prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — För att dessaplaneringsräd skall fylla sitt syfte är det nödvändigt med en medverkan från defackliga organisationerna. understryks också i en gemensam skrivelse fränLandsorganisationen och i november i fjoltill utbildningsministern. Organisationerna erinrar också om att för att defackliga representanterna skall kunna göra ett fullgott arbete och kunnafungera som resurs för skolan behövs del utbildning av dessa. Både LO och TCOhar behov av all förbereda och följa upp de egna representanterna iskolverksamheten. LOoch TCO bör bedriva denna utbildning i egen regi, och den bör enligtorganisationernas mening först inriktas på ledamöter i SSA-råd och i efterhandvidgas lill alt även omfatta de skolinformatörer som måste finnas för alt denfackliga medverkan i skolan skall bli tillräcklig. Beträffandeersättning vid facklig medverkan i undervisningen säger och :"Skolan efterfrågar i växande utsträckning facklig medverkan iundervisningen. Arbetslivets förändring återspeglas i ett ökat intresse fördemokratifrågor, facklig verksamhet och villkor i arbetslivet. SSA-råden kommerall ytterligare öka efterfrågan på arbetslivsrepresentanter till skolan. Defackliga representanterna kommer inte in som lärare utan som extra resurs, oftamed kunskaper om ett område som kan vara av intresse för en viss klass. Kretsenav fackliga skolinformatörer måste med nödvändighet vara stor och representeraskiftande yrken och sysselsättningar. Förutsättningen för elt deltagande påbred basis är all förlorad arbetsförtjänst för skolinformatören täcks upp avsamhället genom att ersättning utgår för medverkan." Eftersomdet i budgetpropositionen inte nämns någonting om betydelsen avskolinformatörer föreligger det en socialdemokratisk motion, som följer uppönskemålen från LO och TCO. Vi anser att anslaget till utbildning avlöntagarorganisationernas representanter i planeringsråden också bör kunnaanvändas till utbildning av skolinformatörer, även om naturligtvis utbildningenav den förstnämnda kategorin måste komma i första hand. De fackligaorganisationerna bör själva få förtroendet att göra den lämpliga avvägningen. Utskottsmajoritetenvill tyvärr inte ställa sig positiv till utbildning av skolinformatörer och georganisationerna della förtroende. Socialdemokraterna i utskottet föreslårdärför i reservationen 1 alt medel ur förevarande anslag skall få användasäven av skolinformatörer vid sidan om råden och att ger regeringendelta till känna. Underpunkten Bidrag lill vissa organisationers centrala kursverksamhet harutbildningsministern föreslagit en höjning med . Trots denna ökningav anslaget, varav huvuddelen naturligtvis går lill ,så har inle utbildningsministern velal ge föreningen ochlitterära yrkesutövares samarbelsnämnd, KLYS, något anslag. Enligtutskotlsminoriletens uppfattning är KLYS verksamhet av stor betydelse, och detär enligt vår mening också ett samhälleligt intresse alt företrädarna för KLYSoch de lill KLYS anslutna organisationerna är fackligt kunniga. I reservationen2 yrkas därför all KLYS bör få bidrag av detta anslag under nästa budgetår medhögst . Därför bör anslaget höjas med detla belopp i förhållande tillbudgetpropositionen och utgå som ett reservationsanslag av . Dentredje reservationen gäller bidraget lill uppsökande verksamhet påarbetsplatserna. Här föreslås i budgetpropositionen, och utskottsmajoritetentillstyrker, atl medel för detla ändamål skall kunna utgå även till företagarorganisationer som , 9 protokoll 1976/77:92-93 fiskares riksförbund ochSveriges hantverks- och industriorganisation. Om detta hade det inte varitnågot att säga om del hade föreslagils en avgiftsbeläggning föregenföretagarna. Deltahar emellertid inte skett, varför även denna verksamhet enligt förslaget skallfinansieras med vuxenutbildningsavgiften. Det innebär alt löntagarnas pengarkommer atl förbrukas för företagarnas ändamål. Detla är enligt vår mening inlerättvist och riktigt så länge som inte egenföretagarna betalarvuxenuibildningsavgift, och därför yrkas i reservationen 3, med bifall lill ensocialdemokratisk motion, avslag på regeringens förslag i denna del. Meddetla yrkar jag, herr talman, bifall lill samtliga tre reservationer och påövriga punkter bifall lill utskottets förslag. Fröken (); Det råder, som i sade, bred enighet i utskottet omvikten av en fortsatt satsning på vuxenutbildning i alla dess former, en viljaatt ge människor möjlighet alt utnyttja de olika studieformer som samhälleterbjuder och att välja den som passar var och en bäst. Ibelänkande