prot · G009148 · 1976-12-31 00:00:00 — Kommunernas utbyggnadsplaner ochriksdagens beslut överensstämmer således nära nog exakt när det gäller de treförsta åren. Förde två sista åren av utbyggnadsperioden, dvs. 1979 och 1980, visar kommunernasplaner på en lägre utbyggnad än vad riksdagsbeslutet innebär. Jaghar tidigare uttryckt min oro för delta. Jag har emellertid också framhållitall långsiktiga planer av detta slag erfarenhetsmässigt visar ensjunkande tendens mot slutet av planeringsperioden. Man bör därför enligt minmening avvakta de nya barnomsorgsplaner som skall upprättas i kommunerna underinnevarande Nr 148 årinnan en slutlig bedömning görs huruvida kommunerna kommer att Torsdaeen den uppfyllasin del av den överenskommelse mellan regeringen och Kom- 2 iuni 1977 munförbundet som låg lill grund för beslut. ----------- Den avregeringen tillsatta planeringsgruppen för barnomsorg kommer Om den planerade att samla in sociala centralnämndernas förslag till barn- Jag kommer att senast i nästa års den budgetproposition redovisa detta material förriksdagen. HerrWÄSTBERG i (fp): Minfråga har föranletts av nu färdiga och just publiceradesammanställning av kommunernas barnstugeplaner. De farhågor som fanns efter depreliminära rapporterna har helt besannats i den slutliga rapporten. Nusäger socialministern att ser det rätt hyggligt ut, mensedan är det litet sämre. Men bakom formuleringen att och 1980 "visarkommunernas planer---------------- på en lägre utbyggnad än vad riksdagsbeslutetinnebär" finns det två fakta. För det första: av de 100 000 nyadaghemsplalserna blir det bara 78 000. För det andra: av de 50 000fritidshemsplatserna blir det bara 34 000. Och skall vi komma ihåg att måletom 100 000 nya platser redan det är helt otillräckligt och inte på något sättmotsvarar del reella behovet. Målet skulle behöva trefaldigas för att täckabehovet. Men tycks vi inte ens klara de alltför lågt ställda kraven. Omman tittar på statistik finner man dessutom allplaneringstalel sjunker . ser det ännu värre ut. Och dåskall vi ha i minnet att riksdagsbeslutet innefattade två delar: först 100 000nya platser till 1980, sedan del stora klivet med full behovstäckning till1985. pajar den första biten, om inte socialministern är beredd att lakrafttag, och hur skall det då finnas en chans alt klara den andra delen till 1985? Socialministernuttrycker sin oro. Men har socialministern verkligen inte ett enda konkretförslag om vad han vill göra åt detta alt kommunerna inle tycks klara målen?Socialministern kan vara förvissad om ett positivt mottagande av varje förslagsom kan öka daghemsbyggandet. Men kom med förslagen! vill jag fråga socialministern om han är bereddatt redovisa barnomsorgsgruppens förslag så fort det kommer, dvs. i början avhösten. Del går inte alt bara avvakta. Nej, , de farhågor som man kunde hysa efter de preliminärarapporterna har inte besannats. De preliminära rapporterna visade en utbyggnadmed 65 000 platser . De siffror som vi nu har fått visar på82 000 nya platser. Det som är nytt och mest intressant i de nya uppgifter somsocialstyrelsen har re- dovisat är alt kommunernasplaner efter komplettering visar en ökning från tidigare beräknade 65000 till 82 000 platser. Som jag framhållit i svaret medför detta bl. a. allbyggandet - och det tycker jag att skallnotera - inte ligger under utan etl par hundra platser över vad riksdagenfattade beslut om. och 1980 ligger byggandet lägre. Det innebär attvi har tid att vänta på de nya planer som görs upp innan vi tarslutlig ställning lill om riksdagsbeslutet kommer att fullföljas. Jagutgår från alt vi är överens om siffran 100 000 nya daghemsplalser under femår. Det är det antal som beslöt att vi kunde ta. Sedanundrade hur del skall gå efter 1985, när utbyggnadsplanernaredan under innevarande period har pajat. De har inle pajat, vilket herrWästberg skall finna om han sätter sig in i frågan. HerrWästberg uppmanade mig att komma med något konkret förslag. Det hade varitintressant om det hade framförts