prot · G00971 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:71 S1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. S2 Herr talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för herrLidgard, som var sjukskriven den 14 februari-den 31 mars, samt förherr Henmark, som var sjukskriven ytterligare den 1 mars-den 1oktober. Erforderliga ledigheter beviOades. Herrtalmannen anmälde att i (m) fr. o. m. den 15 februariinträdde som ersättare för samt att () även underliden den 1 mars-den 1 oktober skulle tjänstgöra som ersättare för herrHenmark. § 3 Om möjligheternaatt spara elkraft i hushållen Fru bostadsminislern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:233,och anförde; i har frågat mig hur mycket elkraft som kan sparasi det befintliga husbeståndet enligt de beräkningar som gjorts av planverket idess framlagda utredning och hur många kärnkraftsreaktorer dennainbesparing innebär. Planverketsutredning, som överlämnats till mig , har remitterats den 3februari. Remisstiden går ut . Den korta remisstiden beror på attregeringen vill underställa frågan. Planverkethar i några räkneexempel antytt de totala besparingsmöjligheterna ibostadsbeståndet. Utredningen har emellertid inriktats på att redovisa delsolika tekniska möjligheter att spara, dels förslag lill administrativa ochlagtekniska lösningar som skall göra det möjligt att upprätta och genomföra enplan för förbättring av energihushållningen i byggnadsbeståndet. Någradefinitiva utsagor kan inte göras förrän remissbehandlingen är klar. HerrCARLSSON i (s): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, även om jag ärförvånad över att det är helt innehållslöst. På samma fråga gav ju ivalrörelsen tvärsäkra svar: det var inga som helst problem med att före 1985spara så myckel att man kunde stoppa kärnkraften och dubbelt därtill. På dennasparplan byggde upp hela sin ener- Ominöjligheterna att spara elkraft i hushållen Varförgår det då inte längre att få etl klart besked från den regeringsledamot somhar ansvaret för sparprogrammei? har ju nu till sitt förfogande bådedepartementets och planverkets experter. Är del i själva verket de härigenominhämtade kunskaperna som gör att fiyr från centerposilionerna ivalrörelsen, eller räckte det att man övergick från oppositionsställning tillregeringsställning och tvingades ta ansvar? skulle det vara möjligt att spara avenergiförbrukningen i bostäder och lokaler efter en period av ochdetta till en kostnad av 20-25 miOarder kronor. Del man spar är emellertidendast till en femtedel elkraft, fyra femtedelar är oOa. Denna kan i principomvandlas till elkraft, även om det strider mot vallöfte att intebygga fier oOekraftverk. Tyvärr förlorar man dessutom en hel del energi vidförvandlingen från oOa till el. Dethär förslaget skulle, jämfört med den sparplan som den socialdemokratiskaregeringen lade fram, möjligen innebära en besparing med ytterligare ettaggregat, dvs. en minskning från 13 lill 12. har emellertid fruOlsson, genom sin deklaration att alla sparåtgärder måste vara frivilliga, utanatt avvakta remissförfarandet redan avvisat delar av planverkets förslag tillsparande. Avcenterns storstilade sparplan, som skulle göra de 13 reaktorerna onödiga, finnsalltså praktiskt taget ingenting kvar. Mycket riktigt har också dencenterdominerade regeringen sett lill att vi f n. har 10-12 aggregat underbyggnad eller i drift. Jagtolkar det uteblivna svaret - och jag tror inte att statsrådet vågarmotsäga mig på den punkten - som ett erkännande från regeringen att det integår att med isolering m. m. av bostads- och lokalbestånd spara så mycket före1985 att man därmed kan ersätta kärnkraften. sparplan föll samman somett korthus när den mötte verkligheten. Den var ell skamligt bedrägeri motväOarna, men är det avslöjat. Jag skall mycket gärna gå in i en debatt med i närvi har lagl fram våra propositioner, både den som kommer all läggas fram i marsoch den som förhoppningsvis skall komma någon av av april. Jagtycker att det är rimligt att jag avstår från