prot · G009102 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag tycker alt det är klokt att vänta på förslagenfrån pensionskommittén vilken, som jag bedömer det, har myckel stor erfarenhetav att handlägga dessa frågor, inte minst med tanke pä alla de förslag lillreformer som har kommil från denna kommitté. (vpk) kortgenmäle; Vi skulle naturligtvis kunna stå här och hacka på varandra hur länge somhelst, , men jag tänker inte göra del. Jagtycker inte att del förändrar något i sak om det är barnet eller föräldern somhar ca 15 000 alt röra sig med. Summan är för de här människorna densamma, varesig den utbetalas till barnet eller till föräldern i fråga. Det är de bådatillsammans som skall leva på pengarna. Därför anser vi att del är för litet. Iövrigt kan man naturligtvis säga att inle heller vi i vpk tagit upp fråganunder , men vi tycker nu att det har blivit en sådan prisslegringstakl atl detfinns anledning all på nytt göra det. Del är ju inle sä enkelt au närutredningen väl har lagt sill förslag beloppen genast kan höjas. Utredningarbrukar ju remissbehandlas och sedan skall regeringen ta sin tid på sig för attbedöma remissbehandlingen och komma med en proposition innan det finnsmöjligheter att kan fatta ett beslut. Och innan det får giltighet harsäkerligen pensionerna sjunkit avsevärt i förhällande till den genomsnittligaindustriarbelarlönen. Jagvidhåller atl det inte råder någon motsättning mellan all nu höja grundbeloppenoch att vänta på vad utredningen kommer fram lill. FruHÅVIK (s) kort genmäle; Del är inte så enkelt alt man bara kan anta ett förslag somkommunisterna har lagt när det gäller alt ändra den omfattning i vilkenkonsumentprisindex skall påverka basbeloppet före dessa pensioner. Man harglömt att studiemedel, bidragsförskott och en rad andra stöd i samhället ocksåär basbeloppsanknutna. Delta gör att man bara har kommit en halv bil på väg. Jaglycker all del är vikligl att man använder rätt terminologi - om man kallar delpensioner till barn eller vårdnadsbidrag till den som värdar det handikappadebarnet - inte minst med hänsyn till dem som läser kammarens protokoll ochkanske tror att de kan hämta några visdomsord därur. Folkpensioner,rn. Fröken (): Handikappersättningen har tagils upp i ett fiertal motioner, sombehandlas i socialförsäkringsutskottets belänkande 1976/77:19.1 motionernahävdas att handikappersättningen bedömts alltför restriktivt. Motionärernabegäran uttalar sig för generösare bestämmelser. Propositionen1974:129 låg till grund för reformen. Av uttalanden i propositionen framgår attsyftet med handikappersättningen var atl ul-,vidga den tidigare rätten tillinvaliditetslillägg och invaliditetsersättning och att mildra de ofta rigorösavillkor som gällde för rätten alt erhålla dessa förmåner. Den reform som dågenomfördes ingav många handikappade förhoppningar om förbättrade möjlighetertill ersättning. Mångasom sökt ersätlning har emellertid fält avslag på sina ansökningar och blivitbesvikna på reformen. Därför har vi nu fåll motionerna i denna fråga. Det ärverkligen alt beklaga alt reformen har givit della resultat. Motiveringeni den nämnda propositionen var ju all man ville göra det lättare för de handikappadesom behöver ersättning att fä sådan. , som behandladepropositionen 129 i sitt betänkande 1974:32, trycker ännu starkare änpropositionen på kravet på mildare regler för erhållande avhandikappersättning. Jag vill citera vad utskottet skrev den gången: "Det väsentligasyftet med de nya bestämmelserna är all mildra de Folkpensioner,m. ofta rigorösa krav somgällande bestämmelser om invaliditetslillägg och invaliditetsersältninguppställer i fråga om den försäkrades hjälpbehov och alt man i ökad omfattningskall kunna beakta de merkostnader som orsakas av handikappet. Genom denföreslagna differentieringen av handikappersättningen och genom atl prövningenav rätten till sådan ersättning skall grundas på den handikappades sammanlagdabehov av stöd har enligt utskottets mening skapats garantier för atl man i