prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är inte pä det sättet atl vi bara vill skyffia överpengar till kommunerna utan all ha någon kontroll över dem - alltså allkommunerna skulle kunna göra vad som helst med de . i grundbidrag som viföreslär. Nej, givetvis skall pengarna vara med och stimulera lill utbyggt KBTinom kommunerna. Därmed kan jag väl anses ha preciserat ändamålet, så atlsocialdemokraterna inte behöver tveka på den punkten. Låt mig sedan göra ett citat av vad som sades så sent som den 7 maj1976, alltså för mindre än etl år sedan. Det var när civilulskottets betänkande1975/76:25 behandlades. "Ireservation nr 1 a tar vi upp det problem som uppslår i de kommuner som har ennegaliv åldersstruktur och därmed oftast låg skattekraft. Med nuvarandekonstruktion av bostadsstödet, enligl vilken del är kommunerna som betalar,orkar inte dessa skattesvaga kommuner med all betala det bostadsstöd som deraspensionärer är i behov av. Och uppstår en stor orättvisa mellan pensionärer,beroende pä i vilken kommun som de bor i - skillnaden kan vara mycket stor.Medan vissa kommuner betalar ut elt bostadsstöd som täcker helabostadskostnaden finns det också exempel på kommuner, som bara ger någonhundralapp . Vireservanter kräver nu förslag från regeringen om elt generellt statligt bidragtill kommunerna, som skulle dels ge pensionärerna större rättvisa, dels utjämnaskillnader mellan kommuner med olika åldersstruktur." Vi frän vpk har i mänga är motionerat om etl statligt grundbidragdärför att kommunerna måste avlastas del här betungande ekonomiska ansvaret -ett ansvar som bara tenderar att öka. Men det inlägg som jag citerade var integjort av någon kommunist. Del var gjort i reservalion av dåvaranderiksdagsledamoten i , vår nuvarande bostadsminister. Den gängenansåg inte centerpartister och folkpartister alt man skulle avvakta något utredningsresultat. Densom stod för motionen, främst i ledet, för alt påslå sig vilja vara den som vari slorl sett ensam om atl ta lill vara den slora väljargruppens - pensionärernas -intres.sen var ingen mindre än den nuvarande stats ministern . Varför kryper nu gäng på gång baklänges frän de krav på förbättringar som man tidigare försökt göra politik av, krav som man ställt för all ställa sig in hos så slora väljargrupper som möjligt? Skall vi få ett nytt ordspråk, ett till i raden av så många andra? Del kan lyda ungefär så här; Ställ stora krav som attraherar viktiga väl jargrupper - daglinga när du har fäll deras stöd och maklen är din. Den motion som säenträget arbetade för i opposition - och tillsammans medfolkpartiet i reservation - är inget värd när man regeringsmakten haver. Det kallar jag för taskspeleri med väl jarna. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslaglill bostadsbyggande, m. rn. Detär också med hänsyn lill kommunernas ekonomiska situation och den orättvisa somkommunalskatterna innebär som vi yrkar avslag pä regeringens förslag omkommunalt kostnadsansvar för del statskommunala bostadsbidraget tillfolkpensionärer. Slutligen,herr lalman, vill jag beröra en fråga som behandlades så sent som i december1976. Det gäller sopåkarnas arbetsmiljö. Ulskottel har, tycker jag, en underiigordning när del gäller att fördela olika bilar av motionerna. Det kan vara renttaktiskt för alt slippa få en deball som. man inte gillar. Del kan också varaför att man inte i sak vill diskutera ell visst problem i hela dess vidd. Frånvpk;s sida har vi samma uppfattning som vi hade . Vi växlarinte uppfattning med årstiderna som och tydligen harförmåga till. Vi anser inte att den dåliga arbetsmiljö som sophämtarna får drasmed behöver utredas mer än vad som redan gjorts. Arbetsmiljöni gamla hus för denna arbetargrupp - och även för andra för den delen - ärunder all kritik. Hade vi haft en progressiv arbetsmiljölag hade sophämtarnasskyddsombud kunnat stoppa de här jobbet. har vi inle det,och inte kommer den föreslagna lagen atl bli det heller. Därför mäste dessafrågor tas upp gäng efter annan