prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag ärövertygad om alt denna försöksverksamhet kommer atl visa sig så värdefull atlytterligare steg kan tas med varvad idrott och utbildning. Det är också viktigtatt studier i denna riktning kan bedrivas på högskolenivå. Serman på vad idrottsrörelsen får totalt under nästkommande budgetår kan mankonstatera all idrotten fått ett så kraftigt påslag. Regeringenhar klart dokumenterat sin vilja atl satsa på idrotten, både på bredden och päeliten, genom denna anslagshöjning - detta trots det härda ekonomiska läge somlandei befinner sig i. Jag tror det är en bra investering, och jag hoppas attstat, kommuner och landsting även fortsättningsvis stöder idrotten i desssamhällsgagnande arbete. Utskottethar vid behandlingen av årets budgetproposition haft att ta ställning till demotioner som har väckts med anledning av densamma. I motionerna framförsförslag om bl. a. användande av tipsmedel till idrotten, ökad satsning påkvinnoidrotten samt ökat stöd till idrott och båtspon. Jagvill kortfattat redogöra för varför ett enigt utskott föreslär atlavslå motionerna. Medanledning av de motionsförslag som rör tipsmedel får utskottet först erinra omatl en grundläggande utgångspunkt för riksdagsbeslutet om formerna för ochinriktningen av idrottsstödet var idrottsrörelsens ställning som en bredfolkrörelse med stor frihet all genom sina organisationer fatta beslut i egnaangelägenheter. Utskottet har inte kunnat finna alt del föreligger någrauttalade önskemål inom idrottsrörelsen och dess huvudorganisation, , att relatera del statliga idrottsstödet till tipsmedlen.Delta utgör enligt utskottets uppfattning i och för sig tillräcklig grund förelt avvisande av en anslagsberäkning av det slag som föreslås i motionen 1142.Några tankar i den riktning motionärerna ger uttryck för redovisas inte helleri idrottsutrednings ingående överväganden beträffande statens stödtill idrotten och därmed sammanhängande frågor. Idrottenhar rätt till ett betydande samhällsstöd oberoende av all den viatipsverksamheten tillför statsverket inkomster. Enligt utskottets uppfattningbör samhällets stöd lill idrotten på sedvanligt sätt avvägas vid bedömningen avanslagsbelopp till andra ändamål. Det bör också uppmärksammas alt en ingåendebedömning av frågan om specialdeslinering av tipsmedel kräver övervägandenavseende särskild disposition av andra inkomsttitlar på driftbudgeten såsomSkatt på spel och Totalisatoravgift. Med det anförda avstyrker utskoliet delsmotionen 1142 såvitt den avser tipsmedel, dels motionen 142 om bidrag till fotbollsklubbarfrån AB Tipstjänst. Medanledning av yrkandet i motionen 479 om elt uttalande till förmän för en ökadsatsning på kvinnoidrotten - ett område som även behandlas i motionen 1142 -bör noteras atl regeringen beslutat atl minst 1 milj. kr. av organisationsstödetinnevarande budgetär skall användas för främjande av idrott för kvinnor.Utskottet har erhållit uppgifier om hur dessa medel disponeras avRiksidrottsförbundet. Därjämte har utskottet delgivits material som belyserförbundets satsning på kvinnlig idrott. Av detta framgår bl. a. att särskilduppmärksamhet ägnats ledarfrågan samt atl man genom försöksverksamhet ochpropaganda sökt aktivera fler kvinnor. I motionen 479 påpekas bl. a. de hinderför kvinnliga idrottsutövare som föranleds av alt idrottsanläggningarna i värtland i stort sett inrättats med tanke pä enbart manlig idrott. Utskottet harnoterat alt dessa, liksom andra specifika problem som kan vara aktuella förbåde manliga och kvinnliga idrottsutövare, såsom exempelvis barnpassning, slårklara för Riksidrottsförbundel, som söker beakta dem i förbundets insatser föratl skapa bättre betingelser för kvinnlig idrott. Statensstöd till idrotten bygger på det av fastställda målet - idrott ätalla. Utskottet finner alt statsmakterna därmed har uttalat att jämlikaförhållanden måste skapas bl. a. mellan kvinnliga och manliga idrottsutövare.För att uppnå detta behövs energiska insatser inom idrottsrörelsen, såvälcentralt