prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — Budgelministernhar i sjtt svar redovisat vad man håller på med från svensk sida. Jag fäste migsärskilt vid en sak, och del var det positiva i svaret, nämligen altbudgetminislern var beredd alt när det gäller lågskaiieländer överväga altinföra en regel om omvänd bevisbörda vid avr dragsprövning för att ökaskattemyndigheternas möjligheter alt ingripa mot den här typen avinternationella skalteflyktslransaklioner. Jag vill fråga herr budgetministern;Hur avser ni atl tillämpa en sådan regel? Kommer ni att tillsätta någonutredning, och hur tänker ni därvjd gå till väga? När kommer förslaget tillriksdagen? Låt mig först understryka atl också min utgångspunkt är den att visjälvfallet bör vidta alla möjliga åtgärder för att förhindra skatteflykt. Jagvill även peka på alt i de förhandlingar om nya dubbelbeskattningsavtal somständigt pågår är detta all förbättra möjligheterna för en effektivskattekontroll etl ständigt inslag. Från svensk sida försöker vi få lill ståndså goda möjligheter som del någonsin går att få. Arbetetför alt ytteriigare förbättra våra möjligheter alt komma lill rätta med valuta-och skaiteflyktsproblemen pågår inom rätlsavdelningen på budgetdeparlementet.Vi har ännu inte tillsatt någon speciell kommitté eller arbetsgrupp, och det ärinte för dagen aktuellt alt göra det. Jag tror all vi i vart fall tills vidarekommer alt fortsätta arbetet inom bud-geldepartementel. Jag vill inle preciseranågon tidpunkt när vi kan lägga fram förslag, eftersom det rör tämligenkomplicerade frågor med många svåra avvägningar. Låt mig bara understryka atlom vi ser möjlighet att lägga fram ett bra förslag kommer vi inte alt dröja meddet förslaget. Omåtgärder för att komma till rätta med vissa valuta-och skatteflyktsproblem HenPETTERSSON i (s): Det gläder mig att höra atl budgetminislern allvarligt överväger fråganhuruvida vi skall ha en klausul om omvänd bevisbörda när det gäller den härtypen av skatteflyktstransaktioner. Jag hoppas bara atl del snabbi kommer framell besked på den här punkten. Det behöver göras något ganska snabbt. Sedantycks vi vara överens om syftet, nämligen all del är viktigt alt begränsa deninternationella skatteflykten. Inte minst har det en myckel stor betydelse förskatlemoralen hos alla lojala skattebetalare. Vad vi delvis är oense om är -tror jag - fortfarande metoderna. Det räcker inte, herr budgetminister, med denomvända bevisbördan. Vi måste också enligt min uppfattning vidtaga merdrastiska åtgärder, eftersom vi har atl göra med etl land som systematisktutnyttjar andra länders skattelagstiftning för egen . Då räcker detinte att gå fram med har-tassen, ulan då gäller del atl söka kontakt också medandra länder för att ta tag i de här problemen. Jag skulle vilja fråga budgetminislern om ni inteskulle kunna överväga en kontakt exempelvis med EG, som upplever problemen medskal-teflyktsbolagen som alltmer störande. EG har inom gemenskapen börjat laitu med de här skatteflyktsfrågorna, och man är intresserad av ett samarbetemed utomstående länder. Vad är det som hindrar, herr budgelminister, atlSverige tar etl initiativ på den här punkten? Det skulle vara intressant atl fåett besked frän budgetministern gm det. Låt mig bara säga all jag noterade sa,mt|iga de Iprslag som herrPettersson i lade fram i sitt första infägg, Qch jag konimer att övervägadem. Omåtgärder för ökad konkurrens mellan möbeltransportföretag Hen i (s): Jag är lacksam för de noteringarna, herr budgetminister. Låtmig sedan göra en liten kommentar i anslutning till ert svar. Ni talade ganskauppskattande när del gäller möjligheter atl ingripa på det här området.Jag erkänner gärna att har gjort etl gott arbete på den här punktentidigare år, men del är framför allt när det är fråga om länder som är bereddaalt samarbeta som är ett alldeles utmärkt organ - alltså när det gälleralt söka sig fram till gemensamma lösningar. Men här är det fråga om länder sominle ställer upp på de samarbels-grunder som formulerar. Därför vill jagockså säga till budgetminislern all jag tror alt det är realistiskt atl inleha alltför stora förhoppningar på i del här sammanhanget. Del behövssåvitt jag kan förslå en kombination av ensidiga hårda nationella åtgärder ochsamarbete med EG-slaierna på detta område. Först då tror jag alt vi kan fårätsida när del gäller de här skamfläckarna på karta. