prot · G009136 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:136 Förhandlingarna leddestill en början av herr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollenför den 11, 12 och 13 innevarande månad. Omtidigareläggning av vägbyggen i Strömstadsområdet §2 Om tidigareläggning av vägbyggen i Strömstadsområdet Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:421, lill herr arbetsmarknadsministern, och anförde: i har frågat arbetsmarknadsministern om regeringenär beredd att tidigarelägga vissa namngivna vägbyggen i Slrömsladsområdet,eventuellt med bidrag från beredskapsmedel. Frågan har överlämnatstill mig för atl jag skall besvara den. Devägobjeki som avses gäller väg E 6 på sträckorna Hogdal-Medby,Strömslad-Norrhede och . Samtliga tre objekt ingår iflerårsplanen för vägbyggandet i med planerad byggstartår för del första objektet och för de två övriga. De två förstnämndaobjekten är färdigprojekterade, medan arbetsplan för objektetAlnässjön-Rabbalshede inte är fastställd. Detär som fördelar beredskapsarbeten mellan olika län.Inom länen fördelas medlen i samråd med på sådana objekt som förutomalt tillgodose de sysselsättningspolitiska aspekterna även är angelägna urvägpolilisk synpunkt. Objekten för beredskapsarbeten hämtas alltså i förstahand ur de flerårs- och långlidsplaner i vilka och kommunermedverkat vid prioriteringen. Devägobjeki som har tagit upp är högt prioriterade i vägverketsberedskapsprogram. Objekten kan alltså komma att ulföras som beredskapsarbetedå behov av sysselsättningsskapande åtgärder övervägs i regionen. HenSVENSSON i (s): Jag ber att få framföra ett vördsamt tack till herr kommunikationsministernför hans svar på min fråga till arbetsmarknadsministern . Anledningentill att jag vände mig till arbetsmarknadsministern var naturligtvis atl dethär rör sig om beredskapsarbeten. Jag vet mycket väl att planerna är så gottsom klara när det gäller de två första projekten och inte fullt klarabeträffande det tredje. Härom är inte mycket att Omtidigareläggning av vägbyggen i Strömstadsområdet säga, utan frågan gällernärmast, om vi kan få fram pengar till etl ti-digareläggande av projekten. Vivet att det är mycket hög arbetslöshet i norra , arbetsförmedlingentalar om en arbetslöshet på . Plattformsbygget har avslutats, och delfinns alltså många byggnadsarbetare som behöver arbete, och vägarbete skulledå vara utmärkt för alt klara situationen. Jaganser svaret vara en formell redogörelse för vad som händer på detta område.Objekten kan komma att utföras som beredskapsarbete, då sådant behovföreligger, heter det, men frågan är ju om det finns pengar, så att arbetenakan sältas i gång. Det skulle vara av utomordentligt stort värde, om så kundeske. Jag beklagar emellertid alt jag måste fatta svaret som ett nej pä minfråga. Jag tror inle alt i behöver uppfatta svaret pådel sättet. Alt arbetsmarknadsministern bad mig besvara frågan sammanhänger medatl han ansåg del vara värdefullt att i få ett besked framfört fränden för vägbyggnadsverksamheten närmast ansvarige om att dessa vägprojekt harsådan prioriteringsgrad atl man ulan tvekan kan sägas alt de kan komma i frågasom beredskapsarbeten. Sedan ankommer det på arbetsmarknadsmyndigheterna altbedöma om dessa beredskapsarbeten är befogade med hänsyn lillarbetsmarknadsläget i regionen. Om så är fallet, utgår jag från att pengarkomm.er att ställas till förfogande. HenSVENSSON i (s): Jag tackar kommunikationsministern för del numera positiva svaret påmin fråga. Om jag fattade det rätt i den här omgången betyder det, att det omlänsarbetsnämnden i gör en framställan i del här avseendet skall varamöjligt all ta fram de ca 20 milj. kr. som det här är fråga om. Det finns ocksåytterligare något projekt som man skulle kunna överväga. Detskulle vara av utomordentligt värde om vi kunde fä i gång dessa arbeten såsnabbt som möjligt i väntan pä bättre tider. Det är nu som vi behöver dessavägbyggnadsarbeten. har en bestämd ekonomisk