något konkret förslag i någon av alla defrågor som har ställts till mig den här våren. Omjag får tillfälle att tidigare än i slaisverkspropositionen redovisabarnomsorgsgruppens förslag skall jag göra del. Jag utgår från att del kommeratt riktas någon fråga lill mig så att jag får det tillfället. Omden planerade daghemsiitbyggna -den HerrWÄSTBERG i (fp): De siffror som redovisas av är 77 600 daghemsplatserav de 100 000 som skulle färdigställas och 31 500friiidsplatser av 50 000 . Det innebär att enligt enkätenkommer målet inte att uppnås. Jag hoppas verkligen all socialministern harrätt, men jag är rädd alt optimismen är obefogad. Vihar tid att avvakta, säger socialministern. Men det tar mellanbeslut och färdigställande och ofta mellan plan ochfärdigställande. Därför går det inte att bara betrakta hur siffrorna sjunkerför av planperioden utan att göra någonting. Och det finns en del altgöra. Man kan tänka sig mer generösa bidragsregler för kommunerna. Man kanockså länka sig en lagstiftning på samma sätt som på skolans område. Viskulle aldrig acceptera att det inte fanns skolplatser för flera hundra tusensjuåringar. Men det gör vi på daghemsområdet. Där tycks vi acceptera att i vårts. k. välfärdsland tvingas barn sova i sjukhusens sköljrum därför att samhälletinte planerar barntillsynen, och i vårt land lämnas skolbarn ensamma heladagarna därför all samhället så helt felbedömt behovet av barntillsyn. Mot den bakgrunden kan man inte bara fortsätta altavvakta och hoppas. Då måsle man komma fram med konkreta förslag. Nej, , vid en riktig summering blir del inte 77 600 utan82 000. måste ta med de 13 200 platser som tillkommer 1981,eftersom det - som mycket riktigt också påpekade - lar ett årfrån beslut till färdigställande. Det är inte så, herrWästberg, att planeringstalet sjunker . Under de tre första årenhar kommunerna följt de planer som låg lill Om den planerade grundför beslut. På grundval av det material vi får fram daghemsutbyggna- undersommaren hoppas jag att vi skall kunna ta initiativ för alt fullfölja den planerna av perioden. Framför allt skall vititta på vilka kommuner somligger efter, vilket är det intressanta. också kommuner i det härlandet som har barnomsorgsfrågan klar . HerrWÄSTBERG i (fp): Om man utgår från , som både jag ochsocialstyrelsen gör - vilket är rimligt om man räknar med hur riksdagsbeslutetvar utformat - får man fram de siffror som jag talade om och inte de somsocialministern nämnde. Självfalletfinns det olika planeringsramar inom olika kommuner. Men den totala brist somsmåbarnsföräldrarna upplever är oerhört stor. Man når inte ens så lågt uppsattamål som satt upp, ett slags mi-nimimål. Min fråga kvarstår: Hur skallman få en chans att nå andra steget? Skall man bygga fiera hundra tusen nyadaghem under 1980-1985, när socialministern inte ens inför de låga siffror somnu finns är beredd all komma med ett enda konkret förslag? Socialministern äransvarig inför regeringen för barnomsorgsfrågorna. Det är han som skall kommamed förslag för att mål skall kunna uppnås. Först vill jag rekommendera alt läsa riksdagsbeslutet.Där står del som skall börja byggas . Därför skall interäkna in tillskottet på 8 700 platser som tillkommer ulan summeratillskottet på 13 200 platser . Då får fram den rättasiffran, dvs. Det finns anledning att erinra om detta. Sedansade alt jag inte kom med etl enda initiativ. Nej, ,vi har riksdagsbeslutet att vi skall nå målet 100 000 daghemsplatser. Hittillshar kommunerna följt våra planer och beslut och vi skallnu ta upp en vidare diskussion med dem. Nunär är slut har möjlighet alt under helasommariedigheten påverka de kommunalt ansvariga i sin egen kommun. Det är ändåkommunerna som skall se till att det här beslutet verkställs. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om fosterbarns sociala och juridiska trygghet Herr socialministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:489, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attsocialt och juridiskt trygga fosterbarns rätt till en god uppväxtmiljö. Desociala myndigheterna ställs ibland inför svåra avvägningar när fråga kommerupp om att återföra ett fosterhemsplacerat barn till dess biologiska föräldrar.Det är min uppfattning all de som har hand om dessa frågor gör vad som ärmöjligt för att träffa ett avgörande som är rikligt med hänsyn lill barnelsbästa. Socialutredningenkommer i sill slutbetänkande, som väntas , alt behandlafosterhemsplaceringar och frågor som sammanhänger med dessa. Utredningen kommerdärvid efter vad jag inhämtat att föreslå vissa regler som syftar till att ökaden rättsliga tryggheten för barnen. Jagvill vidare erinra om att justitieministern har tillsalt en kommittéför att undersöka möjligheterna alt förslärka barns rättsliga ställning.Kommittén skall se över hela området och undersöka i vilka fall och på vilkasätt barns intressen och behov bör tillgodoses bättre än f. n. genom särskildaföreskrifter på området. Omfosterbarns sociala och Juridiska trygghet Jag tackarför svaret. Mytenom det heliga föräldraskapet sitter djupt, blodsmystiken frodas alltjämt. Detbetyder att barn ofta behandlas som föremål, som objekt, som sina biologiskaföräldrars ägodelar. Man kan t. ex. lämna ifrån sig etl barn då man är i kris,och man kan räkna med att få tillbaka del åratal senare när det faller en in.Eller man kan vägra att lämna ifrån sig barnet trots vanvård. Då kan samhällettillgripa tvångsomhänder-lagande, men allt oftare praktiserar samhället numeraandra lösningar, familjeterapi, hemma-hos-behandling och liknande som innebäratt barnet får vara kvar i den miljö som kan vara skadlig. Hur man än agerar kan manslå fast: Del är de biologiskaföräldrarnas önskemål som helt dominerar. Iandra hand kommer fosterföräldrarnas intressen. De har många skyldigheter ochfå rättigheter. Isista hand kommer barnens intressen. För dem är alla terapiformer ochplaceringar ivångsmässiga. Debattenom de här sakerna är ganska hel just nu på tidningarnas debattsidor och idebatlböcker. Därför tror jag att del vore bra med ett besked omviljeinriktningar från socialministerns håll, trots att utredningar arbetarmed en del av de här problemen. Jagtycker att svaret är litet kryptiskt. Socialministern säger att de som har handom dessa frågor "gör vad som är möjligt för alt träffa etl avgörande somär riktigt med hänsyn till barnets bästa". Omfosterbarns sociala och Juridiska tiygghet socialministern med"vad som är möjligt"? Menar socialministern vad som är möjligt inomramen för nuvarande lagar och bestämmelser, eller menar socialministern vad somär möjligt med hänsyn lagen till sociala och mänskliga behov och med hänsyntagen till barnens intressen? Det är ganska viktigt att vi får den definitionenklarlagd. Man kanske gör vad som är möjligt med hänsyn till lagar och regler.Då måste de ändras, för man gör definitivt inte vad som är möjligt med hänsyntill barnens intressen. Ansersocialministern att förhållandena är rimliga? Är det rimligt attfosterhemsplaceringar så ofta sker enligt 31 ij, vilket ger de biologiskaföräldrarna möjlighet att plötsligt hämta hem barnet? Är det rimligt alt satsapå familjeterapi och hemma-hos-behandling också i småbarnsfamiljer med åratalssvåra missbruksproblem? Är del rimligt att placera barn i fosterhem utan attgarantera dem en trygg lid där, utan klara riktlinjer för hur länge de fårstanna och för hur en tillbakaflyttning skall ske - om den över huvud tagetskall ske? efterlyste en viljeinriktning. Jag är lika angelägen somherr att vi skall få möjligheter att i större utsträckningän tillgodose barnens intressen. Det finns många barn som på olika sättinte har det så som de borde. Socialul-redningens arbete är avslutat, ochbetänkandet skulle redan ha varit avlämnat om det inte hade försenats itryckningen. Del kommer alt avlämnas , och jag tror att herrGahrton förstår att jag därför inte är beredd alt nu direkt föreslå någraåtgärder till ny lagstiftning. Först skall vi se vad det här belänkandetinnehåller på det området. Sedan blir det remissbehandling. Jag