denpraktiska tillämpningen skall kunna tillgodose det syfte man velat uppnå med denya bestämmelserna även i fråga om rörelsehindrade." Såskrev ulskollet, och del blev också beslut. Det är verkligenbeklagligt att del beslut som fattade 1974 och den reform som böriadetillämpas tycks ha tolkals så restriktivt av dem som haft atthandlägga ansökningarna. När beslutet fattades var ju alla eniga om att sökaförbättra förhållandena för de handikappade. Den enigheten kvarstår, och allaönskar säkert medverka till lättnader för de handikappade. Bestämmelsernaom handikappersättning har som tidigare nämnts till-lämpats sedan den 1 juli1975. Socialförsäkringsutskoilet påpekar i det belänkande som vi i dagbehandlar att erfarenheterna av de nya reglerna ännu är alltför begränsade. Påflera håll finns emellertid etl uttalat missnöje med bestämmelserna bäde blandde handikappade och bland dem som har att tillämpa lagstiftningen. Utskottethar därför kommit lill den slutsatsen atl reglerna om handikappersättning i sinnuvarande lydelse uppenbarligen inte är ägnade att tillgodose sitt syfte. Utskottetvill nu förorda en översyn av reglerna, och jag noterar med tillfredsställelseatl regeringen har beslutat att uppdra åt all lämna enredovisning av den praktiska tillämpningen av de nya lagreglerna för rätt lillhandikappersättning och att redan före inkomma med förslag tillde åtgärder som verket med ledning av dessa erfarenheter kan finnaerforderliga. Det är bra, för de av beslutade förbättringarna måsteockså komma dem till del som avsågs när beslutet fattades. Låtmig sedan ägna åt en annan motion som utskottet haft altbehandla. För kvinnor som blivit änkor efter utgår folkpensioni form av änkepension utan inkomstprövning. Pension till kvinnor som blivitänkor är däremot inkomsiprövad. I motionen 1076 yrkar herrBörjesson i m. fl. au skall ge regeringen lill känna atlinkomstprövningen bör slopas. Motionärerna anser det frän rättvisesynpunktotillfredsställande alt kvinnor vilka blivil änkor före inteskall ha tillgång till den ekonomiska garanti som änkepensionen utgör. Dethär är en fråga som prövats av en följd av år. Jag förslår mycket välatt del kan upplevas som problem att den som blev änka ellersenare får änkepension utan inkomstprövning, under del att den som blev änkaföre detta datum får pensionen inkomstprövad. Del är väl i hög grad känslan avolika behandling som upplevs orättvis. Jag kan förstå det, ochnär utskottet i sin skrivning pekar på att efterlevandepensioneringensframtida utformning är föremål för utredning i pensionskommittén, är det kanskeen klen tröst för dem som har reducerad pension. Jag tycker alt vi har varoch en ett intresse av alt alla medborgare fär en rättvis och likvärdigbehandling. Utskottetpekar i sitt utlåtande över den här motionen på den utredning som jag tidigarenämnde. Utskottet framhåller också att inkomstprövningsreglerna innebär attänkepensionen vid nuvarande basbelopp om . inte i något fall ärkonsumerad förrän vid sidoinkomster om . och ofta inte heltavtrappad förrän sidoinkomsten uppgår lill . Jagtycker också det är viktigt att nämna om de generösare regler som gäller ochsom nu gör del möjligt att lättare erhålla förtidspension för den som fyllt 60år. Många i den grupp som det talas om i motionen är kanske i den åldern ochkanske har de av olika skäl svårt all fä arbete. Jag vill då peka pä demöjligheter som finns till förtidspension av arbetsmarknadsskäl. Jag vill med vad jag nu sagt yrka bifall till utskotlels förslag. Folkpensioner,m. Hen i (s); Jag vill böria med alt understryka vad socialförsäkrings-utskottetskrivit när det gäller handikappersättningen och yrka bifall till utskottetshemställan i punkten 2, moment 11. Utskottetförordar en översyn av reglerna, och det står helt i linje med vad jag krävde ien interpellationsdebatt med socialminister i år.Bakgrunden lill kravet på en översyn är att det harskett en allvarlig försämring i fråga om beviljandet av handikappersättning. Påfiera häll finns det ett uttalat