ram att rörasig inom, och den har också andra uppgifter att skola. Frågan blir väl lillslut ändå om det finns extra pengar för detta ändamål. Får jag alltså fattasvaret så atl det, om det kommer en framställan härom från länsarbetsnämndenoch del anses värdefullt atl dessa arbeten kommer i gång, skall vara möjligtatl få fram de pengar som behövs? Att det är möjligt att utan dröjsmål sälta i gång de två av mig förstnämnda vägbyggnadsprojekten är fullt klart. Det har jag sagt, och del ärnaturiiglvis också önskvärt. Vad sedan beträffar den fråga som sist framställde kan jag av naturliga Nr 136 skälinle avge någol bestämt löfte, men jag sade i min förra replik att den jagutgår ifrån atl det skall kunna ordna sig även på den punkten. Hen i (s): Jag tackar för den vänligheten från kommunikationsministern.Anledningen till att jag ställde min fråga till arbetsmarknadsministern varatt jag tänkte att jag därigenom skulle kunna få ett mera konkret besked,eftersom pengarna kommer från hans departement och inte frånkommunikationsministerns. För är saken klar: mankan sälta i gång med vägbyggena så snart man får pengar lill dessa. Om handikappan-passadepersonvagnar vid SJ Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om handikappanpassade personvagnar vid SJ Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:446,och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidla för att statens järnvägars nya personvagnar skall få en utformning somtillgodoser de handikappades behov enligt den s. k. . SJhar som bekant slutit avtal med om köp av 150nykonstruerade personvagnar. Vagnarnas grundkonstruktion är klar men intedetaljutformningen. a. skall instegens och toaletternas utformningdeialjstuderas. Ävenom vagnarna således ännu inle är delaljstuderade, så kan man redan nu säga attde i sin grundkonstruktion tillgodoser viktiga krav på handikappanpassning.Dörrarna kommer t. ex. att bli bredare och insteget mindre brant än inuvarande vagnar. Del blir fyra steg i stället för tre, och stegen blir belystaoch uppvärmda och skyddade av de tryck-luftsmanövrerade vagnsdörrarna.Toaletterna blir större och försedda med fler handlag och annan utrustning somunderlättar för rörelsehindrade. synpunkter på valet avtextilier samt material i beslag och liknande kommer alt beaktas. Placeringenoch utformningen av slödhandlag etc. hör till de detaljer som kommer altstuderas ytterligare och jag utgår från att SJ kommer att la hänsyn till dehandikappades behov också i del fortsatta arbetet. Hen i (s): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga, som är ställdmot bakgrund av att statsmakterna har gjort en mycket stor beställning påpersonvagnar. Del talas om 150 nya vagnar, sorn kom- Omhandikappanpassade personvagnar vid SJ mer att vara i drift minst40 år. Statsrådetssvar innebär att man delvis har gått handikapprörelsen till mötes när detgäller en anpassning av vagnarna efter handikappades krav. I svaret pekar manpå vissa förbättringar som skall vidtagas. Statsrådet säger att vagnarna i singrundkonstruktion tillgodoser viktiga krav på handikappanpassning. ex. bredare dörrar, atl instegen inle blir lika branta som i nuvarandevagnar och att toaletterna blir större. Detta är naturligtvis bra. Det är ettsteg i rätt riktning. Detär svårt för mig att bedöma om man helt har följt förslag.Detta är ju remissbehandlal. Sä gott som alla instanser slår bakomHAKO-utredningens förslag, och jag hoppas alt man fullt ut tillämpar det. Mångamänniskor är beroende av att lågvagnarna får en bättre utformning. Ca enmiljon resenärer undviker allmänna färdmedel såsom tåg på grund av riskeroch besvär under resan. En bättre traflkmiljö gynnar också många föräldrar medbarn. En sådan är nödvändig även för all äldre människor skall känna trygghetunder resa med tåg och buss. Det är alltså en mycket angelägen fråga som jaghar ställt och som har arbetat med. Statsrådetsäger allra sist i svaret att han "utgår från att SJ kommer att ta