prot · G00974 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:74 Förhandlingarnaleddes av herr förste vice talmannen. S 1 Justerades protokollet för den 10innevarande månad. Om utbildningen av bussförare §2 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:85om ökade sysselsäitnlngsmöjligheter i Med hänvisning till riksdagsordningens6 kap. 1 § får jag meddela att min avsikt är att enligt överenskommelse medherr i besvara hans interpellation om sysselsättningen i Bohusländen . § 3 Om utbildningen avbussförare Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:243,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till attutbildningen av bussförare inom arbetsmarknadsutbildningen kan utökas så, attfull behovstäckning nås, dvs. en kapacitet av ca 2 000 utbildningsplatser perår. Behoveiav bussförarutbildning skall i första hand tillgodoses inom gymnasieskolansram. Bussföretagen, trafikskolorna och i viss mån försvaret erbjuder ocksåsådan utbildning. 1 den mån gymnasieskolan inte förmår täcka behovet av utbildadebussförare slår också arbetsmarknadsutbildningens resurser till förfogande.Antalet utbildningsplatser för bussförare inom arbetsmarknadsutbildningen varår 1976 omkring 770; huvudsakligen rörde det sig om s. k.bristyrkesutbildning. Omfattningen och inriktningen av utbildningen beslutas avAMS i samråd med parterna på arbetsmarknaden. Viden uppvaktning hos AMS begärde . och Svenska kommunalarbetareförbundetgemensamt en ökning av utbildningskapaciteten. Ytterligare kontakter hardärefter förekommit. Preliminärt har AMS och dessa parter nu kommit överens omatt det bör inrättas ytterligare omkring 550 platser . Omantalet platser för utbildning av bussförare behöver ökas ytterligare, ankommerdet således på AMS och berörda parter att pröva detta. Jag får tackaför svaret på min fråga. Det är bra att AMS snabbt svarar på parternasuppvaktning, eftersom läget är katastrofalt genom försämringen avkollektivtrafiken, i varje fall Om utbildningen av i där vi nu ifebruari fått vidkännas en försämring av lur- tätheten med 20-25 96. Detär en försämring som griper in i hundratusentals människors vardagsliv. Detblir svårare att komma till arbetet, svårare att komma ifrån arbetet, detbetyder trängsel och otrivsel. I stället ökar då privatbilismen - tragiskt noghar vi haft en utveckling där antalet privatbilarminskade inom tullarna, men har antalet privatbilar ökat itakt med försämringen av kollektivtrafiken. De borgerliga i får tapå sig ett tungt ansvar för den försämringen. Arbetsmarknadsministernssvar har luckor. För det första är det ju en bit kvar till full behovstäckningenligt parternas önskemål. Ungefär 500 platser återstår till fullbehovstäckning, även om man utgår ifrån de planer som här redovisats. Fördet andra gällde ju min fråga också om regeringen är beredd att stödja denkraftiga ökningen av utbildningen. All erfarenhet säger att när man skall ökaen ulbildning snabbt, och när många slalliga myndigheter är inblandade måsteregeringen kunna hjälpa lill att la ett samlat grepp, så att inte praktiskaproblem sedan står i vägen när utbildningen skall genomföras. Särskilt gällerdetta när det är fråga om en så snabb ökning som i det här fallet. Man skallredan i vår komma i gång med lärarutbildningen för att sedan längre fram pååret börja utbildningen av bussförarna. Är regeringen beredd att ta kontakt medtrafiksäkerhetsverket för att försäkra sig om att t. ex. körgårdsbestämmelsereller andra bestämmelser som trafiksäkerhetsverket utfärdar i praktiken intekommer att stå i vägen för den ökning av utbildningen som arbetsmarknadsministernhär redovisat? Ärregeringen vidare beredd att planera för att göra lärarkurserna verkligtattraktiva för dem som söker sig till dessa genom att de fär möjlighet allsedan gå vidare och bli lärare i den ordinarie bussförarulbildningen inomgymnasieskolans ram? Det kan bli problem att rekrytera lärare som är bereddaatt ställa upp i arbetsmarknadsutbildningen. Villkoren för dem