missnöje med bestämmelserna bäde bland dehandikappade och bland dem som har att tillämpa lagstiftningen. Försämringenmedför väldigt allvariiga konsekvenser för flera handikappgrupper när delgäller att klara arbetssituationen och möjligheterna att leva etl aktivt liv iövrigt. Bestämmelsernaom handikappersättningen har blivit en "klasslag". Den som har rådatl skaffa sig merutgifter fär ersättning, men den som inte har råd får ingenersättning. Jag vill protestera mot en sådan lill-lämpning av lagen. Socialministernavvisade i interpellationsdebatten en förändring avlagstiftningen. Det beklagade jag vid det tillfället. Det negativa svaret frånsocialministern föranledde ett stort antal motioner med krav på en översyn.Tillsammans med i inlämnade jag en motion i frågan.Dessutom fanns det en motion från den socialdemokratiska riksdagsgruppen vidsidan om ytterligare några motioner. Det är alltså ganska många som harreagerat mot socialministerns negativa hållning. 1 ulskottel uppnåddesenighet i frågan vilket var glädjande. Folkpensioner,m. kandet pä s. 13 står delföljande som jag gärna vill läsa in till protokollet: "Utskottet har tagitdel av den praxis som hunnit utbildas på området och därvid ilikhet med motionärerna kommit till den slutsatsen aU reglerna omhandikappersättning i sin nuvarande lydelse uppenbariigen inle är ägnade atltillgodose sitt syfte. Med anledning härav har utskottev. vid sammanträdeden 1mars 1977 beslutat förorda en översyn av dessa regler. Kort därefter eller den3 mars har emellertid regeringen beslutat uppdra åt atlredan före lämna en redovisning av erfarenheterna av denpraktiska till-lämpningen av de nya lagreglerna för rätt lill handikappersättningoch all i samband därmed inkomma med förslag till de åtgärder som verket med anledningav dessa erfarenheter kan finna erforderliga." Vadsom är intressant är tidsangivelsen. Utskottet tog sitt beslul , ochden , alltså , tvingades socialministern kapitulera.Då först lade han ut uppdraget om en översyn av handikappersättningen päriksförsäkringsverket. Men genom den negativa hållningen harhan alltså fördröjt en rättelse av lagstiftningen. Detvar tur att socialministern vaknade, för annars hade han blivit överkörd avriksdagen. Vadsom är viktigt nu är atl man snabbt förändrar lagstiftningen så atttillämpningen står i överensstämmelse med intentionerna bakom 1974 årsriksdagsbeslut då man införde handikappersättningen. Den här reformen ärangelägen därför atl den berör väldigt många människor som lever under ytterstsvära förhållanden. Reformen om handikappersättning är viktig, den fär intefuskas bort. Fröken () kortgenmäle; Med anledning av det som nämndes av i omsocialministerns yttrande i interpellationsdebatten vill jagläsa upp några rader ur del protokollet. Socialministernsade sä här: "De fortsalla erfarenheterna får visa om det finns anledningatt i något avseende ytterligare se över reglernas utformning." Vidaresade socialministern: "Del är helt naturligt att jag, lika väl som i , är intresserad av alt beslul och intentioner verkligen följs upp. Om det är så att beslutet innebär att det kan finnas olika tolkningar av det, måste vi se till att beslutet justeras-- ." HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Jag vill bara notera att vid interpellationsdebatten varsocialministern inte intresserad av en översyn trots all det fanns skäl för ensådan. Det framgår hell klart av den debatten. Fröken () kortgenmäle: Jag läste i milt förra debattinlägg upp att socialministern har sagtatt han är intresserad av all beslul följs upp och lika intresseradav det som i . Jagkan läsa ett annal yttrande av socialministern vid sammainter-pellalionsdeball: "Om vi - det har, som jag sade förut, hänt vidtidigare lillfällen - kommit underfund med all i fattade beslul, närde omsatts i den praktiska verkligheten, kanske inte rikligt stämt överens medvad vi här i länkl oss, då har man fäll göra förändringar sä atttillämpningen av bestämmelserna blivit anpassad till de intenlionersom vi hadenär besluten fattades." Folkpensioner,m. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Det räcker inte med att uttala elt allmänt intresse för en fråga. Manmäste också handla. Socialministern deklarerade att han inte hade föravsikt all la något initiativ i frågan. Någon annan tolkning kan man inte fåfram ur den interpellationsdebatten. Herrandre vice talmannen anmälde att fröken anhållit att till protokolletfå antecknat att hon inte ägde rätt lill ytteriigare replik. I motionen 1071 har och jag begärt en plan för hur enlika folkpension oberoende av folkpensionärernas civilstånd skall kunnagenomföras. fär man som bekant en mindre summa om man är gift än om manär ogift. Vi har grundat vår begäran på principen om att varje människa oavsettkön och civilstånd skall räknas som en självständig individ och all män ochkvinnor bör behandlas lika inom socialförsäkringarna och inom pensionssystemet. Ettenigt utskott har, såvitt jag förstår när jag läser utskottets belänkande,anslutit sig till vår principiella uppfattning. Utskottet har också erinrat omsamma sak som vi åberopat i motionen, nämligen atl "enhälligttagit ställning för principen om lika pension oberoende av civilstånd".Här är vi alltså överens i sak. Visom har motionerat är också - liksom utskottet - myckel medvetna om att ensådan reform som vi siktar till kostar massor med pengar - eller som utskottetskriver är "utomordentligt kostnadskrävande". Vi vet atl det rör siginte om några miljoner - det är miljardbelopp, och det är pengar som vi intehar . Men det är just därför som vi inte har begärt vad vi helst skullevilja ha, nämligen en omedelbar ändring. Del är mycket tråkigt alt vi inle harråd all snabbt genomföra den här reformen som vi alla önskar. Det är beklagligtdärför att det rör sig om en grupp medborgare som vi alla har en stor skuldtill och som vi alla säger oss ha en önskan alt behandla rättvist. Men när vinu alla vill det, så borde vi väl åtminstone ha kunnat böria med att undersökahur och när vi skall få lill stånd en reform som vi alla säger oss önska. Folkpensioner,rn. Detär bra om regeringen, som ulskollet förutsätter, i den utsträckning som ärmöjlig kommer att ta hänsyn till principen om lika folkpension för gifta ochogifta,, men del skulle säkert inte skada om också visade sin godavilja inte bara genom upprepade principuttalanden. Vi skapar inte rättvisaenbart genom fiotta deklarationer. Vackra ord är gratis. Planer kostar inteheller någonting, men de innebär just atl man tvingas ta ställning lill när eltlöfte som kostar bör kunna infrias. Om vi skall kunna genomföra vad vi villborde vi därför planera på lång sikt. Vi kan inte bara ställa upp mål förframtiden, då är del risk för att vi nöjer oss med att hänvisa till all vi harmålen och sedan glömmer alt arbeta för dem. Vi borde åtminstone vara bereddaatl undersöka hur vi skall få råd och när. Jag har inget yrkande. Jag vet att det är omöjligt för en enskildledamöt atl gå emot elt enigt utskott. Jag återkommer , om interegeringen i möjlig utsträckning gör något intill dess. Jag hoppas atlulskottel är mera berett . Hen i (s); Med anledning av den motion jag tillsammans med mina partivänner fränÄlvsborgs läns norra valkrets har väckt om handikappersättning lillpsoriasissjuka vill jag framföra några synpunkter. Vadmotionen verkligen gäller är frågan om de svårigheter att få handikappersättningsom uppstått för människor med psoriasis. Förmin personliga del anser jag att de prejudikat som skapats förhandikappersättning inle är acceptabla. Dessutom har jag den uppfattningen atlflera av de senaste prejudikaten inle motsvarar andan i propositionen1974:129, dvs. den proposition som låg till grund för beslul omhandikappersättningen. Dendåvarande departementschefen anslöt sig till förslagatt den handikappades vård- och hjälpbehov skulle vägas tillsammans med demerkostnader som förorsakades av handikappet. Delta betydde atl de krav somtidigare gällde beträffande den försäkrades hjälpbehov skulle mildras och