hänsyntill de handikappades behov också i det fortsatta arbetet". Jag vill ocksåuttrycka förhoppningen att så sker. Detta är en viktig fråga. Handikapprörelsenhar arbetat för en anpassning av de allmänna färdmedlen. Manfick därigenom fram en utredning, som är färdig, och jag hoppas att dengenomförs. Jag kan försäkra i atl för den övervägandedelen av de handikappade, främst naturligtvis de med mer eller mindre gravarörelsehinder, kommer den nya vagnstypen atl innebära mycket väsentligaförbättringar. a. också tagit upp möjligheterna för handikappade altpå egen hand resa med tåg i rullstol. Del förutsätter emellertid ell såomfattande utvecklingsarbete alt del inte kan förverkligas i den vagnslyp somnu står inför utförande. HAKO-utredningensförslag kommer att behandlas i höstens trafikpolitiska proposition, och vikommer då att diskutera dt forsknings-och utredningsarbete som kommer altbehövas för atl den kollektiva trafiken i fortsättningen skall bli ännu merhandikappanpassad. SJbehöver emellertid redan nu den förstärkning av vagnmalerielen som de 150beställda vagnarna avser atl tillgodose. Därför är det nödvändigt att sätta igång med tillverkning av dessa redan innan det nämnda forsknings- ochutredningsarbetet ens har hunnit påbörjas. Somjag sade i mitt svar tillgodoser den nya vagnen i sin grundkonstruktionviktiga krav. Jag sade också att detaljutformningen kommer att studerasnärmare. 1 det arbetet kommer olika handikapporganisationer att kunna delta. Motden bakgrunden tycker jag nog att man kan säga att tillkomsten av den nyavagnen är ett viktigt steg i riktning mot en bättre handikappanpassning avrullande järnvägsmateriel. Hen i (s): Jag kan instämma i det statsrådet sade om atl vi är en bit på väg. förslag innebar ju också att personer med rullstol skallkunna komma in i vagnarna. Det är beklagligt att delta inle tillgodoses när mannu tillverkar nya vagnar. Jagförstår att det kanhända behövs ett forskningsarbete, och jag hoppas att detbedrivs mycket snabbt så att vi verkligen kan få allmänna färdmedel som kananvändas av alla människor i del här landet. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om postservicen i glesbygd Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (c) anmäldainterpellation, 1976/77:146, och anförde: i har frågat om jag vill redogöra för hursamrådsförfarandet mellan postverket och de berörda postkunderna jämtekommunen bör utformas inför förändring av postservicen i glesbygd så att denenligt riksdagsuttalandet (TU 1974:2) kan ske i samförstånd med berördaintressenter med målsättningen alt försämringar undviks och att en rimligavvägning sker mellan kostnad och samhällsnytta. Postverketplanerar och genomför fortlöpande anpassningar av den pos-lalaserviceorganisationen såväl på landsbygden som i tätorter. Strävan är altåstadkomma en rimlig servicenivå inom olika orter med hänsyn till kundernasefterfrågan, irafikunderlaget och verkets ekonomiska möjligheter. Detta harmedfört att postverket i betydande omfattningändrat sin serviceorganisation. Förändringen har i huvudsak inneburit alt etlstort antal små fasta postkontor med korta öppethällandelider på landsbygdenkunnat ersättas med moloriserad lanl-brevbäring, dvs. ell slags rörligapostkontor. har lantbrev-bäringen, numera i många kommunerutvidgad med sociala serviceuppgifter, byggts ut till atl omfatta enlinjelängd om nära . Utvecklingen har delvis påskyndats av denbefolkningsomflyttning som skett från landsbygd lill tätort. Postverketpraktiserade redan tidigt en ordning i samband med omorganisationer sominnebar atl såväl berörda kommuner som allmänheten informerades om verketsplaner. har denna informationsverksamhet utvecklats till enformaliserad samrådsrutin som finns intagen i post- verkelsarbetsinstruktion Organisation av landsbygdens postanordningar (). Inför enplanerad omorganisation som innebär indragning av postkontor eller postställeeller förändring av postkontor till filialpostkontor i samband