prot · G00911 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:11 Antalet suppleanter i civilutskottet § 1 Antalet suppleanter i civilutskottet Enligttill kammaren inkommet protokollsuldrag har valberedningen föreslagil altantalet suppleanter i civilutskottet, som f n. är 15, skall utökas lill 16. Jaghemställer atl antalet suppleanter i civilutskottet bestämmes till 16. Kammarenbiföll denna hemställan. §2 Fyllnadsval till utskott : De på föredragningslistan upptagnavalen är föranledda av att ersättarna för och samtherrar Henmark och Wachlmeisler i skall beredas plats i utskott. Centerpartietspartigrupp har anmält som suppleant i lagutskottet.Folkpartiets partigrupp har anmält som suppleant i kulturutskottetoch som suppleant i civilutskottet. Moderata samlingspartietspartigrupp har anmält i som suppleant ijordbruksutskottet. Herrtalmannen förklarade därefter valda lill suppleanti lagutskottet () suppleanti kulturutskottet () suppleanti jordbruksutskottet i (m) suppleanti civiluiskoitet () : I anslutning lill förslaget omutökning av antalet suppleanter i civilutskottet har valberedningen, enligt etttill kammaren inkommet protokollsutdrag,till suppleant i nämnda utskott enhälligt föreslagit . Vidvalet tillämpas acklamationsförfarande, om ledamot ej begär att valet skallförrättas med slutna sedlar, vilket i så fall kommer alt äga rum vid eltföljande sammanträde. suppleanti civilutskottet () §3 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1 tillkonstitutionsutskottet §5 Föredrogs och bifölls interpellationsframslällningarna 1976/77:5-7. §6 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Jagfår härmed anhålla att fr. o. m. bli entledigad frånuppdraget att vara ledamot av Styrelsen för Stiftelsen . Dennaanhållan godkändes av kammaren. §7 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:8 av () till herr statsrådet om den framtida sysselsättningen föranslällda vid kärnkraftsbyggen, m. m.: Med stort inlresse emotsågs regeringsdeklarationenbelräffande energifrågorna och då särskilt frågan om kärnkraften. Denna frågadiskuterades livligt i valrörelsen. De tre borgerliga partierna hade olika uppfattningar,och ceniern framstod som en garant mot fortsatt utbyggnad av kärnkraften i vårtland. Man kan med fog säga all just inställningen i kärnkraftsfrågan var detsom avgjorde röstningen för många väljare och kanske även själva valutgången. Riksdagensbeslut och 1975 innebär atl minst tre reaktorer skall uppföras i Forsmark.Första och andra aggregatet är så långt komna att de beräknas tas i drift 1978resp. Arbetet fördel iredje har påbörjats. Arbetsplatsen vid Forsmarkskärnkraftverk har utvecklats till siörsta byggarbetsplats med ca 2600 anslällda. Dessutom har omkring 200 personer anställts som driflpersonal.De många byggnadsarbetarna har räknat med en tryggad anställning till en brabit in , och driftpersonalen har sett fram emot en säkeranställning vid kraftverket. Därför har många bosatt sig i ellerandra närbelägna orter. Man har glatt sig åt all slippa pendla långa vägar ochvara borta ifrån sina familjer. Förkommunen och hela norra har kraftverksbygget haft stor betydelse. Degamla bruksorterna har haft sina problem och ej kunnat erbjuda någon ökning avarbetstillfällen, men kraftverksanläggningen har radikalt förändrat dennasituation. kommun har helhjärtat och i fullständig politisk enighetsalsal på all bereda de sysselsatta vid Forsmark goda bostäder och service.Stora insaiser har gjorts för nya bostadsområden med gator, ledningar ochytterbelysning, skolor, barndaghem m. m. Genom dessa kraftfulla satsningar haremellertid skatten blivit en av de högsia i landei och låneskulden slörre än iandra kommuner. Delär mot bakgrunden av dessa stora invesieringar inte underligt om juslregeringsskiftet skapai slor oro och osäkerhet bland de kommunalaförtroendemännen. Främst är del naturligtvis de anställda vid kärnkraftsbyggetsom ängsligt frågat sig hur det.skall gå med deras jobb, om de skall våga satsapå alt bygga eget hem och hur det skall bli för dem som redan har byggt egnahem i kommunen. Fredagenden kom regeringsdeklarationen, och avsnittet om kärnkraftenstuderades extra noggrant i både Forsmark och hela kommun. Detförsta intrycket var att arbetena skulle få fortsätta i oförminskad omfattningenligt det beslutade programmet. Det var en förnuftig linje, tyckte man, attinte spoliera de stora värden som redan finns nedlagda i bygget och altutnyttja kärnkraften underen övergångstid tills nya energikällor kan tas ibruk. På delta säll kan också kommunen få utbyte av de stora invesieringar somredan gjorts. Regeringsutlalandettolkades dock olika i pressen, och de borgerliga politikernas kommentarer ifrågan kunde knappasl sägas ge klarhet. Tvärtom förstärkte de den oro somForsmarksarbelarna kände. Enligt några bedömare innebar regeringsdeklarationenatt aggregat 