är övertygad omatt vi får fram många värdefulla synpunkter från remissorganen. Därför vill jagsvara på fråga, om de lagar och regler som finns ger osstillräckliga möjligheter, att jag tror det, men jag är också beredd att sägaalt vi har behov av justering av de lagarna och reglerna. Jag kan förslå att socialministern inte kan tala om exakt vilkarättsliga förändringar som eventuellt skall ske. Men här förekommer en debattsom inte bara handlar exakt om de juridiska reglerna utan också om en djupareprincipiell och ideologisk frågeställning - frågan om vilken roll de biologiskaföräldrarna skall ha ; om de skall ha den synneriigen starkaställning när det gäller makt över barnens väl och ve som de har eller omman kan tänka sig att minska den, kanske t. o. m. ganska radikalt; om man kantänka sig att omhändertaganden av framför allt små barn i högre utsträckningblir definitiva; om man kan länka sig att rucka på den princip som ändåråder, nämligen att de biologiska föräldrarna kan lämna ifrån sig barn och tatillbaka dem ungefär som ägodelar. Där bör man kunna ha en ideologisk uppfattningäven om man inle kan ta ställning till exakt hur lagarna skall utformas. Dessutomsysslar de här utredningarna med barnens rättsliga ställning. Det är alldelesutmärkt. Jag har själv bl. a. framhållit att detta måste belysas. Men del finnsen annan sida av fosterbarnsproblemaliken, nämligen fosterföräldrarnassituation. De vet ofta inte ens enligt vilken paragraf barnen lämnas till dem,inte hur länge de skall stanna eller hur kontakten skall ske med de biologiskaföräldrarna, hur kontakten skall ske med myndigheterna osv. Och derasekonomiska förhållanden är synneriigen oklara med olika praxis i olika delarav landet. Såvitt jag kan förslå skall de här utredningarna inte syssla justmed de frågorna. Därför skulle jag vilja fråga om socialministern har någontingpå gång när det gäller åtgärder för att förbättra och trygga fosterföräldrarnasställning, vilket i sin lur är en förutsättning för all förbättra barnensställning. Ombidrag till Hem och skola-rörelsen för viss informations- och debatt-kampanj När det gäller de frågeställningar som tog upp förstframgår det av mitt svar all den utredning som justitieministern tillsall hartill uppgift att undersöka möjligheterna att förstärka barnens rättsligaställning. Del är därför den har kommit till. Detta är en ganska kompliceradfråga och därför måste vi avvakta vilket resultat denna utredning kommer framtill och de diskussioner som kommer därav. Jagvill klart deklarera all jag tycker att del är mycket bra att vi har fått igång en diskussion kring de här viktiga frågorna. Det har dröjt alltför längeinnan den kom lill stånd och alltför många barn har fått problem. Närdet gäller de problem som berörde är det i myckel storutsträckning fråga om information från socialnämnderna till fosterföräldrarna.Det har tidigare gjorts en utredning beträffande fosterföräldrars ställning.Jag kan nämna att vi diskuterar den frågan i departementet och kommer att tavidare kontakt med fosterföräldrarnas organisationer. Överläggningen varhärmed slutad. § 4 Om bidrag till Hemoch skola-rörelsen för viss informations-och debattkampanj Fru statsrådet erhöll ordet för att besvarafru (vpk) anmälda fråga, 1976/77:481, och anförde: har frågat mig om jag har för avsikt alt medverka till allHem och skola-rörelsen får extra anslag för en informations-och debattkampanjkring betygsutredningens betänkande. RiksförbundetHem och skola har i skrivelse hemställt om statsbidrag med . för att täcka kostnader i samband med Ombidrag till Hem och skola-rörelsen för viss informations- och debattkampanj förbundetsremissbehandling av betygsulredningens förslag. De totala kostnaderna förremissbehandlingen uppgår enligt skrivelsen lill . Av dessa avser . kostnader för 75 000 exemplar av betygsulredningens sammanfattning.Denna har på annat sätt subventionerats av staten. AnslagetBidrag till vissa elev- och föräldraorganisationer uppgår nästa budgetår lillsammanlagt . (prop, 1976/77:100, UbU 1976/77:13, rskr 1976/77:134),De av riksförbundet ryms inle inom anslaget. Motdenna bakgrund har regeringen lämnat förbundets framställningutan bifall. (vpk): Jag ber attfå lacka statsrådet för svaret. Hemoch skola-rörelsen behöver pengar för att kunna genomföra informations- ochdebattkampanj kring betygsutredningens betänkande. har Hem ochskola-rörelsen i allt större utsträckning gått ut till föräldrarna medinformation och debatter i olika frågor. Senast man gjorde det var i sambandmed SIA-remissen. Om Hem och skolarörelsen skall kunna spela den aktiva ochviktiga roll i skolarbetet som det förutsätts att rörelsen skall göra, måsterörelsen få medel till att bedriva en utåtriktad verksamhet i skilda frågor ochvid skilda tidpunkter. Detnormala statsanslaget räcker inte till för alt täcka kostnaderna för en så storinformationsinsats som krävs för alt man skall kunna samla föräldrarnasåsikter. Det blir nämligen fråga om att gå ut med informationsmaterial lillalla föräldrar med barn i skolåldern, eftersom verksamheten omfattar alla hemoch alla föräldrar. Dessutom har Hem och skola-rörelsen för avsikt attstimulera föräldrarna lill konstruktiva diskussioner på klassmöten och andrasammankomster. För detta krävs bl. a. att lämpligt mötesmaterial finns och attHem och skola-rörelsen kan ställa upp på klassmöten med människor som kaninformera i betygsfrågan. Del är oerhört viktigt att betygsfrågan diskuterasbland föräldrar lika väl som bland elever. Hem och skola-rörelsen har givetvisockså för avsikt att utforma remissvaret utifrån föräldrarnas ståndpunkt idenna fråga. Därför måste man på något sätt få reda på föräldrarnas ståndpunkt. Jaghar frågat om hon har för avsikt att medverka till all Hem ochskola-rörelsen får extra pengar för att trygga betygsdiskussionen bland eleveroch föräldrar. Svaret är nej. Hem och skola-rörelsen har också fått nej på enframställning om . talar i svaret om hur litet anslaget ärtill föräldra- och elevorganisationer, men jag får inget svar på varförregeringen inte är beredd att tillstyrka Hem och skola-rörelsens begäran. Hurmenar alt Hem och skolarörelsen skall klara av belygsdiskussionen?Anser inte att det är viktigt att Hem och skola-rörelsen stimulerarlill en betygsdis- kussion bland föräldrarna?Och är del inle just på sina medlemmars åsikter som en rörelse skall utformasitt remissvar? Jag anser naturligtvis att del är viktigt att Hem och skolarörelsenlar aktiv del i betygsdebatten. Frågan om betygens existens och betygssystemetsutformning är av stort intresse, inte enbart för elever och föräldrar utan föralla i samhället. För att stimulera en bred debatt om betygsulredningensförslag har staten subventionerat sammanfattningen av förslagen, så att prisethar kunnat sättas så lågt som . Jag anser alt det är den rätta vägen. Attdärutöver lämna bidrag till vissa organisationer för besvarande av remisseranser jag inte lämpligt. ordinarie mötesverksamheten inom Hem och skola-rörelsen torde aktuellaskolfrågor ständigt behandlas. Jag föreställer mig att betygsfrågan under detkommande läsåret blir en sådan aktuell fråga och alt man på centralt håll inomrörelsen därför kommer all få en så god bild av hur föräldraopinionen ser utalt detta kan bilda underlag för rörelsens remissvar. Ombidrag till Hem och skola-rörelsen för viss informations- och debatt-kampanj (vpk): Anledningen till att Hem och skola-rörelsen behöver pengar i det härfallet är att den vill skapa möjligheter för att man på varje klassmöte skallkunna diskutera belygsfrågan. Den vill ha pengar för all kunna utbildainformatörer i varje distrikt, man måste ha medel för att kunna utbilda lokalahandledare i varje kommun och man måsle utarbeta lämpligt mötesmaterial, som ärspeciellt riktat till föräldrarna. Jagtolkar svaret så, att regeringen inle vill möjliggöra den här angelägnainformationsverksamheten. Enligt min mening är Hem och skola-rörelsens krav påanslag i det här fallet berättigat, bl. a. från demokratisk synpunkt. Detgäller ju