som regionalt och lokalt. En generösare inställning från massmediernassida i fråga om utrymme för kvinnoidrotten och dess yttringar är också avbetydelse. Med hänsyn till alt behovet av särskilda åtgärder i syfte alt främjakvinnoidrotten uppmärksammats på sätt här redovisats, anser utskottet detemellertid inte erforderligt med något särskilt uttalande i frågan frånriksdagen, varför utskoliet avstyrker motionen 479. Jag skall - för att inle onödigtvis förlänga debatten -inte ta upp flerfrågor ulan hänvisar till utskottsbelänkandet, till vilket jag i alla delarvill yrka bifall. Menjag vill också med anledning av inlägg något kommentera depåståenden som han där gjorde. Det är rätt intressant att höra vad . Man får ett intryck av atl de som står utanför del egentliga arbetet iidrollsorganisationerna ropar högt när det gäller idrott och reklam. Jag villinte påstå alt tillhör dem, men man gör onekligen delkonstaterandet när man tar del av del här problemet - kommersialismen inomidrotten. Jaghävdar alt idrotten och den ökande kommersialiseringen ständigt debatteras inomidrottsrörelsen. Det råder inget tvivel om alt det kom- mersiella inslaget inomidrotten har tilltagit . Det får naturligtvis inle vara säatt reklamen skall styra idrottsutövandet. Men jag vill också påstå alt detinle heller sker . följer fortlöpande den här fråganoch är berett atl föreslå åtgärder för alt hitta lämpliga former som innebärall näringslivet kan stödja idrotten utan atl bli styrande. Som enillustration till della kan jag nämna alt Svenska skidförbundel budgetåret1974/75 fick i anslag av sin totala budget. Man fick alltså självfinansiera . Motsvarande siffror var för /76 ianslag och i självfinansiering. Man kan konstatera att inte ens ellöverförande av tipsmedlen i full utsträckning skulle kunna lösa de härproblemen inom idrotten. Svenskaskidförbundel - och jag har mig bekant all även andra spé-cialidroltsförbundhar liknande former för mottagande av medel för sin verksamhet - handlägger dehär frågorna så alt det inle förekommer någon styrning frän de firmor somanslår medel till förbundets verksamhet. Jag håller gärna med om atl frågan ärviktig och måste följas med uppmärksamhet, men jag vill nog påstå all man frånvpk överdriver när man går till storms i den här frågan. Jagmåste också göra ett tillrättaläggande. säger att sex-dagarsloppetalltmer har övertagits av en viss tidning. stod jag vidsexdagarsloppels mål i och tittade på när sexda-garscyklisterna gick imål där. Redan då, , var medarrangör. Jag vel inteom delta är en upplysning, men jag ber bara att få konstalera atl reklam harfunnits . Sponsorer har också funnits inom idrotten. Vi kan varahelt överens om atl vi inte skall ha det så atl reklampengar styr idrotten, menjag vill med skärpa tillbakavisa påståenden om att så är fallet . i (vpk) kort genmäle: döljer pä ett finurligt sätt den verkliga situationen närdet gäller statens stöd till idrotten. Han räknar bara , därförall det just nu har varit en höjning. har små och obetydligahöjningar alltid växlat med större höjningar under andra är. Del är ju väldigtbra atl göra jämförelsen när det har varit en relativt stor höjning. Därigenomskapar man ju det felaktiga intrycket att idrotten har prioriterats upp i dentotala statsbudgeten. Det har funnits när exempelvis stödet tillanläggningar har ökat mera än vad del ökar i är. /72 lill 1972/73ökade del i etl enda svep. Men sedan stagnerade det, och man måste jumäta loialeffekten över . Min poäng är atl från /72och fram till årets budget har idrottens samlade anslag minskat, räknat iprocent - det blir väl snarare promille - av de totala anslagen. Att påstå alldetta inte skulle ha något som helst samband med eller har haft någon som helstverkan pä den ökade kommersialiseringen förefaller mig naivt. Detorsakssammanhanget är väl ändå uppenbart? HerrNorrby är en karakteristisk representant för anhängarna till just den glättadeoch litet officiella fraseologi som man kör med. Han talar om den oerhört