prot · G00947 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag vill därför vädja lill sysselsätlningsutredningen att - när dentar itu med de här problemen - komma ihåg alt dessa områden, skogslänen och specielltde inre delarna, även i fortsättningen måste prioriteras på något sätt. Jaganser nämligen att del ulan tvivel är där som man har de stora problemen, ävenom jag har respekt för de problem som finns också i andra delar av landet, därman nu har stora svårigheter med sysselsättningen. Anledningentill att vi reserverat oss på denna punkt är en passus som de borgeriiga ledamöternai utskotiet har fört in i sin skrivning och som vi icke kan acceptera.Utskoltsmajoriteten säger: "Det är heller inte utan vidare klart att undersenare år alla orter inom det allmänna stödområdet har varit i behov avstöd." Jagvill ställa följande fråga, och den måste jag få svar på innan jag åker hem:Vilka orter är del inom det allmänna stödområdet som den borgerligautskottsmajoriieten anser ha fått för mycket stöd? Del aren väldigt väsentligfråga. Är del Ange, , , , , eller någonannan ort inom stödområdet som man lycker har fått för mycketlokaliseringsstöd? Jagväntar med stort intresse på ett svar på den frågan - den är oerhört viktig föross som bor i dessa trakter. Reservation5, rubricerad System för lokaliseringspåverkan, vill jag också någotkommentera. Regeringenhar slutit etl avtal med som går ut på att de 170 störstaindustriföretagen en gång skall lämna informationer om deinvesteringsplaner de har. Följaktligen bör regeringen när den får kännedom omdessa planer försöka påverka förelagen att i största möjliga utsträckning läggasina investeringar i de regioner som har problem med sysselsättningen. Deborgerliga säger i sin skrivning ungefär så här: Eftersom uppgörelsen redan ärträffad, så kan vi acceptera den. Man ställer sig alltså litet lamt ochtveksamt bakom åtgärden. Viföreslår i vår reservation ett tillägg: Om det visar sig alt dettasamråd med inte avsätter praktiska resultat i form 6 protokoll 1976/77:478 av jämnare fördelning avinvesteringarna, får vi allvarligt överväga att införa etableringskoniroll. Därbackar den borgeriiga utskoltsmajoriteten ut. Jagskall villigt erkänna att jag förstår och folkpartisterna - de villha ryggen fri på den här punkten. Men satt jag och några till i en utredning som kallades styrmedelsutredningen. Vihade till uppgift att skissera etl system som skulle innebära enetableringskoniroll, en större möjlighet för samhället att styralokaliseringarna till problemområdena. och jag samarbetade bra iden utredningen. Jag förstår alt han hade sina idéer förankrade i centerpartiet.Vi var fullständigt överens om alt vi skulle föreslå ett system medetableringskoniroll. Därefterhar förslaget varit ute på remiss. Idéerna i del har mött både motstånd ochbifall. Men jag undrar hur det känns för att inte ens vågaskriva in i utskollsbetänkandet att vi, om det frivilliga samrådet inte geravsett resultat, skall överväga en investeringskontroll. har årefter år motionerat om investeringskontroll. Men har man tydligen fått gesig för kompisarna i den borgerliga regeringen, och . Detkan väl inte kännas så trevligt. Jaghar uppfattningen att skall vi få någon fason på regionalpolitiken här i landetmåste samhället skaffa sig myckel starkare styrmedel - annars kommer vi ingenvart. Reservation10 handlar om planeringsramar för länen. Utskottet godtar de befolkningsramarsom presenteras i propositionen. De är som alla vet konstruerade så all de harett lägre och ett högre befolkningstal. Mellan dessa marginaler vill man ha ettspelrum för att kunna planera för olika utvecklingsalternativ. Men då tilläggerden borgerliga majoriteten i sin skrivning att planeringen när det gällerbefolkningsramarna i storstadslänen bör inriktas mot den nedre gränsen - så attt. ex. kommun inte får öka med en enda människa , och hurskall ni klara del? -att planeringen i skogslänen skall inriktas mot den övregränsen och all planeringen i övriga