prot · G009147 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:147 §1 Justerades protokollet för . §2 Om prissättningen på exportvaror Herr ekonomiministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:459, till herrhandelsministern, och anförde: har frågat handelsministern vilka initiativhan tänker ta för att påverka exportföretagen att sänka sina exportpriser, såatt syftet med devalveringen uppnås. Enligt fastställd ärendefördelning är detjag som har att besvara frågan. Tidpunkten för svaret har föreslagits avkammarkansliet -jag säger det på förekommen anledning. Syftetmed justeringen av den svenska kronans värde fr. o. m. var attförstärka den svenska industrins konkurrenskraft. Så långt har . Men tycks tro att detta resultat kan nås endast genom attsvenska företag i absoluta tal sänker sina priser räknat i utländsk valuta. Såär inte fallet. Det väsentliga är att företagens priser förbättrats relativtsett, dvs. i förhållande till de utländska konkurrenternas. I flertalet fallinnebär detta att våra varor bör stiga i pris långsammare än utländska. Isin prognos för utrikeshandeln i den reviderade nationalbudgeten harkonjunkturinstitutet räknat med att det skulle vara möjligt att uppnå enrelativ förbättring av exportprisnivån för bearbetade varor på 3 %.Världsmarknadspriserna beräknades enligt bedömningar stigamed och de svenska exportpriserna enligt med 7 96.Dagens bedömningar av exportprisutvecklingen för papper, järnoch stål och verkstadsprodukter -dvs. huvuddelen av exporten av bearbetadevaror - tyder på att den avsedda relativa prissänkningen och förstärkningen avkonkurrenskraften bör kunna komma till stånd. Vadherr inte har beaktat i sin fråga är vidare att det tar viss tidinnan effekterna av en kursjustering kan avläsas i prisnoteringarna. Vi harräknat med att detta kommer att ske främst . Allerfarenhet visar att företag av praktiska skäl inte ändrar sinapriser utan låter dessa ligga kvar oberoende av i vilken valuta noteringarnasker. På flera varuområden ändras prisnoteringar kvartalsvis. Detta gäller bl.a. råvaror. Osäkerheten om vilka kostnadsökningar årets avtalsrörelse skulle gekan också utgöra ett skäl Om prissättningen på exportvaror till att priserna inteändrats. Genom att lagerstödet upphör fr. o. m. får företagenemellertid ett incitament, eller om man så vill en större press på sig att ökasina försäljningsansträngningar på exportmarknaderna. Den återhållsamhet ifråga om den inhemska konsumtionsutvecklingen som regeringensåtstramningspaket syftar till ökar också benägenheten att intensifieraexportansträngningarna. Ytterligaremå framhållas att räknar med att vissa prishöjningar påexporten kan vara motiverade av stegrade importpriser på råvaror, halvfabrikatoch olja. De uteblivna exportprissänkningarna säger sig hakonstaterat kan sammanhänga härmed. Ingentingtyder alltså på att kursjusteringen skulle få annan effekt än denregeringen förutsatt. I den reviderade finansplanen har regeringen inte räknatmed någon större förbättring av utrikeshandelsbalansen som följd avkursjusteringen. De positiva effekterna visar sig främst . Jaghar tidigare i denna kammare deklarerat att regeringen noga kommer att följautvecklingen för att tillse att åsyftade samhällsekonomiska resultat uppnås.Några andra initiativ är alltså för dagen inte påkallade. HerrHELLSTRÖM (s): Jag tackarekonomiministern för svaret på min fråga. Jagskall först något kommentera de bemötanden som ekonomiministern gör i sittsvar. Detär självklart att det är de relativa prishöjningarna som är de viktiga och intede absoluta, men jag har sett på utvecklingen under den dryga månad som gåttsedan devalveringen. Det är inte så att april månad har varit en period avstarkt stigande världsmarknadspriser. Jag har tagit reda på hur några av deaktuella priserna har utvecklats på världsmarknaden . Förpappersmassa har världsmarknadspriserna legat helt stilla. De kontinentalaexportprisnoteringarna för stål var t. o. m. sjunkande . Genomgåendetorde