prot · G009105 · 1976-12-31 00:00:00 — Man måste ha insprängda mindre lägenheter, kanske möjlighet attfä en egen lägenhet i det småhus där sonen eller dottern bor med sin familj.Jag tror all ingen egentligen har någon annan mening, även om det tyvärr tycksvara mycket trögt alt få dessa tankar alt slå igenom i samhällsplaneringen. 1 stort sett är vi alltsåöverens om sjukvården i socialutskottet. So cialdemokraterna har, jag förmodar med en viss ansträngning, lyckals åstadkomma tre reservationer. Det särskilda yttrande som i talade om här och som gäller läkemedelshandeln lar jag inte upp eftersom det behandlar elt uttalande som inte behöver ta ställning till. Av de tre reservationerna gäller den första alt man vill inrätta en enhet 92 för sjukhusinfektioner etl halvår tidigare än vadregeringen har avsett. har socialdemokraternaregerat utan alt denna enhet kom- Nr 105 mit till stånd. Jag kan förstå alt man, i brist på ett mera storslaget al- p, . ternativ, vill göra enmarkering här. Jag vill närmast göra den kom- ., .. .g.,.. mentaren, att det är braatt enheten nu kommer till stånd. under den nya regeringen.Ingel vel vad som hade hänt om den gamla Sjukvården, m. m. hade suttitkvar. Denandra reservationen handlar om alt man vill inköpa en datortomograf tillKarolinska sjukhuset. Del är en fin utrustning, bäde mänskligt och ekonomiskt,jag instämmer med i det. Denförsta refiexion jag vill göra är, alt det är fel att skall diskuterainköp av en sådan maskin till elt sjukhus, eller möjligen lill ell av de tvåstatliga sjukhusen. Detta är frågor som annars avgörs ute i landslingen. Nuhar vi dock den organisationen, och dä bör man ge dessa sjukhus sä storsjälvständighet som möjligt. Man kan konstatera att sjukhuset redan haren sådanmaskin. Eftersom man vill använda den för forskning önskar man en lill. Mensjukhuset får 10,5 miljoner på anslaget lill utrustning. Det innebär en höjningmed 3 miljoner, alltså 40 96. Om man vill och om man anser maskinentillräckligt viktig, borde det vara möjligt atl inrymma den inom della anslag.Speciellt om det förhåller sig sä, som socialdemokraterna säger ireservationen, att den betalar sig inom loppet av , borde den redan varainköpt. Då borde man inte ha något som helst behov av elt särskilt anslag, utankunna disponera anslaget så att man kan köpa den och tjäna in kostnaden på ettår. Dentredje reservationen rör en siörre fråga, nämligen långtidsvården. Skillnadernadär är dock inle heller så stora. Landstingen har åtagit sig en ulbyggnad i dentakt som vi är ense om är nödvändig. Landstingen vill naturligtvis gärna ha 250milj. utöver det man nu får enligl sjukförsäkringen. Men jag är inte säsäker på att de vill ha bidraget pä 250 milj. kr. om de skall betala lillbakaen lika stor summa i arbetsgivaravgifter. Den mest väsentliga faktorn är dockatl de får, inte 250 milj. kr., utan lill genom denuppgörelse som träffats mellan och regeringen. Detla haralltså skett efter del alt den socialdemokraliska molionen väcktes. Jag kaninte exakt säga hur mycket av detta belopp som gär till långtidsvärden, men delger onekligen landstingen möjlighet att fullfölja del program som de har åtagitsig och som överensstämmer med det som socialdemokraterna begär. Därför kan jaginte förslå hur man här kan spela upp ett stort indignalionsnummer och dra inskaltereformen osv. Landslingen åtar sig atl bygga ul i den takt somoppositionen vill, och de har också fält ell ekonomiskl Slöd som är minst sästort som det oppositionen föreslagit. Därför tycker jag all hela dennareservalion hänger i luften. Enbetydligt svårare fråga, som jag skulle vilja ta upp lill diskussion, är hur dessa platser inom långvården skall byggas. Skall vi fortsätta att bygga särskilda långvärdssjukhus, såsom vi nu i stor utsträckning gör? Sjukvården, m. m. Det är naturligtvisrationellt, men det finns också en risk för att dessa långvärdssjukhus färkaraktären av slutstation och atl del blir svårt atl rekrytera personal tilljust den sjukvärden. Del