som skallbedriva dessa kurser är ju inte så attraktiva. Det vore bra om regeringen kundedeklarera att den är beredd att försöka se till att de som blir lärare iarbetsmarknadsutbildningen sedan kan gå vidare och kvalificera sig för arbete igymnasieskolan. Det skulle öka attraktiviteten hos den aktuella lärarkursen. Ärregeringen i det sammanhanget också beredd att ge SÖ, om det behövs, pengar såatt lärarkurserna kan fördubblas? Det är tänkbart att de lärarkurser som nuplaneras inte räcker till och att de måste fördubblas för att hela expansionenskall . Del finns en rad intressanta problem alt la upp i samband medbussförarulbildningen. Jag har svarat på den fråga som harställt och som framför allt handlar om bristyrkesutbildningen. Parterna hargjort upp med AMS om en betydande ökning av denna utbildning. Det är klart attregeringen backar upp detta, och om det uppstår hinder kommer vi naturiigtvisatt göra allt för att undanröja dessa. AMShar för innevarande budgetår, 1976/77, tillstånd alt inrätta 10 000 platserinom bristyrkesutbildningen. Det kan jämföras med den faktiska utbildningenförra budgetåret, som omfattade drygt 3 700 platser. AMS har därför stora möjligheteratt i samråd med arbelsmarknadsparterna anordna betydligt fierutbildningsplatser för bussförare. Här pågår förhandlingar mellandessa parter och AMS. De har kommit överens om detta, och del är bra. Detinnebär en ulvidgning av kapaciteten. Närdet gäller är det riktigt all man där har en brist på bussförare. Ibörjan av 1976 hade man en brist på 200 sådana. hade man enungefär lika stor brist, men hade man i utbildat 1 100förare . Alt brislen kvarstår trots utbildningsinsatserna hör bl. a.samman med att mänga av dessa utbildade förare rekryteras av andra bussförelagute i landet. planerar SL för utbildning av omkring 1 500bussförare. HerrHELLSTRÖM (s); Arbetsmarknadsministerns svar har mest berört arbets-marknadsparternasroll. Det är, som jag sagt, utmärkt att AMS så snabbt svarat och att dessadiskussioner kommit i gång. Men jag vidhåller att regeringen kan behöva vidtamera övergripande åtgärder när det gäller kontakterna med AMS, SÖ ochtrafiksäkerhetsverket, så att inte expansionen i praktiken stoppas. Det finnsmånga exempel pä att del lätt blir svårigheter när enutbildning snabbt skall expanderas. Då måste också regeringen vara beredd attskaffa sig en bild av läget och diskutera med de myndigheter som är inkopplade. Frågan om trafiksäkerhetsverket har jag inte fåttbesvarad. En av parterna hävdar såvitt jag förstår att ett av skälen till ännu inie kan nå en överenskommelse om full behovsläckning bl. a.sammanhänger med att det inte finns pengar garanterade för SÖ för en dubbleringav lärarkurserna. Detta skulle kunna fungera som en spärr för strävandena attnå full behovstäckning på 2 000 platser. Del vore bra om vi kunde få ett beskedfrån regeringen om att man skal! försöka röja undan problem på den kanten, omsädana uppstår. har alltså ställt en fråga om bussförarulbildningeninom arbetsmarknadsutbildningen, och det är det som jag nu talar om.Regeringens ambitioner framgår av de överenskommelser Omberedskapsarbeten inom vägområdet i som nu träffats.Arbelsmarknadsutbildning för bussförare startas också i , ,, och , och man planerar alt utvidga dennautbildning i och . Nästa är planeras dessutom för enytterligare ulbildning av verksamheten. Vihar alltså ögonen riktade på detta problem och menar att kapaciteten bör ökas.Det kvarstår en del svårigheter som vi får lösa i samråd med de berördaparterna. HerrHELLSTRÖM (s); Det är just det slags arbelsmarknadskurser som arbetsmarknadsministernnu räknade uppsom jag talar om. Jag talarom lärarna som skall börja utbildaslill de kurserna eller april. Det fär inte bli problem på den kanten. Enfull behovstäckning kan äventyras om regeringen inte går in och tar uppdiskussioner med SÖ om mer pengar. Dessutom kan trafiksäkerhetsverkei ställatill problem. Attvi i har en besvärande brist beror delvis på all vi har så fåbussfbrare och på att många av dem försvinner lill andra delar av landet.Varför gör de del? Del gör de därför all SL för en personalpolitik som inte gördet särskilt attraktivt all arbeta i . Del är ett problem somsocialdemokraterna i opposition häri har angripit den borgerliga regeringen ilandstinget för. Men ännu har ingenting skett, utom försämringar. