prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Läloss titta på skälen ett och ett - först priset Del är naturligtvis trevligt altIngvar visar omsorg om statsfinanserna, även om jag kanske är litetpaff över att just den person som förespråkar alt ytterligare miljoner skallslängas efter miljarden in i 80 tycker atl de 6 eller någol fieramiljonerna för atl främja export till är för dyrt. Menden här sifferexercisen, som man ägnar sig ät i proposition och molioner, fårell lätt teoretiskt drag över sig. Lål mig säga så här: Svenska exportföretaghar bättre förutsättningar alt bedöma sina exportmöjligheler än vadorganisationer och stat har. Förelagen är ofta dåliga på sociala och utrikespolitiskaaspekter, men på sina egna exportmöjligheler är de faktiskt experter. har noga studerat möjligheterna att få del av projekl somdelfinansierats av IDB och funnit att de skulle kunna kamma hem affärer på ca450 milj. kr. Genom atl vi inte är med i IDB utesluts enbart ASEA från atl varamed och bjuda på projekl om ca 1 800milj. Visstbygger alla uppgifter om länkbar export pä uppskattningar och anlaganden, ochdet sägs också i utskottsbelänkandet. Men del enda vi med säkerhet vel är atlen anslutning till IDB ger långt bättre möjligheter atl sälja påLalinamerika än om vi slår utanför. Ävenom del står klart atl ett svenskt medlemskap i får positiva effekter påexport och sysselsättning i kan starka utrikespolitiska skäl ändå talaemot ett medlemskap - del är ju fullt möjligt. Socialdemokralerna har räll iganska mycket av sin krilik av IDB:s utlånings-politik. Få har också sagl emotdem. Men kritiken bär inte som skäl för elt nej till-IDB. Visstlånar IDB ut för stor andel till de rikare , men från svensk sida harvi ju i och för sig ingenling emol all också något mindre fattiga fårstöd. Hade vi det skulle lämna såväl FN:s UNDP som . Nej, vad vifrån svensk sida säger är atl våra egna, bilaterala bislåndsmedel skallprioriteras på elt annat säll. Det är alltså ingen invändning mot eltIDB-medlemskap. Menskulle vi vara överens om att IDB lönar sig och atl elt medlemskap inte stridermot svensk biståndspolitik kan vi ändå vilja stanna utanför IDB i solidaritetmed en slark u-landsopinion. Men någon sådan u-landso-pinion finns inte! Ellerkan säga ett enda land som uppmanar alt stå utanför IDB? Däsäger socialdemokralerna alt vi bör stanna utanför IDB därför atl har såslorl inflytande i banken. Visst har orimligt mänga röster i IDB. Mensocialdemokralerna säger ju ja till ett svenskt medlemskap i den asiatiskabanken. Tillämpar vi den bankens rösträttssystem ungefärligen på IDB skulleUSA:s inflytande visserligen minska men röslmajoriielen läggas på de sexblodigaste fascisidiklalurerna i Lalinamerika - på , ,, , och . Viaccepterar från majoritetens sida alt gå in i en institution där haralltför stort inflytande. Men vi säger atl om någonting förändrar den aktuellabilden av IDB, t. ex. alt på nytt missbrukar sitt inflytande - då skallSverige lämna IDB. Socialdemokralerna argumenterar i stället för ellrösträltssystem som skulle ge fascisterna makten i IDB. Även om vi skulle vara överens om att IDB lönar sig, atl medlemskapinle strider mot svensk utrikespolitik och all del inte finns någonu-landsopinion mot elt svenskt IDB-inlräde kan vi ändå av rent moraliska skälvälja atl avstå - IDB ger otvivelaktigt lån lill en rad fascistdikialurer. Lålmig då peka på en sak: Närden nuvarande regeringen lillträdde hade uteståendeex-porikreditgarantiförbindelser lill Lalinamerika pä 1 418 milj. kr. Av dessafanns dessutom 23 milj. kr. utestående lill i s. k.u-garanlier, som delvis finansieras med bislåndsmedel. Jag vill därför tillsist fråga : Vad är det för moralisk skillnad mellan att, som denhär regeringen vill, av kommersiella skäl gä med i IDB eller all, som den förraregeringen, garantera svenska förelags handel med Lalinamerika medmiljardbelopp? Hen () kortgenmäle: Del är en något egendomlig motivering i Stockholmanvänder för att försvara det föreslagna