prot · G00964 · 1976-12-31 00:00:00 — Atl i en sådan situation lala omskoldemokrati ulan all ange vad man menar är givelvis hell meningslöst. Men denhär frågan måste lösas på ett vettigt sätt. En vidgad lokal beslutanderätt förlärare, elever och föräldrar är angelägen, men del folkliga inflytandet överskolan får för den skull inte reduceras så långt alt den politiska demokratinblir en chimär. Jaghar, herr lalman, uppehållil mig ganska myckel vid den deball som föris ochförs om skolans problem. Del är ingen oviklig fråga. grundlema har varitdetta atl konstruktiva lösningar inte kan växa fram utifrån en ytlig ochensidig kritik av skolan och atl den våldsamma förenkling av skolans problemsom man finner i åtskilliga debatlböcker och tidningsartiklar inte leder lillnågot positivt. Enkorrekt och nyanserad bild av skolans verklighet, en realistisk uppfattning omdess möjligheter i dagens komplicerade samhälle är en ofrånkomligföruisättning för etl framgångsrikt arbete på att göra skolan bättre. () kongenmäle: sade att jag var snabb all fälla omdömen om den nyaregeringen - dess lid har ännu varii så knapp. Men den har ändå varii så lång,all man hunnii göra de reiräller som jag nämnde i min anförande och ändra sinaställningsiaganden på del sätt som jag log upp. Mest uppseendeväckande är detväl att man nu tar avstånd från löftet om mindre klasser. Det har ju skett påolika sätt. Del har sagts här men också tidigare. 1en intervju i Skolvärlden nr 1976 säger följande om mindreklasser: "Observera att skrivningen mindre klasser är felaktig. "Felaktigheter i regeringsdeklarationen alltså. Jag tycker att det är elt ganskafantastiskt avslöjande. Vi måste ju fråga oss; När skall vi ta de borgerligauttalandena på allvar och när skall vi inte göra det? Del måsle vara någon redai poliliken. Dåär det således de minskade undervisningsgrupperna vi skall ena oss om - omklasslorlekarna inte skall minskas. Då får man höra att den borgerligaregeringen minsann gjort myckel på det här området efter- som man ökat anslaget lillsärskilda medel på skolområdet - SÅS-medlen. Man har ökat del anslaget med 9milj. kr., varav dock 8 miljoner går åt till löne- och prisomräkningar. Enmiljon blir över. Det är lika mycket som en krona per elev i . Delär vad den borgerliga regeringen gör i budgetförslaget för att minskaundervisningsgrupperna. Det är i sanning en högtfiygande ambitionsnivå denborgerliga regeringen har. Torsdagenden 3 febmari 1977 Hen () kongenmäle: Jag har ingen anledning atl blanda mig i den polemik som förts mellanfru och statsrådet . Jag vill bara vidhålla den uppfattningjag framförde , nämligen att jag tycker au det är något orättvistall efter avkunna en kategorisk dom över ochkomma med negativ kritik av den nya regeringens skolpolitik. Jag vill gärnacitera vad som sägs om skolan i regeringsförklaringen: "Reformpolitikenpå skolans område förs vidare. Den skall syfta lill en god utbildning anpassadlill elevernas skiftande anlag och intressen. Små skolenheter och mindreklasser eftersträvas." Såvittjag kan förslå finns del inget som motsäger all denna ambition fortfarandegäller. Även om nu försöker framställa de gjordaförbättringarna, t. ex. beträffande SÅS-medlen, som ganska begränsade är detändock steg i rätt riktning. () kon genmäle; Herrtalman] Jag gör inga kategoriska bedömningar för framliden. Jag har tittat påvad som skett sedan regeringen tillträdde, och jag kan konstalera alt detmesta som skett är all man trampat socialdemokratin i fotspåren. Del är mycketbra. Fortsätt med det, då blir politiken som bäst. Men vi kan väl i varie fallfå påpeka reträtterna. På förslag av herr andre vice talmannen beslölkammaren att uppskjuta den fortsatta överiäggningen till . §5 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:1344av hen Svartberg m.JI. med anledning av propositionen 1976/77:56 omändring i civilförsvarslagen (1960:74) 1976/77:1345av herrar andre vice talmannen och 1976/77:1346 av . 