att skapa ett medbestämmande för elever och föräldrar i belygsfrågan,och därför behövs ett extra informations-anslag för att trygga den härdiskussionen bland elever och föräldrar i Hem och skola-rörelsens regi. Än en gång, : Jag anser att det är viktigt alt Hem ochskola-rörelsen deltar på både lokal och central nivå i betygsdebatten. Men detär också andra som skall delta - och det är, enligt min mening, oerhörtviktigt. Det är orimligt att påslå att regeringen inle skulle vilja möjliggöraen bred debatt om betygsutredningens förslag. Fördet första får Hem och skola-rörelsen statligt anslag för sin verksamhet. Jagföreställer mig alt den verksamheten skäll omfatta de aktuella skolfrågorna detkommande läsåret och då även, förmodar jag, betygsfrågan. Fördet andra har staten subventionerat betygsutredningens sammanfattning avförslagen, så att sammanfattningen kan köpas för endast 9 Omstatlig ersättning för vissa översvämningsskador Jag föreställer migatt en hel del föräldrar har råd att betala dessa . för alt få de härförslagen. FruLANTZ (vpk): Konsekvenserna av regeringens avslag på Hem och skolarörelsens begäranom anslag på . blir att Hem och skola-rörelsen tvingas ta betalt förinformationsmaterialet. Detta innebär i sin lur alt man måsle dra denslutsatsen att regeringen medverkar till att strypa den här debatten. Totaltkostar informationskampanjen i betygsfrågan . Det finns ingenmöjlighet att klara detta inom ett anslag på . vilket, som det ståri svaret, skall avse vissa elev- och föräldraorganisationer. Därför är Hem ochskola-rörelsens krav på . för betygsdiskussionen helt berättigat. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om statligersättning för vissa översvämningsskador Herrjordbruksministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvaraföljande frågor, nämligen 1976/77:443,anmäld , av i Öskevik (c), till herr budgetministern, 1976/77:444,anmäld , av (), till herr budgetministern, 1976/77:447,anmäld den 11-maj, av (), till herr budgetminislern, 1976/77:478,anmäld , av (), och anförde: i Öskevik har frågat vilka initiativ budgetministernämnar ta för att undanröja långsiktiga ekonomiska problem till följd avöversvämningskatastrofen i län. FruFlodström har frågat budgetministern om regeringen avser att snabbt ingripa medkatastrofhjälp för att bistå de översvämningsdrabbade. HerrRingaby har frågat budgetministern vilka åtgärder regeringen avser vidta föratt hjälpa dem som drabbats av översvämningskatastrofer i Bergslagsområdet ochom regeringen avser att tillskapa någon form av katastroffond för framtidabehov. Frågorna har överlämnatstill mig för besvarande. Slutligenhar frågat mig om jag är beredd all medverka till att statligtstöd utgår till att upprusta kulturbyggnader och ställa i ordning industriersom till följd av översvämningar i hotas av driftstörningar. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Deöversvämningar som vårfloden förorsakat i Bergslagsområdet har medfört försvenska förhållanden ovanligt omfattande skadeverkningar. Jag har genom personligtbesök i området kunnat konstatera att skadegörelsen är omfattande. Jag kundeockså se de stora insatser som gjordes av myndigheter, kommuner, företag ochenskilda frivilliga. Härigenom kunde en ännu svårare katastrof förhindras. Jagvill ta tillfället i akt att tacka alla dessa förderas insatser. Enskildafastighetsägare, jordbrukare, industrier och kommuner har lidit förluster somännu inte slutligt kan överblickas. Länsstyrelserna i berörda län verkställerf n. preliminära uppskattningar av skadorna. Preliminär redovisning harhittills lämnats endast av i län, vilket län f ö. synesvara det hårdast drabbade. har redovisat kostnader om ca 35 milj.kr. Härav avser ca 4 milj. kr. permanenibostadshusoch fritidshus, ca 6 milj.kr. jordbruket, ca 10 milj. kr. industrier och ca 15 milj. kr. Föratt enskilda personer inte skall lida alltför stor ekonomisk skada bör bidragutgå av statsmedel för skador på i första hand permanentbostäder. Regeringenhar ställt 2 milj. kr.