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Om åtgärder för ökad konkurrens mellan möbeltransportföretag Herrbudgetministern erhöll ordet för alt besvara () den 29april anmälda fråga, 1976/77:412, lill herr arbetsmarknadsministern, ochanförde: har frågat arbetsmarknadsministern om åtgärder övervägsför att skapa bättre konkurrens om transporter vid bohagsförflyiiningar medAMS-bidrag. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Arbetsmarknadsverketbeviljar flyliningsbidrag för bohagstransporter till den som tillträttanställning eller påbörjat arbetsmarknadsutbildning på annan ort än hemortenoch fåll bostad på den nya orten. Som förutsättning för sådant bidrag gälldetidigare att anbud skulle infordras från minst tre transportföretag. Delförmånligaste anbudet skulle antas. m. har dessa bohagsflyttningar infogals i det av-ropsavtal sombyggnadsstyrelsen tecknat - på särskilt uppdrag av regeringen - angåendesådana bohagstransporter för slalsljänsiemän, vilka skall bekostas avarbetsgivaren. Detta avropsavtal har träffals efter fri anbudsiävlan i enlighetmed upphandlingskungörelsens bestämmelser. Innan bohagstransporter med bidragfrån arbetsmarknadsverket inkluderades i avropsavtalei genomfördes en noggrannutredning i frågan. Del klarlades därvid alt en anslutning skulle vara tillgagn för statsverket, dels genom atl den innebar en kostnadssänkning för destatliga bohags-transporterna som helhet, dels genom att arbetsmarknadsverketsadministration av bohagstransporter kunde förenklas väsentligt. Det aktuella avropsavtaleiär träffat med Förenade Möbeltransportörer AB (FMT). Detta företagägs till lika delar av , iVäxjö, i och i . FMTutför planering och samordning av transporterna med sikle på samlastning,returtransporter m. m. Del-ägarföretagen ulförsjälva endast 10-15 96 avbohagstransporterna. Övriga transporter inom avropsavialets ram utförs av andraflyttningsflrmor -i första hand de lokala flyttningsfirmorna. Kravet på ensådan firma är dock att den skall ha erforderliga tillstånd och försäkringaroch att den tillämpar . Vid ocharbetsmarknadsstyrelsens genomgång av tidigare genomförda flyttningar visadedet sig all flyttningsfirmorna i flera fall inle uppfyllt dessa fordringar. Somframgått av min redogörelse utgör avropsavtalei för bohagsflyttningar intenågol arrangemang av monopolkaraklär. De lokala flyttningsfirmorna har godamöjligheter all få utföra flyttningar om de uppfyller de krav som rimligen börställas på seriösa företag. Avropsavtalei har vidare tillkommit eflerutnyttjande av förefintliga konkurrensmöjligheter helt i enlighet medupphandlingskungörelsen. Del kan slulligen nämnas all gällande avropsavtalutlöper innevarande år. kommer därför attpå vanligt sätt infordra anbud för bohagsflyttningar. Omåtgärder för ökad konkurrens mellan möbeltrans-portföretag Hen (): Jag ber allfå tacka för svaret. Delvore intressant att få vela vilken regering som har tagit initiativet tillsystemet - det framgår inte klart av svaret. Såvitt jag förstår är del inle dennuvarande regeringen ulan den gamla regeringen, och det nuvarande avtalet ärbara en förlängning av tidigare avtal. Jagvill i någon mån bestrida påståendet alt del inte skulle röra sig om ettmonopolavtal. FMT, som skall ombesörja transporterna, utnyttjar på vissa orterbara i marginell omfattning andra företag, nämligen när man inte själv harresurser - på andra orter där FMT inte är företrätt sker det kanske i störreomfattning - och då ger man inte de företagen den ersättning som avropsavtaleiinnebär. Enligt de uppgifter jag har fått tillgodogör sig FMT 10 å 15 96 föratt man förmedlar