1976/77:1347 av hen m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:58 omregionalpolitiskt stöd till och AB Eiser Torsdagenden 3 febmari 1977 § 6 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:231av () till herr statsrådet om representation för defackliga organisalionerna i planerad u-hjälpskonferens: Statsrådet har i elt tal i Uppsalaaviserat en vad han kallar brett upplagd idékonferens om hur skallkunna stödja i deras arbete att bygga upp en egen industri. Tilldenna brett upplagda konferens har inbjudan utgått till företrädare förregering, myndigheter, kapitalägare och förelagsledningar. Däremot har ingeninbjudan utgått till företrädare för dem som arbetar i den svenska industrin,dvs. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga till herr statsrådet : Anserregeringen inte att företrädarna för arbetare och tjänstemän i den svenskaindustrin, dvs. de fackliga organisalionerna, har några erfarenheter ochkunskaper som skulle vara av värde i en s. k. brett upplagd idékonferens om hurSverige skall kunna stödja industrialisering? 1976/77:232av () lill herr induslriminisiern om tidigareläggning av vissabrobyggnadsprojekt: Vägverketsfierårsplaner upptar ett stort antal angelägna brobyggnads-projekt. 1 nuvarandebekymmersamma situation för stål- och varvsindustrin bör det varasamhällsekonomiskt fördelaktigt au tidigarelägga brobyggandet och utföraåtminstone de siörre broarna i stål. har i en skrivelse tillregeringen presenterat brobyggnadsprojekl lill en kostnad av nära 350 milj. kr.som snabbi kan komma till utförande och som skulle ge ca 2 500 årsarbetenfrämst inom stål-och varvsindustrin men även skapa sysselsättning inom trä- ochbetonginduslrin. Självfallel skulle ett tidigareläggande av dessa brobyggenockså tillgodose etl angelägel vägbehov. Min fråga lill herr industriministernmot denna bakgrund blir: Kommer industriministern atl medverka lill elttidigareläggande av angelägna brobyggnadsprojekl som leder till ökadsysselsättning inom främst stål- och varvsindustrin? 1976/77:233 av herrCarlsson i (s) till fru bosladsministern om möjlighelerna all sparaelkraft i hushållen: I en intervju i TV uttaladecenlerns partiledare : ",byggforskning, andra myndigheter visar alt man med nu känd teknik och bättreisolering kan reducera energibehovet i våra lägenheter lill hälften. Det böringen bestrida. Men hälften av all energi som förbrukas går till uppvärmningutav lägenheter och lokaler. Om du sparar in, enligt de möjligheter som slårtill buds, då är det en fjärdedel av all energiförbrukning. Du behöver intespara mer än hälften av detta för att klara alla 13 kärnkraftsverken. Bevisaalt det är fel då!" Planverkethar nu i en rapport till regeringen redovisat närmare vilka möjligheter somfinns atl spara energi i befintlig bebyggelse. Medhänvisning till della vill jag till fru bosladsministern ställa följande fråga: Hurmycket elkraft kan sparas i del befintliga husbeståndel enligt de beräkningarsom gjorts av planverket, och hur många kärnkraftsreaktorer motsvarar dennainbesparing? Torsdagenden 3 febmari 1977 1976/77:234av () lill herr arbelsmarknadsminislern om SJ:s moiorvagnsbeslällningar: Slalens järnvägar får i budgelproposilionen medelför beslällning av nya moiorvagnar. SJhar vänl sig till utländska tillverkare för förhandlingar om leverans av sådanavagnar. Ävensvensk verkstadsindustri har möjlighet att tillverka motorvagnar. Köp avlicenser för svensk tillverkning av utländska vagntyper anses vara möjlig. Somframgår av prop. 1973:73 är krav på affärsmässighet den grundläggandeprincipen för den statliga upphandlingen. Dock kan bl. a. sys-selsätlningsskälerfordra vidare bedömningar än vad en strikt tillämpning av principen omaffärsmässighet tillåter. Sådana vidare bedömningar skall ej göras av denupphandlande myndigheten utan av regeringen. Ärarbetsmarknadsministern villig atl vidta sädana åtgärder att SJ:smoiorvagnsbeslällningar kan ske hos svensk verkstadsindustri? Är regeringen beredd att - om sä skulle erfordras -göra den vidare bedömning vid statlig upphandling som innebär attsysselsätiningsskäl går före kravet på affärsmässighet? 