bolaget för export avutbildningstjänster. I princip behöver han inte försvara själva tillkomsten avdel - den stöder vi också. Del är ulformningen som vi är oense om. HerrWästberg lalar om förstatligandet av läromedel och säger atl eftersom vi gjorten stor affär med på läromedelsområdet vore det lämpligt attläromedelsföretagen är med i bolaget. Jag har aldrig föreslagil all statenskall producera de varor som bolaget i fråga skulle förmedla. Jag tar inle uppfrågan hur de skall tillverkas här i landet. Men nog är del en egendomligkoppling atl säga att si och så mycket produceras av läromedelsproducenter;alltså bör läromedelsproducenterna vara med i bolaget. Kan man inle tänka sigell statligt bolag där dessa läromedelsproducenter är.konsulter för vissadelar av verksamheten men inle har avgörande infiytande över den - detta förall inte väcka onödig misstänksamhet hos de länder som skall la emoltjänsterna? HerrWästberg sade: Del är klart att förtryck inte kan graderas. Men då gäller detväl att vidta åtgärder som är kloka! Om vi skulle införa en blockad mot ,sade , skulle förhållandena bli sämre för de människor där som är förtryckta. Men vem i Herrans namn har föreslagil en blockad mol Latinamerikai delta sammanhang? Vi har föreslagit att inle skall gå med i en banksom ger bidrag lill vissa stater för åtgärder som vi anser vara hell galna. Attvi skall ha en normal handel med har ingen människa ifrågasatt. HerrWästberg sade atl det är två skäl som får socialdemokraterna att ställa sigutanför. Det ena är priset. Ja, självfallet måste man tala också om det.Regeringens enda skäl för att gä med i IDB är ju atl det skulle vara en lysandeaffär för atl vara med. Regeringen har inle sagt alt detutrikespolitiskt skulle vara särskill vettigt, och del uppskattar jag den ändåför. HerrWästberg sade atl del är en person som vill slänga nya miljoner i 80som föreslår att vi inte skall salsa fiera miljoner här. Jag tror, herrWästberg, att vi skall diskutera 80 i annal sammanhang. Jag är inlehelt övertygad om kompetens och ohyggliga insikter på detområdet. Mantror att vi genom att gå med i IDB skall få 15-dubblade möjligheter altexportera till - det är vad man begär. Vidare säger man atl viskall gå med i IDB , men blir inte bestämmelserna bättre skall vi gå ur. Menvarför i Herrans namn handla på det sättet? Stå då hellre utanför och säg: Närdet blir bätlre skall vi gå med. Men i stället säger man: Vi går med nu när delär dåligt, och blir del inle bättre går vi ur. Det är ju att inte veta vad manvill. Hen i (fp) kort genmäle: När det gäller det halvslatliga bolag för export av utbildningstjänstersom föreslås av regeringen och som vill ha helstalligl var minenkla synpunkt bara följande: När det nu är så att exporten sköts av privataföretag och atl u-landsexporlen sköttes av privata förelag t. o. m. under enregering som började förespråka en socialisering av läromedelsmarknaden, ärdel väl ändå sakligt rimligt atl de enda som har erfarenhet av en sådan exportockså är med i del bolag som skall sköta exporten. Ingenhar föreslagit en blockad av Lalinamerika, säger . Nej, precis! Viär överens om att bör ha handel, t. o. m. ökad handel, medLatinamerika. Det är mol den bakgrunden som det är märkligt attsocialdemokraterna väljer alt lägga stenar i vägen för den handeln. Jagtillhörde personligen dem som inledningsvis, av bistånds- och utrikespolitiskaskäl, kände sig ganska tveksamma till IDB. Genom att sälta mig in i den härfrågan med viss noggrannhet har jag blivit alltmer övertygad om atlsocialdemokraterna är ute i ogjort väder. Jag blir det än mer när jag märkeratt inte svarar på mina två centrala frågor: Finns det etl endau-land som har begärt alt skall stå utanför IDB? Det är den ena frågan.Den andra är: Pä vad sätt skulle det vara mera moraliskt och anständigt att somden förra regeringen vara med om exportkreditgarantier till ochsärskilda u-ga-ranlier lill på miljard- resp. miljonbelopp änatl gå med i IDB? Hen () kortgenmäle: Låt mig bara