transportuppdraget. Del innebär atl den transportör somanlitas får en betydligt lägre ersättning när han gör transporten än vad FMTfår. Staten tjänar ingenting på detta, utan FMT lillgodoför sig helaersättningen, och kan på del viset alltså göra sig en god arbelsfri inkomst. Jagskulle också vilja fråga hur man skall tolka ingressen i avtalet. Det heter därbeträffande avtalet: "Detta innebär inle hinder mot all enskildabohagstransporter alltjämt ombesörjs av antingen SJ med järnväg eller denflyttande själv med eget eller förhyrt fordon." Jaghar också frågat upplysningsijänsten vad som gäller om man använderSJ-transpon vid flyttningen. Därvid har det visat sig atl man då inle får någonförsäkring för de lerminaltransporter som förekommer, ulan försäkringen gällerendast i samband med själva SJ-transporlen. 8 protokoll 1976/77:135 Omåtgärder för ökad konkurrens mellan möbeltransportföretag En följd därav blir medsäkerhet alt ingen använder sig av SJ-lransport, eftersom del i så fall rör sigom betydande risker som man tar. Jagundrar också hur man skall tolka den andra uppgiften, dvs. alt flyttningen kanombesörjas "av den flyttande själv med eget eller förhyrt fordon".Innebär det atl man kan anlita en flyltfirma, eller innebär det att man fårhyra en lastbil och sedan själv svara för packning och allt sådant? Det senarealternativet skulle i så fall i realiteten innebära alt den flyttande inte harnågon valfrihet. Jag hoppas få svar på defrågor jag nu slällt. Jag skall inle gå in på någon slutgiltig juridisk tolkning av avtaleteftersom jag inte själv har medverkat vid dess tillkomst och därför inle justnu är beredd alt göra del. Låt mig bara tillägga alt det gällande avtalet, somframgår av svaret, går ut . Det är då naturligt all man därefterprövar erfarenheterna av hur avtalet har fungerat. Mittallmänna intryck när del gäller detta ärende är att man, eftersomdelägarföretagen här utgör en så ringa del av bohagstransporterna, rimligeninte kan använda beteckningar som monopol för alt karakterisera situationen pådet här området. Jag vill peka på att avtalet har kommit till efteröverläggningar med Åkeriförbundel, och av vad som framgår av rapporter av detförbundet och dess tidning är man frän den sidan tillfredsställd med det avtalsom gäller. Jagvill emellertid upprepa alt det är naturligt alt man inför etl nytt avtal prövarde erfarenheter som vunnits. HenTORWALD (c): Jag vill uttrycka min tillfredsställelse över del kompletterandesvaret. Jag har full förståelse för alt statsrådet inte nu vill gå in på entolkning av detaljer i avtalet. HuruvidaÅkeriförbundel är nöjt med avtalet vet jag inle, men enskilda åkare är intenöjda med det - del vet jag eftersom ett flertal åkare har kontaktat mig. Jagnoterar emellertid med tacksamhet atl statsrådet är beredd all medverka lillatl en omprövning av avtalet sker. 1 det sammanhanget vill jag framhålla alljag inte heller har någonting emot etl sådant här ramavtal, men jag tycker atlden flyttande rimligen bör ha möjlighet all använda en flyttningsfirma på denegna orten i de fall då FMT-förelagen inte är representerade där. Del kan inlevara rimligt all FMT i sådana fall anlitar ett företag på orten men tillgodosersig själva med bonus på . Det blir ju dessutom staten som fårbetala kostnaderna. Jag hoppas alltså på enomprövning av avtalet. Överläggningenvar härmed slutad. § 19 Om åtgärder för att försvåra åtkomsten avrökhandgranater Nr 135 Herr försvarsministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1976/77:428, ochanförde: har frågat om jag avser att förbjuda användning avmilitära rökhandgranater eller, om detta inte är möjligt, om jag ämnar vidlaåtgärder för atl försvåra åtkomsten av sådana. Rökutnyttjas under krig för alt avskärma motståndaren och skydda den egna truppen.Det är därför nödvändigt att använda bl. a. rökhandgranater också underövningar. Något förbud alt använda rökhandgranater är inte aktuellt.Säkerhetsföreskrifterna vid användningen är så rigorösa atl det enligt