prot · G00933 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagvill fråga: Finns det måhända bakom delta litet djärva uttalande om förslag ochinitiativ redan nu några fasta planer? frågar om det finns andra konkreta alternativ tillsysselsättning än gruvbrytning på Kaunisvaarafältet. Ja, det är uppenbart kan bedöma utvecklingen i på det sättet att en expansion inomsmåindustri, jordbruk, skogsbruk och över huvud taget inom näringslivet i heladess vidd är möjlig. Det är delegationens uppgift att utifrån del rikhaltigautredningsmaterial och den länsplanering som finns och utifrån de regionalpolitiskaresurser som står lill förfogande bedöma vilka utvecklingsmöjligheter som manhär skall inrikta sig på i stället för en gruvbrytning, om en sådan inle kommerlill stånd. Under alla förhållanden skall del ske under hänsynstagande till altStålverk 80-projektei skjuts . Jagnoterade också att har uppfattat att delegationen som ett exekutivtorgan får till uppgift mera atl initiera konkreta åtgärder än att fortsättautredningsarbetet. Del är en korrekt beskrivning - del är motivet fördelegationen. FruMarklund frågar om jag bedömer del så atl utredning är tillräckligtallsidig och att den ger ett tillräckligt underlag för den företagsekonomiskaanalysen av . Det kan jag otvetydigt svara ja på. Densamhällsekonomiska bedömningen återstår att göra, och det finns anledning attåterkomma till den när utredningen ligger på vårt bord. Viväntar inte något negativt svar. Vi väntar en objektiv analys, och vi har ingenanledning alt undanhålla kammarens ledamöter resultatet av den analysen - dettasista sagt som svar lill . Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i (vpk): I och för sig är det positivt att industriministern i så pass klaraordalag nu talar om möjligheter som finns alt utveckla småindustrin, deregionalpolitiska resurserna, del rikhaltiga materialet osv. Men allt delta harvi ju haft så länge, och ändå har utvecklingen i och i Pajalakommun i synnerhet gått kräftgång till dagens läge, som av allapolitiska partier i de kommunala instanserna där uppe bedöms som katastrofal.Därför är del helt befogal att ställa frågan om verkligen allt delta tas med ide bedömningar som görs. Sedanbejakar herr statsrådet all material är tillräckligt som underlag förden företagsekonomiska bedömningen. Men jag utvidgade faktiskt min fråga tillatt gälla om man verkligen också i de samhällsekonomiska bedömningar som görsi industriverket tar upp t. ex. aspekten med de gamla gruvsamhällena och vaddet betyder för dessa samhällens framtid om man överger planerna pågruvbrytning i Kaunisvaara. Jag föreställer mig alt man då måste öka ullagetdär för alt klara materialet Nr 33 till de planerade kulsinterverken. Dessa framstår i utredning Torsdaeenden ' " '" '"" "' °" " alternativ tillden brytning som man hade 25november 1976 Plrierai i Kaunisvaara och varifrån malmen skulle gå tillStålverk 80, Om åtgärder för atlsäkra sysselsättningen i Jag vill till säga att jag är medveten om att man iTornedalen länge haft den här beklagliga utvecklingen när det gällersysselsättningen. Den får väl tillskrivas bl. a. den omständigheten alt vihittills inle haft en regionalpolitik som i tillräcklig mån tagit hänsyn tillspeciella problemområden. Målsättningen är nu atl i ett fortlöpandereformarbete få en bättre avpassad regionalpolitik. Vadbeträffar den samhällsekonomiska utredning som industriverket gör är denförutsättningslös och kommer alltså att ta upp alla faktorer av intresse isammanhanget. FruMARKLUND (vpk): Jag hoppas alt det skall bli tillfälle att göra konstaterandet atl dennya regeringens regionalpolitik så väl skiljer sig från den tidigare att Pajalakommun verkligen får den utveckling som är befogad. Ännu har jag inle sen såmyckel belägg för det att jag vågar tro på det. Jag står som representant förvpk obunden i förhållande till både den tidigare och den nuvarande regeringen.Men om den borgerliga regeringen lar mer hänsyn lill de aspekter som bör läggaspå dessa frågor än den tidigare - det vill jag verkligen se. HertHÄLL (s): Bara ett par ord som kommentar till industriministerns svar på minfråga, om kammarens ledamöter skulle få del av den här utvecklingen. Det ärmöjligt att det skall uttryckas på del sätt som industriministern gjorde.Industriministern sade alt man inte hade någon anledning att undanhållakammarens ledamöter resultatet av utredningen. Får jag tolka del som ellpositivt svar på frågan, om vi får utredningen när den är klar? Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om åtgärder för att säkra sysselsättningen i Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:86,och anförde: i har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag ärberedd att snabbt sätta in så atl sysselsättningen kan räddas för samtligaanställda vid . Emballage med drygt60-talet anställda har haft Statligtekonomiskt stöd har lämnats bolaget genom Norrlandsfonden och . Problemen för bolaget har emellertid inte enbart varit avekonomisk natur. Det har därför inle varil möjligt all enbart genom ytteriigaretillskott av lånemedel trygga bolagets fortbestånd. Svårigheterna har letttill alt bolaget försalls i konkurs. nu uppkomna lägel är det regeringens förhoppning atl det skall visa sigvara möjligt att finna någon som är beredd att fortsätta verksamheten och gesysselsättning för åtminstone fiertalet av bolagels anställda. Kontakter medtänkbara nya intressenter har tagits. Skulledessa kontakter inte leda lill något resultat är det regeringens avsikt atlverka för all en ny industri kan etableras i . Regeringen är väl medvetenom de problem som ett bortfall av arbetstillfällen i skapar för såvälden berörda personalen som kommunen och är självfallet beredd att med alla delokaliseringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska medel som står lill budssöka medverka till en lösning av problemen. ömåtgärder för att säkra sysselsättningen i HerrNILSSON i (s): Jag ber altfå tacka industriministern för svaret. Detär inget stort förelag som det här gäller. Men det rör sig ändå om jobben förett 60-tal anställda som fåll besked om all de riskerar att bli arbetslösatill jul. För kommun - en liten kommun i inre stödområdet med ca 9 500invånare där sysselsättningen och befolkningstalet ständigt sjunkit under1970-talet - är det också livsviktigt alt sysselsättningen videmballagefabriken kan räddas. Pålänsplanet arbetar en samrådsgrupp med att finna alternativa lösningar, mensåvitt jag vet har inga kontakter tagils från den nuvarande industriministernssida vare sig med facket eller med samrådsgruppen. Problemenför det aktuella företaget har varil akuta , och är företaget försatti konkurs. Jag vet att den förre industriministern hade personlig kontakt medföretaget och att han arbetade med olika lösningar för au räddasysselsättningen. Jag hoppas att den nye industriministern följer upp detla arbeteoch alt han i det här fallet inte till-lämpar den metod som han låtitframskymta i andra sammanhang -alt del i första hand ankommer på företagensjälva all klara sysselsättningsfrågorna. Här finns nämligen ingen företagaremed i bilden som av egen kraft kan klara upp situationen. Vad som krävs för attklara sysselsättningsproblemen är ett kraftigt engagemang från samhället föratt antingen rekonstruera företaget eller också skaffa en ersättningsindustritill kommun med minst lika många sysselsättningstillfällen. Liknandetankegångar framförs i det svar som industriministern har lämnat. Jagvel att industriministern är hårt arbetsbelaslad, men jag hoppas ändå att hanär beredd att medverka lill en snabb lösning av de stora problem som har uppståtti kommun. 