kommentera det säger beträffande delhelslatliga bolaget, att det är konstigt att vi inle vill ha etl privat bolagnär privata bolag exporterar läromedel. Mitt förslag innebär inte att vi skallförstatliga det svenska näringslivet därför att vi skall ha ett helstalliglbolag för export av tjänster: Rör inte ihop sakerna så till den milda grad,, att ni inte hittar ut ur det hela själv! Sedanlill lalel om alt eftersom vi handlar med , varför kan vi inte varamed i IDB? En sak är att bedriva normal handel, en annan är att gå med i eltorgan som även innebär att vi är med och prioriterar vissa åtgärder, atl vi ärmed och stöder åtgärder som vi inte kan rättfärdiga. Vi kan handla med mångamänniskor, men vi kan inte ta på oss det moraliska ansvarel för allt vad deländerna gör. Det gör yi i del projekt som IDB stöder om vi går med i IDB. HerrWästberg frågar om vi har hört protester eller uppmaningar från något endau-land att vi skall stanna utanför IDB. Hur lätt vore det föroppositionen i , , osv. - jag kan räkna upp mångaländer i - att säga att vi inte skall gå med i IDB för alt hjälpadem? Dess företrädare sitter i fängelse eller lever underjordiskt. Detvet och därför tycker jag att det är oanständigt altkomma med klyschan alt inle har sagl atl vi inte skall vara med. Desom skulle säga det saknar i mänga av dessa länder möjlighel att yttra sig. HenWÄSTBERG i (fp) kort genmäle: När och hans partivänner besöker den socialdemokraliskainiernationalen sammanträffar man med hela raden av partier och partivänner somalla har varit med alt besluta om all gå med i IDB. Det kan ändå finnas starkaskäl atl av solidaritet med låta bli att gå med i IDB, men då skallman lyssna på själva. Det finns demokratiska länder i Latinamerika.De uppmanar oss inle att vara utanför IDB. Del finns de som står myckel längrefram och som är långt mer utsatta i en antiimperialislisk kamp än vad detsvenska socialdemokraliska partiet är. Uppmanar de oss att inte vara med i IDB?Nej, icke ett ljud från dessa länder. Det är en enig u-lands-politik alt dennatyp av regionala utvecklingsbanker är någonting som önskar. Delär därför jag vill atl skall nämna etl enda u-land som uppmanaross att inle vara med i IDB. Delta är en fullt anständig fråga i ett läge dåman säger att det är av solidaritetsskäl med som vi inte skall varamed i IDB. Ja, men då måste väl någol u-land också tycka sä. Jaghar fortfarande inte fått svar på frågan: På vad säll är del mer anständigt atlge u-garantier lill export till än att gå med i IDB? Var finnsgraderna i delta? i (vpk): Det finns en vildvuxen flora av internationella organ ochinstitutioner. Många har blivit självklara delar av ett praktiskt internationelltsamarbete. Många existerar tydligen i huvudsak för alt försörja sin egenbyråkrati. Många för en lindrigt sagt diskutabel verksamhet. Detkan lyckas vara föga av en sensation att nu ytterligare ell sådanl organpresenterar sig för svensk allmänhet: den interamerikanska . Menutvecklingen i världen, dess bittra sociala konflikter, dess alltmer orimligaföljder har förvandlat ställningstagandet lill IDB till etl slags politisk ochmoralisk korsväg. Del har blivit till en fronlalkollision mellan tvåvärdesysiem, mellan två oförenliga kulturtraditioner. NärEngland först seglade upp som ledande kommersiell nation under 1600- och1700-talen var det på en basis av socker, bomull och slavar. Del som gynnadehandeln var behagligt Slaveriet gynnade handeln. Den enskilda äganderättenvar helig. Den som hade pengar atl köpa slavar hade därför också denoinskränkta rätten atl förfoga över sin egendom. Menhos den borgerliga människa som trädde fram ur feodalismens dunkel föddes ocksåen frigjord individs oundvikliga frågor. laga vara på minbroder?" Har jag förpliktelse mot mina likar? Vad Nr 145 är människanoch vad har hon för värde? Ochur 1700-talets borgerliga revolutioner föddes naturrältens föreställningar omen grundläggande mänsklig värdighet, inför vilken också pengarnas makt hade atlgöra hall. Driven av