minmening inte föreligger någol behov av atl ändra på dem. Jag vill också upplysaherr Svartberg om att nu undersöker möjligheternaatl ersätta rökkroppen med en mindre farlig typ. Rökhandgranaternaförvaras i ammunitionsförråd av betong. Säker-; heten vid förvaringen är fullttillfredsställande. Som jag nämnde är användningen av rökhandgranalerkringgärdad med rigorösa säkerhetsföreskrifter. Dessa föreskrifter syftar bl.a. till att hindra att rökhandgranater försvinner vid användningen. Polisutredningav de fall nämner i sin fråga pågår f n. Skulle vid utredningenframkomma något som visar på brister i de bestämmelser jag redovisat kommeråtgärder alt vidtas. Onsdagen den 18 maj.1977 . Omåtgärder för att försvåra åtkomsten av rökhandgranaler Hen SVARTBERG (s): Jag ber alt få lacka försvarsministern för svaret, men jag hade hoppalsatl det skulle ha varit litet mer positivt. Försvarsministernsäger i svaret: "vid användningen är så rigorösaatt del enligt min mening inle föreligger något behov alt ändra på dem." Inästa mening säger han att "nu undersökermöjligheterna att ersätta rökkroppen med en mindre farlig typ". Jag tyckerinle atl del resonemanget går ihop. Stämmer den första satsen med verkligheten,så behövs inle den andra. har jag emellertid den uppfattningen all det härär en rökgas som är så pass farlig alt den helst inte bör användas. Förreförsvarsminisiern sade i kammaren alt FOA höll på med den härundersökningen, och jag hade hoppats att forskningsanstalten skulleha kommit fram till ett resultat. Del måste naturiiglvis gå alt få fram enrökgas som inle är giftig och direkt livshotande. Jaghåller med försvarsministern om all rök behövs i krig för att skydda den egnatruppen och avskärma motståndaren och all man också måste öva med den. Men manbör försöka få fram en gas som inle är livshotande. Jag vill citera vaddåvarande försvarsminisiern sade i debatten i kammaren ,nämligen atl "om man kommer lill den uppfattningen all vi inte pä annatsätt kan komma till rätta med de här problemen, återstår kanske alt förbjudamateriel av den här typen Nr 135 eller alt föreskriva atl bara speciell personal får handskas medden". den 'föreskrifterna om speciell personal med i den här bilden, 18 mai 1977 " räcker tydligen inle. Rökhandgranaierna kommer i händerna --------------- påobehöriga, del har vi exempel på, och vi bör kanske därför försöka Om åtgärder för att atthelt komma bort från användningen av dem. av rökhandgranater Herr försvarsministern : Jag vill bara påpeka att de av åberopade fallen inlegäller några militära övningar. De säkerhetsbestämmelser som finns vill jagpåstå är betryggande. I dem anges högsta tillåtna vislel-seliden i rök - den ärvid stark koncentration, exempelvis 5 meters sikt-vidd, maximalt och vid en koncentration av 20 meters siklvidd . Iakttas de bestämmelsersom finns - och de iakttas under militära övningar - finns del inte några somhelst risker. Jagnoterar med tillfredsställelse all också har den uppfattningenatl del är nödvändigt all använda rökmedel även under freds-utbildningen,eftersom det annars inte är möjligt alt få tillräcklig realism i utbildningen. Viär också helt överens om atl del är önskvärt alt få fram en rökgas som intemedför dessa risker. Men det kan ta sin lid, och under mel-lanliden anser jagall bestämmelsrna är rimliga från militär synpunkt. har alltså personer påetl otillåtet sätt kommit i besittning av rökhandgranaler. Tyvärr kan vi inlei alla lägen gardera oss mot sådant - under militärövningar går del inte attkontrollera alt alla rökhandgranaler har använls. Jag hoppas emellertid attvad som har inträffat kommer att medföra atl övervakningen skärps i ännuhögre grad än vad som varit fallet tidigare. HerrSVARTBERG (s): vid användningen av rökhandgranaler i militäraövningar tror jag är så rigorösa all olyckor kan undvikas. Men det hindrarinte atl man ändå bör få fram en bättre typ, av det skälet att del är svårt atlupprätthålla kontrollen över den materiel man har. Rökgranalerkommer