bl. a. i denna kammare för att man skall uppnåförbättringar. Nuär inte parlamentet den viktigaste delen för en sådan här rörelse. Del är denkamp som arbetarna bedriver i sina fackliga organisationer och genom all vägrasophämtning pä grund av riskfyllda och helt otillfredsställande förhållandensom är det viktigaste och betydelsefullaste sättet att arbeta på för att fåändringar till stånd. Vadvi däremot måsle göra i , om vi verkligen menar vad vi säger när vigör gällande att vi skall radikalt förbättra deras situation, är alt bifallavpk-motionens krav om finansieringen. Den innebär att boendekostnaderna inteökar mer än absolut nödvändigt och atl åtgärder för att uppnå en godtagbar avfallshanteringskall kunna stödjas med statliga bidrag och bostadslån. Del är vad vi kanböria med , när nu utskottet har vägrat att behandla molionen i desshelhet. Låt oss fä se all allt vackert lal också kan överföras lill konkrethandling! Jag yrkarbifall till motionerna 415, 422 och 426. Hen ÅKERFELDT (c); Det kan förefalla onödigt att upprepa vad flera talare har sagt,nämligen att del länge har rätt och råder relativt stor enighet kringsträvandena att bereda människor goda bostäder till rimliga kostnader. Det ären uppgifi som kommit att ställa allt större krav på våra samladeresurser. Bygg- och driftkostnader ökar, men trots detta tycks det råda enfortsalt enighet om principen att anpassa våra olika stödformer lill detändrade kostnadslägel. Enigheten tycks också utsträcka sig till vissadetaljförbättringar. Menvi måste nu inse atl del är nödvändigt atl anpassa ambitionerna till tillgängligaresurser. Därvidlag tycker jag atl ulskottel har pre- senteral väl avvägdalösningar, även om vi inle pä alla punkler lyckats enas, vilket den härdebatten givit vissa exempel på. Enviktig bit av bostadsstödet som har berörts av fiera talare är bostadsbidragen.Här innehåller årets budgetproposition dess bättre flera reformer. Även förraårets riksdag gjorde vissa förbättringar. Men vad den gamla regeringen intemäktade med att föreslå dä, del kommer i årets proposition. Jag tänker dåfrämst på det s. k. första steget i boutred--ningarnas förslag lill samordningmellan det statskommunala bostadsbidraget och del kommunala bostadstilläggettill pensionärer. Förslaget syftar till att skapa rättvisa mellan pensionärermed extra inkomst eller pensionstillägg och andra pensionärer. Det blir numöjligt fören pensionär att få ett bostadsbidrag enligt del för pensionärengynnsammaste systemet. Därmed expedierar man riksdagsbeslutet från förra året-ett beslut som dock halva vid det tillfället inte ville biträda utansom togs efter lottning. däremot kan vi konstatera atl socialdemokraternahar vänt i utskottet och är villiga all biträda samma förslag. De nuvaranderegeringspartierna hälsar naturiigtvis det med slörsla tillfredsställelse, meninte minst välkomnas det av landets 100 000 pensionärer, som kommer att berörasav denna reform. Detandra steget i boendeulredningarnas förslag, etl garanterat grundbidrag tillKBT - kommunalt bostadstillägg - eller som vpk yrkat ell statligt grundbidrag,tas inte av regeringen , även om vi nog är tämligen eniga om alt behovetär tillfredsställande verifierat. Skälen till all förslaget inte läggs fram nuär främst ekonomiska. sådant bidrag enligl boendeulredningarnas modellskulle kosta bra mycket ovanpå de kostnader somkommuner och stat nu har för dessa bostadstillägg. Elt annat skäl är att det ärsvart att överblicka de fördelningspoliiiska effekterna kommunerna emellan aven fullt genomförd reform. Frågan torde därför fä vänta tills den i höstastillsatta utredningen om kommunernas ekonomi har arbetat färdigt, vilketenligt direktiven beräknas inträffa senast . Frågan omgrundbidragen nämns särskilt i utredningens direktiv. Detär värt alt notera all i är är socialdemokraternas ambition inte endast attbiträda del första reformsleget som de gick emot utan även del andrastegel, vilket de i en reservalion ger sill fulla slöd. Det är att märka atlhär är del