man kunna säga att april icke har varit en månad av stigandevärldsmarknadspriser. Därmed har också den relativa priseffekten, som , uteblivit som gått efter devalveringen. Vidaresäger att en del av de uteblivna exportprissänkningarna kan hängasamman med stegrade importpriser på råvaror, för halvfabrikat och på olja.Självfallet kan det göra det. Men om de skulle göra det fullt ut skulledevalveringen som åtgärd för att stärka den svenska ekonomin vara felaktig. Detkan inte heller från regeringens utgångspunkt vara tanken att en sådankompensation skulle ha skett fullt ut. Skulle vi ha ett så högt importinnehåll,då har man valt en helt felaktig ekonomisk politik med devalveringen.Regeringen kan inte gärna mena det. reviderade finansplanen heter det: "Jag ser det som angeläget attsvensk industri utnyttjar det utrymme som växelkursjusteringen inneburit ochsänker sina priser i förhållande till utländska konkurrenter." Regeringen sade i sinkommuniké när den gjorde devalveringen att en nödvändig förutsättning förväxelkursjusteringen skall vara att den leder till en ökad exportvolym. För attden skall göra det måste dock industrin vara beredd att utnyttja utrymmet tillatt sänka sina exportpriser i förhållande till utländska konkurrenter enligtkommunikén. SPK:sundersökningar visar att finns inga tecken på att detta har skett. Istället har företagen utnyttjat devalveringen för att öka sina intäkter ochsina vinster. Vadsedan gäller tidsaspekten säger att vi inte kan vänta resultat påkort sikt. Men det resultat som SPK redovisar ger inte trovärdighet åtregeringens syn på det ekonomiska läget. Företagen har tydligen inte bedömtdet så att de haft ett så pressat ekonomiskt läge på utlandsmarknaderna att dehar behövt utnyttja devalveringsutrymmet för prissänkningar. De nöjer sigtydligen med att låta priserna ligga kvar och tar hem ökade intäkter i svenskakronor i stället. Den passiva attityden från företagens sida ger inte stöd förregeringens uppfattning att det här varit en så fruktansvärt pressadkonkurrenssituation att devalveringen måste till för att ge företagen hjälpatt konkurrera bättre och ta tillbaka marknadsandelar på utlandet. Jagmenar att resultatet från SPK:s undersökning, så långt man kan bedömautvecklingen , inte ger stöd för regeringens uppfattning. Det är ocksådet som socialdemokraterna hävdade tidigare när devalveringen genomfördes. Minfråga till ekonomiministern blir därför: Drar regeringen inför dessa faktaslutsatsen att man i stället får dra in devalveringsvinsten till samhället? Påvilket sätt skall det i så fall ske? - Om man inte gör det blir resultatet avdevalveringen högre priser för importvaror i - alltså en tendens tillsänkning av realinkomsterna för de vanliga medborgarna här i , medanaktieägarna får ökade förmögenheter genom devalveringen. Effekten blir alltsåen inkomstfördelning från de sämre ställda till de bättre ställda. Villekonomiministern undvika den inkomstomfördelningen genom att dra indevalveringsvinsten till samhället? Om prissättningen på exportvaror frågade mig vilka initiativ jag tänkt ta för att påverkaexportföretagen, och jag svarade att jag inte tänker ta några initiativ. Därmedborde egentligen meningsutbytet vara avslutat. Jag känner, efter att ha lyssnattill , ändå ett behov av att säga några saker därutöver. Lönekostnadernai kommer att stiga med . Det leder avtalet till, och det ärföretagen medvetna om. Och om inte produktiviteten i förbättras medfördet nära nog automatiskt en viss prishöjning. Den här devalveringen gör detmöjligt för svenska företag att begränsa prisökningen i förhållande tillländer som inte har skrivit ner sin valuta. Det är ett av syftena meddevalveringen. Vidaretrodde sig kunna dra generella slutsatser av prisförhållandenaoch pristendenserna utomlands. Jag skulle vilja varna för attkasta ur sig det påståendet att man kan märka någon sjunkande tendens. Då detgäller stål kan jag få påpeka att d'Avignonplanens försök att begränsastålproduktionen i