atlmerkostnaderna på grund av handikappet i större utsträckning skulle beaktasvid bedömningen av rätt till handikappersättning. Jagkänner till fiera fall där psoriasis vållar slora besvär. fårvederbörande avslag på sin ansökan om handikappersättning. Det finns i värtland tusentals personer som t. ex. fär använda tvä limmar före arbetets börjanoch efter arbetets slut för att sköta sin sjukdom pä ett sådant sättatt det är möjligl att fungera i arbetet och ute i samhället. Till detta kommeratt många har merkostnader som uppgår lill slora summor - 3 000, 4 . Det gäller extra kostnader för salvor, bandage och liknande.Det är dessa människors ansökan om handikappersättning vi numera tvingas attnästan utan undantag avslå i försäkringskassornas pensionsdelegationer. Vilever i elt samhälle med så goda resurser att vi borde ha råd att ge dessamänniskor det ekonomiska stöd de, enligt min uppfattning, utan tvivel ärberättigade till. Den1 mars beslutade socialförsäkringsutskoilet att förorda en översyn av reglernaför handikappersättning, vilket i också nämnde. Redanden beslutade regeringen uppdra åt att före den 1september i är lämna en redovisning för erfarenheterna av den praktiskatillämpningen av de nya lagreglerna för rätt till handikappersättning. Dessutomskulle verket inkomma med förslag lill åtgärder som kan vara erforderliga. Ävenom våra motioner nu avslås har de tydligen haft en mycket stor betydelse i dethär ärendet. För min del kommer jag att avvakta de förslag som kan komma underhösten för alt eventuellt återkomma med en motion, om så skulle behövas. Nuär det inte bara de personer som har besvär av psoriasis som drabbas avrestriktiviteten. Det gäller även sådana som drabbas av sjukdomen celiaki. Härhar jag sett ansökningar om handikappersättning för merkostnader för denspeciella diet som krävs för atl klara sjukdomen. I vissa fall har kostnadernauppgått lill . Även där blir del avslag på ansökan omhandikappersättning. Enannan grupp, och den är inte så liten, är de stomiopererade. Här blir det oftastora merkostnader på grund av sjukdomen. Även denna grupp drabbas avrestriktiviteten. Medanledning av en översyn som skall ske harjag, herr talman, jusl nu ingetsärskilt yrkande. I stället vill jag avvakta kommande förslag, förslag som jaghoppas skall förbättra villkoren för de av mig nämnda gruppernas rätt all fähandikappersättning. Folkpensioner,m. Hen i (c): 1 förevarande ulskottsbelänkande behandlas bl. a. motionerna 1074 och1076. Jag vill i all korthet kommentera dessa motioner. Jag böriar med motionen1076, som behandlar en rättvisefråga, nämligen slopande av inkomstprövning avänkepension för den grupp av kvinnor som blivit änkor före den 30 juni 1960.Del här motionskravel har återkommit under en lång följd av riksmöten ochblivit något av en följetong. Argumenten för det är välkända och borde ejbehöva upprepas, men jag kan ändå inte underlåta att påpeka - och det vill jagsäga till fröken - att den relativt lilla grupp del här är fråga ominte bara upplever sin situation som ett ston problem utan känner på sig att dehar blivil orättvist behandlade och rent ut sagt diskriminerade. Jag tyckernästan att jag vill ge dem rätt i dessa tankegångar. Delär helt enkelt etl rättvisekrav all behovsprövningen slopas, så all denna gruppav änkor kan erhålla pension på samma villkor som de som blivit änkor efter den30 . har tyvärr avvisat motionskraven på ett slopande avinkomstprövningen för dessa s. k. övergångsänkor. Det enda som har inträffatunder alla dessa år är atl den Folkpensioner,m. grupp det gäller harblivit allt mindre lill antalet, och därför borde det nu kunna vara lättare attgå med på vårt molionskrav. Alldenslund ell bifall inle samhällsekonomiskt kanpåverka statens finanser, borde inte några ekonomiska hinder föreligga. Detär mycket riktigt, som fröken säger här, att ulskollet anför alleflerievandepensioneringens framtida utformning är föremål för utredning inompensionskommittén. Jag noterar detta med stor tillfredsställelse, eftersom