fråga om en verklig sinnesförändring, eftersom den förra regeringeninte ens nämnde grundbidragei i sin proposition. Det är naturligtvis i och försig glädjande alt oppositionsrollen i så hög grad har ändrat sinnelaget lilldet bättre, men nog insmyger sig misstanken att omvändelsen kan ha sin grund ialt finansieringsansvaret nu inte upplevs lika påtagligt. Alltnog - lillhösten har vi utredningens belänkande om kommunernas ekonomi, och då finns detanledning att återkomma lill frågan. Mol bakgrund av tidigare deklarationer,inle minst från vår sida, finns del anledning förmoda att sakfrågan fär enpositiv behandling. Del är ingalunda så altregeringspartierna nonchalerar denna fråga; Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. deinser vilken vikt frågan har för alt åstadkomma bäitre förhållanden förpensionärerna. F. ö. kan jag erinra om all socialdemokraterna när vi förra åretdiskuterade denna samordning för pensionärerna framförde argumentet attkommunalekonomiska utredningens förslag borde inväntas. Min slutsals blir dåatt del argumentet bör väga minst lika tungt , i all synnerhet somförhållandena har ändrats när det gäller resurslillgängen - vi har fåttsalsa mycket mer pengar på sysselsättnings-åtgärder det här året. Jag kannämna-att i den lilläggsproposition som regeringen har lagt redovisas dettotala anslagsbehovet utöver budgeten till , varav denojämförligt slörsla delen har gått lill sysselsältningsskapande ålgärder. Delinnebär alltså att regeringen har prioriterat den sektorn och därför får denhär bidragsfrägan stå tillbaka något. Förraårets riksdag ville öppna en möjlighet för boende som hade delad vårdnad ellerumgängesrält lill barn all i fråga om bostadsbidrag fä betrakta sådani barnsom permanent boende. Beställningen expedieras nu med tillfredsställelse somett led i strävan atl skapa bäitre kontakt mellan föräldrar och barn isplittrade familjer. I det här sammanhanget har utskottet låtit sig påverkasav molionen 1282 i sä måtto all man föreslår alt föräldrar med barn placeradeför vård i enskilt hem skall jämställas med föräldrar som har barn placerade påinstitution. Förra årets riksdag beslutade ju att sädana föräldrar ibidragshänseende skulle behandlas som om barnet bodde hos vederbörande. Vi hartyckt atl det nu inte finns anledning alt inle jämställa de här vårdformerna.Syften och omständigheter är oftast desamma i de bägge fallen, och del ärovidkommande faktorer som avgör placeringen i del ena eller andraalternativet. ändå hade spenderbyxorna på passade man på att gå författarna av molionen303 lill mötes, så atl en tidigare slängd möjlighet skulle öppnas för sådanafamiljer som ändrar sin inkomst - det var oftast fråga om en sänkning - all bliberättigade lill bostadsbidrag om de har barn som studerar och haretl förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Med nuvarande regler har det integått för dem att i en sådan uppkommen situation få grunda bostadsbidrag pådessa barn. föreslår alltså utskottet att bidrag skulle kunna utgå i sådanafall. Den här frågan berör inte särskilt mänga, men kan ha stor betydelse förfamiljer med drastiskt ändrade inkomslförhällanden t. ex. vid dödsfall ellerhemskillnad. Däremothar ulskottel inte varil berett all tillmötesgå kravet i vpk-motionen 422 om ensänkning av åldersgränsen för ensamstående med egen bostad ner till . Mankan erinra om atl så sent som sänkte åldersgränsen medhela tvä är från 20 lill 18 är. Vi anser att det inom det här området finnsangelägnare reformkrav. Enreservation från socialdemokraterna talar om ett förenklat ansökningsförfarande.Man vill komma till rätta med ansökningsbyråkraiin. Jag tror all vi är eniga isak i den här frågan, regeringsdeklarationen verifierar också delta. Vi vel juall en arbetsgrupp inom bosladssiyrelsen ägnar fråganuppmärksamhet, och deparlemenlsföredraganden lovar i propositionen alt regeringoch riksdag kommer atl få la ställning lill förslag i den här riktningenallteftersom sådana framkommer under arbetets gäng i