2 protokoll 1976/77:33-35 ömplanerna på uranbrytning i Ja, jag är beredd att medverka lill en så snabb lösning som möjligt. i är väl medveten om att också min företrädare i ämbetet ochden förra regeringen insåg atl med utsikt till resultat kunde inga ytteriigareåtgärder vidtas i detla företag ulan en genomgripande rekonstruktion. Jag villbetona delta med hänsyn till en rad felaktiga tidningsuppgifter som har skymtati ett i närstående organ. Den gamla regeringen hadealltså samma bedömning som den nya regeringen har. Påslåendetatt det inle har förekommit några kontakter är felaktigt. Jag har faktiskt haftkontakter både med representanter för kommun - det är jag själv som hartagit de kontakterna - och med intressenter som kan tänkas vilja träda in idetla projekt. Så sent som denna dag har tjänstemän på departementet fortsaltförhandlingarna med tänkbara nya intressenter. Jag hoppas alltså all det skallkunna bli en positiv lösning på detta för kommun besvärliga problem. HertNILSSON i (s): Jag tror alt och jag har samma bedömning av situationen idetta företag och tydligen även av vilka åtgärder som bör vidtas. Fråganom huruvida kontakter har tagits är inle någon stor fråga. förklaraderepresentanter för samrådsgruppen atl man inte hade haft några kontakter meddepartementet. Jag hoppas alt regeringen håller livlig kontakt med både facketoch arbetsgruppen och atl man gemensamt kan komma fram till en bra lösning pådetta svåra problem. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om planerna på uranbrytning i Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:92, ochanförde: har frågat om jag anser att planerna på kontinueriiguranbrytning i skall fullföljas. LKABhar av den förra regeringen beviljats koncession för undersökning avmöjligheterna att utvinna uran inom ett område i trakten av . haratt självständigt bedöma huruvida man vill gå vidare och också begärabearbetningskoncession. HerrBOSTRÖM (s): Jag ber atlfå lacka industriministern för svaret och vill bara ställa en följdfråga:Innebär svaret atl industriministern om och när lägger in sin ansökan om kontinueriiguranbrytning kommer aU ställa sig positiv till den? Den nya inriktrting av energipolitiken som regeringen aviserat harföranlett att ta kontakt med regeringen för att få del av vår syn påbehovet av uranbrytning i landet. har därvid förklarat sig intresserat avatt söka efter andra än uran inom Arjeplogsområdet och har meddelat sinavsikt att söka statligt lån för sådant ändamål. Jag kan nu säga att LKABkommer att få ett sådant lån. Prospektering med inriktning på andra änuran kommer alltså att ske i området. Det är angeläget också ursysselsättningssynpunkt. Jagvill betona detta och även påminna om att utvecklar en belydande prospekteringsaktivitet i . Omplanerna på uranbrytning i Jag skulle ville säga till industriministern att vad man i Arjeplogframför allt sett fram emot är uranbrytning. Man har betraktat delta som denavgörande insatsen för att sysselsättningen över huvud taget skulle kunnaklaras. Genom uranbrytningen skulle ca 100 man kunna få sysselsättning. Detskulle alldeles säkert också medföra en positiv utveckling i fråga om annanhantering. Därförser jag det som ganska negativt att försök skall göras att finnasysselsätlningstillfällen genom brytning av andra . Jag delar den orokommunalmännen känner sedan de läst dessa tidningsuppgifter. Jag hade, liksomkommunalmännen, hoppats alt industriministern skulle ha kunnat ge ett positivtbesked vad det gäller uranbrylningen i . måste ha missförstått mig. Jag utgår från att detviktigaste för kommun är sysselsättningen. Om nu väljer - vilketman tydligen har för avsikt atl göra - alt styra över resurserna frånprospektering och förberedelser för uranbrylning till prospektering ochförberedelser för brytning av andra , framför allt kopparmalm, innebärdet all man tryggar sysselsättningen för människorna i detta område. Det ärväl ändå så att det är sysselsättningen som är del primära, inte vad slag avmineral avsikten är att bryta. HerrBOSTRÖM (s): Industriministern är väl på det klara med att prospektering efter andramineral än uran kommer att ta en oändligt . I är man angelägenom att få fram sysselsättning relativt snart. Prospektering efter uran skulleha kunnat ge oss sysselsättning relativt snabbt. Lösningen på Arjeplogssysselsättningsproblem ligger inte i att man börjar Nr 