nr 19 från uibildningsutskottei behandlas bl. a. bidragen lillkommunal vuxenutbildning, studieförbunden och studiecirkelverksamheten samtlöntagarnas m. fi. organisationers centrala kursverksamhet. Här behandlasockså bidragen till undervisning för invandrare i svenska språket och denrelativt nya satsningen på uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Folkhögskoleanslagen,som normall ligger inom denna del av budgetpropositionen, kommer alt behandlasi elt senare sammanhang. Vuxenutbildningenhar blivit en alltmer betydelsefull del av utbildningssektorn. Genomsatsningar på uppsökande verksamhet och genom atl olika uibildningsanordnareerbjuder elt varierat utbud av kurser har fler människor fått stimulans tilloch möjlighet att börja studera. Här har studiecirkeln för många visat sig varaen bra form för studier. Cirkeln erbjuder en fiexibel sludielakl och studietid.Ämnesval m. m. kan anpassas till gruppen, och dessutom finns ofta elt stortmått av social gemenskap. Tillsammanssatsas en dryg miljard kronor på vuxenutbildningen i dess olika former. Det ärsåledes etl stort ärende som behandlas av . Enigheteni utskottet har som sagt varit stor, och endast på tre punkter finns delademeningar. Jag skall redovisa majoritetens syn pä dessa tre punkter. Denförsta reservationen gäller skolinformatörerna. I motionen 761 yrkas atlriksdagen skall ge regeringen lill känna att medel ur del här anslaget skall fäanvändas för utbildning av såväl ledamöter i planeringsråd som fackligaskolinformatörer. Motionärerna hänvisar till vad LO och TCO begärt i enskrivelse . majoriteten konstateraratt del är viktigt atl de fackliga representanter som skall medverka i arbetetför en ökad kontakt mellan skolan och arbetslivet får förbereda sig för sinauppgifier genom utbildning. Det är därför bra att regeringen nu ibudgetpropositionen föreslår 2 milj. kr. för del ändamålet. Utbildningen måstei första hand inriktas på ledamöterna i planeringsrädet. Jagdelar uppfattning att det är väsentligt alt dessa ledamöter fåren utbildning. Om man följer reservationens förslag atl pengarna skall fåanvändas också för utbildning av skolinformatörer, skulle det emellertid blimindre utrymme för utbildning av ledamöterna i . Densocialdemokratiska reservationen hade alltså reellt betytt någonting, om manockså hade föreslagit nya pengar. Men det gör man inle. Mängaorganisationer vid sidan av de fackliga har skolinformatörer. Del blir enuppgift något senare i samband med konstruktionen av statsbidraget tillSIA-skolan alt finna formerna för att ekonomiskt klara utbildning ocharvodering av skolinformatörerna från olika organisationer. Det är enligtutskottsmajorilelens uppfattning omöjligt att nu börja med två organisationersskolinformatörer, som man ställer ett stort anlal mindreorganisationer, ofta med sämre ekonomiska möjligheter, utanför. Denandra reservationen gäller KLYS, Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbelsnämnd. KLYS har begärt statsbidrag lill den egna kursverksamheten ochtill facklig kursverksamhet inom till KLYS anslutna organisationer.Föredragande statsråd är f n. inle beredd all tillstyrka KLYS hemställan ombidrag. Antalet organisationer som får pengar från anslaget Bidrag till vissaorganisationers centrala kursverksamhet har utökats. Föredragandestatsråd och utskollsmajorilelen är eniga om att del inte varit möjliglall få med KLYS men alt en förnyad ansökan får prövas i vanligordning i budgetarbetet. Dentredje reservationen handlar om bidrag lill uppsökande verksamhet päarbetsplatser. Här föreslär föredragande statsråd atl bidrag skall kunna utgålill , och Sverigeshantverks- och industriorganisalion enligt samma grunder som hartillämpats för andra fackliga organisationer. Det är elt krav som den nuvarandemajoriteten har drivit, och vi anser att del är ett riktigt förslag. Avsiktenmed bidraget lill uppsökande verksamhet på arbetsplatserna var att ökamöjligheterna att den vägen nå människor med kort, bristfällig utbildning ochalt stimulera dem till studier. Bland lantbrukare, fiskare och hantverkarefinns många som har kon utbildning och som behöver en påstötning för alt kommai gäng med studier, precis som är fallet i många andra grupper. I reservationenargumenteras inle heller mot det rikliga och rimliga i att även dessa grupperomfattas av den uppsökande verksamheten. Propositionens förslag innebär juendast alt möjligheten öppnas för LRF, SHIO, och med dem samverkandestudieförbund atl i fortsättningen få del av bidrag som fördelas viavuxenutbildningsnämnderna. Ireservationen sägs all