arbetsgruppen.Reservanterna säger i sin reservation nr 8 all man är införstådd med ochaccepterar arbetets uppläggning, men atl man bedömer det möjligt att få frambeslutsunderlag så att beslut om förenklat förfarande kan tillämpas redan fr.o. Manär alltså enig i sak med utskoitsmajoriteten, men utskottsma-joritelen har nöjtsig med redovisningen i propositionen och inväntar förslagen utan egenbedömning. När förslag kommer i frågan tror jag inte au det skall vara någonsvårighet att nå fram till en enad lösning. Bosiadsanpassningsbidragelär en annan sak som har tagits upp. Det finns två socialdemokratiska motionersom vill slopa 15 000-kronorsgrän-sen för bostadsanpassningsbidragen, resp.införa en mer enhetlig praxis för bedömningen av ansökningar om bidraget. Mananser alt likartade fall fär alltför olika bedömning i olika län. Gränsen 15000 skall uppfattas som en gräns över vilken en särskild prövning av behovelstyngd görs, även om de föreslagna sätten att lösa problemen är de mest ändamålsenligaeller om det finns andra sätt som bättre tillgodoser ändamålen. fungerar det här lillämpandesystemet bra när del gäller atl ge stödeten optimal effekt. Beträffandefrågan om en mer enhetlig praxis länsbostadsnämnderna emellan bör det erinrasom atl del här gäller individuella åtgärder som svårligen låtersig fångas i schabloner. Det blir således fråga om avgöranden frän fall tillfall, och dä kan en absolut likformig behandling inte alltid åstadkommas. Vissainsatser görs emellertid. informerar fortlöpandelänsbostadsnämnderna om utvecklingen av praxis, varför man kan vänta störrelikformighet i bedömningarna framöver. Del är inte alls säkert alt de avreservanterna föreslagna grundläggande värderingarna frän bostadsstyrelsenssida skulle innebära någon förbättring sett mot bakgrunden av att det ärskiftande behov som här skall beaktas. Ocksåandra motioner finns det anledning all slanna vid, molioner som Ulskollet haravslyrkl. Jag skall i delta sammanhang nämna en cenlermotion, som är en gammalbekant och har förekommit lidigare, nämligen motionen 429. Den handlar om hurförmögenheten skall inverka när man beräknar den bidragsgrundande inkomsten isamband med bostadsbidrag och studiebidrag. Motionensyrkande är alt med inkomst borde jämställas 10 96 av viss förmögenhet i ställetför 20 96. Mycket talar för det berättigade i motionens krav, eftersom detfinns olika former av förmögenheter. Har någon en förmögenhet i ett arbetandeförelag eller på annat sätt läst för att vederbörande skall få sin utkomst avden, kan delta vara ett hinder för bidrag som myckel väl skulle vara berättigatom man bara säg till inkomsten. har emellertidbåde tidigare och uttalat att frågan om Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. bostadsbidrag kontrastudiebidrag bör ses i ell sammanhang och att samma regler bör gälla. Motbakgrund av att studiestödet utreds av studiestödsutredningen, som enligtutbildningsministerns direktiv skall se även på detla förhållande, harutskottet inte funnit skäl atl på detla stadium tillstyrka motionen. Men detfinns anledning all på nytt ta upp saken när motionen återkommer, vilket densäkerligen gör. Slutligenvill jag säga något om vad som i övrigt har framkommit under deballen. Jagobserverade alt sin vana trogen gick till storms mol smähusboendet.Vi är dock vana vid sådant från det hållet. Men något besynnerligt i var all hon anklagade regeringens polilik för atl medföra att detinle råder någon verklig valfrihet. sade hon att det gäller attbegränsa tillgången på småhus och i stället prioritera kolleklivboendel. Dä äratl märka att det är småhus som efterfrågas. Skall vi ha en valfrihet förkonsumenterna, lyder efterfrågebilden på elt ökat småhusboende snarare änetl ökal kollektivboende. förslag till åtgärder skulle begränsa valfriheteni stället för alt öka dem. FruDahl går till storms mot regeringens förslag i ordalag, som bjärt bryter motvad anför. Han är betydligt försonligare i sina omdömen på de punklersom han har behandlat. tar upp frågan