medcentralisering av postutdelning skall, enligt instruktionen, skriftliginformation lämnas till samtliga berörda hushåll. Kunderna skall beredastillfälle att skriftligt eller muntligt framföra eventuella synpunkter ochönskemål till postmästaren. Skriftlig information skall också lämnas tillberörd kommun, som bereds tillfälle att skriftligt yttra sig. I många fallpresenterar postverket flera alternativa förslag inför diskussionerna medkommunerna. Verket tar dessutom regelmässigt informella kontakter med berördkommun innan här beskrivet samråd sker. som kunderna informeraslämnas en redogörelse över ärendet lill lokalpressen. Jagkan inte finna annat än att postverkets nu tillämpade planeringsförfarandeutgör en god grund för att allmänt regionala, näringsgeografiska ochservicemässiga synpunkter kan bli beaktade i enlighet med trafikutskottetsbetänkande (TU 1974:2). HenNILSSON i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation.Somjag tolkar svaret innehåller det ingenting nytt, inga nyheter som jag hadehoppats på med anledning av de senaste årens riksdagsuttalanden angåendepostservicen. Inierpellaiionenär föranledd av inträffade fall, som gett anledning atl konstatera altnuvarande ordning för samråd och samförstånd mellan postverket ä ena sidan ochberörda postkunder och kommuner ä andra sidan inte är tillfredsställande. Sedanjag väckte inierpellaiionen har jag genom brev och telefonsamtal underrättatsom otillfredsställande förhållanden på det här området i andra delar avlandet. Flera riksdagsmän som har läst min interpellation har kommit till migoch resonerat om samma saker. Deras reaktion har varit densamma som min och somde reaktioner som kommit brevledes och per telefon. Imin interpellation beskriver jag kortfattat hur samrådsförfarandet ochplaneringen går till. Jag finner att statsrådet gör helt samma beskrivning avförhållandel. Statsrådet är emellertid tillfredsställd med delta. Deförhållanden som jag har tagit upp i min interpellation har varit föremål förriksdagsbehandling i anledning av motioner ända . År efter är harriksdagen skärpt skrivningarna till förmån för motionärerna. Så sent som i årskriver trafikutskottet följande: "Medanledning av yrkandet om bibehållandet av de fasta postanstalterna villutskottet ånyo kraftigt understryka vikten av atl i förekommande fall behovethärav - ur regionala, näringsgeografiska och servicemässigasynpunkter-omsorgsfullt prövas. Skälig hänsyn måste även i övrigt las tilllokala önskemål om postverksamhetens organisation. Under erinran härom finnerutskottet det nu såsom vara i hög grad angelägel attförbättringar i postverkets service inom landsbygds- och glesbygdsområdena iden riktning motionärerna angivit kommer lill stånd även om detta medförkostnadsökningar för verkets del. Utskottet förutsätter också alt verket, bl.a. i samband med den fortlöpande översynen av organisations- och servicefrågorm. m. med avseende på den regionala och lokala verksamheten, än mera beaktarbehovet härav samt vidtar erforderliga åtgärder i angivet syfte. Vidhandläggningen bör största möjliga hänsyn las till synpunkter frånvederbörande regionala och lokala myndigheter och andra intressenter." Delhär är alltså skrivning. skrivning skärpte skrivningen från1975, och skrivning, som jag har åberopat i min interpellation, var enskärpning av uiskottsskrivning. Min fråga var alltså ställd för atlundersöka om slatsrådet hade några funderingar i sammanhanget och någrasärskilda åtgärder alt föreslå för alt följa upp upprepadeuttalanden. Statsrådethänvisar i interpellationssvaret till en samrådsrulin som finns intagen ipostverkets arbetsinstruktion Organisation av landsbygdens postanordningar.Jag har den här - den tillkom 1976 och är något förändrad 1977. Ändringen berörfrämst, efter vad jag blivit underrättad , personalkostnadstabeller. Viktigti det här sammanhanget - och del är delta jag velat aktualisera med mininterpellation - är hur man bedömer och vem som