EG-området syftar till att åstadkomma en prisökning på stål,därför att priserna anses ligga för lågt. Sedanunderstryker jag på nytt att både i regeringens reviderade finansplan och imitt svar framhöll jag att en sådan här devalverings effekter slår igenomefter relativt . Det kan ta . Det påpekar f. ö.socialdemokraterna själva i sin motion med anledning avkompletteringspropositionen, där det här temat tas upp. Jagtycker att det underlag som SPK redovisat - även om jag inte skall stå här ochkritisera SPK - är utomordentligt bräckligt, om man av det skall dra sålångtgående slutsatser som tycks vilja göra. Andragjorda undersökningar visar faktiskt att , trots att bara drygt enmånad har gått, har hälften av de undersökta verkstadsföretagen, ett betydligtstörre antal företag än dem som SPK har tittat på, faktiskt sänkt sina priser.Avgörande för vår analys måste dessutom vara en bedömning är vad som skulle hahänt om vi inie vidtagit denna devalveringsåtgärd utan låtit den kronjusteringuppåt som följde av vårt samarbete med valutaormen bli bestående. Resultatetav devalveringen motsvarar till de förväntningar som regeringenhade när den vidtog sin åtgärd. slutsats att man nu skulle drain de s. k. devalveringsvinsterna framstår för mig i dagens läge såsom heltbefängd. HerrHELLSTRÖM (s): citerade vad socialdemokraterna säger i sin motion och isin reservation. Det är just det jag vill understryka. De resultat som hittillskan noteras av det som har skett sedan devalveringen ger ju stöd åt denverklighetsuppfattning som socialdemokraterna gav uttryck för när vikritiserade devalveringen. Det som har skett ger inte stöd förregeringens uppfattning om det ekonomiska läget. Ekonomiministernsinvändning om framtida lönehöjningar var så allmänt hållen att min endakommentar måste bli: Sker inte lönerörelser också i andra länder? Självfalletmåste man ta hänsyn till utvecklingen i andra länder, innan man gör så svepandeformuleringar om effekten av den svenska avtalsrörelsen på vårt konkurrenslägeunder resten av detta år. Detär rätt intressant att ekonomiministern nu skjuter devalveringseffekten långtin . Det var inte det intrycket man fick av statsministerns mycketkategoriska uttalanden när devalveringen presenterades. Då måste min frågabli: Är regeringen beredd att under en mycket stor del av 1977 med öppna ögonta en rejäl inkomstomfördelning i från de sämreställda till de bättre ställda genom att vi höjer importpriserna och sänkerrealinkomsterna men låter aktieägarna få en förmögenhetsökning? Sedan, någongång , skulle då alla de goda effekter inträffa som om. genom politiska beslut genomföra en inkomstomfördelning från desämre till de bättre ställda? Är det regeringens avsikt? Den avsiktendeklarerades inte när devalveringen presenterades. Då sade regeringen i ställetatt "i den mån kursjusteringen för någon bransch, t. ex. skogsindustri ochskogsbruk, kommer att medföra starka vinstökningar, kan åtgärder aktualiserasför att dra in övernormala vinster från företagen". Finns det planer påatt till samhället dra in de devalveringsvinster som företagen nu gör och, somherr förutsätter, kommer att göra under en stor del av 1977? Jag kan bara konstatera att tycks ha helt missförståttsyftet med sådana här justeringsåtgärder beträffande den svenska kronan. Jagkan försäkra att den dag som i verklig mening övernormalavinster skulle uppkomma i det svenska näringslivet, som har en vinstnivåsom ligger lägre än , är vi, som vi har sagt i finansplanen,beredda att diskutera vilka åtgärder som då skall vidtas. HerrHELLSTRÖM (s): Jag måste konstatera att slutsatsen av denna debatt blir att regeringenutan några aktiva åtgärder accepterar en inkomstomfördelning i under1977 från löntagare, pensionärer och människor med små inkomster, över huvudtaget människor som inte har aktier eller förmögenhet, till de människor somhar det bättre ställt. Jagkonstaterar också att ur vår debatt inte har framkommit någonting för tidenfrån devalveringens genomförande