är en erfarenhet som man har gjort pä mångahåll. Det är möjligt att man i slällel bör försöka komma fram till enkombination av akutsjukvård och någonting som vi kallar äldrevärdshem, dvs. enkombination av pensionärsholell eller ålderdomshem med inbyggd sjukavdelning.Man invänder då atl akutplatserna är dyrare. Jag tror att man här delvis äroffer för ett felaktigt genomsnittslänkande. Man talar om atl en plats pä ellstort sjukhus i genomsnitt kostar så och sä myckel per dag i drift. Men varjeplats kostar inte lika myckel. Det är operationsavdelningar, undersökningsavdelningaroch annal som kostar pengar. Det borde vara möjligl alt bygga in billigareplatser på akutsjukhusen, för alt på det sättet undvika all skapa särskildalångvärdssjukhus. Jag har ingen färdig uppfattning om detta, men jag anser atldel är en av de allra viktigaste frågorna för den grupp som regeringen nu skalltillsätta för atl utreda den fortsatta utbyggnaden av långvården och sjukvårdenför de äldre. är värt att diskutera, innan slora investeringar görs, mendet fär naturligtvis inte försena utbyggnadsprogrammel. Vadsom däremol inte är värt alt spilla många ord på, är den diskussion som man hardragit i gång på socialdemokratiskt håll om alt vi skulle slå inför enomfattande "privatisering av sjukvärden", som man säger. Det finns ingengrund för en sådan tankegång i regeringsförklaringen. Del husläkarsystem somregeringsförklaringen talar om skall bygga på den offentliga sjukvårdensvärdcentraler. Det är självklart, och del har också påpekats varie gäng somfrågan har diskuterats i något offentligt sammanhang. Vad man också har sagt -och det vill jag gärna instämma i - är alt privalläkarvården uppfällas sompositiv av patienterna och all del finns anledning för den offentligasjukvärden all dra lärdom av delta. Vad är det som patienterna finner positivti den privata vården? Hur skall den offentliga vården kunna tillägna sig dettainslag, ulan alt det gär ut över andra viktiga värden? Jag kan inte förstå hurdet kan vara någon avskräckande privatisering att man t. ex. kan ha en bättrekontinuitet och ge en bättre omvårdnad, vilkel den privata värden ju kan. SvenAspling har i en intervju i sagt alt han inle kan förstå dem somgör privatisering av sjukvården till en huvudsak i sjukvårdspolitiken. Jagskulle vilja svara: Jag kan inte förstå dem som gör privatiseringen lill enhuvudsak i sjukvårdsdebatten, när del finns så mycket annat och väsentligarealt diskutera i stället. Elt par korta kommentarer till de vpk-yrkanden som framställts avLars-Ove Hagöerg. Närdet gäller yrkandet om anslag lill hemsjukvården kan man konstatera dels atlden nu träffade uppgörelsen ger stora anslag, som underlättar landslingensmöjligheter att bedriva hemsjukvård, dels att del pågår etl omfattandeutredningsarbete. Utskottet påpekar atl de olika uppslag som finns i motionerna, inkl.vpk-motionen, skall prövas vid utredningsarbetet. Därför vill vi inletillstyrka detta yrkande. Jag kan möjligen tillägga, all med de slora perspektivöver sjukvårdsutvecklingen som drog upp var hans yrkandemöjligen en aning magert för att rikligt passa ihop med det stolla anslaget. Denandra frågan gäller resurserna för forskning om nya metoder förfaderskapsbestämning. Där skulle jag vilja upplysa om atl den organisation -Familj och Rätt -, som engagerat sig aktivt i denna fråga och som jag förmodari stor utsträckning ligger bakom den kommunistiska motionen, har uppvaktatutskottets presidium. Vi har diskuterat saken myckel öppet, och man var i slorlsett nöjd med de upplysningar man fick om den nya organisationen ochpersonalresurserna. Däremot pekar man på det yrkande som framförts från SBL omen minidator för att effektivisera handläggningen, och i denna fråga görutskottet etl ganska positivt uttalande. Så om Familj och Rätt i huvudsak ärtillfredsställda, kan jag inte förstå varför inte motionärerna också kan varadel. Med det anförda berjag atl få yrka bifall lill utskottets förslag päalla