prot · G009106 · 1976-12-31 00:00:00 — Deltasystem måste utifrån lönearbelarnas intressen vara klart sämre än atl, som vianser att man bör göra, vända på frågan och skapa en lägre pensionsålder. Delfinns de som har mer betungande arbeten än andra och av den anledningen skullebehöva lägre pensionsålder för all slippa vara utslitna när de går i pensionoch som inle heller orkar aktivera sig vidare efter pensionering vid 65 är.Människor med jobb som är lunga och slitsamma och/eller förenade med slorahälso- och olycksfallsrisker är i högre grad än andra beroende av lägre pensionsålder.Gruvarbetarna underjord har tillkämpat sig lägre pensionsålder genom avtal.Detta avtal tillgodoser dock inte det behov som gruvarbetarna anser all delborde göra, för del rör sig som alltid vid förhandlingar om en kompromiss. Menden är likväl en indikation på etl väl underbyggt krav. I vpk är vi överens medgruvarbetarna i denna fråga, men vi menar också att det finns andra som har välsä goda skäl för lägre pensionsålder. Utskottethävdar i sitt betänkande "atl del knappast kan anses rimligt all i enallmän pensionslagstiflning prioritera hela yrkesgrupper med utgångspunkt iall gruppen har ett särskilt hårt eller pressande arbeie, eftersom det ärtveksamt om påfrestningarna drabbar så generellt att en särskild lagstiftningär motiverad". Denna förvrängning är bara etl sätt att avstyrka ellberättigat krav ulan atl behöva ange den verkliga orsaken. Det vore ärligare omulskottel - socialdemokrater och borgare - klarl utsade atl man inte anser altvissa arbetare är i behov av lägre pen-sionsålder än andra. Jagnämnde inledningsvis alt delpensionen har rönt stort intresse, och del anser viär bra. Vid reformens behandling framförde vi dock farhågor för atl allainle skulle komma i fråga för delpension, och verkligheten har visat atl vihade rätt. Alla lyckas inle få deltidsarbete, vilket är villkoret för altdelpension skall erhållas. Medbestämmandelagen, som ulskottel hänvisar till, ärheller inle någon garant för detla. Den ger visseriigen förhandlingsrätt förden fackliga organisationen, men är det arbelsköparna sombestämmer. För att citera i utredningen om löntagarfonder:"Del är från ägandet som makten utgår." Del är utifrån detta faktumsom vi vill lagstifta in fackets möjlighet till tolkningsföreträde i den härfrågan. I vissa fall är det absolut omöjligt atl ordna deltidsarbete. Del kanfinnas olika orsaker till detta. Men är det då riktigt att dessa arbetare inteskall kunna tillgodogöra sig delpension? Delpensionen som sådan skall väl inteförvägras någon därför att det arbete del gäller av någon anledning absolutinte går atl dela. Det är av detta skäl som vi återupprepar kravet omen undantagsregel, något som också pensionskommittén förordade. Förslagel om ensådan regel ville inle utskottet tillstyrka den gången och inle nu heller, medmotivering alt 13 protokoll 1976/77:105-106 del rönte kritik vidremissbehandlingen. TCOoch /SR, båda fackliga huvudorganisationer, var för en undantagsregel avdet slag som kommittén förordade. Även LO ställde sig positiv, om avgörandetligger hos den fackliga organisationen. Det är precis vad vi föreslär i vårmotion; delpensionen skall kunna beviljas under förutsättning att denanställdes fackliga organisation ingivit framställning om detla. De fackligahuvudorganisationerna vill alltså ha denna undanlagsregel, och det kravet bordeåtminstone de fackliga socialdemokraterna i denna kammare kunna ställa sigbakom. Jag vill yrka bifall lill del yrkande som har delats ut med anledningav motionen 1976/77:698 av m. fi. Yrkandet har följande lydelse: atlriksdagen med anledning av molionen 1976/77:698 beslutar hos regeringen begära a) en kartläggning av vilka yrkesgrupper eller delardärav som är sysselsatta i så tungt och påfrestande arbete, och vilkas arbetsmiljökännetecknas av så stora hälso- och olycksfallsrisker, att de bör åtnjuta entidigare pensionering med full pension, samt all förslag härom skyndsammastföreläggs , b) förslag lill lagstiftning innebärande atl deanställdas fackliga organisationer ges tolkningsföreträde vid avgörandet avvilka arbeten som skall komma i fråga som deltidsarbete i samband meddelpension, c) förslag till lagstiftning innebärande atl, därestdeltidsarbete inle kunnat ordnas, delpension likväl skall kunna beviljas,under förutsättning atl den anställdes fackliga organisation ingivitframställan därom, och atl inkomstbortfallet täcks med halv ersättning fränA-kassa samt atl A-kassan kompenseras för sådani uttag med statligt bidrag. Av två skäl skall jag fatta mig mycket kort. Del