och fram till nu som stöderregeringens bedömning av det ekonomiska läget. Företagen har tydligen inteansett att de befinner sig i den krissituation som regeringen har hävdat. Hadeföretagen ansett det och känt konkurrensen så hård, hade företagen tacksamttagit emot devalveringen genom att sänka priserna för att på det sättet få enbättre konkurrenssituation. Det har de dock inte gjort. Företagen har tydligenbedömt det ekonomiska läget annoriunda än regeringen har gjort. Den här kronanpassningen, för det är ju fråga om att bättre anpassa densvenska kronan till vad den verkligen är värd, är en av fiera åtgärder som dennya regeringen har tvingats vidta för att lösa de problem som vi har fått i arvefter den gamla regeringen. Åtgärderna syftar till att trygga sysselsättningoch välstånd för alla grupper i det svenska samhället. Det finns ingenting somtyder på att åtgärden Omåtgärder för att skydda arbetskraften vid vissa farliga arbeten Och därförfinns det inte heller någon anledning att diskutera några åtgärder av delslag som ropar efter. HerrHELLSTRÖM (s): Det finns ingenting som tyder på att åtgärderna var felaktiga, sägerekonomiministern. Men i den ekonomiska utvecklingen efter finns detinte heller någonting som stöder regeringens uppfattning av läget. Jagvill också kommentera hänvisning till Veckans Affärers stickprov.Det visar sig där att de företag som sätter priserna i utländsk valuta - ochdet är ju majoriteten av exportföretagen - icke sänker sina utlandspriser utantar hem vinsten genom höjt pris, räknat i svenska kronor. Det är som sagt enmycket stor del av våra exportföretag som sätter sina priser i utländsk valuta. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om åtgärder för att skydda arbetskraften vid vissa farliga arbeten Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:470, ochanförde: har frågat mig om jag - mot bakgrund av ett nyligeninträffat brott av en fångdamm vid ett kraftverksbygge -är beredd att undersökavilka säkerhetsåtgärder som ytterligare kan föreskrivas för att skydda denarbetskraft som sysselsätts vid liknande arbeten. Detär självfallet ett oavvisligt krav att en fängdamm är dimensionerad och byggdså, att den håller för alla de påfrestningar den kan väntas bli utsatt för. F.n. finns - förutom de allmänna reglerna i arbetarskyddslagen - inga särskildaarbetarskyddsföreskrifier i denna fråga. Arbetarskyddsstyrelsen avser medanledning av det inträffade att i samråd med bl. a. berörda fackligaorganisationer och ta upp här aktuella frågor om säkerhetenvid kraftverksbyggen. Några särskilda åtgärder från min sida torde därför intebehövas f. n. Arbetsmarknadsministernssvar på min fråga är ju så rakt och entydigt som man över huvud taget kanbegära, och därför har jag bara att tacka honom och hoppas att den häröversynen kommer i gång. Här behövs det verkligen en skärpning avreglerna för att man skall kunna undvika olyckor och katastrofer av det slagsom höll på att inträffa i det här fallet. har helt rätt. och yrkesinspektionenhar nu utfört en inspektion på platsen, och resultatet blir, efter vad jaginhämtat, klart . För att om möjligt undvika ett upprepande avolyckor av denna typ kommer arbetarskyddsstyrelsen att uppta överläggningarmed , arbetsmarknadens parter och om de skyddsåtgärder som måste iakttas vidbyggande av fångdammar. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om sysselsättningsläget i Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, \976/71A15, ochanförde: har frågat mig om jag uppmärksammat de allvarligaförsämringar som skett när det gäller sysselsättningsläget i kommun ochvilka initiativ jag avser ta för att ge de många arbetslösa sysselsättning. Somherr Häll framhåller i sin fråga är arbetsmarknadssituationen i Pajalaallvarlig. var 563 personer utan arbete och antaletlediga platser var fyra. Utflyttningen från kommunen har under fiera år varitstark. Enbart minskade befolkningen med 1 500 personer eller ca14 %. Sedanett flertal år tillbaka har