33 med nya prospekteringar efter andra , utan den ligger i atl man Torsdaeenden åstadkommer en kontinuerlig uranbrytning. --------------- Överläggningen var härmed slutad. SJ:s s. k. vpl 10-kort § 10 Om utnyttjandet av SJ:s s. k. vpl 10-kort Herr försvarsminislern KRÖNMARK erhöll ordet föratl besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:76, till herr kommunikationsministern, och anförde: i har frågat kommunikationsministern vilkaomedelbara åtgärder han avser att vidta för att underlätta för de värnpliktigaatt på utnyttja det s. k. vpl 10-kortel. Frågan har överlämnatstill mig för att jag skall besvara den. Förhandlingar pågår just nu mellan försvaretscivilförvaltning och om en återgång till stationsförsäljningav s. k. vpl 10-biljeller under veckans . Jag räknar med attförsäljningen kan återupptas inom en nära framlid. i (s): Jag tackar försvarsminislern för att han svarat på min fråga. k. vpl 10-resorna har betytt myckel för de värnpliktiga när det gällt attför en rimlig kostnad kunna ta sig från förbandsorten, inte minst i samband medhelgerna. Ursprungligenkunde de värnpliktiga som vilka andra resenärer som helst köpa biljetterna påjärnvägsstationerna. Detta är naturligtvis en helt riktig princip. Sedannärmare har SJ och försvarets civilförvaltning tillämpat etthelt annat förfarande. Det innebär att försäljning numera endast får ske genomSJ:s resebyråer och ule på förbanden. Dessutom måste - och det är kanske detallvarligaste - de värnpliktiga köpa biljetten om de villresa hem till veckohelgen. Deltaonödiga krångel har naturligtvis de värnpliktiga reagerat mot och protesteratmol. Även den dåvarande socialdemokratiske försvarsministern reagerade motdetta nya förfarande och tillsatte en arbetsgrupp för en översyn. Ivåras gjorde också försvarsutskott ett enhälligt ställningstagande,vilket lika enigt ställde sig bakom. "av försvarsminislern tillsatta arbetsgruppen ingår representanter förförsvars- och kommunikationsdepartementen samt för berörda myndigheter.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att man inom arbetsgruppen intebara ser på tillämpningen av det s. k. vpl 10-sysiemel utan också övervägerfrågan om en övergång lill helt fria hemresor för de värnpliktiga. Utskottet villunderstryka del angelägna i att arbets- gruppen arbetarskyndsamt." Dettaarbete kom i gång , och det borde enligt min uppfattning ha varitklart för länge sedan. Jag har fått ett intryck av att det främst är SJ ochkommunikationsdepartementet som har orsakat problem i dessa diskussioner.Därför riktade jag min fråga lill kommunikationsministern. Tyvärr vill haninte svara på min fråga, vilket hade varit lämpligt eftersom SJ inom regeringentillhör kommunikationsministerns ansvarsområde. Devärnpliktiga har rätt alt få ett konkret besked på denna punkt. Därför vill jagfråga försvarsminislern: Vad menar försvarsminislern med atl försäljningen kanåterupptas ? Är det eller inom en eller tvåveckor? Detandra problem som arbetsgruppen har att lösa gäller helt fria resor. En sådanordning tänkte den socialdemokratiska regeringen pröva. Därför frågar jag: Ärförsvarsminislern beredd alt införa hell fria resor för de värnpliktiga? Omutnyttjandet av SJ:s s. k. vpl 10-kort i och jag har helt likartad uppfattning: detnuvarande systemet medför ett onödigt krångel och en rättelse måste komma tillstånd. Närdet gäller all jag svarade och inle kommunikationsministern vill jag barapåpeka, att vi faktiskt själva avgör arbetsfördelningen inom regeringen. Eftersomvi har bedömt del så alt detla är en sak som närmast har anknytning tillförsvarsdepartementet, är det jag som svarar. Ävenjag är litet förvånad över att detta ärende har dragit ut på liden så länge.Frågan blev aktuell redan i början av detta år. När jag tillträdde min postsåsom försvarsminister, var della en av de första frågor jag blev orienteradom. Därefter har förhandlingar igångsatts. Jag kan avslöja att förhandlingarnamellan civilförvaltningen och är inne i ett akut beslutsskede.Jag kan inte