punkler. Sjukvården, m. m. Underdella anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (s) kort genmäle: försöker att göra ett nummer av att regeringen kommitöverens med om ersättning för annat än långtidsvården. Deuppgifter som det rör sig om i detta fall, , är läkarbesök, vårdenpå sjukhus och lasarett osv. Det har inte ett dyft med långtidsvården att göra.Där fär nog läsa pä sin läxa än en gång. Sedansade beträffande arbetsgivaravgiften alt landstingen fär betala.Det är klart atl de får det. Det har vi också framhållit. Men de får ändå utpengarna av staten, som de eljest infe skulle få. har inte så gottunderiag när han argumenterar på detta sätt. HerrRomanus sade vidare att vi har ansträngt oss för att kunna reservera oss. Nej,, det har vi verkligen inte behövt göra. Men jag är pä sätt och visglad över att vi inte behövt reservera oss pä ännu fier punkter i det storabetänkandet. Datortomografenär en sak som betalar sig själv . Jag kan inte begripa varför denborgerliga majoriteten har motsatt sig att man i detta fall använder pengar förinvestering. Beträffandesjukhussjukan sade att det bara gäller och att dengamla regeringen inle föreslagit någonting. Men den motion som vi framlagt isjukvårdsfrågan överensstämmer med del regeringsprogram som vi skulle hagenomfört, om vi fortfarande suttit i regeringsställning. Så kanvara lugn för att det hade Nr till den föreslagna tiden, nämligen . förde ell intressant resonemang omhusläkare m. m. nanr'l 1977 '''" ' '°'' '' instämma i hans allmänna synpå sjukvården. della medhusläkare har ju blivit något av en fetisch för . Sjukvården, rn. säger atttryggheten är viktigast, och det håller jag med om. har gjort ettstort nummer av husläkaren, men, såvitt jag förslår, är della bara enorganisatorisk fråga som mycket väl kan lösas av sjukvårdshuvudmännen. HerrRomanus sade alt det viktigaste för människorna är att de har samma läkare, ochdet tror jag är riktigt. Men jag vill understryka att jag tror alt det i myckethög grad är en organisatorisk fråga. Det är enkla råd som de sjuka mestbehöver, säger . Politikerna skall inte falla beslul. Del är klartall del rör sig om små saker som kan genom enkla råd, menbesluten måste väl ändå fattas av politikerna. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Det som i sade på slutet måsle bero på ettmissförstånd, för jag har ingen annan uppfattning än den att det är politikernasom skall fatta beslut i fråga om sjukvårdspolitiken. Närdet gäller den uppgörelse som träffats mellan regeringen och Landstingsförbundetvill jag framhålla atl den ju ger landstingen nya resurser av storleksordningen1 miljard. Delta har tillkommit efter det att den socialdemokratiska motionenväcktes. Det är självklart att della ökar möjligheterna för landstingen allfullfölja det program som de har åtagit sig och som överensstämmer med det somni vill atl de skall äta sig. Sä dels har landstingen åtagit sig att bygga deplatser som ni önskar, dels har de fått resurser som vida överstiger dem som nihar föreslagit. Då kan man fråga sig: Vad bråkar ni egentligen om? Ni villtydligen ge dem ytterligare 250 milj. kr., som ni lika forl lartillbaka i form av arbetsgivaravgifter. Vad har landstingen för glädje avdetta? Jag fattar inle syftet med denna reservation. Ungefärsamma invändning harjag mot reservationen om den apparat som skall betala sigpä etl är. Om den betalar sig och har fått enhöjning av sitt anslag för inköp av utrustning med nästan 50 96 för nästa är,från 7,5 till 10,5 milj. kr., varför köper man dä inte apparaten i börian avåret, ser till att den betalar sig och använder de insparade pengarna tillnästa investering som man är angelägen om att göra? Det är min fråga till GöranKarlsson på den punkten. Om er beskrivning av lägel är riktig, måsle man ju hadenna möjlighet, och i så fall behövs ingen särskild anslagshöjning utöver dennästan 50-procentiga anslagshöjning som man har fått. Detär vidare alldeles rikligt att frågan om husläkare eller bättre kon tinuitet i sjukvården