ökadeuppmärksamhet som idrotten har fått i massmedia. Men han säger inte vilkenidrott och vilka klubbar det är som har fäll denna ökade uppmärksamhet. Är detkvinnoidrolten, korpidrotten, arbetaridrotten, de yngslas idrottsutövning, somsä atl säga är basen för alla annan idrotlsverksamhel, som får ökaduppmärksamhet? Han vel atl det inte är så, utan atl det är kommersielltspeciellt gångbara ting som får den stora uppmärksamheten. Han talar om altidrotten skapar leklust och livsglädje. Ja, del är den idylliska aningslöshetenfrån - ingenting om preslalionskrav, ingenting om kommersialism,ingenting om bingo osv. Han talar om att idrotten skapar gemenskap, men hantalar inte om det hot mot gemenskapen som den nuvarande konkurrens- ochuislagningsmentalileten på mänga håll har givit upphov lill. Han talar omidrottsrörelsens frihet atl besluta. Tycker atl idrotten har frihetalt besluta? Tror han alt idrottsfolk är i den situationen att de kan välja? Ärdel inte sä atl de pressas in i en tvångssituation, där de blivit beroende aven typ av intressen som egentligen inte har med idrotlsverksamhel atl skaffa? (vpk) kortgenmäle; började med atl prata om vad idrotten skall ha och vad dengör i sina bästa former. I de lägena håller jag med . Jag är ocksåöverens med honom om atl den skapar en aktiv fritidsmiljö, att den bygger uppdeltagarnas hälsa. Men konstaterar all kommunernasekonomiska resurser i dessa sammanhang är otillräckliga. Vidare säger han atlidrotten gör samhällsnytta. Ja, det gör den, men när kommunernas ekonomiskaresurser nu är otillräckliga och man måste förlita sig till de olikakommersiella intressena har dessa senare alltså helt plötsligt börjat verka församhällsnyttan! Ja, , del är en ideologi som vi definitivt inte äröverens om. För mig har aldrig de kommersiella intressena haft till syfte atlgöra någon samhällsnytta, och jag tror atl måste hålla med mig närjag har den uppfattningen. Närdet sedan gäller tipsmedlen anförs atl detla är idrottsföreningarnas egnaangelägenheter och alt de inle har ullalat atl de vill ha tipsmedel. Här är detju fråga om vad skall ge för anslag! Idrottsföreningarna lägger framäskanden om hur mycket pengar de vill ha. Sedan är det som beslutarhur myckel de skall få. kan naturiigtvis också göra på det sättet allanslagen kopplas lill tipsmedel. Men anledningen till alt ochutskottet i övrigt är sä emot det är naturligtvis alt utskottet bara föreslår143,5 milj. kr. och tipspengarna enligt vårt förslag i första delen innebär225 milj. kr. Det är klart att man kan säga att tipsmedlen är öronmärkla ochange det som ell skäl att neka atl ge mer pengar. Men värt förslag skulle, medden utbyggnad som avses till hela lipsmedelskakan, innebära 450 milj. kr. alltså ungefär tre gångerså mycket som och hans vänner i utskottet är villiga att ge. Detär i och för sig beklagligt atl på så bräcklig grund ville ta uppfrågan om kommersialiseringen och dess betydelse och styrning av idrotten. Jagkan bara hänvisa till det som varit aktuellt , slalomlävlingarna iÅre. Där sades det helt klart och tydligt att sponsorn, Polarvagnen, hade gjorten verkligt bra vinst genom de här tävlingarna. Del var naturligtvis av denorsaken som företaget ställde upp och gav möjligheter att hålla tävlingarna. HerrNORRBY (c) kort genmäle: Skall vi ta upp det aktuella fallet Åre kan vi väl konstatera atl deninsats som ifrågavarande förelag gjorde genom atl sponsra dessa tävlingar ändåmöjliggjorde atl vi fick en mycket fin föriagd hit tillSverige, som vi väl i annat fall inle kunnat få pä grund av de utgifter som ärförknippade med ett så stort evenemang. Jagvill peka på som ett exempel pä fall där man kan användafirmapengar på elt sätt som gör att det icke verkar styrande på idrotten. Jagtror inte alt någon vare sig av dem som satt i ledningen för i Åreeller av dem som tävlade där uppe kände all det fanns en firma som möjliggjordeatt evenemanget gick av stapeln. Detär inle möjligt att ta upp alla de påpekanden som herrar och gjort. Men låt mig tillbakavisa påståendet - det är intenågonting annal än ett påstående - att kommersialismen styr idrotten. Låtmig också konstatera alt det finns en vardagssida och en gladare sida inomidrotten. Vardagssidan, och även verksamheten på andra plan, är för mångaklubbledare beroende av penninginkomster vid sidan av de ordinarie anslagen -det är ingen tvekan om alt så är fallet. Närdel gäller uträkning alt samhällets stöd till idrotten harsjunkit har jag redan gjort en jämförelse mellan den nya och den gamlaregeringen och harangerat den nya regeringen för att den har salsal såkraftigt. Jag sade i mitt första inlägg alt jag hoppades att staten, landstingoch kommuner fortsättningsvis kommer att stödja idrotten i ökad utsträckning.Kan vi på detta vis bli mindre beroende av bingo och lotterier, kanske heltkomma ifrån del, så att vi slipper det här käbblet om en kommersialisering avidrotten, är det i och för sig bara bra. Men jag vill som sagt ännu en gängtillbakavisa påståendena att idrotten så att säga är besudlad med pengar frånföretag som sponsrar olika aktiviteter. Jag tror inte att man i många fall kanpåvisa att så är fallet. HerrFRANZÉN (vpk) kort genmäle: Del är intressant att höra det här resonemanget och alt dra utkonsekvenserna av det. Jag menar att de pengar Polarvagnen har satsat påprojektet i Åre har givit bra utdelning, och det har naturligtvis ocksåföretaget insett att de skulle göra. Miljontals TV-titiare har följt den mycketväl upplagda reklamkampanjen. Om inte TV hade varit, om arrangemangen intedragit stor publik och om det gällt en tävling som gått undermycket litet intressanta omständigheter, tror att Polarvagnen dåhade ställt upp för alt stödja den? Nej, det hade man inte gjort. Inte hjälperPolarvagnen eller andra kommersiella sponsorer smågrabbarna som vill försökalira boll med att skaffa dräkter, skor eller annan utrustning! De blirintressanta att satsa på först i elit-idrottssammanhang, när de blirreklampelare för att de är kända. Vimenar att detla är fel. Vi menar atl samhället skall ekonomiskt stödja alla deolika delarna av idrotten. De skall inte vara beroende av privata kommersiellaintressen. Isitt förra inlägg talade om atl DN var medarrangör isexdagarsloppet . Ja, del bevisar bara att man redan dä varinne på linjen atl kommersialisera idrotten. Det är ingen nyhet för mig. Mendet var kanske en nyhet för när han stod videlappmälet i . HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: retirerar nu från den för honom pinsamma diskussionen omidrottens plats i den totala budgeten genom alt skylla pä att höjningarna intevar så stora innan den nya regeringen kom lill stånd. Försök inte alt skylla påden gamla regeringen! Den borgerliga oppositionen var med på de anslagen. Manmåste se del över en följd av år, t. ex. från början av 1970-talel, och inte sepå tillfälliga ryck, dä anslagsökningarna kan vara stora eller små det enaresp. Kan då leda i bevis atl del inle skulle varasä, som jag räknat ut, all idrottens samlade andel av de totala statsutgifternaminskal? Delta måste sältas i samband med det tvång idrottsrörelsen i vissafall upplever atl ge sig i händerna på intressen som vill ge pengar mensamtidigt också kommersiellt utnyttja idrotten. HerrNorrby förstärker bilden av sin aningslöshel genom atl försvaraÅrearrangemangel. Om jag minns hans ordval rätt sade han ungefär så atl intekan man väl se atl det var några firmapengar bakom det arrangemanget. Del ärklart att man inte kan se profiten; man kan inte se den smygandekommersialismens verkningar underifrån, man kan inte se värderingarna, man kaninte se det beroende den skapar, man kan inte se del främjande av elit- ochkonkurrensanda som den för in i idrotten och den kändiskult som den för medsig. Inte heller kan man se tillbakasältandet av korporationsidrotten, denbreda idrotten, kvinnoidrotten, handikappidrotten, de ungas idrott - alltdetla som inle är kommersiellt intressant. Fårjag tolka inställning så att han accepterar idrottenskommersialism bara han själv inte kan se den? HerrNORRBY (c) kon genmäle: Kanske viskall diskutera Doroleaföretaget en sista gäng. Givelvisräknade förelaget kallt med alt det skulle få nytta av de pengar som gavs tillarrangemanget i Åre. Skall jag tolka vpk;s uppträdande här i kammaren så att niinte är ett dugg intresserade av hur det går för det härDoroleaföretaget? Det betyder dock en hel del för företaget, och det är kanskeanledningen till all företaget har valt den här vägen. Givelvis har förelageten oerhört stor fördel av alt via TV få gä ut över de nordiska länderna ochäven långt utanför de nordiska länderna och peka på den industriprodukt som detframställer. Jagvill inte påstå atl vi skall bli beroende av firmapengar, men jag tillbakavisaren sista gång atl vi är beroende av dem och att del skulle föreligga någonstyrning. Närdet gäller tipsmedlen vill jag fråga; Om vi skulle införa systemet attöronmärka pengarna till den svenska idrotten, hur skulle vi då kunna överföratipsmedlen, som ju kommer från fotbollen, till simning, orientering,skidspori? Jag tror atl vi skall vara mycket rädda för att skapa sädanaincitament inom vår idrottsrörelse att vi får den här debatten om öronmärklapengar. Vi skall vara glada överalt fritt får förfoga överstatliga medel som inle är öronmärkla. Eltsista inlägg när del gäller vpk:s medverkan i denna fråga. Redan icentermotionen 1975 tog vi upp frågan om idrottens inriktning särskiltmed tanke pä breddidrotten. Vi begärde i motionen en utredning om följderna förden svenska idrotten. Vpk röstade ner den tillsammans med socialdemokraterna.Det är alltså ett ganska nymornat intresse jag spårar hos vpk i dessa frågornär ni nu med brösttoner går till storms mot de andra partierna och säger altde är totalt ointresserade av den här frågan. Det är vi inte. Hen (): Jag hade egentligen tänkt tala om bålsporien med anledning av enmotion som och jag har väckt, men jag har lyssnat lill den härdebatten om idrotten och dess eventuella kommersialisering. Detär alldeles uppenbart alt man frän vpk;s sida vill misstänkliggöra idrottensåsom styrd av företagen. Men det förhållandet att idrotten i viss mån ärberoende av reklampengar behöver ju inle innebära att den är styrd. Jag tror,herr talman, att del företag som medvetet skulle försöka styra idrotten snabbtskulle göra sig omöjligt i de sammanhangen. Mendet finns en sanning i den kritik som framförts i den här debatten,och det är att det är beklagligt atl idrotten skall vara så pass beroende avreklampengar som den är. Det är faktiskt inte särskilt roligi att se alla dessalevande reklampelare i alla sammanhang och all skyltar och stora plakatbokstavligen skymmer en del av själva idrottsutövandet. Menjag tror, herr talman, att den nya regeringen slagit in på en väg som gör attvi kan förvänta ökade anslag lill idrotten. Jag tror också att man ute ilandstingen, där jag själv har varit med om debatter i denna fråga, kommer atlvara beredd atl anslå medel, så atl idrotten blir allt mindre beroende avreklaminslag. Fårjag sedan rent allmänt konstatera att det är ett mycket stort och viktigt områdesom behandlas i kulturutskotlets betänkande nr 33. ten har en enorm betydelsei vår nation, inte minst för ungdomens fysiska fostran. Ibetänkandet behandlas också en motion om båtsporten, en sport som fått alltstörre omfattning och som har en väldig bredd i vårt land. Praktiskt lagetalla familjer har eller vill skaffa sig en båt, liten eller stor. jag har motionerat om en särskild länefond till båtsportens fromma, ochherr har gett kammaren en del väsentliga synpunkter på denproblemalik som vi tagit upp i motion nr 745. Jag vill instämma med , och i likhet med honom tolkar jagutskottets skrivning över vår motion som positiv. Utskottet hänvisar tillfritidsbåtsutredningen, och jag vill därför inte ställa något annat yrkande änom bifall till utskottets hemställan. Men jag vill gärna understryka hurangeläget det är alt bålsporten får tillgång till lånekapital för att bygga ochbygga ut fritidsbåtshamnar i den utsträckning som behövs. Behovet