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om beredskapsarbeten inom vägområdet i Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara /nx (c) den II februari anmälda fråga,1976/77; 249, och anförde: har frågat mig om jag är beredd vidtaga åtgärder för atttillföra ökade medel för beredskapsarbeten på vägområdet. Regeringenhar beslutat att ställa ytterligare 500 miO. tillarbetsmarknadsstyrelsens förfogande för beredskapsarbeten under innevarandebudgetår. har gällande ram för sådana arbeten på vägar vidgats med 27miO. Detankommer på att fördela detta belopp på länen. Enligtvad jag inhämtat från styrelsen kommer ca 4 miO. av beloppet att tillförasVästernorrlands län. Därigenom kommer beredskapsarbeten på vägar inom länetatt kunna utföras lill ett sammanlagt belopp av 42 miO. Hen (); Jag har ställt min fråga av två skäl. Först och främsi av det skäletatt sysselsättningsläget i Västernorriand nu behöver en av Ous; låt vara allberedskapsarbelen av många betraktas som en artificiell Oussträle. Vårknappa debattid tillåter inte att vi tar upp något meningsutbyte om lösningarpå . Låt mig här bara få illustrera dagsläget med några siffror omantalet arbetssökande per ledig plats, I hela riket är det 1,79 personer. IStockholms län är det 0,95, men i Västernorriand går det 3,45 arbetssökande påvarje ledig plats. Idessa dagar talar man mycket och ofta om bekymren i - i och för sigmed full rätt. Men i har vi haft etlOlofströmsproblem . Låt mig bara erinra om att sulfitfabrikslår igen för gott om en månad. Låtmig också peka på au 83 dumprar, gräv- och schaktmaskiner plus förarestår lediga i länet, om man får tro statistiken från . Moderna maskiner och kunnig personal väntar påvägjobb. Ochdärmed över till det andra skälet: Västernorriands dåliga vägnät behöver enupprustning. Vi har ett dåligt geologiskt underlag för vägbyggnad. Att byggaväg i kostar mer - men vi har alltid fått för litet pengar.Därav den dåliga standarden. Får jag dra några siffror också här:Västernorrland har den lägsta andelen 10-16 tons vägar i riket, 75 96 motrikets 92 96, Vi har läns- och tertiärvägar med över 500 fordon idygnsmedeltal, men med grusstandard. Det därnäst sämst ställda länet ärVäslerboUen med grusvägar av denna typ. Vad gör man? Ensak är nog arbetsmarknadsministern och jag överens om; man löser ingasysselsättningsproblem genom att slå näven i bordel. Man bygger inte en endameter väg genom att slå näven i bordet. Det som behövs är pengar. Närjag nu tackar arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga vill jag gärnaunderstryka att svaret kommit snabbt, snabbare än vad arbetsmarknadsministernvar skyldig till. Det uppskattar jag. Svaret är också i länga stycken positivt- 4 miO. är ändå något. Men flr jag säga att de pengar somarbetsmarknadsministern nu ställer i utsikt inte räcker långt; de räcker till50 jobb och till 100 jobb , plus - naturligtvis -till maskinsysselsättning. Vad händer efter den ? Kanarbetsmarknadsministern ställa i utsikt ytterligare medel efter detta datum, såatt inte påbörjade arbeten måsle avbrytas? Omberedskapsarbeten inom vägområdet i Jag delar värdering att arbetslöshet är något ont sommåste bekämpas. Därför har regeringen på olika sätt gett lokaliseringsstöd åtföretag i och därför går vi också in med en utökning avberedskapsarbetena i . Detär alltså 42 miO. av pengarna för beredskapsarbeten som kan satsas påvägar i Västernorriand. Av de 300 miO. som avsatts för beredskapsarbeten påvägar över huvud laget går lill Väsler- Omberedskapsarbeten inom vägområdet i Detta ärett uttryck för den vikt som vi lägger vid arbetsmarknadssituationen