. Bolaget har då upp- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. giften att uppställa målför de många olika företagen, atl följa måluppfyllelsen och att sörja för allde samverkansmöjligheter som föreligger inom hela företagsgruppen blireffektivt utnyitjade. Den ägarfunktion som Kungl. Maj:t efter tillkomsten avetl förvaliningsbolag har atl utöva kan koncentreras på förvaliningsbolagetsjälvt. Alt uppställa målen för delta bolag och följa dess verksamhel ochdärmed indirekt den statliga koncernens långsiktiga utveckling samt atlintegrera den statliga företagsgruppen i den allmänna näringspolitiskaplaneringen blir då den huvudsakliga uppgiften vid utövandet av Kungl. Man bör på så säll efler tillkomsten av etl förvaltningsbolagkunna skilja mellan sådana beslut av mer allmän innebörd, vilka fattas av denpolitiskt ansvariga instansen i förhållande till förvaltningsbolaget, ochbeslut som huvudsakligen är ekonomiskl-tekniskt motiverade, vilkaförvaltnings-bolaget fattar vid utövandet av sill ägaransvar gentemotdotterbolagen. Detta tar jag som en avgörande fördel med förslaget." Avintresse i detta sammanhang är också vad statsutskottet anförde och riksdagensenare ställde sig bakom. "Iförhållande till departementens organisation och arbetsformer erbjuderbolagsformen uppenbarligen vissa fördelar när det gäller förvaltning, kontrolloch samordning av statens förelagsintressen. Genomall del föreslagna förvaliningsbolaget inrättas blir det möjligt atl i större utsträckning än nu hänföra politiska beslut av verkställande natur till skilda organ, vilket innebär praktiska fördelar och slår i över ensstämmelse med traditionen inom svensk förvaltning. Denföreslagna ansvarsuppdelningen mellan Kungl. Maj:t och förvaliningsbolaget serutskottet som ett nödvändigt led i vad avser en rationell ledning av destatliga företagen. Maj:i har fortfarande huvudansvaret för skötseln avden statliga förelagssektorn. Utskottet anser inle all denföreslagna.ansvarsuppdelningen begränsar möjligheter alt erhållaupplysningar om de olika statliga bolagen. Sådana möjligheter kommer bl. a. atlfinnas dels genom medverkan vid revision av förvaliningsbolaget,dels genom all riksdagsledamöter bereds tillfälle delta i förvallningsbolagetsbolagsstämmor och där kan ställa frågor, dels i anslutning till den redogörelseom den statliga koncernen, som ärligen avses föreläggas , dels genominterpellationer och enkla frågor." Såvittutskottsmajoriteten kunnat finna härden roll Statsföretag spelat istålverksprojeklet inle alls överensstämt med dessa moiivutlalanden. Det måstevisserligen redan frän början ha stått klart atl finansieringen till viss delmåsle ske utanför Statsföretag. Detta förklarar emellertid inte attutredningsarbetet bedrivits med etl så gott som fullstiindigt förbigående avStatsföretag. I propositionen ullrycks detta på så säll atl"utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete mellan NJA och industridepartementet".Av den hearing utskottet haft med Per Skö|d har också klart framgått attStatsföretag kommit på mellanhand. Statsföretagsstyrelse beslöt att tillstyrka stålverksprojeklet. Motdelta beslut var Per skiljaktig - en omslän- dighel som knappast kananses oväsentlig. Per underrättade också industriministern omdetta.