att kommentera planverketsrapport , eftersom vi vill avvakta resultatet av remissomgången. Men såmycket kan jag ändå säga, , att planverkels rapport inger migmyckel stora förhoppningar. Vadsedan gäller frågan om energisparandet skall vara frivilligt eller inte, så harjag i mitt svar inte talat om detta. Jag vet inte vad grundarsitt uttalande i den delen på. I och för sig tycker vi väl alla att frivilligtsparande är den första väg vi skall väOa, men jag har för min del ännu inteuttalat mig i den frågan. Hen i (s): Jag har läst i två lidningar att statsrådet har sagt att honbestämt avvisar tvångslinjen. Det hade varit bra att få en dementi på denpunkten, eftersom uppgiften har spritts i massmedia - jag har svårt att tro där har hittat på detta. Detär vidare märkligt att åberopar remissomgången för all slippa svarai , eftersom hon - om nu uttalandet i pressen är riktigtåtergivet - har tagit avstånd från planverkets förslag i vissa delar. Men ävenom vi lämnar den saken därhän för dagen vill jag understryka att ni kunde geabsoluta löften till de svenska väOarna före valet om alt det skulle vara möjligtatt spara dubbelt så mycket som vad som motsvarar de 13 reaktorerna. vågarfru inte säga etl enda ord om hur många reaktorer sparprogrammeimotsvarar. Jag tycker uppriktigt sagt att det är en ynkedom att handla på detsättet i politiken. Del är väl så att verkligheten har hunnit upp närden kommit i regeringsställning. Idecember 1976 låg elförbrukningen över förbrukningen 1975, och det är enverklighet som ni inte kommer ifrån i regeringsställning. Därför accepterar ninu kärnkraften, därför får de aggregat som redan är i drift fortsätta att gåoch därför bygger ni också nya aggregat och anslår ytterligare miOon eftermiOon och hundratals miOoner på hundratals miOoner. Förstår ni inte att eraförsök att lura människorna, som ni lyckades med i oppositionsställning, ärdömda att misslyckas i regeringsställning? Ju längre ni skjuter upp dettaerkännande, desto värre blir det för er själva och desto större svårigheter fårni att återupprätta den politiska moralen i denna fråga. Ommöjligheterna att spara elkraft i hushållen Vad lill att börja med beträffar det som har stått i pressen kan jagdeklarera att jag inte för någon tidning har uttalat mig om huruvida vi skallha ett frivilligt eller ett icke frivilligt sparsystem. I övrigt tycker jag att vi alla kan vara överens omangelägenheten av att finna vägar att spara energi. Att jag inte ytterligareutvecklar den frågan nu tycker jag att i skall förstå. Vihar tillfälle alt återkomma till del när vi lägger fram vår proposition, där viinte bara kommer att kunna ge uttryck för sådana förhoppningar som planverkelsrapport inger utan kommer att ha etl betydligt fastare underlag för endiskussion. i (s): Jag skulle ha hyst respekt för avsikt att vänta med svaretpå min fråga, om vi inte hade upplevt en valrörelse där svenska folket på dennapunkl fick absolut kategoriska besked - jag har i min fråga till ett sådant besked från centerledaren . Då hade jag kunnatrespektera inställning att viOa ha reda på ytterligare synpunkterinnan besked ges till . Omförbättrad säkerhet för . tågresenärer inom Storstockholmsom -rådet Mennu citerade jag den nuvarande statsministerns kategoriska besked alt det gåralt spara dubbelt så myckel energi som motsvarar de 13 reaktorerna. Vi har nuplanverkels förslag, och med enkla kunskaper i matematik kan vi räkna ut hurmycket den besparing som kan göras i husbeslåndel motsvarar i terawatl ochdärmed i kärnkraflsreaklorer. Motdenna bakgrund uppfattar jag svar enbart som ett ytterligare försökalt skjuta denna fråga på framliden. Men sanningens ögonblick kommer och delblir bara värre, herr lalman, ju längre regeringspartiets företrädare skjuterpå del slutliga och riktiga svaret. Jag sade att jag var mycket förhoppningsfull med anledning avplanverkets rapport. Med del lilla vi har räknat på kommer vi till helt andratal än dem som i har låtit sig intervjuas om att han harkommii fram till. Vi får se framöver vilkenmatematik som står sig. HerrCARLSSON i (s): Jag konstaterar att jag har vågat precisera vad denna besparing innebäri fråga om antal reaktorer - möjligen en. , som företräder det parti som i valrörelsen hävdade all det var möjligtatt spara dubbelt så myckel som svarar mot 13 reaktorer, vågar inte isiffror precisera någonting. Redan det är för mig tillräckligt svar. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om förbättradsäkerhet för tågresenärer inom Herrkommunikationsministern erhöll ordel för att besvara () anmälda fråga, 1976/77:224, och anförde: har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättrasäkerheten för tågresenärerna inom , framför allt vadavser trafik i båda riktningarna på enkelspår. Järnvägenär allmänt sett ett säkert transportmedel med en jämförelsevis myckel lågolycksfrekvens. Det är också en strävan hos SJ att ytterligare förbäitrasäkerheten. Säkerhetsarbetetinriktas naturligtvis i första hand på att förebygga och förhindra olyckor. Nyasäkerhetssystem utvecklas och tas successivt i bruk. Som exempel kan jag nämnalinjeblockering, fjärrblockering, tåg-orderradio och senast automatiskttågstopp. SL-området är redan försett med linjeblockering i kombination medfjärrblockering. Tågorderradio har också installerats på alla pendeltåg.SL-området är sålunda i sä- kerhetstekniskt hänseendeväl utrustat. Ettsystem med automatiskt lågstopp (ATC) har utvecklats av SJ i samarbete medindustrin och skall införas vid SJ . Med ett ATC-systemkommer olyckor av den typ som tar upp alt förhindras. Utbyggnadenav ATC kommer att börja inom SL-området, där systemet planeras vara i bruk år1979. I årets budgetproposition har jag beräknat de medel till SJ som behövsför att införa ATC i planerad takt. HenWIRMARK (fp): Jag ber attfå tacka kommunikationsministern för svaret. Enligtsvaret skulle det i vara relativt välbeställt med säkerhetenför lågresenärerna, och del är nog riktigt. Men vi vet också att olyckor ocholyckslillbud har inträffat och att de fortsätter att inträffa.Det är därför angeläget att något görs för alt förbäitra säkerheten förtågresenärerna. InomSL-området finns s. k. skyddsväxlar, vilka automatiskt växlar in tåg på ettstickspår vid möte på samma spår. i slutet av förra åretinträffade efter infart på ett sådant stickspår. Föraren hann inte stanna tågetinnan spåret tog slut, och tågsättet välte därför omkull med både materiellaoch personella skador som föOd. Jag ville med min fråga gekommunikationsministern anledning alt överväga vilka ytterligare åtgärder somkan vidtas för att förbättra säkerheten för lågresenärerna så att liknandeolyckor i största möjliga mån undviks . Manskulle i det sammanhanget kunna tänka sig att införa dubbelspår, en möjlighetsom jag inte tror att kommunikationsministern nämnde i sitt svar. Om en sådanmöjlighet är otänkbar frågar sig en lekman som jag om inte stickspåren skullekunna förlängas så att föraren hinner stanna innan spåret tar slut. Det varåtgärder av det slaget jag åsyftade i min fråga. Delär klart att vi med tanke på de olyckor som skett inte får inta en passivattityd, och jag noterar därför med tillfredsställelse vad kommunikationsministernsäger i sitt svar, nämligen att automatiskt tågstopp - ATC - skall införas vidSJ och att man med de medel som föreslås ibudgetpropositionen planerar att ta detta system i bruk inom SL-området år1979. Jag hoppas att arbetet med detta påbönas med en gång, så att vi verkligenfår uppleva alt olyckor av den typ som min fråga berör kommer att förhindras,såsom kommunikationsministern säger. Omförbättrad ' säkerhet för tågresenärer inom Storstockholmsom -rådet Det är utan tvivel så, , att den säkraste metoden allförhindra olyckor på enkeispår är ett system med automatiskt tågstopp. Dåstannar nämligen tåget i stället för att rusa mot etl annat tåg, med risk fören frontalkollision. Det är just denna säkerhetsanordning som SJ kommer attböria införa fr. o. m. nästa budgetår under förut- Omeffekterna for av SJ.s laxehöjniiig sättning att ärvänlig och beviOar invesleringsmedel i enlighet med vad jag föreslagit i budgetpropositionen. Jagvill också säga att det nuvarande systemet inte innebär att man gjort avkall påsäkerheten, men man trappar upp säkerheten ytterligare ett steg med detautomatiska tågstoppet. Samtliga olyckor som förekommit i denna trafikhar måst tillskrivas den mänskliga faktorn, och de har alltså berott på sådanamisslag som bara kan förebyggas eller elimineras med automatiskt tågstopp. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om effekterna för av SJ:s taxehöjning Herr kommunikationsministern erhöll ordelför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:228,och anförde; har frågat mig om jag vill medverka lill att för LKABmildra effekterna av SJ:s nu genomförda taxehöjning. Dennyligen genomförda taxehöjningen vid SJ var nödvändig för att i möjligaste månundvika en förlust under innevarande budgetår. Trots taxehöjningen, varsårseffekt beräknas till nästan 300 miO- kr., är det osäkert om etl underskottkan undvikas /77. Förden övervägande delen av SJ:s godstransporter regleras priset i särskildafraktavtal mellan SJ och de olika kunderna. Del faller helt inom SJ:sansvarsområde att besluta om dessa avtal. I vilken mån en generell taxehöjningvid SJ påverkar kundernas transportkostnad beror i dessa fall på vad man kommitöverens om i avtalen. och SJ synes ha avtalat om att en allmän laxehöjningvid SJ också skall slå igenom på malmfrakterna. Det måsle i första hand ankomma på att vidtade åtgärder som kan behövas för att möta ökningen i den kostnadspost det härgäller på motsvarande sätt som man måste möta andra kostnadsökningar. Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga. Den har ställts mot bakgrund av detsvåra läge som nu befinner sig i. Varje kostnadsökning i nuvarandesituation minskar möjligheter alt driva verksamheten i malmfälten. Manhar också redovisat sina bekymmer i ett brev till regeringen. Statsrådetmenar nu att det åvilar alt vidta de åtgärder som krävs för att mötakostnadsökningen; man har ju skrivii ett ävtal med SJ. Denföreslagna höjningen innebär - det har SJ redovisat - för perioden december1976-november 1977 en intäklsökning för vagnslastgods på 130 milj. kr. och förvagnslaslgods, styckegods och persontrafik totalt på 206 miO. ;statsrådet nämnde summan nästan 300 miO. del av intäklsökningenskulle bli 45-50 miO- kr. av SJ:s totala intäktsökning skullealltså beslås av och malmiransporterna. Det verkar väldigt hårt. Ävenom man inte kan göra någonting åt den här kostnadsökningen är det väldigtviktigt för skull att transportkostnaderna över huvud tagel minskas. Jagvill bara ta ett exempel på ;s fraktkostnader. Det är f n. lika billigtatt skicka Malmbergsmalmen till och sedan med båt runt hela ochSverige till som all sända den mellan .Malmberget och på låg. Dåmåste det väl vara något fel på det här avtalet. Omdet nu inte går att göra något ål den senaste höjningen av fraktkostnaderna,måsle det alltså göras något på lång sikt. Jag hoppas att statsrådet villmedverka lill det. Läget är ju det att SJ, som jag sade, inte lämnar några övervinsterutan tvärtom riskerar etl direkt underskott , trots höjningen avfrakttaxorna. OmLKAB:s fraktkostnader vore för höga, skulle-det innebära att SJ någonannanstans hade för låga frakttaxor. I annat fall skulle ju SJ inte lämna etlslätstruket resultat eller rent av ett underskott. Jagvet inte om har någon uppfattning om var SJ tar ut för låga priser,om hon anser alt man tar för höga priser av . SJsubventionerar kanske vissa bandelar, men i har vi den bestämdauppfattningen att har varit en mjölkko för SJ . Vimenar att det borde bli litet rimligare transportkostnader. Omvi jämför med gruvföretagen utomlands, finner vi au de fraktar 10 000 ä 15 000ton malm per lågsätt, medan kan frakta per tågsätt. Det måste juinnebära en väldig kostnadsökning. En möjlighet all minska dessa kostnader voreatt förbättra och modernisera transportapparaten. Jag hoppas attkommunikationsministern vill medverka till del för att minska . Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om postnummer i telefonkatalogens adressuppgifter Herr kommunikationsministern erhöll ordelför att besvara herr tredje vice talmannen () den 3 februarianmälda fråga, 1976/77:236, och anförde: Herr iredjevice lalmannen har frågat om jag avser all föreslåkomplettering av adressuppgifterna i telefonkatalogen med postnummer. Jagvill inledningsvis nämna att det är som beslutar omtelefonkatalogens utformning och innehåll. Som statligt affärsverk sökerteleverket att tillgodose sina kunders behov av olika tjänster till lägstamöjliga kostnader, och jag vågar påstå att verket varil framgångsriktpå den punkten. Telefonkatalogenär primärl avsedd som en förteckning över telefonabonnenterna. De uppgiftersom tas in om varje abonnent begränsas därför i princip lill vad som behövs föratt identifiera en abonnent, dvs. namn, titel, gatuadress samt telefonnummer.Denna princip bidrar till att hålla katalogens omfång nere, vilket motiveras avbåde kostnadsskäl och praktiska skäl. Kundermed box eller fack i adressangivelsen, dvs. främst företag, institutioner m.fi., kan dock mot särskild avgift få postnummer plus orlsangivelse införda itelefonkatalogen. Vad gäller det stora fiertalet abonnenter har det enligtteleverkets erfarenheter inte ställts anspråk på att få postnumret infört iadressangivelsen. Underåren 1969-1971 infördes på postverkets bekostnad i varje katalogdel enförteckning över de postnummer som gällde katalogområdet. Sedan postverketefter särskilda marknadsundersökningar funnit all denna förteckning inteanvändes i någon större utsträckning slopades den fr. o. m. . Eftersomfå abonnenter har tillgång till samtliga katalogenheter är telefonkatalogenallmänt sett mindre lämplig att användas som en landsomfattande adressförteckning. Televerketskatalogenhet utreder f n. principerna för den framtida katalogutgivningen ivad gäller indelning, utgivningsintervall, innehåll m. m. Ett förslag lill enny sorls telefonkatalog har lagts fram, där bl. a. en fullständig postnummerförleckningingår i varje katalogdel. skall diskutera förslaget bl. a.med representanter för postverket. Ensådan lösning skulle till en rimlig kostnad ge abonnenterna bättre informationän det synnerligen kostnadskrävande systemet med postnummer i varjeadressuppgift. Herr tredjevice talmannen (); Denhär frågan om en komplettering av telefonkatalogen med postnummer kan tyckasvara en väldigt liten sak. Men det är en praktisk vardagssak som vi varje dagallesammans upplever. Fråganhar ju väckts lidigare i , och svaradetrafikutskottet att man inte log ställning lill frågan eftersom den var underutredning. talar kommunikationsministern om etl förslag från en utredning,och jag utgår från alt det är samma utredning som utskottet talade om. I svaretsäger kommunikationsminister : "Ett förslag till en ny sorlstelefonkatalog har lagts fram, där bl. a. en fullständig postnummerförteckningingår i varje katalogdel." Jagtycker liksom statsrådet att det verkar vara en vettig lösning. Det framhålls,om jag har tolkat det rätt, att denna lösning innebär en sammanslagning så får en rikspostnummerkatalog i varje telefonkatalogdel. Jag tycker att detverkar rimligt, om man kan få fram detta till en vettig kostnad. Jagskulle viOa ställa en rak fråga till statsrådet, som jag tackar försvaret; Är statsrådet beredd att verka för att vi snabbt får fram en sådanlösning? Ja, jag lycker själv att det här förslaget är ell bra förslag. Då fårman alltså, som herr tredje vice talmannen säger, en fullständigpostnummerförleckning i början på vae lelefonkatalogdel. Detär ett ganska billigt förslag också, därför att man kan använda sammatryckningsförfarande för den delen av telefonkatalogen som postverket gör försin postnummerförteckning. Om man däremot skulle sätta postnummret vid varjetelefonabonnents adress, skulle det bli väldigt dyrbart. Man har gjortberäkningar och funnit att engångskostnaden blir 6 miO- kr., vartill kommer förvarje år ytterligare 12 