är myckelstort. Jaganser i likhet med all bålklubbarna är bäst skickade att stå förden här verksamheten. Del finns i bålklubbarna etl enormt engagemang frånmedlemmarnas sida för att göra ideella insatser, dvs. atl båtägarna själva görgemensamma insatser för att bygga bryggor, båtskjul och upptagningsplatser.Men man behöver låna pengar till material. Imin hemstad har vi lysande exempel på båtklubbarnas verksamhet, menbristen pä kapital lägger ofta hinder i vägen för bålklubbarnas planer påfritidsbätshamnar. Kommunerna har som bekant också ont om pengar, och angelägnaprojekt av del här slaget skjuts på framliden. Så är det runt om i landet. IKarlstad har vi en lång kö av båtägare och blivande båtägare, som sökerbryggplatser för sina båtar - antingen mindre båtar som bara har en akiersnurraeller något större segelbåtar med ett deplacement på etl par ton. Men kommunenhar alltså en lång kölista, och man råder de sökande som ännu inle skaffatnågon bål atl vänta med båtköpel - observera ! Tänkom vi hade haft samma problem med bilparkeringen, så all blivande bilägareskulle få beskedet atl det inte är någon idé att de skaffar sig en bil,eftersom de får vänta innan de får någonstans att ställa den! Delrådande förhållandet är beklagligt inte bara för bålälskarna ulan också förbåtindustrin i värt land, som böriar fä problem med avsättningen. Varsel ompermitleringar föreligger. finns det alltså många människor som villköpa båt men som inte kan få någon bryggplats, dvs. en plats att förtöja båtenvid. Detla gäller främst segelbåtar men även, såsom jag nämnt, mindre båtar. Enstatlig lånefond skulle lösa de väsentliga problemen när del gäller alt byggafler hamnanläggningar. Båtklubbarna är redo. Jag hoppas att den nya regeringenskall ta välkomna initiativ också pä det här området. Hen i (vpk): Jag behöver i och för sig inte polemisera med , därför atthan på sitt sätt erkänner alt denna kommersialisering är etl problem. Jag villdock passa på tillfället atl understryka att när vi påtalar den så är det ingenanklagelse, inget skuldbeläggande på de aktiva idrottsulövarna, ulan eltkonstaterande av alt här försiggår en social och ekonomisk process som bädedirekt och indirekt gör att vissa, som vi menar, mycket viktiga sidor av denbreda idrotten, vilka inle är intressanta för de rent kommersiella intressena,skjutes i bakgrunden. 1 stället görs en mängd bisaker till huvudsaker därföralt de är av värde för de kommersiella intressena. Del hotar, menar vi, atturholka idrottens innehåll på ett icke önskvärt sätt. Staten bör alltså taansvar för alt förhindra att idrotten hamnar i en tvångssituation. Det är vadvi har sagt. Jagkan slutligen försäkra att jag var iopposition tog del av en otrolig mängd motioner från om stöd tillidrotten. Vi inom vpk-gruppen läste dem och tyckte att de var intressanta och imånga stycken bra. Vad yrkar man då, frågade vi oss. Jo, yrkademan på en utredning. Vi tyckte att det varskäligen meningslöst att understödjaden typen av illusionspolilik. Hade ni under er oppositionstid fått alla eramotioner om utredningar bifallna, skulle det inle ha funnits en enda ordinarietingsdomare i landet som utövade sin tjänst, utan alla skulle ha varit sysselsattai de utredningar som hade föreslagit. Hen (vpk): Jag kan återknyta till delta Doroleaföretag. Men det är inte bara detföretaget som genom reklam i idrottssammanhang vill visa upp sin produktion.Det gäller också , och en del andra multinationella företag, för atlinte glömma , som stått bakom jippot Supersiars i TV. Dessa förelag harintressen inom idrotten så länge de får pengar tillbaka. När så inle längre ärfallet står sig idrotten slätt. Vi menar atl del skall finnas samhälleligapengar som ger idrotten möjlighet att verka. Det skall inte behövas pengarfrån olika jippobetonade eller kommersiella intressen. HerrNorrby talade om tipsmedlen och öronmärkning av pengar. Vi menar inte att sieller så mycket pengar skall gå till exempelvis fotbollen i relation till hurmycket som kommit in genom tipset.