inte i första hand är en fråga om pengar utan om atl organisera verksamheten på etl rikligt sätt. Del har vi sagl hela liden, och det är därför vi är förundrade över att vi inte har kunnat få genomslag 96 för denna enkla tanke tidigare. Vi vet ju atl patienternavill ha en sådan Det är bra atlden nya regeringen är mindre skeptisk än den gamla på denna punkt och villbidra till atl underlätta för landstingen, som självfallet har avgörandet i sinhand när det gäller att införa mera av kontinuitet i vården. Det kan ocksågöras på olika sätt. Del är inte fråga om att en patentlösning skall pressas påsjukvården i hela landei. Men jag är positivt övertygad om atl i den mänframsteg görs pä detta område - och sådana förekommer på sina håll - harkampanjen för husläkare ät alla en väsentlig del i förtjänsten härför. Sjukvården,m. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Vi har inte sett några resultat ännu, , av den nyaregeringens sjukvårdspolitik. Vi får väl ge oss till tåls tills vi kan se omregeringen visar framföllerna på detla område. HerrRomanus för vidare ett mycket egendomligt resonemang när det gäller arbetsgivaravgifterna.Det stora anslaget tycker han tydligen är bra, och det finns väl heller ingenanledning alt säga annal än atl landslingens uppgörelse med regeringen ärriktig. Men när vi vill ge ytterligare 250 miljoner till sammaändamål blir arbetsgivaravgiften plötsligt en stor belastning för landstingen.Lägg märke lill atl regeringen har föreslagit att arbetsgivaravgifterna skallhöjas med 1,6 96 jusl för det ändamål som talar så varmt för. Mendäremot säger man alt det är fråga om bluffpengar när vi förordar atl etl avtalmed arbetsmarknadens parter, som skulle ha gett oss möjlighet atl genomföraprogrammet för de långtidssjuka, skall fullföljas. Uppriktigt sagl förstår jaginte hur kan använda tvä sä olika betraktelsesätt på i sak sammaföreteelse. På husläkarfrågan behöver vi kanske inte spilla sämänga ord ytterligare. Det är som jag betraktar det en organisatorisk fråga. Hen () kortgenmäle; Vi måste väl hålla isär vad vi är överens om och vad vi är oense om. Viär tydligen överens om att uppgörelsen är bra och skall godkännas av ,liksom om alt den av regeringen föreslagna höjningen avsocialförsäkringsavgifien, som skall täcka kostnader även inom föräldraförsäkringen,skall genomföras. Det behöver vi inte dis-kulera. Därutöverhar socialdemokraterna emellertid utarbetat ett eget ekonomiskt paket, ivilket ingår dels en höjning av arbetsgivaravgifien, dels den nu aktuellautgiften och en del andra. Man fär se detla som en helhetslösning, och jagförmodar också att det är vad socialdemokraterna . Den socialdemokraliskapolitiken innebär i sin helhet atl man dels skall dela ul 250 miljoner, dels isnabbare takt ta tillbaka medel, förmodligen mera än denna summa. Jag har inteanvänl några nedsättande uttryck om delta ulan bara sagl, atl jag inte ärsäker pä att landstingen tycker all detla är en sä särskilt god affär. Delycker säkerligen att den uppgörelse som har träffats med regeringen är enbetydligt bällre affär. 7 protokoll 1976/77:105-106 Sjukvården,m. Avhöjningen om 1,6 96 av arbetsgivaravgiften betalar ju landstingen en mycketliten del. För landstingen blir det alltså med denna uppläggning en vinst.Däremot gör landslingen inle någon siörre vinst, om del socialdemokraliskapaketet genomförs i sin helhet - såvida inte kompensation sker i form avlönesänkningar för sjukvårdspersonalen. Men vi har i dagens deball hört såmycket om hur den nya regeringens ekonomiska polilik skulle drabba delågavlönade, alt jag inte kan tro att del nu längre är socialdemokraternaspolitik att detla skulle gä ul över den lågavlönade sjukvårdspersonalen. Herrandre vice talmannen anmälde alt i anhållit all lillprotokollet få antecknat alt han inte ägde rält lill ytteriigare replik. i anförande hade kanske inte alltigenom densakliga tyngd som ämnet skulle ha förtjänat. Det gör, herr lalman, alt jag ärrädd att jag kommer alt överskrida