om bostadsbidragen och säger atthon är besviken över regeringens handlingsförlamning. Vad regeringen harföreslagit, alltså ett ytterligare tillskott till bostadsbidragsseklorn medöver 200 milj. kr., är en rätt hög ambition mot bakgrunden av att vi tidigare iår har beslutat om avsevärda förbättringar. Om det skall vara åriigaförbättringar, är det inget dåligt tillskott. Del lyder minst av allt påhandlingsförlamning. Omfru är besviken över det steg som vi har tagit i är och vad vi har ifaggorna framöver, sä tycker jag atl hon har väl stora ambitioner i det fallet.Det är bra med en hög ambitionsnivå, men vi har också skyldighet att rätta ossefter tillgängliga resurser. Jag lycker, som jag inledningsvis sade, att med deresurser som slår lill förfogande har utskottet lyckats åstadkomma en bralösning. () kort genmäle: gjorde avslutningsvis några kommentarer om vårt sätt altuttrycka oss. Till det vill jag bara säga atl jag tycker att en av de storafördelarna med det här huset är alt del är fyllt av människor med olikapersonlighet och temperament; det uppskattar jag väldigt mycket. Lät oss ifortsättningen vara generösa och tillåta varandra vara litet olika, för annarstror jag att det skulle bli olidligt tråkigt här. Mitttal om handlingsförlamning anknöt inte närmast lill diskussionen ornbostadsbidragen - på den punkten talade jag om social orättvisa -ulan tilldiskussionen om boendemiljön och anvisningsrätt för kommunerna. Låtmig sedan reda ut ett par begrepp, därför alt här råder det tyvärr förvirring.Del är skillnad mellan lagfäst grundnivå, som vi talar om. och grundbidrag, som vpktalar och som bl. a. talade om förra året. Deförslag till grundbidrag som lagts fram har varit förslag till elt statligtbidrag utan motsvarande skyldighet för kommunen. En lagfäst grundnivå innebäratt man slår fast alt kommunen skall ha en skyldighet gentemot pensionärerna.Till våra förslag har också, , alllid varit knutet del villkoretatt det måste ske en överenskommelse mellan stat och kommun om den framtidafördelningen av koslnaderna för bo-sladsbidragen lill pensionärerna. Vårtsyslem har inle varil elt system i två steg som här har talatom, ulan förslaget om att pensionärerna skulle fä välja det för demförmånligaste systemet har varit kopplat till kravet på en lagfäst grundnivå. Närvi kritiserar regeringen i är, så är det därför all man inte genomför de härstegen utan plockar ut en bit. Därtill prioriterar man den grupp avpensionärer som trots allt är i en bällre situation än de många fler pensionärersom lämnas utanför. Som jag sade förut, kommer i attbeskriva konkret vad det innebär för pensionärerna. Vimenar att om del skall genomföras en sådan här lösning måste det vara enhelhetslösning, en samtidig lösning. Vi har inle vänt från herr.Äkerfeldt, utan vi håller fast vid det förslag och den syn vi hade förra åretoch vad vi då uttalade. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. HerrFRANZÉN (vpk) kort genmäle: Det är tydligt atl även jag behöver reda ut vissa begrepp. Jagförklarade i milt förra inlägg att det var aldrig fråga om från vpk:s sida altde statliga grundbidragen skall gä till kommunerna så att dessa ohämmat kanlägga pengarna var de vill. Bidragen skall vara lill för all stimulera KBT ochingenting annat. Det råder alltså inte någon skiljaktighet i sak mellan vpk:smotion och socialdemokraternas reservation. Eftersomcenterpartiet var benäget att införa det statliga grundbidraget ochockså reserverade sig för det tillsammans med , vill jag ställa enfråga lill : Ansåg atl ekonomin var bättre förraåret? Del måste väl ändå vara så, efiersom han skyller på dålig ekonomi, ochdetta i sin tur måste vara ett underbetyg åt den borgerliga regeringensekonomiska politik. Den har väl då avslöjat sig, vad jag kan förslå. Denborgerliga regeringen prioriterar hellre försvaret än man ser lill atlkommunerna har möjlighet atl ge pensionärerna dessa bostadstillägg. Man skulle kunna ställa en fråga till: Omcenterpartiet hade fått igenom sin