första är all lagen omrält till delpension trädde i kraft den-1 juli 1976 och alltså bara har varil ikraft . Utfallet av denna reform har varil gott. Detkonstaterade själv alldeles från denna talarstol. Delandra skälet är alt en motion av samma innehåll prövades av i sambandmed behandlingen av propositionen 1975. Därför yrkar jag avslag påmotionen 698, yrkandena 2 och 3. Iyrkandet 1 i motionen 698 begär man en kartläggning av vilka yrkesgrupper sompä grund av lungl och påfrestande arbeie samt dålig arbetsmiljö bör åtnjuta enkollekliv pensionering med full pension. ironiserade litet överutskottets uttalande i den frågan, där utskottet erinrar om atl vi upprepadegånger har uttalat all det inte kan anses rimligt att i en allmänpensionslagstiflning prioritera hela yrkesgrupper med den motiveringen attgrupperna som helhet har ett särskilt hårt och påfrestande arbeie. I del citatsom gjorde ur utskottets betänkande glömde han nämna alt denuppfatlningen delas av specialister inomarbelsmedicin och åldersforskning. Jagyrkar sålunda avslag även på yrkandet nr 1 och bifall till socialutskottetshemställan i betänkandet nr 24. HerrFRANZÉN (vpk) kort genmäle: Del yrkande som utdelats pä bänkarna har en något annorlunda innebördän det som nu kommenterade. Vi säger där med anledning av utskottetsskrivning att det gäller en kartläggning av yrkesgrupper eller delar därav. Delinnebär sålunda all vi inte lar generellt hela yrkesgrupper. Om hadeläst yrkandet, sä skulle hon ha funnit att det står ganska klart utsagt. Vianser alt det bör utredas vilka arbetare som har sä tungt och slilsaml eller såriskfyllt och hälsofarligt arbete atl del bör berättiga till en lägrepensionsålder. Tror inte utskottet att en skogsarbetare som i hela sitt liv hararbetat i skogsavverkning eller en gruvarbetare som har arbetatmed ortdrivning eller liknande underjord har gjort bäitre skäl för en tidigarepensionering än den som har arbetat inomhus med etl lättsamt och inleackordsslressat eller preslalionskrävande arbeie? För min del har jag denuppfattningen atl de nämnda grupperna bör ha differentierad rält till pension. Jagupprepar atl våra förslag inle kräver någon generell bedömning för alla nämndayrkesgrupper ulan alt man också kan ta hänsyn till delar av desamma. Vi villatl dessa komplex utreds. Det måste ju ändå vara de lunga, skadliga ochslitsamma jobben som skall vara grunden för en lägre pensionsålder! FruHÅVIK (s) kort genmäle: Tvä år i följd har kommunisterna yrkat all man skallbedöma dessa grupper generellt. kan kanske ursäkta mig, efiersomjag var fullt upptagen med atl lyssna på de visdomsord han gav kammarensledamöter från talarstol som detla yrkande delades ut.Jag kunde därför inte se den glidning som skett frän motionsiexlen lill texteni del yrkande som ligger på bordet. Del ändrar emellertid ingenting i sak närdel gäller utskottets ställningstagande. vill jag också slå fast altriksförsäkringsverket fick den förra regeringens uppdrag atl följa utfallet avdelpensionsförsäkringen. Jag sade tidigare alt reformerna varit i kraft iungefär , och har för avsikt alt göra enutvärdering av utfallet av delpensionsförsäkringen. Del kommer atl ske någongång . Man gör detta i samråd med den pensionsdelegationsom är knuten till . Jag kan vid denna sena timme glädja kammarens ledamöter med alt jagkommer atl falla mig mycket kort och att jag inte heller kommer all ställanågot yrkande. Trots della finner jag det angelägel att säga några få ord ianslutning till motionen 1976/77:96 av i Karistad m. fi. Imotionen begärs ändring av nuvarande regler, så att delpension kan utgå lillarbetstagare som utför arbete . Utskottet ställersig dock avvisande lill sådana tankar. Det fasthåller vid den rådandeprincipen att arbetstagaren utför något arbete åtminstone varannan månad.Utskottet anser att full arbetstid med mellanliggande helllediga perioder i många fall kan tänkas fä en effekt rakt motsatt den meddelpensionen avsedda. Nuär del inle bara skogsarbetare som skulle ha glädje av en reform av det slagsom åsyftas i motionen, dvs. Del finnsandra arbetare och tjänstemän som har problem med kärlkramp, hjärtat, allergiero. a. i har det också omvittnats att flera arbetsledare inleklarar av vinterns påfrestningar, medan de däremot kan göra en fullgodarbetsinsats sommarlid. Vissa kan fortsätta alt kämpa med sina begynnandesvårigheter, medan andra måste sjukskriva sig. De yrkessjukdomar som del ärfråga om är av sådan natur alt de är besvärligast . Viden hälsoundersökning av ca 1 000 skogsanställda som utfördes vidUddeholmsbolaget fann man ett stort anlal