de borgerliga humanisternas samvele avskaffadekrämarnationen slaveriet. Medindustrialiseringen följde en enorm materiell kraftutveckling i ett fåtalstarka nationer. Hos deras ledande klass växte föreställningen om derascivilisatoriska överlägsenhet, om deras rätt all underkuva länder och folk iandra världsdelar, om deras rätt att med maktspråk avgöraP vem av dem somskulle besitta Elsass-Lothringens gruvor, spannmålsfält ellerhandelsprivilegierna på hamnar. Och de drev folken ut i de väldigasteimperialistiska krig som världen hade skådat. Menhos den uppstigande arbetarklassen skapade klasskänslan, upplysningen ochvetenskapen en annan föreställning - en föreställning atl proletären pä andrasidan grän.sen var en närmare bundsförvant än finansbaronen i det egna landet,en tanke atl människor inte borde offras för de enskilda regimernas jakt eftermarknader och territorier. Det personliga samvetets ansvar för medmänniskanväxte till idén om en kollekliv internationell solidaritet mellan allaarbetare, alla nedtryckta. Desenaste årtiondena har sett stora sociala omvälvningar. De har sett lysandesegrar i folkens kamp för nationell och social frigörelse. Men de har ocksåsett en stigande hänsynslöshet hos den lilla klick av rika, som desperat slårvakt om sina positioner. Lalinamerika har blivit en brännpunkt för dennainternationella klasskonflikt Och i den konflikten slåri dag också riksdag. Denhar fåll sig förelagd elt regeringsdokument, en proposition. Vilket mänskligtvärdesystem, vilken kulturtradition är det som framgår ur delta dokument? Ärdet det internationella ansvaret och broderskapet? Är det det medvetnasamvetet? Är det solidariteten med medbröder i andra länder? Är det önskan attavskaffa fattigdomen? Är del önskan om mänsklighetens frigörelse? Nej.Man upptäcker snabbt vilkel ansikte som grinar mot en på varje sida ipropositionen. Det är den moderna konservatismens ansikte - med dess arrogansoch cynism, med dess fördummelse och fräckhet, med dess folkflentlighet ochpenningmoral. Detär den moral som säger atl ditt checkhäfte och din villa är förmer än din hederoch din solidaritet Det är den moral som säger att mör-dargeneralerna iArgentina och är våra bundsförvanter och att de svältande jordproletärernapå högslätterna och de arbetslösa i fatligkvarter är ett hot. Detär den moral som tror att ordningen råkar i kaos därför att en folkvaldpresident bestämmer att de falliga barnen skall få en mugg mjölk per dag ochsom då ropar: "General, var är du? Kom och återställordningen!" Detär, kort sagt, den nya Burenslam-moralen. Vad försöker den locka oss med närdet gäller alt fatta beslul i den här ärendet? 2 protokoll 1976/77:145-146 Burenstam-moralensäger: Affärer är en sak, moral en annan. Men vi lever ju inte i slavhandelnstid. Vi lever inle i en värld där del ena saknar samband med det andra. Vilever i en värld, där allt hänger samman och där medvetandet om dettaobönhörligt tränger sig fram i människors sinnen. Vi kan inte längre blundaför all och svenska kapitalägare deltar i utplundring och förtryck avLatinamerikas fattiga. Det går inle all säga lill en politiskt medveten svenskatl när du gör affärer behöver du inle känna del ringaste ansvar för dinaförtryckta medmänniskor. Nusöker Burenslam-moralen rädda oss genom all komma med en bortförklaring. Densäger: Om vi bara skulle handla med dem vi gillar, då skulle det inle blimyckel handel kvar. Del är en hycklande och egentligen ovidkommande anmärkning.För om jag också kan vara tvungen alt byta produkter med dem jag ogillar, säsäger ju delta alls inle alt jag skall slälla upp bakom en institution och etlprogram som har syftet all backa upp den ekonomiska och poliliska struktur somutgör basen för förtryckarnas maktställning och för nedtryckandet av folken.Men del är jusl detta som Burenstam-moralen egentligen går ut pä. Man kan inle inför mäss-likvideringarna i ochBrasilien, inför fånglägren i , inför de multinationella bolagensförödande herravälde över ekonomi rycka på