bedömer frågan om postservicen,kostnaden och samhällsnyttan. Hur sker detta? Hur läggs planeringen ochsamrådet upp i det förberedande skedet? Jag hade faktiskt väntat mig attstatsrådet skulle kunna säga någonting om att nya instruktioner häller på atlutarbetas med hänsyn lill de år från är skärpta utskollsskrivningarna, inteminst den som för helt enhälligt ställt sig bakom. Delär alltså mot bakgrunden av att samma - i mitt tycke otillfredsställande -ordning för samråd fortsätter som jag har ställt min fråga. I bygder där manställs inför den här situationen känner man nämligen, herr statsråd, en vanmaktinför del lill synes omöjliga i alt få lill stånd samråd, resonemang ochöverläggningar där postverket beaktar synpunkter från kommuner och berördaintressenter, vilket utskollel har uttalat sig för år . Vi riksdagsmänmotionerar och interpellerar och får, som vi har tyckt, utomordentliga svar avutskottet, men statsråden svarar atl den beslående ordningen är bra. Del ärinte utan alt också riksdagsmän känner en viss vanmakt inför denna situation. Jaghar frågat företrädare och fått ungefär sammasvar som jag har erhållit . Det är bara att konstatera all statsråden intehårde berörda opinionerna med sig. Utskotten har tydligen konstaterat detta ochskärpt skrivningarna undan för undan. Imin interpellation har jag alltså uttalat atl dessa förhållanden är otillfredsställande,och jag har inte ändrat uppfattning med anledning av svaret. Jag vill påstå attnågot meningsfullt samråd inle förekommer inför planerade förändringar. Samrådbör, enligt min mening, ske innan Om postservicen i glesbygd postverket presenterarsina ändringar. Berörda områden och kommuner och människorna som bor därupplever faktiskt alt det är den posiala överheten som redovisar skriftligt ochmuntligt på informationsmöten hur den nya ordningen kommer alt bli.Myndighetspersonerna genomlider tålmodigt eventuell kritik, som man emellertidinte synes fästa något avseende vid. Del är detta som är betänkligt. Jag kännerinte till ell enda fall där ändringarna har skelt i samförstånd med berördaintressenter och kommuner, som alltså trafikutskottet år efler år förutsätter. Dethär svaret kan ha tillkommit mer eller mindre rutinmässigt, eftersom detliknär de tidigare svar som företrädare har lämnat - del ärkanske ett olycksfall i arbetet. Jag hoppas alt i fortsättningeninte behandlar den här frågan slentrianmässigt utan tar den med vederbörligtallvar. Del är ändå alt märka atl utskottet undan för undan har skärptformuleringarna. Om statsrådet studerar dem, bör det vara en anledning till attlitet grand extra titta på denna fråga. Regeringsdeklarationens formulering vadgäller glesbygdsfrägorna bör också, mot bakgrund av vad jag här har redovisat,ge. Islutet av svaret hänvisas till det riksdagsuttalande jag åberopade i mininterpellation. Jag har gett herr slatsrådet möjlighet, tycker jag, atl lämnaupplysningar om att nya initiativ är på gång med anledning av inle minst åretsriksdagsbehandling. Men ingenting aviseras. Det gör att jag inle känner migglad över det här svaret. Jag hoppas emellertid att herr statsrådet är bereddatl ytterligare studera dessa frågor, ta en överläggning med postverket ocheventuellt utfärda riktlinjer som slår i samklang med riksdagsuttalandena årfrån år, så att vi om möjligt slipper motionera . Jagvill direkt fråga statsrådet om han är beredd att se över de här frågorna. Jagvet alt statsrådet får tillfälle alt la ställning till överklaganden lillregeringen. vill jag betyga att det naturiiglvis inle är för roskull som flera riksdagsmän varje är återkommer med både motioner ochinterpellationer. När den förutvarande regeringen i mitt tycke nonchalerade denhär frågan, så förväntar jag mig givetvis all den nuvarande regeringen och delansvariga statsrådet inte fortsätter på samma väg. Den service som de affärsdrivande statliga verken skall tillhandahållaallmänheten kommer naturligtvis ofta i konflikt med de kalla