ibland i orätta händer, men har man då en önskad giftfri typ blirolyckan inte så stor. Det är detta vi alltså måste sträva efter. och jag har inga skilda uppfattningar i sak. Det finns alltsåbestämmelser om alt all ammunition som inle används skall insamlas eflerövningarna. Det gäller inte bara för rökhandgranater, utan del gäller över huvudtaget all ammunition. Men skall vi ha en hundraprocentig säkerhethärvidlag, så krävs det faktiskt atl man gör 116 en verklig kroppsvisiiaiion. Det kan ju hända att någon värnpliktighar bestämt sig för all la medsig en ammunitionseffekt, men enligt de bestämmelser vi har om den personligaintegriteten har befälet inte möjlighet all göra en sådan undersökning. Jagär övertygad om atl de fall som förekommit är undanlag, men vi kan aldriggardera oss mot alt människor bryter mot bestämmelserna. Jag vill betona attalla värnpliktiga får information och undervisning om både rättigheter ochskyldigheter - i fråga om skyldigheter i synnerhet när det gällersäkerhetsfrågor. Om antagningen till Dramatiska institutets TV-föio-grajlinje Överläggningenvar härmed slutad. §20 Om antagningen till Dramatiska institutets TV-fotograflinje Herr utbildningsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:423, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidla för attinte kvinnor skall diskrimineras vid intagningar till Dramatiska institutetsTV-fotografiinje. Förhögskoleutbildning i allmänhet har fastslagit principen alt endastför utbildningen nödvändiga krav på förkunskaper m. m. får uppställas. Delankommer på den myndighet som fastställer utbildningsplanen för en utbildning- vanligen universitets- och högskoleämbetet eller detta ämbete ochskolöverstyrelsen i samråd - att formulera de särskilda behörighetsvillkoren.Enligt min mening är intentionerna bakom riksdagsbeslutet sådana atlmyndigheterna därvid inle får uppställa några krav, inle heller medicinska, somsystematiskt missgynnar endera kvinnliga eller manliga sökande. 1enlighet med beslut omfattas vissa utbildningar inom kulturområdet,bland dem Dramatiska institutets utbildningar, ännu inte av de generellareglerna för tillträde till högskoleutbildning. pågår ettöversynsarbete med syfte atl undersöka om och i vilken mån reglerna förantagning lill dessa utbildningar bör anpassas till de generella reglerna. Vid antas studerande f n.enligt föreskrifter som meddelas av institutets styrelse. Enligt vad jag harinhämtat görs därvid en omfattande och allsidig bedömning av de sökandes allameriter. Till TV-fotografutbildningen har anlagils både kvinnliga och manligastuderande. Jag tackar utbildningsministern för det uttömmande svaret. Jag villförst nämna någol om bakgrunden lill den fråga jag har ställt. En ung kvinna sökte förtredje gången till Dramatiska institutets TV- Omökat stöd åt specialundeiyisning av handikappade i Hon söktetillsammans med ire manliga kamrater från samma fotografskola som hon själv.Enligt hennes lärare var hon lika kva-liflcerad som sina kamrater förutbildningen. Men hon kom bort redan efter första provet. Hennes lärarekontaktade då och bad om en förklaring. Han flck svaretatl filmfolografyrkel är ett fysiskt krävande arbete och att den sökande varliten och svag. Därför hade man ansett del lika bra atl stoppa henne frånbörjan. Kvinnans kurskamrater antogs alla tre lill utbildningen, och en av detre manliga kurskamraterna var dessutom lilen och spinkig. Jag kan inte annatän tolka detta så atl diskriminerar efter kön vid sinaintagningar. Detär visserligen sant som statsrådet säger att både kvinnliga och manliga sökandehar antagits. Men det är inte mer än sex kvinnor sedan skolstarten , alltsåpå 13 är, trots att del finns ett starkt uttalat behov i kvinnodebatten avkvinnliga filmfolografer. Enanhörig lill kvinnan ringde upp och bad mig göra vad jag kunde i denna fråga.Hon var fylld av all den hopplöshet som så många kvinnor får känna av närkönsdiskrimineringen kommer till sä klart uttryck som i del här fallet. Jämställdhetmellan