län skall inriktas mot mittvärdel. Deltainnebär ingenting annat än alt man ersätter befolkningsramarna och derasintervaller med fasta befolkningstal. Det kan vi inte godkänna. Jaghar roat mig med att utifrån de avrundade siffrorna i betänkandet räkna framvad förslaget från borgerligheten skulle betyda: fram lill 1985 skulle de trestorstadslänen öka med i runt tal 40 000 invånare, skogslänen med 85 000invånare och övriga län med 88 000 invånare. Jag tror att var och en som tittarpå dessa siffror med litet realism i blicken kan konstatera alt härhar man på nytt lappat markkontakten när det gäller planeringsramarna. Del ärju inte bara fråga om att flytta upp folk till Norrlandslänen utan denväsentliga frågan är all styra upp jobben dit. Vi har där en låg förvärvsgrad,och jag tror del är intressantare att försöka höja den än att tala så myckel omväldiga befolkningsökningar i dessa län. Detluktar centerparlisliskl om dessa befolkningsramar, och jag skulle vilja frågade borgerliga partierna: Vilka styrmedel har ni i bakflckan för att få lillstånd den väldiga befolkningsomflyttning som del är fråga om när ni skisserar edrabefolkningsramar och sedna skall genomföra dessa målsättningar? Jagvill också ställa en annan fråga: Vad ligger del egentligen för rättvisa i altGolland inte skall fl öka sin befolkning alls , medan exempelvisÖstergötland skall få öka med 13 000 invånare? Eller vad flnns det för rättvisaoch logik i att , som vi vet har svårigheter, bara skall få ökamed 2 000 invånare medan , som är ett expansivt län, skall få ökamed 13 000 invånare ? Detta blir nämligen del konkreta resultatetav majoritetens förslag. Är del verkligen att skapa ett land i bättre balans,som industriministern sade i ? Övrigareservationer kommer att beröras av andra socialdemokratiska talare.Sammanfattningsvis vill jag bara konstatera att den regionalpolitik som densocialdemokratiska regeringen drivit har varit framgångsrik och avsatt mångapraktiska resultal. Vi vet att den behöver förändras, förfinas och förstärkas.Vi vet att det behövs en klar politisk viljeinriktning, om regionalpolitikenskall ge önskvärda resultat. Därför vill jag framföra den förhoppningen all denborgerliga regeringen fullföOer den förra regeringens intentioner på dettaområde. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer vid detta belänkande. Hen STRIDSMAN (c): Regionalpolitikens främsta uppgift måste vara att skapa likvärdigalevnadsbetingelser för olika regioner. Jämsides härmed är det givelvisnödvändigt att med regionalpolitikens hjälp utjämna förhållandena inomregionerna. Enutveckling mot likvärdiga levnadsbetingelser för olika regioner och inomregionerna kan inte alltid åstadkommas av egen kraft. Samhällets medverkan kaninte undvaras, om man vill åstadkomma balans mellan och inom regionerna. Deolika regionalpolitiska medel som används är ett uttryck för samhälletsambition att påverka utvecklingen. Det grundläggande för regionalpolitikensinriktning är den vilja som en sittande regering och en riksdagsmajorilet har.I regeringsförklaringen slås fast att regeringen skall föra en politik försysselsättning och boende i alla delar av landet. En regering som harmålsättningen att människor i olika landsdelar skail ges en allsidigsysselsättning och service samt en god miljö måste givetvis vara beredd allanpassa regeringspolitikens medel och påverkan därefter. Regeringen har också iregeringsdeklarationen bekräftat att man ämnar göra del när man uttalar attregionalpolitiken skall förstärkas. Jag tycker att det är bra att detta uttalasi regeringsförklaringen. Jag tror alt det rätt snart behövs en förstärkning avregionalpolitiken för alt man skall kunna fullfölja regeringsförklaringensambitiösa program att i större utsträckning samordna boende, arbete, serviceoch fritidsfunktioner. Jag vill också peka på del samspel som finns mellanindustri- och re- gionalpolitik genom attdessa frågor efter regeringsskiftet handläggs av samma departement och sammadepartementschef