prot · G00984 · 1976-12-31 00:00:00 — Enastunden säger man att staten måste ha ett övergripande ansvar för läromedlen,och den andra säger man att vi bör avvakta och utreda frågan ytterligare,vilket jag anser vara helt onödigt eftersom vi ju vet hur situationen är. Förmig är det naturligt att en partikongress beslut i sådana här viktigaideologiska frågor är styrande för en riksdagsgrupps arbete. MajBritt , som ju också är socialdemokratisk ledamot av kammaren, sade fören tid sedan i en intervju i att hon tyckte att det var fel attprivata företag kan göra vinster på barns behov av läroböcker och att ettförstatligande därför måste övervägas. Jag förväntar mig därför att åtminstoneMaj Britt , som har deklarerat dessa åsikter, röstar för vår motion . HenERIKSSON i (vpk); Jag skall uppehålla mig något vid det som jag tog upp tidigare idebatten, nämligen anslagen till och . Detär ju så, att och liksom alla andra ungdomsorganisationermåste planera sin verksamhel. Men delta är en omöjlighet om bidragen utbetalasgodtyckligt. De nuvarande bidragen går dessutom genom , vilketinnebär att organisationerna försätts i en klar lojalitetskonfiikt och att derubbas i sin självständighet. Närherr i Staffansiorp argumenterar för utskottets linje gör han det påett underligt sätt. Han säger att dessa organisationer inte skall få de härbidragen , /78, men han talar inte om varför. Vad är det däsom gör dessa organisationer tvivelaktiga? Den frågan kan man väl få eltkonkret svar på. Andra organisationer får ju dessa bidrag somelevorganisationerna nu kräver. Det är organisationer som och Frikyrkliga Gymnasiströrelsen. Varför fär dessaorganisationer de här bidragen? Sedanåterkommer jag, i , till . Vadanser utskottet om dess auktorisation? Jagskulle alltså viOa ha en klar motivering för att elevorganisationerna inteanses berättigade till bidrag enligt SFS 1976:382. säger att denna fråga skyndsamtskall prövas. Vad är det egentligen som skall prövas? Vilken linje intar härdet socialdemokratiska partiet? stöder inte den socialdemokratiskamotionen - hon stöder i stället och motioner. Detär den konkreta bild man fär av socialdemokraternas linje i den här frågan. iStaffanstorp (c): Vad först gäller bidragen till planeringsråden hävdar jag fortfarandeatt de anslag som är föreslagna av regeringen är tillräckliga i nuvarandesituation. Jag tycker vidare att det är litet egendomligt att f d.utbildningsministern , som i SIA-propositionen föreslog attbidraget skulle utgå med 5 miO. kr., inte är nöjd med det bidrag pä 5,6 miOoner somnu skall utgå, ett faktum som man bör konstatera i detta sammanhang. TillInga Lantz vill jag säga när det gäller frågan om förstatligande av läromedlenatt jag är den förste att ta avstånd från att någon eventuellt skulle kunnagöra oberättigade vinster pä tillverkningen av läromedel. Något sådant bör intefå ske. Men jag är inte övertygad om att har rätt. Det man skalljämföra med är ju vad det skulle kosta om staten producerade läromedlen. Manmåste göra en sådan jämförelse om man tillvitar de nuvarande producenterna altde gör onödigi stora vinster. Jag tror inte att så är fallet, och jag tror inteatt en statlig produktion blir billigare. Jag hävdar dessutom fortfarande attsamhället har en ganska god kontroll när det gäller objektiviteten i läromedlengenom den läromedelsnämnd som kontinueriigt granskar dem. Låtmig sedan säga till i att när han talar omelevorganisationerna låter del som om dessa inte fär någonting i bidrag. Så ärju inte fallet, utan de får bidrag sedan fiera är. Frågan är bara om man skallöverföra bidragen till ett annat anslagsrum, och detta vill vi i så fall väntamed . Vi är inte negativt inställda till frågan som sådan, och jag villän en gång påpeka för i att han inte bör framställasaken så au man får intrycket all elevorganisationerna inte får några anslag.Det får de - de har fåll det - och en höjning av dessa anslaghar också skett under de år som gått. Jag känner dessutom till att mångalandsting lämnar anslag till elevorganisationerna, bl. a. mitt eget landstinghar gjort det i mänga är. Någon negativism finns således inte i dettasammanhang. IngaLantz tog upp frågan om könsrollstänkandet. Jag vill bara be att slåupp s. 3 i utbildningsutskottets betänkande som vi här diskuterar. Mitt pä densidan kan man bl. a. läsa att "skolan bör verka för jämställdhet mellanmän och kvinnor". Det är ett citat ur innehållet i läroplanernas mål ochriktlinjer. Med detta har man bara att slå fast att denna fråga beaktats redaninnan kom med sin motion. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter 777. Bara en upplysning till utskottets vice ordförande. Det är riktigt attanslaget till planeringsråden i SIA-propositionen 1976 scha-blonarlatuppskattades lill 5 miOoner, men del var självklart all regeringen skulleåterkomma till den frågan. Hade socialdemokraterna innehaft regeringsmaklenfortsättningsvis hade vi självfallet lyssnat på LO och TCO när de korn med nyafakta om vad som behövs för att planeringsråden skulle fungera. Tyvärr lyssnarden borgeriiga regeringen inte på samma sätt på LO och TCO. 4 protokoll 1976/77:84-86 Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Hen i (vpk); säger i att jag försöker ge intryck av allelevorganisationerna inte får något bidrag alls. Så är naturiigtvis intefallet. Men vad de inte får, i , är det som andraungdomsorganisationer får i bidrag, fast de fungerar likadant som dessa. Det ärdetta som är diskriminerande. Det är därför kommunisterna harväckt en motion i den här frågan, och det är därför jag krävt en förklaring avherr i Staffansiorp varför diskrimineringen skall fortsätta. Delär rikligt att vissa landsting lämnar bidrag, men alla gör det inte. Därförblir landstingsbidragen och alla övriga bidrag godtyckliga. Då går det heltenkelt inte all göra en långsiktig planering för dessa organisationer, och detär en nödvändighet. (vpk); Eftersom del är samhället som har ansvaret för utbildningen - dessinriktning och hur den skall fungera - borde det även vara samhällel som haransvaret för läromedelsproduktionen. stämmer inte det som står iläroplanerna överens med vad eleverna får läsa i läroböckerna. Det har jag gettexempel pä - ganska horribla sådana dessutom. Närdet gäller könsrollsfrågan hänvisar till s. 3 i betänkandet.Jag har förstås läst del avsnittet och det citat ur läroplanen som där görsstämmer inte med vad eleverna fär läsa, bl. ä. i den läsebok jag citerade ur.Därför behöver man uppmärksamma denna fråga och göra någonting ät den. Detkrav vi rest är således inte alls tillgodosett. Det är pä tiden att dettillgodoses - det kan jag hälla med om - men det är långt dit. Överiäggningenvar härmed slutad. PunktenI M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 793 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruLantz begärt votering upplästes och godkändes föOande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 13 punktenI mom. 1 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 793 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav föOande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 793 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller ulbildningsulskollets hemställan i betänkandet nr 13 punkten1 mom. 2 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 793 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav föOande resultat; Ja- 278 Nej - 13 M o m. Propositionergavs på bifall till dels ulskotlels hemställan dels motionen nr 793 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller ulbildningsulskollets hemställan i belänkandel nr 13 punkten1 mom. 3 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 793 i motsvarande del. Anslagt ill,skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 279 Nej - 12 Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionerna nr 488 av herrGustavsson i m. fl och 1171 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föOandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller ulbildningsulskottels hemställan i betänkandet nr 13 punkten3 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till motionerna nr 488 och 1171. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrEriksson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föOande resultal: M o m. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 13 punkten3 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav föOande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 13 punkten5 mom. I röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruHjelm-Wallén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 153 Nej - 138 Kammarenbiföll vad utskotiet i dessa moment hemställt. M o m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 13 punkten5 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej.' Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fruHjelm-Wallén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 151 Nej - 139 Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. 1976/77:14 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till ochhögskolor m. m. jämte motion Kammarenbiföll vad utskottet i detta betänkande hemställt. §17 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1976/77:15 med anledning avpropositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag till forskningsrädsnämnden m.m. jämte motioner. , m. m. Regeringenhade i proposilionen 1976/77:100 bilaga 12 () underpunkterna E7-E1I (s. 362-379) föreslagit att 1. till /78 anvisa ell reservationsanslag av , 2. tillHumanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet för /78anvisa etl reservationsanslag av , 3. till Medicinska forskningsrådetför /78 anvisa ett reservationsanslag av , 4. godkänna de riktlinjer förförändring av forskningsorganisationen i som förordats ipropositionen, 5. bemyndiga regeringen att vidnaturvetenskapliga forskningsrådet inrätta professur i enlighet med vad somförordats i propositionen, 6. till m. m. för /78 anvisa etl reservationsanslag av135 , 7. lill Vissa resurser förforskning för /78 anvisa elt reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:485 av hen Gransledl (c), 1976/77:555av i m. fl. (s), 1976/77:762av m. fl. (s), vari yrkats att beslutade 1. att avslå regeringensförslag om all i statsbudgeten anvisa 7 500 000 kr, under ett nytt anslagför Vissa resurser för forskning, 2. att till anvisa ett i förhällande till regeringens förslag med 3 000 000kr. förhöjt reservationsanslag på , 3. att till anvisa ett i förhällande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag pä , 4. att till m. m. anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på , 5. att ge regeringen till kännavad som anförts i motionen angående medelstilldelning tillforskningsrådsnämnden, 1976/77:771av m. fl. (c, s), 1976/77:939 av m. fl, (vpk), variyrkats alt beslutade att till statens råd för samhällsforskninganvisa 5 miO, kr, avsedda för igångsättande av forsknings- ochutvecklingsprojekt för uppbyggnad av arbetsmiOöregisler, samt 1976/77:967av m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle 1. hosregeringen anhålla att riktlinjerna för svensk forskningspolitik omformulerades sä a) att en klar boskillnad mellanstatens och privatföretagens forskningsorganisation skulle uppnås ochsammanväxningen mellan storfinans och stat pä forskningsrådet brytas, b) att militärforskningens ledanderoll i nuvarande forsknings- och utvecklingsarbete skulle brytas, c) att principiellt förbud motprivat uppdragsforskning för forskare i statlig tjänst skulle införas, 2. som sin mening ge regeringentill känna att forskningspolitiken borde stå under offentlig kontroll genom attledningen av utredningarna och politiken på forskningsområdet överlogs av enparlamentarisk kommitté i vilken lönarbetarrepresentanter skulle vara imajoritet, 3. uttala att den under 2 föreslagna kommittén bordefå i uppdrag att med utgångspunkt i folkflertalets sociala och kulturella behovutforma en nationell plan för det framtida forsknings- och utvecklingsarbetet. 