i justdet länet. Om man skulle ha en fördelning enligt de normer som gäller för deordinarie vägmedlen skulle vi nämligen ge knappt hälften av de belopp som nuanvisats för . kan alltså av de proportionernase vilken betydelse vi fäster vid arbetsmarknadsläget och vid standarden påvägarna i . Ijanuari hade I 600 personer beredskapsarbeten i . Avdem var 600 ungdomar. Antalet personer i beredskapsarbete var då 250 fier änunder . Som vet upptar vi i nästa års budgetett par hundra miOoner kronor för beredskapsarbeten till vägar. Den exaktafördelningen mellan länen får göras av och på annatsätt. Det beror på konjunktursituationen och arbetsmarknadsläget iVästernorriands län om man måste gå in med ytterligare beredskapsarbeten, men iregeringen har vi genom en serie åtgärder visat attvi är beredda att kraftfullt la itu med vikande sysselsättning, inte genom altslå näven i bordet utan genom praktiska konkreta åtgärder, som ger jobb åtmänniskorna. Hen (); Jag sätter värde på deklarationen om den vikt som den nya regeringenfäster vid den gamla vanliga situationen i , Färjag dock understryka hur betydelsefullt det är att regeringen fortsätter meddenna uppmärksamhet även , eftersom vi får en mycketbekymmersam situation , när 120-130 man kommer att sparkas ut frånvägarbetena. De skall väl inte bli tvungna att gå ut och fiska eller plocka bärför att försörja sig - det kan man naturligtvis göra , men inte hasom ordinarie jobb. Jagvill också påpeka att beredskapen är mycket hög hos i vårt län. Detfinns massor av färdigprojekterade vägobjekt att ta till. Jag kan nämnaobjekten Para-Björkåbruk, Bredbyområdel och vägsträckan är väl att det för att vi skall få mer pengar till beredskapsarbeten iform av vägbyggen fordras en högre grad av arbetslöshet än f n., men det är juinte precis vad vi är ute efter, och absolut inte pä i varje fall.Vad arbetsmarknadsministern bör göra klart för sig är att vi nog kommer atthänga pä låset till hans departement för att fä hjälp i de här frågorna underså att vi kan uppnå balans också i vårt län. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om ministerrådetsinitiativ till nordiskt samarbete Herr kommunministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:237, och anförde: har frågat mig om det verkligen är regeringens uppfattningatt ministerrådet bara skall ta initiativ till nordiskt samarbete iundantagsfall. Somframgår av bl, a, regeringsförklaringen lägger regeringen stor vikt vid altvidareutveckla det nordiska samarbetet. Initiativet till nya projekt ochsamarbetsomräden kan och bör självfallet i första hand tas av de tvä politiskainstitutionerna i det nordiska samarbetet, dvs. Det framgår av min artikel i , som , I den poängteras också den stora vikt jag lägger vid att det nordiskasamarbetet får en bred folklig förankring. Det tror jag är den bästa garantinför att samarbetet mellan de nordiska länderna vidareutvecklas över nyaområden, till gagn för medborgarna i de nordiska länderna. initiativ till nordiskt samarbete Hen (); Jag tackar kommunministern för svaret på min fråga. Tyvärr blev jaginte myckel klokare av det. Vadherr säger är att initiativen självfallet bör tas av de två politiskainstitutionerna i det nordiska samarbetet, dvs. Men vad jag frågade om var den relativa betydelse som herrAntonsson tillmäter de här tvä institutionerna, och skälet till att jag gjordedet var den artikel som kommunministern skrivit i Nordisk kontakt i sinegenskap av nordisk samarbetsminister. Där framgår det alldeles klart , enligt uppfattning när han skrev den härartikeln, inte bara skall vara basen för det nordiska samarbetet utan ocksåkomma med impulser, idéer och förslag, som ministerrådet sedan skall klä ikonkret handling. Sä tillägger ; "Detta utesluter inte attministerrådet själv kan och bör ta initiativ när behov föreligger." egentligen bara i undantagsfall agera. Nusäger att båda institutionerna skall ta initiativ, och då villjag fråga: Skall svaret tolkas sä, att ministerrådet