de som jag har antecknat mig för. menade alt det numera är två statsråd i därföralt partierna inle skulle lita på varandra. Skulle så vara fallet, borde delrimligtvis vara tre statsråd i varie departement. Så är ju inle förhållandet.Det har väl inte elt ögonblick föresvävat i attanledningen till atl det är två statsråd i är alt den nyaregeringen anser att hälso- och sjukvården är ett så viktigt område alt delmotiverar ytterligare elt statsråd. Det råkar nämligen vara del som äranledningen. Sedansade i någonting om det slora antalet utredningar somsocialdepartementet höll på all tillsätta. En del av dessa utredningar gläderemellertid uppenbarligen också . I det utskottsbetänkande som vinu diskuterar står det ju bl. a. att utskottet hälsar med tillfredsställelseatl en utredning tillsätts för alt ge en helhetsbild av den tobakspolitik sombör bedrivas. Jag föreställer mig alt del nog är så pä en hel del andra områdenockså. Socialdemokraternaanför i en av sina reservationer att del krävs omedelbara åtgärder för enkraftig ulbyggnad av långtidsvården och hemsjukvården under de närmaste årenoch för en förbättring av personalsituationen, så alt del skapas bällrearbetsförhållanden och goda förutsättningar för mänsklig gemenskap. Del är enbedömning som utskoitsmajoriteten också instämmer i och somjag själv myckelgärna vill stryka under. Jag har i budgetpropositionen och vid elt partillfällen här i kammaren betonat att förändringar i befolkningens ålderssammansättningfår konsekvenser för behovet av sjukvård för äldre. Enighet råder också om vid en nödvändig hård prioritering mellan olika reformer mäste ge högstaprioritet ät utbyggnaden av äldrevården. Hur skall en sådanutbyggnad ske? Låt mig lägga fram tvä perspektiv. elt kort och etl långt. Detkorta perspektivet sträcker sig fram till , dvs. t. o. m.del budgetär som nu har atl besluta om. Pä kort sikt är detnaturligtvis angeläget att se till atl sjukvårdshuvudmännen kan genomföra sinplanerade ulbyggnad. Menvad innebär då den socialdemokratiska oppositionens förslag i jämförelse medregeringens? Om man skall bedöma det socialdemokraliska förslagel enligtsocialdemokraternas egna utgångspunkter, så innebär det atlsjukvårdshuvudmännen tillsammans får ungefär 65 milj. kr.mindre alt satsa på sjukvärden. I det socialdemokratiska förslaget ligger juatt man skall höja arbetsgivaravgifterna mer än vad regeringen vill.Om delta beaktas fullt ut vid löneförhandlingarna - och del harsocialdemokraterna sagt atl det skall -sä minskar del landstingens ochkommunernas skatteunderlag med exakt samma belopp, alltså med inte mindre än 3000 milj. kr. Det skulle ge sjukvårdshuvudmännen eninkomstminskning på ungefär 510 milj. kr. fram lill den 30 juninästa år. Nuhar regeringen lagt fram etl krispaket, som bl. innehåller höjning av momsenmed 3 96, och det påverkar naturligtvis också sjukvårdshuvudmännens utgifter,vilket i påpekade. Men enligt de beräkningar somdepartementet har gjort skulle de ökade momskostnaderna endast belasta enförhållandevis liten del av landstingens kostnader. Koslnaderna för landslingenskulle bli knappt 100 milj. kr. och fram till densista juni nästa är 195 milj. kr., om momshöjningen skulle bestå under hela denperioden. Socialdemokraternavill ge landstingen ett bidrag med 250 milj. kr. Men räknar mansamman alla de härolika posterna blir resultatet atl socialdemokraternasförslag skulle innebära atl sjukvårdshuvudmännen fick ungefär 65 milj. kr.mindre än enligt regeringens förslag, trots den höjning av momsen som vi hartvingats föreslå. Hur socialdemokraternas förslag skall kunna leda tillkraftigt ökade satsningar på långtidsvård och hemsjukvård utöver regeringensförslag är helt obegripligt, vilket jag också har framhållit här i kammaren vidtvä olika lillfällen. Jag hoppas atl i skall inse dellanu, när jag för tredje gängen lar upp den frågan. Tilldelta kommer de ökade svårigheterna för kommunerna atl klara sin del inle baraav barnomsorgen ulan också av äldreomsorgerna, eftersom