drivit ett industrielltberedskapsarbete i . Den verksamheten har övertagits av ett företaginom verkstadsindustrin, som regeringen beviljat lokaliseringsstöd påsynnerligen förmånliga villkor. Företaget räknar med att kunna ökapersonalstyrkan från 25 till 40 anställda. Det kommer att få stor betydelse i . Arbetsmarknadslägetpå byggarbetsmarknaden i är bekymmersamt. Regeringen presenteradeså sent som i går en rad åtgärder för att värna om sysselsättningen under denkommande vintern. För del innebär regeringens beslut att domänverkettidigarelägger investeringar på 2,4 milj. kr. En dansloge i får byggasom som beredskapsarbete. Och slutligen fär förskotteraca . för att arbeten med att iståndsätta mark för jordbruksändamål iKangosfors by i skall kunna komma i gång. Regeringenkommer tillsammans med bl. a. Norrbottensdelegationen att ta till vara allaseriösa uppslag som kan förbättra arbetsmarknadsläget i . HerrHÄLL (s): Jag ber attfå tacka för svaret på frågan. Jag måste säga att det ärett svar som jag visserligen ännu inte hunnit se verkningarna av men attdet ändå är glädjande att höra att man har satt i gång en del aktiviteter somjag tror kommer att få stor betydelse. I och för sig skulle - om jag minns rätt- det företag som omnämns i svaret, och som man i också har ganska storaförhoppningar på, i stor utsträckning ha ägnat sig åt maskintillverkning somhar samband med gruvindustrin. Det är därför ganska oroande att gruvindustrinkanske inte längre kommer att kunna vara det underiag för denna verksamhet somman hade haft förväntningar på att den skulle vara. IPajala har man även en del uppslag om hur på kort sikt en hel del skulle kunnagöras för att förbättra sysselsättningsläget där. De i svaret uppräknadeförslagen kan mycket väl vara till stor hjälp därvidlag, men många av dearbetslösa i Pajalaområdet är hårt platsbundna. Det betyder att en del av dearbeten som skulle behöva startas där bör vara av sådan art att de kan utföraspå hemmaplan. Jaghade väntat mig att av arbetsmarknadsministern få höra någonting om deframställningar som gjorts från kommun som den nyaregeringen haft ansvaret för sådana ärenden. Jag fick i min hand från Pajalakommun, efter det att frågan var framställd, några kopior på brev tillregeringen vilka faktiskt ger mig anledning att ställa några ytterligarefrågor. Detförsta brevet är dagtecknat och ställt tillstatsministerns kansli. I det begär man att få med regeringen diskutera bl. a.Kaunisvaarabrytningen - som inte skall komma till stånd -och en del andrasaker som man skulle vilja ha en överläggning om. Den11 skriver man ett nytt brev till regeringen, vari man begär attmed regeringen få diskutera en rad arbetsprojekt som man menar att det skullevara nödvändigt att igångsätta. Nuär det märkligt nog så, att kommunen inte har fått något svar på dessa brev.Detta gör att man i kommunen blir ännu mer oroad, eftersom de brev man sänttill regeringen närmast är ett nödrop som man inte ens fått något svar på. Jagskulle gärna vilja höra arbetsmarknadsministerns kommentar till denföreteelsen. Regeringen har tvärtom tagit utomordentligt allvarligt på frågan omsysselsättningsläget i . Regeringen har ju lagt framett paket för att i'synnerhet minska byggarbetslösheten. Och vi presenterade enrad andra åtgärder i går. Flera lokaliseringsstöd har också beviljats. Vi harockså tillsatt en Norrbottensdelegationen -något som är en mycket ovanligåtgärd - för att regeringen på det viset skall kunna samla in förslag på olikaprojekt som kan vara till stöd för sysselsättningen i . Närdet gäller kommun behandlas de förslag som kommunen har framfört påsedvanligt vis av länsarbetsnämnden och , och de kommeri vissa fall sedan även till regeringen. Det är de frågor som harinkommit till regeringen som jag här har redovisat i mitt svar. Regeringenhar för sedan beslutat att tidigarelägga investeringar fördomänverket på 2,4 milj. kr. Vi har beslutat att ett projekt i fårbyggas som beredskapsarbete. Regeringen har också beslutat