1. att beträffandeforskning om cystisk fibros skulle avslå motionerna 1976/77:485 och 1976/77:55, 2. att godkände deriktlinjer för förändring av forskningsorganisationen i som förordatsi propositionen 1976/77:100, 3. att bemyndigaderegeringen att vid naturvetenskapliga forskningsrådet inrätta professurer ienlighet med vad som förordats i proposilionen 1976/77:100, , m. m. 4. att beträffandebeslut om inrättande av ell lermolumi-niscenslaboratorium skulle avslåmotionen 1976/77:771, 5. alt belräffanderiktlinjer för svensk forskningspolitik skulle avslå motionen 1976/77:967yrkandet I, 6. att beträffande enforskningskommitté m. m. skulle avslå motionen 1976/77:967 yrkandena 2 och 3, 7. att med bifall tillpropositionen 1976/77:100 och med avslag pä motionen 1976/77:762 yrkandet 1till Vissa resurser för forskning för /78 anvisade ettreservationsanslag av , 8. att beträffande denunder 7 upptagna medelsanvisningen med anledning av motionen 1976/77:762 somsin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. att med bifall lillpropositionen 1976/77:100 samt med avslag på motionerna 1976/77:762 yrkandet 2och 1976/77:939 till /78 anvisade ett reservationsanslag av , 10. all med bifall tillpropositionen 1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:762 yrkandet 3till för /78 anvisade etlreservationsanslag av , 11. att med bifall lillpropositionen 1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:762 yrkandet 4till m. m. för /78 anvisadeett reservationsanslag av , 12. att med bifall lillpropositionen 1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:762 yrkandet 5till för /78 anvisade ettreservationsanslag av . Reservation hade avgivits beträffande anslag tillforskningsrådsnämnden av herrar Alemyr, i , ochGustafsson i , samt herrar och iÖrebro (samtliga s) som ansett att utskottet under 12 bort hemställa att med anledning av proposilionen1976/77:100 och motionen 1976/77:762 yrkandet 5 till /78 anvisade ett reservationsanslag av . Hen (); 12 till budgetpropositionen, , härdenborgeriiga regeringen tagit upp en helt ny anslagspost under avsnittet Högreutbildning och forskning. Under rubriken för forskning har manföreslagit 7,5 miO. som skall stå till regeringens förfogande. Dettaär någonting mycket märkligt. Det har aldrig lidigare hänt, och det är särskiltanmärkningsvärt när del gäller forskningsråden, som främst har att stödjagrundforskningen, all en regering begärt medel som den efter egetgottfinnande har att dela ut lill forskningsprojekt, t. ex. - som man skriver ibudgetpropositionen - för att främja forskning bl. a. rörande cancersjukdomar.Det har varit en helig princip att en regering inte skall styra forskningen päprojektnivå. Del är något som verkligen strider mot det man brukar kallaforskningens frihet. Vad en regering skall göra när det gäller forskning är attföreslå ekonomiska medel till olika forskningsområden och forskningsorgan ochatt göra prioriteringar mellan dessa, föreslå inrättandet av professurer samtföreslå organisatoriska principer o. d., men att lägga sig i vilka projektforskningspengar skall användas till, det kan inte en regering fä göra. Den harvarken inblick i eller vetenskaplig kompetens för att kunna göra de rätta avvägningarnamellan olika forskningsprojekt. Imotionen 1976/77:762 har den socialdemokraliska utbildningsutskottsgruppenstarkt reagerat mot detta anslag till regeringens förfogande och påpekat attdet står i strid med beslut angåendeforskningsrådsorganisationen. Det har också de borgerliga ledamöterna iutskottet ansett. Därför föreslår ett enigt utbildningsutskott att riksdagenger regeringen till känna att beloppet, 7,5 miO. kr., möjligt måttefördelas mellan de tre forskningsråden. nya forskningsrådsorganisationen är forskningsrådsnämnden ett mycketbetydelsefullt organ. Den skall ta initiativ till och stödja forskningenfrämst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt. Nämnden skallsärskilt beakta behovet av tvär-mångvetenskapliga projekt och tillsammans medandra forskningsorgan stödja projekt som är av stort allmänt intresse. Nämndenskall också verka för att information om forskning och forskningsresultatsprids. som förberett den nya forskningsrådsorganisationenframhåller, att om forskningsrädsnämnden skall kunna ta de initiativ ochutveckla samverkan med övriga forskningsorgan, planera för och stödja aktuellakombinerade projekt, såsom riksdag och regering avsett med sina beslut om dennya forskningsrådsorganisalionen, fordras det enligt deras äskanden 15 675 000kr. Regeringen har föreslagit , men då liggeri denna summa I . fördel svenska medlemskapet i för tillämpadsystemanalys. Man har således skurit ned med nära 5 miO. kr., dvs. med nära entredjedel av organisationskommitténs äskanden. Frånsocialdemokratiskt håll anser