med säkerhet uttala mig om tidpunkten för arbetets avslutande. Detskulle nämligen innebära att jag påverkade förhandlingarna. Jag kan i alla fallförsäkra alt det inte rör sig om månader. Min förhoppning äratt nya bestämmelser skall kunna träda i kraft . Närdetsedan gäller de fria resorna har jag tidigare i annat sammanhang förklarat altjag eftersträvar ett så enkelt system som möjligt. Arbetsgruppen skall arbetafram ett sådant. Kan vi finna en lösning i en parallell till det s. k.70-kortet eller pä något annat sätt ser jag det såsom en utomordentlig fördel.Min önskan är att vi skall komma fram till ell sådant förhållande. HerrGUSTAVSSON i (s): Jag har inle sökt förvägra regeringen rätten atl avgöravem som skall svara på frågor som ställs i denna kammare. Men eftersomproblemet ligger inom SJ:s ansvarsområde, be- Omremissbehandling av förslaget Jrån beredningsgruppen avseende alkoholpolitiken klagade jag allkommunikationsministern inte svarade på de frågor som jag hade riktal tillhonom. Jagär litet förvånad över alt försvarsminislern säger alt han inle ville påverkaförhandlingarna. Detta är en fråga för regeringen, och då är det litet märkligtatt höra ett statsråd ur den regeringen säga all han inte vill påverkaförhandlingarna. Jag tycker att försvarsministern och kommunikationsministern,som båda finns här i kammaren, ganska enkelt skulle kunna göra upp om dennafråga: Okay, nu låter vi grabbarna resa på 10-kortet ulan något krångel, och viinför detla system med en gång. Märkvärdigare behöver intedel hela vara, . Eftersom försvarels civilförvaltning och SJ just nu sitter iförhandlingar vill jag i del lägel inle komma med några pekpinnar. Men jag kanförsäkra i att om dessa båda centrala myndigheter intekommer till ett förhandlingsresultat så kommerfrågan att lösas på regeringsnivå. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Omremissbehandling av förslaget från beredningsgruppen avseende alkoholpolitiken Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara iNässjö (s) anmälda fråga, 1976/77:85, och anförde: i har frågat mig om regeringen avser all sända denalkoholpoliliska beredningsgruppens förslag på remiss innan regeringens förslagblir föremål för riksdagsbehandling. Beredningsgruppenför frågor avseende alkoholpolitiken tillkallades . Den hartill uppgift all på grundval av alkoholpoliliska utredningens förslag ochremissvaren över förslagen redovisa ell samlat underlag för regeringensställningstagande till de alkoholpolitiska frågorna. Dåvarandedepartementschefen framhöll i direktiven till gruppen atl del var angeläget allsnabbi få lill stånd en mera samlad belysning av de alkoholpolitiska frågorna.Han framhöll också alt gruppen under arbetets gång borde ta kontakt medberörda myndigheter och organisationer. Arbetet i beredningsgruppen har medhänsyn till direktiven bedrivits med utgångspunkt i atl en ny remissomgånginle skulle komma lill stånd. Beredningsgruppenhar enligt de givna direktiven haft ell stort antal överiäggningar med bl. a.myndigheter, företrädare för branschorganisationer, fackliga organisationeroch utredningar inom närliggande områden. Företrädare förnyklerhetsorganisalionerna har berelts tillfälle alt vid en s. k. hearingframföra sina synpunkter. Dessutom har ell flertal organisationer, bl. a.nykterhetsrörelsen, framfört skriftliga synpunkter till beredningsgruppen. Förutomdessa kontakter har vid ett stort antal tillfällen enskilda medlemmar avberedningsgruppen haft överläggningar med företrädare för olika intressenbeträffande frågor av mera begränsad räckvidd. Jaganser liksom dåvarande socialministern alt det är angelägel att riksdagensledamöter får möjlighet att la ställning till ett samlatalkoholpolitiskl program. Med hänsyn härtill och till beredningsgruppensarbetssätt anser jag del inle motiverat med en ny remissomgång. Gruppenkommer enligt vad jag har inhämtat att lägga fram ellunderiag för en bedömning av de alkoholpolitiska frågorna. Regeringen avsersedan att lägga fram förslag för . ömremissbehandling avförslaget från beredningsgruppen avseende alkoholpolitiken i (s): Skälet till min fråga var en tidningsartikel, där del stod attytterligare en översyn skall göras i fråga om alkoholpolitiken efter det atlden nu pågående översynen har skett. Jag anser att i ett läge när det finns ellframarbetat material bör man ha plats för en snabb remissomgång och ändå hinnabehandla frågan till vårriksdagen. Det finns många knäckfrågor och remissvarenär splittrade på viktiga punkter. Därför vore det av värde om organisationernafick möjlighet att ge lill känna sina uppfattningar i de frågor som beredningsgruppennu har arbetat igenom. Delgäller målsättningen med alkoholpolitiken, inrättandet av ell alkoholpolitisklråd, åldersgränser, alkoholreklam samt beskattning av rusdrycker, och delgäller också alkohol- och narkolikaupplysningen. Inte minst vad gäller densistnämnda verksamheten har organisationerna gjort mycket stora insatser. Dehar stora erfarenheter, och då bör de få en chans atl delge regeringen sinasynpunkter med arbetsgruppens förslag som utgångspunkt. Självklart bör de ocksåfå möjlighet atl i det skedet påverka ställningstagandet. Jagär litet grand orolig för att den nya borgerliga regeringen vill koppla bortorganisationerna och deras möjligheter lill inflytande. Eftersom jag serstatsrådet i kammaren vill jag citera vad del för ungdomsfrågoransvariga statsrådet säger just om alkohol- och narkotikaupplysningen:"Jag betvivlar nämligen - för all la alkohol- och narkolikaupplysningensom exempel - atl den största vinsten i detla avseende från samhälletssynvinkel uppnås genom att stimulera fram vissa speciella aktiviteter. Jagbetvivlar att kampanjer om alkohol- och narkotikamissbruk, genomförda avorganisationer som inte har just detta som sin huvuduppgift, förmår avhållaungdomar från atl bruka stimulantia." Jagvill fråga socialministern om han delar slalsrådel Mogårds uppfattning pådenna punkt och, om så är fallet, om den borgerliga regeringen kommer all tabort detta anslag. Omremissbehandling av förslaget från beredningsgruppen avseende alkoholpolitiken Jagtycker det är bra alt man låtit företrädare för nyklerhetsorganisalionernavara med och påverka arbetet, men del finns också andra organisationer somjobbat mycket aktivt med dessa frågor. De slälls nu utanför, och detla talarför all en snabb remissomgång bör tas. Om man skall nå framgångar ur samhälletssynpunkt med alkoholpolitiken, bör man också så brett som möjligt försökaförankra de olika aktiviteterna. Till i vill jag säga atl jag inte har lämnatnågra uppgifter lill tidningarna som grund för den tidningsartikel hanåberopar. Detgår inle, , att göra en remissomgång om vi skall lägga framdetta förslag i vår. Vi har arbetat med denna fråga efter de riktlinjer somförra socialministern drog upp, och vi kommer all handlägga den efter dessariktlinjer också i fortsättningen. Nusäger alt organisationerna borde ha chansen all delgeregeringen sina synpunkter. Men dessa synpunkter har kommit fram dels vid detlidigare remissförfarandet och dels, som framgick av milt svar, genom atl olikaorganisationer haft möjlighet att vid direkta diskussioner liksom brevledesframföra synpunkter. är orolig för alt den nya regeringen inte lar hänsyn tillorganisationerna som man gjorde lidigare. Men vad är anledningen till denfrågeställningen? Kan i något fall ge belägg för denna oro? är färdig skall vi bearbeta den och lägga fram förslaget i form aven proposition. Då får ta ställning till den. Det blir på sammasäll för , som vi på borgerligt håll har fått arbetatidigare. HertGUSTAVSSON i (s): Jag har inte diskuterat vid vilken lidpunkt jag själv skall få laställning till den här frågan, ulan jag har diskuterat om organisationernasmöjligheter att la del av del arbete som föregått inom departementet. Manblir verkligen förvånad när man hör socialministern fråga: Vad är det som fårÅke att tro all den nya regeringen skulle ha en annan syn påorganisationerna och alkoholpolitiken än den gamla hade?