socialdemokraternasförslag skulle urholka även deras skatteunderlag. De höjningar avsocialförsäkringsavgifterna som vi har aviserat bygger pä detbeslul som lidigare har fattat om finansieringen av bl. sade också atl här gäller det alt inte bara utreda; vi behöver ocksåhandling. En sådan handling har förelagils genom den ' proposition som nuligger på bord om kraftigt ökad ersättning från försäkringskassan.Det innebär en ökning från till sjukvårdshuvudmännen med intemindre än 943 milj. kr., alltså en ök- Sjukvården, m. ni. Sjukvården, m. m. Socialdemokraternavill ju numera - vilket gläder mig myckel - också satsa på en kraftigt utbyggdhemsjukvård. Ser man på sjukvårdshuvudmännens planer finner man alt det kanskeär särskilt önskvärt alt stimulera utbyggnaden av hemsjukvården. Så har ocksåskett i den proposition som bygger påen överenskommelse mellan regeringen ochLandstingsförbundet. Ersättning från föresläs utgå för exempelvissjuksköterskor, sjukgymnaster och hemsamariter som utför av läkare ordineradbehandling i hemmet. Också för anhörig som anställs av kanersätlning utbetalas. Förslagel motsvarar ersättning för ytterligare 25 000patienter i hemsjukvård, om man räknar med atl var och en av dessa skulle fä200 behandlingar per är. Förslagel innebär en ersättning med inle mindre än 240milj. för hemsjukvården, vilket kan jämföras med nuvarande belopp, ungefär35 milj. kr. Jag hoppas och tror atl detla skall kunna leda till en kraftigskjuls framåt för hemsjukvården. Omvi riktar blicken litet längre framåt och ser och framåt i liden, finns del all anledning alt noga tänkaöver vilka ålgärder som kan vidtas för att se till atl äldresjukvården byggsul i den omfattning som är nödvändig. Begreppen äldresjukvård ochlångtidssjukvård används ofta synonymt. Jag anser all detta är mycketolyckligt, eftersom äldresjukvärden i själva verket omfattar hela den kedja avvårdinsatser som sträcker sig över olika former av omvårdnad och tillsyn: delär hemsjukvård, dagsjukvård, akutsjukvård och långtidssjukvård. Det gäller juatt se lill alt hela denna vårdkedja fungerar väl, så atl patienterna kommer"rält" med hänsyn lill sitt sjukvårdsbehov och sin livssituation. Detvore myckel olyckligt alt ensidigt stimulera en ulbyggnad av långtidssjukvårdenutan all la hänsyn lill de övriga delarna av värdkedjan. Och det ärjust i syfte att fä elt grepp över hela delta område som regeringen hartillsalt en expertgrupp, som avses kunna ge en samlad bild avbehoven och av vilka resurser - både ekonomiska och personella - som krävs föralt möta dem. Den redovisningen bör tillsammans med den kommunalekonomiskautredningen ge underiag för de ytieriigare överväganden som kominer altbehövas. Ettstort problem när det gäller utbyggnaden av äldresjukvården är ju att få denkunniga och erfarna personal som är nödvändig för en kvalificerad sjukvård ochen god omvårdnad. Del gäller dels att dimensionera utbildningen sä att den gererforderlig tillgång på utbildad personal, dels - och det är kanske mestangeläget - att se lill att de kvinnor och män som redan har utbildning ocherfarenhet inom värdsektorn verkligen stannar kvar inom verksamhetsområdet.Här kommer förutom arbetsförhållanden och löner också frågor om barnomsorg ochom beskattningens tyngd med in i bilden. Som i sadefören stund sedan skulle den ytterligare höjning av arbetsgivaravgifterna somsocialdemokraterna förespråkar fullt ut beaktas vid löneförhandling- Det betyder alltsåatl sjukvårdsbiträden, sjuksköterskor och annan vårdpersonal skulle få sittlillgängliga löneutrymme minskat med 1,5 96 enligl socialdemokraternas förslag.Jag har svårt atl se atl det skulle leda till ett ökat utbud av arbetskrafi pådel här området. Och vi löser väl inga som helst problem, iHuskvarna, bara genom atl bygga sjukhus, om vi inte har personal somställer upp. HerrHagberg i var inne litet på egenvård. När jag lyssnade på honom fickjag det bestämda intrycket att det skulle vara ett mål i sig atl öka behovet avsjukvård.