skall ha ett betydandeansvar, åtminstone samma ansvar som , för att ta initiativ i detnordiska samarbetet? Skälettill att jag över huvud taget bråkar med kommunminislern om den här saken äratt jag menar att det är viktigt att det nordiska ministerrådet tar iniiiativoch är en vital del av del nordiska samarbetet. Vi har ju under de senaste årenbyggt upp icke föraktliga resurser -det nordiska minislerrådssekretariaiet,ämbetsmannakommittéer och andra institutioner - som bör användas. Alt dessabara skulle vara passiva mottagare av parlamentarikernas uppslag och idéeranser jag vara ett felaktigt utnylljande av resurserna. Det var därför jag blevförvånad och 10 Riksdagensprotokoll 1976/77:70-74 initiativ till nordiskt samarbete litet oroad när jag lästeherr artikel och ville ha den här diskussionen, som jag hoppadesskulle bli klarläggande. Som etl direkt svar på konkreta fråga vill jag säga, altsjälvfallet skall både parlamentarikerna, som representeras i ,och ministerrådet ta initiativ till utvidgat samarbete, även på nya områden. Jagmåste säga att jag har haft litet svårt att förstå fråga. Iformuleringen att "ministerrådet själv kan och bör ta initiativ när behovföreligger" läser uppenbarligen in - det bekräftar hans anförande- att ministerrådet endast i undanlagsfall skall ta initiativ till nordisktsamarbete. Jag tror alt denna uttolkning av min text inte bara förmig utan för alla andra som läser den ter sig ganska obegriplig. Menlåt oss gå vidare för att ytterligare understryka var jag personligen står idet här sammanhanget! Jag citerar fortsättningen av artikeln; "För att ettgott resultat skall kunna nås krävs under alla förhållanden goda och tätakontakter mellan Rådet och . Ur samspelet mellan dessa båda organkan sedan samarbetet vidareutvecklas över nya områden." Jagvill alltså poänglera detta samspel mellan , som ärparlamentarikerförsamlingen, och ministerrådet. Jag tycker del är mycketviktigt. Det finns f ö. en rad exempel på hur iniiiativ från rådet sedermerahar givit konkreta resultat i form av rekommendationer som sedan ministerrådethar föOt upp. Jag skulle kunna räkna upp en lång rad saker, men liden medgerinte detta. Viskall alltså inte försöka konstruera upp några åsiktsskillnader ellermotsättningar oss emellan. Det har absolut inte varit min avsikt med artikeln,och jag undrar om det egentligen ligger någon annan avsikt bakom . Hen (); Jag har inte försökt konstruera några motsättningar. Jag har bara i allanspråkslöshet försökt få klart för mig vad den nordiske samarbetsministern anserom nordiska ministerrådets roll i det nordiska samarbetet. Del är möjligt attjag är den ende i det här landet som tolkar artikel på det sättsom jag har gjort. Men jag tycker fortfarande alt skriver man att impulser,idéer och förslag skall komma från men all detta inte utesluterall ministerrådet skall kunna ta initiativ, då har jag rätt att ställa fråganvad menar. Menall righl, vi kan låta den här diskussionen vila. Jag kan bara lova att jagkommer att föOa förehavanden som nordisk samarbetsministerganska noga. skall vi väl kunna kontrollera i vilken utsträckninghan levt upp till den ambition han gett uttryck åt , nämligenatt han skall ta initiativ och vara vital i det nordiska samarbetet. Jag är i och för sig tacksam för löfte att han skall föOamin verksamhet noga och se om jag tar iniiiativ eller inte till ett utvidgatsamarbete. Jag kan väl replikera med att säga att jag har föOt som samarbetsminister , och det har inte gett miganledning till några kritiska anmärkningar. vet jag inte om i eller de andra nordiska länderna har anledning tillanmärkning mot mig för bristande intresse i egenskap av medlem i ministerrådetoch ordförande i den svenska delegationen. Men O.K., vi är överens om att inteägna oss åt hårklyverier. Låt oss i stället hjälpas åt i fortsättningen, då vitydligen har samma principiella grundsyn på både Nordiska rådels roll - som'detparlamentariska organet - och ministerrådets roll. påminner om sin