axlarna och säga alldel hör inte hit Detgäller anseende bland de kämpande folken ute i världen. Det är det somär huvudsaken. Jag vill vända mig lill dem inom mit-tenpariierna som i andrasammanhang visat atl de förställ någol av dessa ting - till de centerpartistersom gick emol oljeklubben och lill de folkpartister som ställt upp förSydafrikas och folk. Ni kan med era röster fälla regeringsförslagel.Ni kan ge de förtryckta ute i världen en glimt av hopp. Ni kan hjälpa till atlslå hål på likgiltighet och cynism. Visa er inte sämre än 1700-lalsliberalersom och ! Rösta ner Burenstam-moralen! Somandra ledamöter av vpk:s riksdagsgrupp deltog jag i demonstrationen mot MiltonFriedmans . Vi gick där i kylan och snö-gloppet Förbi oss gledlimousinerna med statsråd och medlemmar ur överklass. har jagkänt vilken avgrund som skilde oss frän dessa feslklädda hyllare avfascislregimens tjänare och lakejer. Och jag kan säga regeringspartierna såhär: Ni kan genom alt vinna voteringen ytterligare förlänga folkensbefrielsekamp mol fascismen, påtvinga den ytterligare offer. Ni kan till en tidhjälpa den beslående ordningen i Lalinamerika all hålla sig vid makt Men niskall minnas all er ordning är byggd pä sand. De latinamerikanska folkens kampoch de arbetandes internationella solidaritet skall lill slul krossa den. Ochdel skall vara historiens dittills största civilisatoriska framsteg. Jag yrkar bifall till vpk-motionen om avslag på förslaget atlregeringen skall slula avtal med och avslagpä förslaget om tecknandet av aktier i ett aktiebolag för export av tjänstertill . Hen (): Vi behandlar en fråga - eller rättare sagt några frågor - somredan under den gångna våren har vållal en kraftig debatt såväl i somi massmedia, nämligen regeringens förslag om exportfrämjande åtgärderbelräffande . Några remissinstanser och en del skribenter har ställtsig kritiska till propositionens uppläggning och innehåll. Medanledning härav skulle jag först vilja göra ett allmänt konstaterande ochnågra historiska anmärkningar. Jag tänker inte som i gåtillbaka till slavhandeln och hela det moderna imperialistiska samhälletsuppkomst och utveckling. Jag nöjer mig med atl gå tillbaka i liden. Delär vid det här laget känt och omvittnat att de första utkasten till denpromemoria pä vilken proposilionen baserar sig gjordes ,sålunda under den dåvarande socialdemokratiska handelsministerns ochregeringens tid. förelåg en särskild promemoria innehållande de olikaförslagen. Denna underställdes regeringen av handelsministern ochgodkändes vid ett lunchsammanträde. påståenden om atl promemorianskulle ha varit av något slags oförbindlig karaklär för regeringen och i allsynnerhet handelsministern strider totalt mot tekniken inom ,och det är därför klart atl den socialdemokratiska regeringen vid dennatidpunkt anslöt sig till promemorians innehåll. Etl sådanl förhållandeutesluter självfallet inle att en regering senare genom synpunkter somframkommer vid remissbehandling kan anse det lämpligt eller nödvändigt atländra ståndpunkt helt eller delvis. Vadhistoriken beträffar skall jag här bara tillägga att regeringen beslöluppskjuta remissutsändningen av promemorian till efter valet. Den nyaregeringen gjorde efler sitt tillträde endast smärre formella ändringar ipromemorian och sände därefter ut den på remiss. Med det här anförda vill jagendasl ha sagt att den kritik som eventuellt kan riktas och har riktats motpromemorians innehåll, som i alla väsentliga drag överensstämmer medpropositionen, i lika hög grad drabbar både den gamla och den nya regeringen.Man kan här instämma i vad i sade om att herrSvanberg i någon mån är ute i ogjort väder, när han nu plötsligt tar till dessabrösttoner mot den proposition som vi behandlar. Endiskussion om och analys av problemställningarna kan lämpligen indelas ihandelspolitiska, biståndspolitiska och utrikespolitiska aspekter. Vad deförstnämnda beträffar har industriverket svarat för ett ganska märkligtremissyttrande. Styrelsen har inte behandlat