detvisar att man har.en viss förståelse för atl många av de änkor det gälleregentligen borde vara berättigade lill pension, och kanske kommer de nu ocksåatt lättare kunna erhålla en sådan. Jag vill peka på atl tempot pä arbetsplatsernaär hårt och all det därför kan vara svårt för en änka med bristfälligutbildning atl gä ut i förvärvslivet och skaffa sig ett arbete. Jag tänkerspeciellt på en bestämd grupp, nämligen de s. k. hemmadöttrarna ellerföräldraänkorna, och jag hoppas att kommittén verkligen titlar litet på deraslivssituation. Del är angelägel atl den gör det, efiersom jag vet att dessahemmadöttrar har problem. Jag har själv kommit i kontakt med elt flertal sådanafall. Med det sagdavill jag yrka bifall till motionen 1076. Imotionen 1074 har hemställts om att hos regeringen begär utredningrörande kostnader för handikappersättning till föräldrar till döva och gravthörselskadade barn . Dä den i molionen upptagna frågan är föremålför kartläggning i och då man kan förvänta, atl jämvälspörsmålen om handikappersättning liksom om beloppens storiek och kriteriernaför deras erhållande därmed kommer att övervägas av regeringen, finner jaginget skäl all nu yrka bifall till motionen 1074. Iövrigt vill jag instämma i vad i anförde om depsoriasissjuka och andra handikappgrupper som inte får ersättning, men som dockborde vara berättigade till del. Jag förväntar mig därför att dennakartläggning och utredning verkligen skall ge ett positivt resultat. Hen i (s): kräver i sin motion att pensionskommittén med förturbehandlar frågor som sammanhänger med folkpensionernas värdebeständighet. Hanberör också frågan om pensionärernas beskattningar. Det framgår avutskottsbelänkandet att bägge dessa frågor är föremål för behandling i tvåskilda utredningar, och man har aviserat att dessa utredningar skall komma påriksdagens bord . Delär bekant alt såväl folkpension som pensionstillägg och KBT i princip ärskattefria. Med hänsyn till de beslut vi har tagit här i om ökning avpensionstillskotten för såväl ålderspensionärer som för förtidspensionärerkommer det att innebära att man tangerar gränsen för de skattefria beloppen.Men budgetminislern har i interpellationssvar meddelatatt man har detta under uppsikt. Man kommer att föreslå ändrade regler i dessaavseenden så alt även dessa delar skall vara befriade frånbeskattning . HerrGahrton har också i sin motion refererat etl pensionärspar som i december 1976tillsammans hade en pension, alltså folkpension, ATP och pensionstillskott, på2 . Härtill kommer, säger , ett KBT pä . Jagförstår inte riktigt vad denna uträkning är baserad på. och ett pensionärspar har f n. 155 96 på deltabasbelopp. Till delta kommer pensionstillskotlel, och delutgör 25 96 på basbeloppet för varje make, eller . Därtill kommer sedanKBT, i detta fall med . Det skulle göra, enligt minabedömningar, . i total pension i stället för . som i sin motion. Mendet kan också förtjäna tilläggas all del finns andra hjälpformer som utgår tillpensionärer som är i behov därav. Över 300 000 äldre och handikappade människorerhåller social hemhjälp, och denna utbyggnad fortsätter. Dessutom har enbetydande utbyggnad av andra åtgärder i form av kommunernas öppna åldrings- ochhandikappvärd genomförts, t. ex. färdtjänst, varudistribution, matservice,badservice, fotvård m. m. Omkring 120 000 pensionärer och åldringar har fåttsina bostäder upprustade med hjälp av räntefria lån från staten. Det är alltsåinte bara pensioner, pensionstillskott och KBT som utgår utan det är även andraomfattande åtgärder som vidtagits från kommunerna och från landstingen. Menherr uppehåller sig framför allt vid representationen förålderspensionärerna i den s. k. indexnämnden. är del, som tidigare erinratsom här i debatten, fiera än just dessa organisationer som har sina villkorknutna till konsumentprisindex. Del har nämnts här tidigare. Del är fråga ombidragsförskotten, underhållsbidrag, studiestöd och socialhjälp. Då frågar mansig om dessa också skall fä representanter i denna indexnämnd.