1 och 2 skulle få byggas färdiga men att arbetena med del tredjeskulle stoppas. Andra sade att byggenskapen skulle fullföljas enligt planernamen att inga fler reaktorer skulle sällas i drift. En tredje uppfattning varalt det skulle bli stopp för alla pågående kärnkraflsbyggen. Till denna förvirring harinle minst statsrådet uttalanden 3 proiokoll 1976/77:9-15 Man fårintrycket atl oavsett vilket avtal som presenteras beträffande upparbetningenav använt bränsle och vilken plan för depo-neringen av det högaktiva avfalletsom än företes så kommer regeringen ej att godkänna det. Statsministerns tal omatt nu har marschen in i kärnkraftssamhället stoppats tyder också på att delkanske inte blir någon mera reaktor som kommer att laddas. Nukan dock inte regeringen vänta på att kraftföreiagei redovisar sina förslagtill upparbetning och slutförvaring. Föratt Forsmarksbolaget skall få lånapengar till det fortsatta byggandet måsle regeringen lämna statliga garantier.AP-fonderna och andra långivare måste hållas skadeslösa och garanteras all fåigen pengarna om inte anläggningen kommer att användas. Jagutgår ifrån att de säkerhetsbestämmelser som krävts i regeringsdeklarationenkommer att uppfyllas, men jag vill poängtera att staten och regeringen givetvishar ansvar för den samlade lösningen av avfallshanteringen och den slutligaförvaringen av det högaktiva avfallet. är ute på remiss ochskall naturligtvis utvärderas för att vi skall få en samlad lösning av dessaviktiga frågor. Ligger det i deklarationens andemening att ej ladda och sättade under byggnad varande reaktorerna i drift? Om så är fallet är det heltmeningslöst att fortsätta arbetena. Skall byggnadsarbetet stoppas bör det skedirekt, så att man i stället för att kasta bort stora resurser kan använda demtill något meningsfyllt, t. ex. fortsatt forskning om alternativa energikälloroch ersättning till de anställda som drabbas. Jagär dock övertygad om att avfallsproblemen skall kunna lösas och att vi får detenergitillskotl som vi så väl behöver tills vi kan ta i anspråk nyaenergikällor om några årtionden. Iregeringsdeklarationen talas om upprättande av en beredskapsplan för avvecklingav kärnkraften om säkerhetsproblemen inte kan lösas. Denna beredskapsplan börenligt min mening även uppta en plan för alternativa sysselsättningar för demånga hundra byggnadsarbetare som blir friställda, helst genom lokalisering avnya företag till norra . Vidare bör beredskapsplanen innehålla enekonomisk plan för ersättningar till kommun förde investeringar somgjorts med anledning av kraftverksbygget i Forsmark samt driftbidrag tillserviceanläggningar som genom befarad ulfiyttning inte kan utnyttjas somplanerat. Även den enskilde som vid ett kärnkraftsstopp tvingas fiytta bör gesersättning för ekonomiska förluster. Medhänvisning till det anförda ber jag att få ställa följande frågor till herrstatsrådet : Kande anslällda vid kärnkraftsbygget i Forsmark räkna med fortsatt arbete? medverka till att beredskapsplanen för en eventuell avveckling avkärnkraften också upptar förslag till alternativa sysselsättningar för deberörda? beredd att i beredskapsplanen redovisa ersättningar till Nr 11kommunen för nedlagda investeringar och lill enskilda personer för eko nomiskaföriuster? 1976/77:9av fröken (vpk) till herr statsministern om invandrarnas rätt lillundervisning i svenska, m. m.: I finns över 400 000 utländskamedborgare. De är till stor del hänvisade till lunga och dåligt betalda arbetenoch får ofta tjäna som storfinansens arbetskraftsreserv. Många är arbetslösa.De utsätts också för språklig och kulturell isolering. Enligt pressuppgiftersaboterar många företag den lag som ger invandrare rätt till ledighet och lönför studier i svenska. Andra företag avstår från att anställa invandrare föratt undgå lagen. Mest isolerade i språkligt hänseende är de invandrare somsaknar anställning. Utomnordiskautlänningars vistelse i regleras av tidsbegränsat uppehålls-,bosättnings- och arbetstillstånd. Utgångspunkten för beviljandet av dessa ärlillgång till bostad och arbete resp. studier. En fortsatt vistelse i Sverigebedöms från fall till fall på samma grunder. Ett avslag på ansökan om förnyattillstånd att vistas i innebär ofta en personlig katastrof förvederbörande. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till herrstatsministern: Vilka åtgärder avser regeringenatt vidta för att tillförsäkra invandrarna rätten till undervisning - såvälanställda som arbetslösa eller hem-arbetande? Anser regeringen att det ärmöjligt för ett enskilt statsråd att jämsides med så stora områden somarbetsmarknadsfrågor och jämställdhetsfrågor ägna invandrarfrågorna den lyngdde förtjänar, eller är det faktum att man inte utsett någon minister attsärskilt handha dessa frågor ett uttryck för regeringens syn påinvandrarfrågorna som mindre väsentliga? § 8 Kammarenåtskildes .