kvinnor och män är en självklarhet för liberaler. Rätlen lill arbete ochutbildning skall inte kunna inskränkas pä grund av kön. Men detta är långtifrån genomfört i praktiken. Dejobb som är så fysiskt krävande atl inle kvinnor kan klara av dem är också tillskada för männen. Skillnaden i kvinnors och mäns fysiska styrka är aldrig såstor all alla män klarar av allt som inle kvinnor kan göra. Statsrådethar i sill svar angivit att del f n. pågår ell översynsarbele med syfte attundersöka om och i vilken mån antagningarna lill bl. Dramatiska institutetbör anpassas till de generella reglerna, enligt vilka del skulle vara omöjligtalt handla på del sätt som skett i det här fallet. Men vad jag förslär har inlestatsrådet för avsikt att agera i det här speciella fallet. Det är atl beklagaatl del nu inle finns några instrument för atl stoppa en könsdiskriminering avdet här slaget. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Om ökat stödåt specialundervisning av handikappade i Herr utbildningsministernWIKSTRÖM erhöll ordet för alt besvara () den 21april anmälda interpellation, 1976/77:137, och HerrGiilström har ställt följande frågor till mig: Hur har riksdagensuttalande om prioritet åt kravet pä ökade sekreiarialsresurser förspecialundervisning inom behandlats vid organisationensgeneral konferens och vilkel beslut har fattats? Vill regeringen medverka till alt ger ellekonomiskt bidrag till lill ifrågavarande ändamål? Är regeringen beredd atl ekonomiskt garantera enutbildriingskon-ferens i vårt land med företrädare för handikappundervisningeni u-län-derna? Densvenska delegationen vid var avregeringen bl. a. instruerad att verka för ökade sekreiarialsresurser förspecialundervisningen inom . Från svensk sida efterlystes också på denordiska ländernas vägnar resurser för detta ändamål. Bakgrunden var givetvisden av angivna, nämligen brislen pä proportion mellan de enormabehoven och UNESCO-sekre-lariaiets bemanning. Den svenska delegationen påpekadeatl även om goda insatser gjorts på området, en mycket högre prioritering måstekomma lill stånd. Frågan berördes också av andra delegationer vid konferensen.Någol resultat av dessa framstötar blev del dock inle. Generalkonferensenfastställde den budget som föreslagits frän UNESCO-sekrelarialets sida. Ianslutning lill den andra frågan hänvisar till etl svensktbidrag som är lämnades lill den särskilda fonden för specialundervisning.Lät mig som svar på frågan framhålla följande. Degenomgripande reformer av FN:s biståndsprogram, UNDP, som genomfördes under1970-lalels första år innebär bl. a. alt den s. k. landprogrammeringeninfördes. Därmed har skapats möjlighet för mottagarländerna alt genomföra eneffektiv planering och styrning av FN-bi-ståndet i enlighet med sina egna ulvecklingspriorileringar.Dessa reformer har värt fulla stöd. som vi, bl. a. till följd därav,'har lämnat avsevärda frivilliga bidrag till FN:sutvecklingsprogram och andra fonder som lyder under , harregeringen av principiella skäl iakttagit stor återhållsamhet när det gällerbidrag till fonder som administreras av . Regeringen finner trotsdel angelägna syftet inte anledning atl göra avsteg från denna princip i det nuaktuella fallet. Beträffandemöjligheten all anordna en ulbildningskonferens med företrädare förspecialundervisning i erfar regeringen all SIDA i sin fortlöpandeplanering har bedömt alt det här finns efterfrågan som kan motivera en insatsfrån svensk sida. SIDA förbereder alltså insatser påspecialundervisningsomrädel i del bilaterala utvecklingssamarbetet. Omökat stöd åt specialundeiyisning av handikappade i Jag ber atl fä lacka herr statsrådet för svaret på mina tre frågor. Jagär ganska tillfredsställd med beskeden. Speciellt tycker jag det är glädjandemed den öppning som statsrådet gör när del gäller min tredje fråga, omregeringen är beredd att ekonomiskt garantera en ulbildningskonferens medföreträdare för handikappundervisningen i u-lähderna. Omökat stöd åt specialundeiyisning av handikappade i