långa och förtjänstfulla insats somparlamentariker i . Del kan väl då tillåtas mig att säga att nären parlamentariker efter byter roll och ingår i regeringskretsen,bör man vara vaksam sä all han inte utgår ifrån att den krets han har lämnatkommer att fortsätta att ta initiativen och driva frågorna vidare. När hanbyter roll bör han också la med sig initiativkraften lill sitt nya forum. Mendet blir som sagt gärningar som kommer att för oss uppenbaravad han nu har menat med sina inlägg . Överläggningenvar härmed slutad. §6 Meddelande om interpellationssvar 1976177:83om gruvbrytning i Kaunisvaara Jag vill härmed meddela att interpellationen nr 83 av omgruvbrytning i Kaunisvaara inte kan besvaras inom föreskriven tid. Jag avseralt besvara interpellalionen varom överenskommelse kan träffasmed , Omåtgärder för att främja sysselsättningen vid § 7 Om åtgärder för attfrämja sysselsättningen vid Herr industriministern erhöll ordel för allbesvara i Vretslorp (s) anmälda fråga,1976/77:244, och anförde: i Vretslorp har mot bakgrund av aviseradsysselsätlningsminksning med 300 anställda vid frågat migom jag är beredd all tillstyrka en ansökan om lokaliseringslån från förelagetså att sysselsättningen inte ytterligare kommer att minska vid järnverket, Idecember 1976 inkom en ansökan från om lokaliseringsstöd förinvesteringar i en ny betningsanläggning vid ,Ställningstagandet till denna ansökan har fått anstå i avvaktan på denöversyn-av de svenska specialstålverkens situation som har pågått . Översynen har i allt väsenlligt slutförts. Regeringenkommer därför inom den allra att la ställning tillUddeholmsbolagets ansökan. Hen i Vretslorp(s); Jag ber all få lacka herr industriministern för svaret på min fråga. Eftersomindustriministern inte har kunnat ge ett klart besked huruvida regeringen ärberedd att lillstyrka Uddeholmsbolagels ansökan om lokaliseringslån tillindustriinvesteringar, som skulle kunna bryta de senaste årens trend när delgäller personalinskränkningar vid , har det svar somindustriministern nu lämnat inte stillat den stora oro som många känner införvad som kommer att hända med deras anställningar vid . Industriministernhar haft tid på sig alt ta ställning i frågan, eftersom Uddeholmsbolagetsansökan om lokaliseringslån inkom månad. Industriministernhänvisar till den utredning som pågår om spe-cialslålstillverkningen i vårtland. Den utredningen har, som jag ser del, inget samband med en investering iett nytt bethus för tillverkning av rostfria stålprodukter vid , eftersom rostfria stålprodukter har tillverkats där. Vadfrågan nu gäller är att få en rationell produktion, för vilken man har enorganisation uppbyggd. Genomatt sysselsällningsitualionen i är mycket oroande är det absolutnödvändigl att den här investeringen kommer till slånd. Industriministern kangenom att lillstyrka ansökan om lokaliseringslånel direkt bidra till attsysselsättningen vid inte kommer att minska ytterligare änvad som aviserats. Detkan nämnas all sysselsättningen vid har minskat genomanställningsstopp och s. k. naturlig avgång med omkring 700anställda, och ytterligare personalinskränkningar på mellan 300 och 400anställda har aviserats. Jag vill framhålla all den personalminskningeninte har något som helst samband med den investering som det nu är fråga om ochför vilken Uddeholmsbolaget söker lokaliseringslån. Skulle den investeringeninte komma lill slånd kommer sysselsättningen att minska med ytterligareomkring 600 anställda. Man kan förstå att om en industri som en gång variluppbyggd för över 2 000 anställda nu skall drivas med en personal på 600-700man, så har den inte stor chans att överleva. Därför är det nödvändigt allindustriministern verkligen uppmärksammar sysselsättningsproblemen iDegerfors. Jagvill också framhålla att den investering som del nu är fråga om inte löser allasysselsättningsproblem som finns i . Genom att arbetsstyrkan harminskat måste det till även andra åtgärder för att skapa fiersysselsättningstillfällen i .