miO. kr., således första året 18 miO. i dagenspenningvärde och därefter 12 miO. Det är alltså en högst väsentligkostnadsökning. Man uppnår, såvitt jag kan bedöma, en minst lika bra effektgenom att ha postnummerförteckningen i början av katalogen, och det gläder migatt herr tredje vice lalmannen delar min uppfattning. Herr tredje vice lalmannen (); Jag bekräftar än en gång att herr statsrådet och jag är överens om attden här lösningen är vettig. Jag tror också att vi är överens om attframställningen av denna typ av katalog skall påskyndas, så att den kommer utså snabbt som möjligt. Mendet finns en skillnad mellan statsrådet och mig, och den är attstatsrådet har inflytande och möjlighet att påverka frågan till en snabblösning. Jag vill vädja till statsrådet att använda det inflytandet. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om denplanerade mellanriksvägen Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga, 1976/77:239, och anförde; har frågat mig om jag är beredd att medverka till att medelanslås så fort som möjligt för vägbygget . I årets budgetpropositionerinras om att godtog 3 protokoll 1976/77:70-74 trafikutskottets uttalandeangående den planerade mellanriksvägen. Utskottet uttalade att del ärangeläget att arbetena på mellanriksvägen igångsätts samt att erforderligamedel ställs lill förfogande så snart de praktiska förutsättningarnaföreligger. Vägverketfastställde arbetsplan för anläggning av vägen.Besvär över fastställelsebeslutet har anförts bl. a. av enberörd sameby. Yttrande över besvären inhämtas f n. från efterhörande av i . Förutsättningaratt sälta i gäng arbetena med vägen saknas sålunda, eftersom arbetsplanen intehar vunnit laga kraft. I avvaktan på regeringens prövning av besvären kan någontidpunkt för vägbyggets påbörjande inte anges. Så snart de praktiskaförutsättningarna föreligger är regeringen beredd att vidta åtgärder för attsätta i gång projektet. Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. Bakgrundenlill min fråga är att vägen är ett så angeläget projekt urNorrbottens och speciellt synpunkt, och när nu arbetsplanen äntligen ärfastställd är del viktigt att pengar ställs till förfogande så fort deadministrativa åtgärderna är slutförda och de praktiska förutsättningarnaföreligger. Detta har ju också uttalals, som statsrådet påpekade, av entidigare riksdag, och det gläder mig att statsrådet vidhåller den här linjen.Nu är arbetsplanen överklagad, men jag hoppas att detta inte kommer att ändratidigare ställningstagande. Detär viktigt med en snabb igångsättning ur sysselsättningssynpunkt. Just nu harvi stora problem för en del transportföretag. De har lastbilar och truckar somstår och folk som är utan jobb. Allt svårare kommer det all bli när slutarmalmbrytningen i . Denregionala vägmyndigheten har lidigare talat om att det skulle finnas möjlighetatt sätta i gång vägbygget , medan man på centralt håll nyligenenligt tidningsreferat uttalat att den byggplanering som krävs möjliggörigångsättning först . Dethär är oroande och det borde finnas en möjlighet att starta den första etappenav vägen . Jag hoppas att kommunikationsministern vill medverkatill en sådan lösning. Ettannat bekymmer är att norrmännen är sena i sin planering. 1983/84 har nämntssom den tidpunkt då den norska delen av vägen skulle vara klar, och jag hoppasatt kommunikationsministern tar upp det här förhållandet till diskussion medden norske samfärdselministern. Som jag tidigare sade är jag glad över altstatsrådet vidhåller alt regeringen - så snart de praktiskaförulsällningarna föreligger - kommer att vidta åtgärder för att sälta i gångdet här projektet. Så fort besvären kommer till regeringen kommer vi givelvis all prövadem utan dröjsmål, men självfallet måste prövningen vara saklig och ingående,eftersom det är en fråga som har väckt stort intresse och en kraftig opinion. Vadsedan beträffar möjligheterna att kommma i gång under innevarande år medarbetena vill jag hänvisa till vad generaldirektör sade inför riksdagenstrafikutskott .