att pengar skall fåförskotteras för arbeten med att iståndsätta mark för jordbruksändamål. som har hand om det industriella beredskapsarbetet. Det harunder våren fått 6,5 milj. kr. Av dessa har 4 milj. kr.gått ut i form av bidrag eller avskrivningslån. Detta är mycket förmånligavillkor. Motivet för dem är att regeringen finner det angeläget att skapasysselsättningstillfällen i . Genom lokaliseringsstödet säkras 25arbeten och 15 nya tillkommer. Mende förslag kommun reser behandlas i sedvanlig ordning. När de kommertill regeringen prövar vi alla seriösa förslag i positiv anda. HerrHÄLL (s): 1 fråga om de framställningar som gjorts från kommun har detdröjt ovanligt . Jag har angivit datum för dem men man har inte ens fåttett svar. Då måste vi förstå att man uppe i kommun funderar över vad detär som arbetsmarknadsministern nu kallar sedvanlig behandling. Ibreven tar man bl. a. upp frågan om Kaunisvaaragruvan. Denna är som man sersaken i kommun ett objekt som verkligen skulle kunna förbättraarbetsmarknadssituationen. Vidare finns en rad vägprojekt som man också ärangelägen om att få diskutera. Om dessa saker har enligt vad som framgår avsvaret och av vad som sagts här inga uppgifter lämnats. Egentligen skullejag vilja höra om en sådan behandling är sedvanlig. Man har ännu inte fåttnågot svar på framställningar gjorda och januari i år.Det är ganska angeläget att få veta om detta är en rimlig tidsmarginal för attfå ett svar från regeringen. ,Herr talman! Malmbrytningen i Kaunisvaara skulle gälla järnmalm. Men enligtLKAB:s undersökningar skulle verksamheten inte bli lönande just . Riksdagenuttalade att det bör klargöras hur mycket staten skulle behövabetala för en sådan gruvdrift. Närdet gäller andra projekt kan sägas att de följs löpande. De tas upp avlänsarbetsnämnden som för dem vidare till och i vissafall går de till regeringen. Menvi har inte nöjt oss med detta. Vi har dessutom tillsatt en Norrbottendelegationmed berörda parter som representerar viktiga intressen i Norrbotten ochlänsmyndigheterna. Delegationen skall samla in projekt för de olika kommunernasom är viktiga för sysselsättningen och på Omstatsbidragen till beredskapsarbeten för ideella stiftelser det viset få extra fart närdet gäller sådana här förslag. Regeringenkan knappast föregripa länsarbetsnämndens och arbetsmarknadsstyrelsensbehandling av sådana frågor. När de däremot kommer på regeringens bord prövarvi i positiv anda alla seriösa projekt som kan ge människor arbete. HerrHÄLL (s): Jag håller gärna med arbetsmarknadsministern och uttalar minvälsignelse över Norrbottensdelegationens framtida förutsättningar att skapajobb i och i kommun. Av de av mig åberopade breven drar jagden slutsatsen att jag gjort arbetsmarknadsministern mycket bekymrad genom atthan inte vet vilka brev det här handlar om. Jag skall gärna överiämna kopior påbreven så att kommun kan få svar på dem. Jag vädjar för kommunensräkning om att svaren kommer . Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om statsbidragen till beredskapsarbeten för ideella stiftelser Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara fröken () anmälda fråga, 1976/77:484, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till enåtergång till tidigare praxis när det gäller statsbidrag för ideellastiftelser. Enligtarbetsmarknadskungörelsen kan statsbidrag utgå till kommunala beredskapsarbetenmed 33 96. Om det föreligger synnerliga skäl får höjabidraget i områden med hög och långvarig arbetslöshet. Arbetsmarknadsstyrelsenfastställer de orter där förhöjt statsbidrag skall kunna utgå tillkommunala beredskapsarbeten. I ett antal kommuner inom det allmänna stödområdetkan det således utgå statsbidrag med 40 eller 50 96. Förenskilda beredskapsarbeten gäller att bidraget skall fastställas med hänsyntill värdet av arbetet för den enskilde eller organisationen. Om särskilda skälföreligger kan också bidragen till sådana arbeten höjas på samma sätt somgäller för kommunala beredskapsarbeten.