reservation om statligagrundbidrag, skulle man då tagit bort bidragen med tanke pä ekonomin? (vpk) kortgenmäle; Jag har ställt den fråga som jag tror atl det är pä tiden Anslagtill bostadsbyggande, m. m. att man ställer, nämligenom samhället har råd all i tälorter i så hög grad prioritera småhus. Jag harockså ställt frågan: Vilka blir de sociala och ekonomiska följderna av dennainriktning ? Detär ju dyrare ur samhällssynpunkt atl bygga småhus. Det är dyrare urenergisynpunkl därför alt småhus förbrukar myckel mer energi än engenomsnittlig lägenhet förbrukar. Det är också dyrare ur kommunikationssynpunktoch ur marksynpunki - småhus kräver upp till fem gånger så mycket mark som enfierfamiljslägenhet med samma yla osv. Nukan man ställa följande fråga: Skulle du vilja tjäna . på fem årgenom atl bo i etl småhus, eller skulle du vilja bo i flerfamiljshus och betala1 . för en trea? Med sädana frågor tror jag man kan få fram enefterfrågan på småhus. Del är otvetydigt så atl villaägaren gynnas pä väldigtmånga sätt framför hyresgästerna i flerfamiljshus. Han betalar mindre skatt änandra i samma inkomstlagen. Han kan göra ränteavdrag och tjäna upp till10 . i minskad skatt. Han får bostadsbidrag förmånligare än andra,eftersom han får dra av . från sitt "underskoll" - irealiteten av sina boendekostnader - innan detta bidrag beräknas. Han kantillgodoräkna sig den långsiktiga vinsten på de statliga räntesubventionerna,och han får bidrag från kommunerna, eftersom kommunerna subventionerar variesmåhus med . I subventionerar kommunen t. ex.varie år lomträttsavgifterna med 40 milj. kr. Menden allra största förmånen för villaägarna är inflaiionsvinsten. Man kan fä enarbelsfri och praktiskt taget skattefri vinst på . Alladessa förmåner pekar i samma riktning, nämligen att ju dyrare en bostad är ursamhällsekonomisk synvinkel, desto mindre andel av de verkliga koslnaderna bärsav de boende. Det är alldeles självklart, , atl ett sådantsystem, som vi från vpk:s sida angriper, driver fram en efterfrågan på bostädersom ur samhällsekonomisk synpunkt är kostsam men som för den enskilde ärfördelaktig, eftersom han själv slipper betala de verkliga kostnaderna. Hen ÅKERFELDT (c) kongenmäle: Vi har hört räkna upp alla nackdelar med småhus. Jag skullekunna hemfalla åt att räkna upp nackdelarna med del kollekliva boendet, men jagskall inle göra del. Jag vel atl del kollekliva boendet också har förtjänster. Detfina med alt ha två former av boende är alt det skall vara valfrihet mellandem, sä alt alla skall kunna välja fritt. Jag tycker att vi kommil så långt ivalfrihet härvidlag att vi kan vara nöjda etl lag men därmed inte slä oss tillro inför kommande reformer. När vi genomförde bo-stadsreformen 1974 deklareradeemellertid dåvarande bostadsminisiern alt vi hade nått praktiskt lagetjämställdhet. Tillde saker som räknar upp hör tomträtten bland alla subventionspostermed 40 miljoner i Slockholm. Är del inle då litet märkligt att man, mol bakgrund avgällande regler i fråga om tomträtten, från vänsterparitel kommunisternas sidaivrigt varie år reklamerar för ännu mera tomträtt, vilket mäste leda till ännustörre subventioner? HerrFranzén säger atl del var inte bäitre ekonomi än . Det hävdar jagatl det var; framför allt hade vi inle samma behov av att prioriterasysselsättningen. Säställde den något provokativa frågan hur det hade gått i är, om vifått igenom förslaget . Ja, det är bara att hänvisa lill vad vilovade i valrörelsen beträffande sociala reformer, i polemik mol dem somhävdade molsalsen: Vi skall inte riva upp några sådana. Och vi har naturligtvisinle rivit upp dessa heller, utan del hade blivit fråga om en omprioritering idet fallet. FruDahl framhärdar i sitt påståeende alt det är socialdemokratin som håller fastvid pensionärernas bästa i likhet med föregående år. Jag har litet svårt attförstå det. Jag kan förstå så långt som all hon håller fast vid denprincipiella bindningen mellan de två-reform-steg som boendeutredningenföreslog skulle genomföras på en gäng.