della bör ske först när egenföretagarna betalarvuxenutbildningsavgift. Av de 15 miljonerna som finns tillgängliga underanslaget till uppsökande verksamhet på arbetsplatserna kan det kanske röra sigom en halv miljon, som på del här sättet skulle komma andra till del. Underandra anslag i det betänkande vi nu behandlar föreslås att ungefär 115miljoner, som har kommit in via vuxenutbildningsavgiften, används till andraändamål - bidrag till studieförbunden, slu-diecirkelverksamhet m. m. Denordningen är ingenting som den nuvarande regeringen har infört. Del gjordesredan för två är sedan av den socialdemokratiska regeringen i samband medatt.utbildningsavgiften infördes. Jagär medveten om alt det kan vara elt problem att göra en riktig avvägning mellanvad som skall finansieras budgelvägen och vad som skall finansieras med hjälpav vuxenutbildningsavgiflen. För alt skapa klarhet i den frågan finns del iårets budgetproposition en plan för hur man stegvis skallkunna utnyttja vuxenutbildnings-avgiften enbart till sludiesociala ändamål. Jagförutsätter alt man i samband med den successiva övergången och omläggningenav finansieringen också löser frågan om hur bidraget till dessa organisationersuppsökande verksamhet skall finansieras . Men f n. uppfattar jag inteden halva miljon som förbrukas under det här anslaget som något större avstegfrån principerna än de 115 miljoner som vi är överens om atl fördela pä andraanslag. Jag ber alt få yrka bifall till utbildningsutskottets hemställan påalla punkter. Hen i (s): Jag konstaterar alt fröken inle heller är särskiltpositiv till utbildning av skolinformatörer, åtminstone inte så myckel att honvill skapa ekonomiska möjligheter till det. Hade hon varit positiv skulle honväl inle ha motsatt sig det uttalande som minoriteten i utskottet harföreslagit. Jag är övertygad om atl bäde LO och TCO kommer atl notera deborgerligas ringa intresse för alt de fackliga organisationerna skall fåmöjlighet att informera i skolan. FrökenRogestam säger att vi kunde ju ha föreslagit mer pengar till ändamålet. Jagvill fråga: Om vi hade lagt fram ett sådant förslag, hade fröken dåtillstyrkt del? Detär inle första gången vi här i kammaren diskuterar huruvida företagarna skallutnyttja lönlagarnas pengar. ville de borgerliga ge anslag tillföretagare under rubriken till lönlagarnas centrala kursverksamhet. Detblev en överenskommelse om all bidrag till företagare skulle utgåunder en ny rubrik. Bidrag lill vissa organisationers centrala kursverksamhet,och löntagarna får nu själva utnyttja sitt anslag. vill de borgeriiga på ettannat sätt komma åt lönlagarnas pengar tillförmån för förelagarna. Jag slår fast ännu en gäng atl vi har ingenting emotuppsökande verksamhet bland de organisationer det här är fråga om, underförutsättning alt vederbörande gör rätt för sig genom alt betalavuxenuibildningsavgift. FrökenROGESTAM (c): Del finns, i , vid sidan av de fackligaorganisationerna mänga andra som arbetar aktivt med skolinformatörer. Exempelpå sådana är nyklerhetsorganisationer, religiösa organisationer och politiskaorganisationer. Jag anser att alla dessa skall ha samma möjligheter att förafram sitt budskap och sin information. Hurutbildningen av skolinformatörer från olika organisationer skall finansieras ären mycket stor budgetfråga. Därför är det rimligt att göra den avvägningen ietl sammanhang och inle nu ge bidrag lill tvä organisationer, LO och TCO, somdessutom bägge två, till skillnad kanske från fiera av de andra, ändå ärorganisationer med rätt stora egna resurser. Närdet gäller den halva miljonen - eller vad det exakta beloppet nu kan vara -lill uppsökande verksamhet i andra organisationer än de traditionellalöntagarorganisationerna, så kommer ju det hela all bli beroende på vilkaprojekt man presenterar och hur vuxenutbildningsnämnderna prioriterar. är med och tillstyrker att 115 miljoner av vuxenutbildningsavgiflenanvänds för helt andra saker än löntagarnas aktiviteter. Då tycker jag att detför innevarande år inte är så allvarligt om man använder en halv miljon tilletl första försök pä föreiagarsidan med uppsökande verksamhet. Jag håller medom - och det har jag sagt i mitt anförande - att , när alla pengarnafrån vuxenutbildningsavgiften skall utnyttjas till sludiesociala åtgärder, börman ha klarat ut hur den här delen skall finansieras, antingen det nu skall skemed avgift eller på annat sätt. Fårjag sedan också säga att den ökning som har skett på anslagen lill centralkursverksamhet är densamma procentuellt sett både pä föreiagarsidan och pålönlagarsidan, och det gör faktiskt i miljoner betydligt mer på lönlagarsidan. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskoliet i dessa punkter hemställt. Punkten4 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. M o m . Propositionergavs på bifall till dels utskoliets hemställan, dels reserva- tionen nr 1 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Ariöv begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Anslaglill vuxenut- Den som vill alt kammaren bifaller utbildningsutskoiletshemställan i be- bildning tänkandet nr 19 punkten 4 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då hen i Ariöv begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 154 Nej - 141 Punkterna 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Ariöv begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandetnr 19 punkten 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrJönsson i Ariöv begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 141 Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Ariöv begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller ulbildningsulskolteis hemställan i be- Nr 92 tänkandetnr 19 punkten 8 mom. 3 röstar ja. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Anslagtill vuxenut-Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens bildning ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrJönsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återståendeärenden till . §24 Anmäldes och bordlades 1976/77:77 om kontrollenav planlskoleväxler 1976/77:109 omaktiekapitalels storiek 1976/77:111 om ändring iskogsvårdslagen (1948:237), m. m. 1976/77:112 om ändring ilagen (1966:742) om hotell- och pensionalrörelse §25 Anmäldes och bordlades 1976/77:13 med anledning av propositionen1976/77:100 säviu avser utgifterna för /78 inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde jämte motioner §26 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:1451av m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:66 omupprustning av , m. m. 1976/77:1452av herrar Hagel och Lövenborg 1976/77:1453 av herrar Lövenborg och Hagel med anledning av propositionen 1976/77:74 ominriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling 1976/77:1454av hen m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:81 om bokhandelsstöd 1976/77:1455 av 135 med anledning av propositionen 1976/77:87 ominsatser för handikappades kulturella verksamhet 1976/77:1456av i m.fl. med anledning av propositionen1976/77:91 om stödåtgärder på fiskels område 1976/77:1457av i m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:105 omåtgärder för textil- och konfektionsinduslrierna 1976/77:1458av herrar och Ulander med anledning av propositionen 1976/77:107 omhushållning med energi i byggnader m. m. §27 Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1976/77:337av (vpk) till herr statsrådet om förbättrade möjligheterför släktingar och vänner lill invandrare atl besöka : Möjlighet alt besöka släktingar och vänner bosattai andra länder, liksom alt få la emot besök av dessa, ingår i de mänskligafri- och rättigheter som bekänner sig till. Men den praxis sominvandrarverket utvecklat beträffande inreseviseringar till sätterdenna rättighet ur spel. Invandrare bosatta i nekas konsekvent att taemot, ens för kortare besök, släktingar och vänner, som är medborgare i ländermed viseringsskyldighet mot . Invandrarverkels praxis är alt avslå allaansökningar om inresetillstånd, även då det rör sig om kortare turistvisa, medmotiveringen att personerna i fråga kan misstänkas vilja hoppa av och försökafå stanna i . avslag kan dessutom inte överklagas. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för allgarantera atl i bosatta invandrare från länder med viseringstvång tillSverige ges tillåtelse atl la emot besök av släktingar och vänner? 1976/77:338 av () till fru statsrådet om åtgärder för att bredda dengrundläggande vårdutbildningen: Socialdemokraterna har i sill budgetalternativslagit fast att vi mäste visa solidaritet med de gamla och sjuka. En fortsattutbyggnad av lång- tidsvärden ochhemsjukvården måste komma lill stånd , därför alt vi vetalt 10 000 patienter väntar på plats i långtidssjukvården. Vi vel atldel behövs mer insatser inom hemsjukvården. Personalbehovetkommer som en följd härav att starkt öka. Utbyggnadsprogrammet, som skissas ibudgetalternativet, tar sikte på 10 000 nya vårdplatser i långtidsvärden och 10000 nya vårdplatser i hemsjukvården. De här föreslagna åtgärderna skulleinnebära en personalökning på ca 25 000 personer. Förden skull blir det nödvändigt all bredda utbildningen. Efterfrågan påvärdpersonal är redan nu betydande. Detta gäller flertalet yrkeskategorierinom värdområdet. Vi har en stark efterfrågan på sjuksköterskor, sjukgymnaster,arbetsterapeuter, vårdbiträden, ekonomibiträden etc. För att klara den framlidaefterfrågan som en följd av uibyggnadsplanerna, framför allt inomlångtidsvården, kommer det att bli nödvändigt med fler män i vårdarbete. Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta för alt bredda den grundläggandevårdutbildningen sä att den drar lill sig fler manliga sökande? 1976/77:339 av herrBörjesson i (c) till herr budgetminislern om ökad information tillpensionärer beträffande preliminärskatleavdrag: Rätt till extra avdrag tillkommer fr. o. m. 1977års taxering för den som uppbär folkpension i form av ålderspension,förtidspension, änkepension eller hustrutillägg. Det extra avdraget beräknasindividuellt vid inkomstprövningen. Överstiger inte den laxerade inkomsten ettbelopp som motsvarar folkpensionen och sidoinkomst pä , minskat medschablonavdraget på , medges extra avdrag med sä stort belopp attbeskattningsbar inkomst inte uppkommer. Förde förtidspensionärer som erhåller dubbla pensionstillskott medges ej någonskattebefrielse. Det har inneburit alt förtidspensionärer, som varitbefriade från erläggandet av skatt, numera på sina utbe-lalningsbesked frånriksförsäkringsverket påförts preliminärt skatteavdrag. Detta har vållatirritation och undran över vad anledningen är till att skall skall erläggas närtidigare ej sä krävts. Enligtmin mening är del ytterst angelägel att den pensionstagare som varitskattebefriad skall erhålla besked i samband med avins mottagande omanledningen lill atl skatt skall erläggas, exempelvis när vederbörande erhållerdubbla pensionstillägg. Genom en sådan information skulle missförstånd ejbehöva uppkomma. Detär visserligen lokala skattemyndigheten som skall lämna informationen, men dessarbete skulle underlättas om meddelade den tidigareskaltebefriade pensionstagaren varför skatteavdrag har företagits. Medslöd av del anförda vill jag ställa följande fråga till herr budgetminislern: Vill statsrådet medverka lillatt ökade informationer lämnas till pen- sionärer i samband med attdessa får vidkännas avdrag för skatt, i fall där de tidigare varit befriadefrän dylikt avdrag? 1976/77:340av () till herr arbetsmarknadsministern om åtgärder för atl lösasysselsättningsproblemen i ; Sysselsättningsläget i östra ärbesvärligt. Inle minst gäller detta Filipslad. För atl man skall kunna tryggaen positiv utveckling för människorna vad gäller sysselsättning och servicemåsle åtgärder vidtas. En viktig del i elt sådant arbete är att genomkommunal försorg iordningställa industrilokaler för uthyrning till nyetableradeföretag. Erfarenheterna av sådana initiativ har visat atl de är positiva försysselsättningsutvecklingen. För ändamålet har också i årets budgetpropositionanvisats medel för statligt slöd till kommunerna för byggande avindustrilokaler. Det är nu nödvändigt med ett kraftfullt agerande för att lösasysselsättningsproblemen i . Påvilket sätt är arbetsmarknadsministern beredd medverka till att lösa denbesvärliga sysselsätlningssituationen i ? 1976/77:341av () till herr utbildningsministern om innebörden av avtaletmed i visst hänseende: sändes i ettuppmärksammat svenskproducerat program om förhållandena i . i begärde senare att få tillgäng lill programmet fören visning på ett medlemsmöte. avslog denna begäran. Däremotordnade en specialvisning av programmet fören hög tjänsteman inom den polska sialstelevisionen som enligt uppgifi ocksåhar anknytning lill den polska säkerhetstjänsten. Men när västtyska TV-bolagelZDF ville köpa programmet meddelade per telexatl programmet är belagt med exportförbud och att "skälen ärpolitiska". Med anledning av detanförda vill jag fråga herr utbildningsministern: utbildningsministernalt del ingår i befogenheter i enlighet med gällande avtal attgöra politiska överväganden i samband med handläggning av frågor beträffandevisning, export m. m. av svenskproducerade radio- och TV-program? 1976/77:342 av herrBlomkvist (s) till herr socialministern om uttagandet av delpension: Delpensionen har gett etl stort antal människormöjligheten att minska sin arbetsinsats lill en personligt anpassad nivå. Detfinns emellertid mänga arbetstagare för vilka del innebär uppenbara problem atlpå ett tillfredsställande och praktiskt sätt utnyttja denna förmån. I förstahand gäller della dem som önskar arbeta under sommarhalvårets och få delpension undervinterhalvåret.