ekonomiskarealiteterna. Statsmakterna - regeringen och inle minst denna riksdag - kräverav sina myndigheter och affärsverk alt de skall rationalisera och effektiviserasin förvaltning och vidla alla länkbara rimliga besparingsåtgärder. Detta kravgår inle att förena med kravet på t. ex. postverket alt bibehålla fastapostanordningar på orter som saknar kundunderlag för det. Det krävs en vissminimivolym av värdeförmedlings- och kassaljänsl för att del skall varapraktiskt möjligt och ekonomiskt rimligt all bibehålla eller upprätta nyafasta postanordningar. att tillgodose behovet avövriga posiala tjänster - brevbäring, post- och pakethämtning - behövs del iregel inga fasta poslanordningar på små orter. Där lämpar sig lantbrevbäringen- det vet jag av egen erfarenhet - mycket bra som serviceform. Den är mycketuppskattad där den förekommer. Jagvill också säga att det är postverket som statligt affärsverk som har ansvaretför att göra den slutliga avvägningen av servicenivån på olika orler med hänsyntill kundernas efterfrågan och verkels resurser. Detsamrådsförfarande som jag berörde i mitt interpellationssvar är enligt minmening i princip riktigt uppbyggt. Jag utgår naturiiglvis ifrån att de samrådsom skall hållas genomförs på det sätt som riktlinjerna anger. Jag har fått deuppgifterna från postverket, och jag kan inte rimligen bestrida dem. Enligtuppgift från postverket är det myckel vanligt atl posianord-ningarna efler enomorganisation skiljer sig från vad verket från början planerat. Det finnsenligt vad jag inhämtat åtskilliga exempel pä alt kommuner eller postkunderlämnat sådana uppgifter vid samrådsöverläggningarna att verket modifierat sinaplaner vid postkonlorsindragningar och t. ex. upprättat fasta postanordningar iform av postställen. Del finns också exempel på att postverket efter kontaktermed kommuner och andra intressenter helt dragit tillbaka sina planer påindragning. Jag skulle kunna namnge flera orler där så har skett, men jag skallinte föriänga debatten med det. i sade att han kände vanmakt inför de höga postherrarnasdispositioner och inför svårigheten alt fä dem atl anpassa sig efler de lokalaråden. Jag kan inte se att det finns anledning lill detta. De uppgifter jag harfått tyder som jag sagt pä atl man lar mycket stor hänsyn till rimliga krav ochönskemål om förändringar i postverkets planer. i sade atl varken jag eller mina företrädare haft opinionenmed oss när man gått över till den form av postservice som lantbrevbäringeninnebär. Jag skulle då vilja hänvisa lill en undersökning som institutet förfolklivsforskning vid gjort. Den kallas Postanstalteller lantbrevbäring, en etnologisk undersökning kring omläggningen av landsbygdenspostservice. Målet för den undersökningen har varit atl utröna vilka konkretaresultat en postal omorganisation får för ett samhälle och dess invånare. Denhar utförts på så sätt att man i fyra orter där omläggning skett gjort enkäteroch analyser tre till efler omläggningen. I utredningen anförs att deresultat som kan utläsas är påfallande entydiga. Med reservation för atlutredningsresultatet inte kan generaliseras konstateras all omläggningarnasnegativa effekter är få. De positiva effekterna överväger klart. Beträffandede befarade ekonomiska konsekvenserna framhålls att de i huvudsak haruteblivit. Misstanken all enskilda hushåll skulle få göra många dyrbara resortill centralorten för att uträtta sina postärenden har inle besannats. Bådepostkunder och lantbrevbärare menar att de flesta Om postseiyicen i glesbygd sköter sina ärenden helt genomlantbrevbäraren. De som inte har möjlighet till detta uträttar sinaposlärenden i samband med resor lill eller från arbetet eller i samband medaffärsbesök. Särskilda poslresor förekommer . Någonuppfattning att postservicen har försämrats kan man inte heller flnna.Företagare, som trodde sig bli särskilt hårt drabbade på denna punkt, har heltändrat uppfattning och menar att lantbrevbäringen är en utmärkt serviceform.