kommer alt underlätta en induslripolitisk planering iregionalpolitiskt syfte. Jagvill inte förneka alt det kan vara svårt all komma fram till på vilket sätt manskall kunna förmå expanderande förelag att föriägga nya arbetsplatser tillområden där sysselsäuningsiillskotl bäst behövs. Därför är jag övertygad om altregeringen i enlighet med den i regeringsförklaringen markeraderegionalpoliliska viljan också kommer alt aktivera samhällets insatser. Idetta sammanhang uppkommer givelvis frågan om hur samhällets insatser skallkunna förslärkas och vilka möjligheter till detta som finns. Det är mot denbakgrunden jag vill ta upp del resonemang som i Varbergoch även i förde om del förslag som avgavs av den s. k.styrmedelsulredningen och speciellt av dess majoritet, som även jag tillhörde. Visom tillhörde majoriteten i utredningen föreslog en starkare påverkan iregionalpolitiken i form av en s. k. tillståndsprövning. Utredningens förslagbyggde på en yttre ram och gällde åtgärder inom etl förelag som utlöste kravetpå tillståndsprövning, val av handläggningsorgan samt underlag och former förhandläggningsorganels ärendeberedning. Från utredningens sida pekade vi aldrigi förväg ut något geografiskt område eller någon sektor i samhällel som skulleberöras av tillståndsprövningen. Däremotunderströk vi gång på gång i betänkandet betydelsen av flexibilitet ochsmidighet i handläggningen. Vi var i utredningen givetvis öppna för behovet avstarkare regionalpolitisk påverkan men ansåg att den ändå skulle bygga i förstahand på informationsutbyte och samråd. Betänkandets arbetsnamn - Samverkan förregional utveckling - är betecknande för hur just utredningens s. k. röda trädvar att åstadkomma samråd och informationsutbyte. Detär glädjande att föredragande statsrådet i den socialdemokratiska regeringen ipropositionen om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik har tagit fastapå utredningens uppslag all i regionalpolitiskt syfte bygga på etl samrådmellan förelag och samhälle. Jag tror alt en samrådsverksamhet, som vi äreniga om i utskottet, kommer att få positiva effekter. Enligtmin uppfattning bör företag och samhälle i grunden kunna förena sig omgemensamma ståndpunkter i regionalpolitiken. Genom att en överenskommelse harträffats mellan staten och ges regeringen bättre möjligheterall inleda en mer regelbunden dialog med förelagen. Del är viktigt att ettföretag före ett investeringsbeslut har fullständigt kunskapsunderlag t. ex.vid valet av lokaliseringsort. Vad som från ett företags synpunkt kan vara denrationellaste lösningen är inte alltid lika ändamålsenligt sett ur samhälletssynvinkel. Del är därför orimligt att begära alt ett förelag utan informationfrån samhällel skall besitta kännedom om samhällets önskemål vid valet avlokaliseringsort. Förall nå maximal utdelning och effekt i lokaliseringspolitiski syfte av denpåverkan som överenskommelsen mellan staten och baserar sigpå är del en avgjord fördel om de regionalpoliliska medlen ytter- Iregeringsförklaringen utlovas en förstärkning, vilket är bra - något som jaghar sagt lidigare. Ireservationen 5 har reservanterna ulan närmare precisering skissat ett förslaglill någon form av tillståndsprövning. Enligt reservanterna skulle man redan nuanmäla behov av starkare påverkan, om överenskommelsen mellan staten ochIndustriförbundet inte ger önskat resultat. Inomutskoltsmajoriteten har vi inte funnit det vara välbetänkt att avisera en nyform för påverkan, innan överenskommelsen mellan staten och Industriförbundethunnit träda i kraft. Enligt vår uppfattning är del en bättre lösning att ulanförutfattade meningar avvakta överenskommelsens lokaliseringspoliliskaeffekter, innan man lar ställning till hur en förstärkt påverkan skallutformas i framliden. Jagvill något anknyta lill vad i sade, med kanske en direktfråga till mig som dellog i utredningen. Del är riktigt att hen och jagsamarbetade mycket bra i utredningen. Vi samarbetade t. o. m. så bra att denförre departementschefen, i , underkände vårtarbete. Det visade sig i del förslag som han lade fram i proposition 211. Jag har en fråga lill herrNilsson i . var väldigt bekymrad över att majoriteten i utskottet varit för generösvid planeringsinriktningen uttryckt i befolkningsramar för skogslänen.Socialdemokraterna vill i stället ha vida ramar för storstad.sområdena. De villinte precisera sig men vill hålla möjligheten öppen för en ny expansionstiddär. De vill ge skogslänen vissa möjligheter att ta tillbaka något av dentidigare nedgången men vill inte vara med om en klar skrivning på den punkten. Dåblir min fråga lill i : Om ni vill ha någon form avkontroll över förelagen, är del i så fall i regionalpolitiskt syfte eller ärdet andra önskemål som ligger bakom? Vill ni ha en kontroll i regionalpolitisktsyfte, måste givetvis tala om var man skall sätta in denkontrollen. Enligtreservation 10 vill ni inte dämpa utvecklingen i de största orterna i landet,och ni vill inte uttala er riktigt i klartext för att skogslänen skall inriktasin planering mot de högre talen. Då blir min fråga givetvis denna: I vilkadelar av landet har ni tänkt er alt sälla in den här kontrollen:' Del voreväldigt intressant att få veta. Utöverproposition 211 behandlas i utskottets betänkande en mängd motioner som berörolika delar av landet, däribland milt hemlän . När vi är inne påämnet sysselsättnings- och regionalpolitik skulle jag som norrbottning intesakna underlag loren stor redovisning av länets besvärliga sysselsättningsläge.Del är ingen ny situation ulan etl kvarstående problem. Nuskall jag i alla fall begränsa mig lill del som behandlas i utskoiletsbetänkande. Detär klart att den framtida utvecklingen i inlandet och knutils äventill NJA-verksamheten. Förväntningar har väckts att 80-projekieiskulle få spridningseffekter över hela länel. skjutningen i planerna förStålverk 80 försämrat dessa möjligheter. Jag vill i det här sammanhanget sägaatt jag respekterar NJA-styrelsens beslut att t. v. skjuta påstålverksprojektet. Företagsledningen, de anställdas representanter ochstyrelsen för NJA har gemensamt de bästa kunskaperna för all bedöma närmarknadsutvecklingen initierar ett förverkligande av 80-planerna. Vadsom allra mesl behövs nu är arbetsro för NJA-ledningen så all den kan analyseraförelagets situation. Utskottethar visat förståelse för behovet av särskilda regionalpoliliska åtgärder iinlandet och . Därför har utskottet framhållit som svar på motionenav i Gäddvik m. fl. om förhållandena i all de problemsom aktualiseras i motionen i hög grad är uppmärksammade. Vi har pekat påriksdagens beslut om etl industri-center i och den avindustriministern tillsatta Norrbot-lensdelegalionen. Utskottetförutsätter att Norrbottensdelegalionen lar över de arbetsuppgifter som denlidigare tillsatta Tornedalsgruppen har. Jag instämmer gärna med de kritiskaröster som uttalat att inte behöver fler utredningar. Tydligen hari alla fall många nu uppfatlat delegationen som en ny utredning för Norrbotten.Så är dock inte fillet. Norrbottensdelegalionen skall inte fungera som enfortsättning på en tidigare utredningskvarn. Delegationens uppgift blir attinrikta sitt arbete på konkreta projekt för all öka antalet arbetstillfällen ilänet. Arbetet i delegationen skall enligt direktiven i första hand koncentrerasig på industrisektorn för all få företag alt etablera sig i . Manskall dock även försöka fl andra näringsgrenar än industrin, främst jord- ochskogsbruk, all öka sysselsättningen. Enmyckel positiv sak är att delegationen i sitt arbete kommer att förfoga översärskilda medel som kan sättas in som extra stimulansstöd utöver deregionalpolitiska. i Gäddvik har i sin motion även aktualiserat frågan om malmbrytning iKaunisvaara. I vår skrivning i utskottsbeiänkandel har vi pekat på att statensindustriverk arbetar med bl. a. den samhällsekonomiska bedömningen avgruvbrytningens lönsamhet. Man kan säga all som etl brev på poslen har vi lilldagens kammardebatt fått en samhällsekonomisk redovisning