frågan, utan svaret harundertecknats av verkschefen, och man har en känsla av att föredragandenspelal en väsentlig roll för dess utformning. Det sägs i yttrandet all detinte finns några "speciella omständigheter i den nuvarandekonjunktursituationen som skulle påkalla extra ordinära åtgärder som t. ex.exportstöd". Därefter konstateras att del nuvarande underskottet i betalningsbalansen desenasle två åren beror pä högre koslnadsslegringar i den svenska industrin änutomlands men att detta kan rättas lill, exempelvis genom en ändring avväxelkurserna. Däremot är "de föreslagna exporlslimulerande åtgärdernaklart olämpliga för del enda syfte som utredningen anger, nämligen attförbättra betalningsbalansen". Sedan sägs i samma andedrag att en ökningav den svenska exporten till rimmar illa med dessas krav pä ökadandel av världens industriproduktion och atl man i stället skall satsa på altgöra den im-porlkonkurrerande svenska industrin effektivare i förhållande tillfrämmande utländska producenter. Logiken är inle oantastlig. Isåväl detta yttrande som en del andra uttalanden framförs kritik mol atl deberörda exportfrämjande åtgärderna inte satts in i elt totaltsamhällsperspektiv. Den frågan var också inne på. En skribenthar exempelvis hävdat att det skulle vara mer lönande att direkt dela ul delbegärda beloppet för inträde i den latinamerikanska , ,till löntagare i utsatta svenska industrier. Det är klart atl önskemål av dennatyp om utredning och övergripande poliliska synpunkter kan framställas. Syftelmed den ursprungliga promemorian och den efterföljande propositionen haremellertid aldrig varit atl göra en omfattande totalinveniering och lotalanalysav hur en exakt prioritering av insalser i syfte alt förbättra den svenskabetalningsbalansen skulle gestalta sig. Syftet har varit begränsat till ettkonstaterande av att vår export till visserligen visat en glädjandestegring men alt del är naturligt, atl denna väsentligen skulle kunna öka itakt med att dessa länders standard och utveckling förbättras. Detta är såledesen problematik som i sig ligger vid sidan om biståndspolitiken men somsjälvfallet icke på något sätt behöver stå i motsättning till den. Mankan väl också konstatera alt det relativt sällan, åtminstone i skriftlig form,förekommer en genomförd analys av hur även mycket stora budgetbeloppalternativt skulle kunna användas och hur ett optimalt resultat skulle kunnase ul. Och man måste ha klart för sig att de åtgärder vi behandlar rörsig om förhållandevis små belopp. Fleraav de förslag som framlagts i propositionen möter inga gensagor, och det finnsdärför ingen anledning för mig att ta upp tiden med dem. Det gällerexempelvis trilaterala avtal och viss ökning av personal som utomlands skallbefordra svensk export på . Iproposilionen diskuteras ett förslag om att ell särskilt akliebolag bör bildas,som på kommersiell basis lill skall kunna slälla svenska teknikeroch know-how till förfogande. Del framhålles atl ett sådanl aktiebolag antingenkan vara helstalligl eller ägas av staten och näringslivet tillsammans. Pådenna punkt har socialdemokraterna, som utvecklade, inlämnaten reservation, nr 2, och krävt att bolaget bör vara helstalligl. Flerasynpunkter kan framföras till förmån för denna uppfattning, men utskottetsmajorilet har stannat för atl icke i denna fråga binda regeringen. Det centralaär, som i också underströk, att man får en flexibel,obyråkralisk or- ganisalion, därnäringslivels kunskaper kan komma lill rätt användning. Alla partier ärnämligen överens om atl en sådan "leknikerbank" skulle vara av stortvärde. Del är mot bakgrund av tidigare erfarenheter mycket önskvärt alt etthelstalligl bolag inte skulle prioritera statliga organ, ulan att man verkligengjorde en objektiv prövning av hur teknisk hjälp bäst skulle kunna utformas ipraktiken. Delär självfallet att en sådan organisation måsie intimt samarbeta med SIDA. SIDAengagerar ju tekniker i samband med sina biståndsprojekt och harlång erfarenhet av dessa problem.