vi att delta är en alltför kraftig prutning ochvill inte vara med om att den nya forskningsrådsorganisationen skall få en sädålig start. Socialdemokraterna föreslår därför i reservationen vid punkten 1att ytteriigare 2,5 miO. anslås till forskningsrädsnämnden. Jag yrkar bifall lill reservationen vid punkten I och i övrigt bifalltill utskottets hemställan. Underdetta anförande övertog herr förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen i (vpk); Forskning och utveckling har fått allt större betydelse för desamhälleliga förhållandena och deras förändring. Vänsterpartietkommunisterna har krävt en debatt om forskningensställning i samhället, och vi har också krävt nya principer för dess styrning.Vi har kort sagt krävt någonting som inte finns, nämligen en forskningspolitik. Jagkan inte underiåta, herr talman, alt frän konstitutionell synpunkt rikta enanmärkning mot det sätt på vilket frågan om forskningspolitiken behandlats av ulbildningsutskollel. Detär ett riksdagsutskotts uppgift att sakbehandla motioner. Att avvisa motionerutan motivering eller att undvika sakbehandling med hänvisning till ickerelevanta administrativa förhållanden tillhör icke de för ett utskott förutseddaarbetsformerna. Om detta blir praxis, kan en utskottsmajoritet i principförhindra att får insyn i politiska frågor som konstitutionellttillhördess ansvarsområde. Utskottsbehandling förvandlas då frän enkonstitutionell arbetsprocedur till ett system för taktisk manövrering,varigenom man kan undvika besvärliga problems offentlighet. Dettaär just vad utbildningsutskottet under mänga är har ägnat sig åt när del gällerforskningspoliliken. SedanI97I har utskotiet avvisat vpk-motioner i frågan med hänvisning till attforskningsrådsutredningen arbetade. Men forskningsrådsutredningen syssladeinte med forskningspolitik. Hänvisningen var alltså felaktig och irrelevant.Forskningsrådsutredningen sysslade med forskningsrådens organisation, någotsom inte alls berördes i vpk-motionerna. Allt detta visste utskotiet, när detförut vägrade att sakbehandla motionerna. Nui år påstår man, sedan det första utredningsbetänkandei alltså inte innehållitnågra forskningspolitiska frågor, att det fortsatta arbetet för utredningenskall innefatta frågor av betydelse för forskningspolitiken. Och så vägrar manåterigen all sakbehandla vpk;s motion. Dettaär ju en manöver. Utskottet måste ändå veta att tre av yrkandena i vpk-motionenöver huvud inte faller under de frågor som forsknings-rådsulredningen kommerall behandla. Ändå vägrar alltså ulskollel all sakbehandla dessa krav. Förutomatt det är en likgiltighet för själva frågeställningen som är häpnadsväckandemenar jag all det är en betänklig konstitutionell praxis. Jag efleriyser beskedom vilken bestämmelse man stöder sig på när man vägrar sakbehandla yrkanden medhänvisning till något som inte har med yrkandena all göra. Vpklar upp fyra kärnproblem i forskningspoliliken. För det första vems intressenoch behov som skall styra forskningens inriktning i stort. För del andra denoffentliga insynen i forskningen - särskilt den parlamentariska kontrollen.För det tredje det problematiska förhällandet mellan privat och offentligt iden statliga forskningen. För det fjärde militärforskningens ledande roll iresursfördelning och inriktning. Forskningen är inte något politiskt neutralt. Storbolag som ochBofors har naturiigtvis mest intresse av militärforskning, men arbetarna ochfackföreningsrörelsen har mer behov av miOöforsk-ning, skyddsteknik och socialforskning. Bolagsdirektören har intresse av ett slags produkter. Arbetarhustruni förstadsområdet har intresse av ett helt annat. Synnergren och forska i hur man kontrollerar folk, men människor ute i bostadsområdenahar kanske mer intresse av forskning för att söka lösa sociala problem. Förall folkflertalet i det här landet skall få insikt i hur det forskas krävsoffentlighet och överskådlighet. Det krävs all forskningspoliliken ställs underdebatt i . Det krävs att det finns ett nationellt ansvarigt organförankrat hos folkflertalet, dess fackorganisationer och andra rörelser. F. n. saknas varje sådanoffentlig och översiktlig forskningspolitik. Sektorerna saknar inre sammanhang.