från staiensindustriverk om möjligheten alt öppna gmvdrift i Kaunisvaara. Jag skall inte idelta skede göra värderingar av industriverkets slutsatser, som interekommenderar gruvbrytning i Kaunisvaara. Jag vill i stället knyta an lilldirektiven för Norrbottensdelegationen, ali hålla gott samråd med nämnden förstatens gruvegendom och i övrigt initiera företag att bryta och utnyttjajärnmalm och mineraler. Jag ber att få yrka bifall lill samtliga punkter i utskottetshemställan. i (s) kort genmäle: Herr talman! På några punkter måste jag bemöta herrStridsman. Jag vill böria med all säga att jag inte riktigt känner igen hansskildring av det arbete som vi lade ned i den s. k. styrmedelsulredningen. Stridsman ville närmastjämföra del resultatet med den lokaliseringspåverkan som presenterades iproposilionen. Men i utredningens förslag var det ändå fråga om en ganska hårdstyrning. Ett företag som ville bygga nytt, hyra in sig eller fiytta in i enombyggd lokal skulle ha eta-bleringslillslånd när man begärde byggnadslov. Hademan inte detta eia-bleringslillstånd fick man inget byggnadslov. Detär möjligt att remissinstanserna och de som beredde utredningen tyckte alt vivar alltför noggranna, att det blev för myckel byråkrati. I stort har man dockmodellen klar, och del är väl den modellen man tänker på . Vi får sälta indetta, om inte resonemang på frivillighetens väg med storföretagen lämnaravsett resultat. Jagställer frågan till Stridsman varför han inte ansåg sig kunna skriva påreservationen där vi sade att vi får la fram hårdare styrmedel om vi inte nårde resultat vi önskar med det frivilliga samrådet. Jag lycker att del skullevara helt naturiigt för en norrbottning att ansluta sig lill oss i en önskan omhårdare styrmedel i regionalpolitiken. Närdet gäller befolkningsramarna har jag givetvis ingenting emot att befolkningenökar i stödområdet eller i Norriand. Men jag tror inte att vi fram till 1985lyckas med konststycket att öka folkmängden i de sju skogslänen med 85 000personer. Detta måste ställas emot den faktiska utvecklingen mellan 1970 och1975. , som har varit framgångsrik när det gällerlokaliseringsstödet, har de här sju länen ökat med 15 000 personer. Vad skulledå inträffa om man skulle orka öka med 85 000 personer ? Om delta skall ske behövs del väldigt starka styrmedel. Hen STRIDSMAN (c) kortgenmäle: Det är alldeles riktigt, i , all vi som satt istyrmedelsulredningen lade fram ett fulländat tekniskt förslag om hur etlsådant här samråd eller prövningstillstånd skulle kunna tillämpas. Detär rätt intressant att i debatten höra de socialdemokratiska talarna med enväldig iver upprepa ordel etableringskoniroll. Men de har tydligen redan glömtbort detta och jag kan gärna förlåta dem som inte salt med i utredningen. Menutredningsmännen, t. ex. i , vet all ordeletableringskoniroll bannlystes och inte skulle få förekomma. Del ordet finnsinte i hela utredningsbetänkandei. Vi byggde på ordet samverkan ochpå ett system med prövningstillstånd. intressanta är inte alt diskutera den här tekniska lösningen, utan det ärherr fråga varför jag inte vill skriva på den aktuella reservationen.Vet själv vad han har skrivit på'' Jag skulle vilja efterlysa ettsvar på den frågan. Delvore intressant för mig som norrbottning och även för dem som tillhördelegationen alt fl veta var i kommer att sätta inkontrollen. Vilken del av landet blir föremål för hårdare kontroll, så all vifår nytta av det i '' Jag skulle bli glad om jag kunde få vela del. Samordnad \ sysselsättnings- och regionalpolitik Jagtycker alt del är förunderiigi all socialdemokraterna har gått ifrån sittställningstagande . Då sade ni i utskottsbelänkandet att när. delgäller skogslänen skall planeringen riktas mot det högre talet. När nuutskottsmajoriieten sägeratt vi skall Ibrisäiia den planeringsinriktningen villni inte vara med. Vad är anledningen till all ni har hoppat av? Del voreintressant all få veta. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Jag skall försöka hinna svara på de här tre frågorna, eftersom herrStridsman tydligen har missuppfattat mig. HerrStridsman frågar om jag vet vad jag har skrivit på när det gäller belänkandetfrån utredningen om etableringskoniroll. Del kännerjag mycket väl lill. Men jaglycker all , som också skrev pä betänkandet, skulle ha haft råg iryggen att åtminstone kunna slå fast vid de förslag vi varöverens om i utredningen. Sedansade all vi för skogslänen lidigare planerade mot den övrebefolkningsgränsen, och det är alldeles riktigt. Men skillnaden är att vi dåhade ett väsentligt lägre befolkningstal. Därför kommer vi sannolikt all nådenövre befolkningsgränsen med de gamla befolkningsramarna. Del var nämligen frågaom 30 000 människor , medan befolkningen ökade med 15 000människor . Det verkar alltså att stämma ganskabra. Till vår lycka röstade bort förslaget om del högrebefolkningstal som presenterade i en reservation. Enfråga är emellertid obesvarad, : Vilka orter inom del allmännastödområdet har för mycket lokaliseringsstöd? Som medborgare i dettaområde bör väl vela vilka tankar som fanns inom den borgerligautskottsmajoriieten när den här meningen skrevs in. Det måste ändå finnas någratankar bakom uttrycket i fråga, och vilka orter anser man då ha fått för myckellokaliseringsstöd? Detta måste ni svara på, så all vi vet var ochden nya regeringen slår i detta fall. HenSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Om jag sade att i inte visste vad han skrevunder i utredningen sade jag fel. Jag menar reservationen, men är inte säker påom jag sade "utredningen" eller om hörde fel. Närnu frågade mig varför jag inte ville skriva på reservationenställde jag molfrågan i mitt föregående inlägg om själv vet vadhan skrivit på, ty måste medge all reservationen är enormt diffus. Sedanhade jag en annan fråga. Om jag som norrbottning skulle ha skrivit påreservationen 5, kan hen då tala om från vilka delar av landet viskulle få företag lill länet. Jag tror inte alt ni kan säga detta och därförmenar jag att reservationen 5 är så difl"us alt den inte har något större Därför är delmycket bättre all salsa på den överenskommelse som träffats mellan staten ochIndustriförbundet och som alla i ulskollel tydligen'står bakom. Samverkan varden röda tråd som fanns i styrmedelsulredningen i vilken både herrNilsson och jag var ense. Jag tycker del är bra all vi kan utveckla de härtankegångarna i praktisk handling. sade att befolkningstalen beträffande skogslänen var betydligt lägreför 1972. Men här är det fråga om en politisk vilja. Ni vill nu inte snäcka erså långt som att fortsätta med samma planeringstal, vilket ni förut gjort.Varför vill ni inte det? Jo, därför all som ni försöker bevara ettsken av att vilja ge mer till skogslänen - fast ulan att ta steget fullt ut -vill ni hålla dörren öppen även för de lidigare koncentrationsområdena, så allde skall få samma tillväxt som under 1960-lalel och en bil in på 1970-talel. Summerarman ihop detta finner man all ekvationen inte går ihop. Därför förstår jagmyckel väl alt man på socialdemokratiskt håll inte kan göra något annat än ensådan markering som reservationen 10 innebär. Herrförste vice talmannen anmälde att i anhållit alt tillprotokollet få antecknat alt han inte ägde räll lill ytterligare replik. Fm (): De frågor som vi nu behandlar berör de flesta medborgare i vårt land,och den långa talariistan bekräftar väl också alt ledamöter ärintresserade av dessa frågor. Rättenlill arbete och möjligheten alt få ett arbete är primära frågor för såväl mänsom kvinnor, för unga människor såväl som för dem som har kommit upp i en någothögre ålder. Vi har en hög sysselsättning i vårt land, och vi kan konstateraall vi inte bara klarat all hålla en hög sysselsättning under de senastelågkonjunkturåren utan också har lyckats öka anlalet sysselsatta under dennatid, vilket kan sägas vara en unik företeelse. Glädjande i detia sammanhang ärockså alt det framför allt är kvinnorna som tagit steget ut på arbetsmarknaden.