1976/77:235 av herrEriksson i (vpk) till herr kommunmi-nislern om praktikanter ikommunal tjänst: Praktikanter på den s. k. offentliga sektorn,främst inom barnomsorgen, utnyttjas på ett sätt som minst sagt måste betecknassom diskriminerande. För alla de ungdomar som har länkl sig en ulbildning somförskollärare krävs del s. k. förpraklik. Men del finns ingen garanti allpraktiken leder till utbildning. Del finns fier ungdomar som är praktikanter ändet finns utbildningsmöjligheter. På grund av kommunernasdåliga ekonomi har man satt i system att Torsdagenden 3 febmari 1977 använda praktikanter sombillig arbetskraft. Praktikanterna har samma långa arbetstid som utbildadpersonal och utför samma arbetsuppgifter som någon annan anställd skulle hautfört, men de har en avsevärt lägre ersättning. Ersättningen varierar frånkommun till kommun och sätts helt godtyckligt beroende på alt praklikriänslernainte är reglerade av arbetsmarknadens parter. Medhänvisning lill del anförda vill jag till herr kommunminislern ställa följandefråga: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att stoppa utnyttjandet av praktikanter ikommunal riänsl, och vad tänker regeringen föreslå för att förbättrapraktikanternas villkor? 1976/77:236av herr tredje vice talmannen () lill herr kommunikationsministernom postnummer i telefonkatalogens adressuppgifter; Många upplever det som en brist atl postnummer intefinns införda i telefonkatalogen. Förslag har framförts om en"sammanslagning" av postnummer- och telefonkatalogerna. En sådanåtgärd skulle säkert uppfattas som myckel praktisk. betänkande 1975:2 avstyrktes en molion i ärendet medmotiveringen atl frågan var under utredning. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga herr kommunikationsministern: Avserslalsrådel all föreslå kompleltering av adressuppgifterna i telefonkatalogenmed postnummer? 1976/77:237av () till herr kommunministern om ministerrådets initiativ tillnordiskt samarbete: Del för regeringens nordiska samarbete ansvarigastatsrådet har i , nr 1976,ullalat följande: "bör även i framliden vara basen för delnordiska samarbetet. De impulser och idéer och förslag som kommer därifrån börministerrådet sedan klä i konkret handling. Detia utesluter inte att ministerrådetsjälv kan och bör ta initiativ när behov föreligger." Medanledning av detta uttalande vill jag fråga herr kommunminislern Anlonsson: Är del verkligen regeringens uppfattning allministerrådet bara skall la initiativ till nordiskt samarbete i undanlagsfall? 1976/77:238 av herrMåbrink (vpk) lill herr industriministern om sysselsättningen vid vissstatsägd träindustri: är en kommun som har drabbats hårt av arbetslöshetoch avfolkning. är en annan kommun som befinner sig i sammasituation. ILjusdal finns en statsägd träindustri. 1 de- Nr 64 cember 1976 brann en del av den industrin. Den delen sysselsatte 35 den anställda. vill man, underförevändning atl del saknas andra lämpliga lokaler ---- i , flytla dendel av tillverkningen som brann till . Meddelande om Enligt uppgift är det fråga om ell provisorium. Detinnebär att 35 anställda i kommer att ställas utan jobb t. v. I ställetkommer 35 personer i att få jobb , ingen vet hur . Motbakgrund av det anförda vill jag ställa följande fråga lill herrindustriministern; Kommerindustriministern all vidta åtgärder för att hindra all man spelar hasard medde anställdas trygghet på det sätt som exemplet visar? S7 Kammaren åtskildes . /SolveigGe/nen