sjukdomar och skavanker, vilkaförsvårade och rent av omöjliggjorde tungt kroppsarbete . Flera av deäldre skogsanställda är emellertid i slånd att utföra arbeie . Istället för sjukskrivning och sjukpension skulle denna kategori av människormed hjälp av delpension kunna minska sin arbetsprestation i lämplig och mjuktakt. Enannan betydelsefull faktor i sammanhanget är att det ofta finnstillgång till lättare arbeten, medan del är sämre . En möjlighettill delpension vinterlid skulle mottas myckel positivt av många. Det voreockså en vinst för samhället, om man kunde undvika helpensionering i förlid förvissa och minska kraven pä sjukersättningar. Jagtycker atl en i och för sig värdefull dellidspensionsreform kunde göras bättregenom all man anpassar den lill de verkliga förhållandena på det område somherr i Karistad har motionerat om. Men då del inle varit möjligl att fånågot slöd i utskottet, anser jag det inte lönt atl ställa något yrkande ombifall till motionen. I detta anförandeinstämde (). Syftet med delpensionsreformen var ju alt man ville ge de försäkrademöjlighet lill en mjukare övergäng från arbete till pension genom enavirappning av arbetsinsatsen under . Ulskottel harpekat på att motionen 96 inte tillgodoser kravet pä denna successivanedirappning av arbetsinsatsen. Man menar att det inle blir någon mjukövergång, om vederbörande i upprepade perioder först skall vara i hårt arbeie och sedan skall vara pensionerad . Vi har hört oss förhos Skogsarbelareförbundel och fält beskedel alt man där inle är intresserad avpensionering under de förulsättningarna. Det som bedömde som envinst för samhället kanske fackförbundet snarare har sell som en vinst förföretaget. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. HenHJORTH (s); Det är möjligt atl man har olika synpunkler på dessa förhållanden, ochjag vet atl man vill få till stånd en successiv avirappning av arbetsinsatsen.Jag känner inle lill hur man ser på delta från medicinsk synpunkt, men faktumär att många måsle begära sjukpension eller låta sjukskriva sig, eftersom deinle kan utföra arbete . 1 det lägel tycker jag atl dendelpensionslösning som i Karistad har motionerat om är ett bättrealternativ. Delär tydligen olika uppfattningar om detta inom den fackliga kåren. Jag har fåttbrev frän fackliga tjänstemän i Skogsarbelareförbundel och iSkogstjänstemannaföreningen, där man framhåller fördelen av en reform i den riktningsom jag har talat om. Detär möjligl all man inle behöver ändra författningen för att vinna det syfte somjag har talat för. Det kan räcka med au ändra tillämpningen av den, och det färdå ske en prövning från fall lill fall. Med en något generösare tillämpning ännu tycker jag alt mycket skulle vara vunnet. Erfarenheten säger attriksförsäkringsverket varit myckel restriktivt i sin bedömning av ärenden avdetta slag. Omfru och utskottets ledamöter i övrigt kunde medverka lill detta, skulle jagvara nöjd med denna debatt. Överläggningen varhärmed slutad. Mom. 1 och 2 Mom. 3 och 4 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskotlels hemställan ibetänkandet nr 24 mom. 3 och 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 12 Föredrogssocialförsäkringsutskoltels betänkande 1976/77:25 med anledning av molioner omutlandssvenskars sjukvårdsförmåner. Hen (); När del gäller ersättning vid sjukdom utomlands är det en gruppmänniskor som löper en särskild risk all drabbas hårt. Del är sådana kronisktsjuka som lill följd av sin sjukdom har bosalt sig utomlands i ett varmare ochbättre klimat för att där fä en drägligare tillvaro. Ofta är del äldre personersom lider t. ex. av astma, reumatism eller psoriasis. För pensionärer somarbetat och betalat skatt under sill verksamma liv här hemma i och somforlsäiter - nu som utlandssvenskar men fortfarande svenska medborgare - atlbetala skatt hemma känns det hårt all de, om de drabbas av akut sjukdom somkräver sjukhusvärd i gästlandel, får betydande utgifter ulan alt försäkringskassanhemma träder emellan. Jag har exempel på hur en 14 dagars sjukhusvård för enfolkpensionär har betytt vårdkostnader i som motsvarar folkpensionenför 3/4 är, och detta var hans enda inkomst. Nupekar utskottet på alt del i vissa fall är möjligt att få sjukvård hemma iSverige. Det är dock ofta så all del vid akut sjukdomstillstånd inte är möjliglall genom transport hem anlita sjukvården i . Sjukdomen kan vara av denarten att del med hänsyn till detla inte bör ske någon transport. Utskottethänvisar i sill yrkande om avslag på min motion till all förhandlingar pågårmed ell anlal länder i syfte att åstadkomma konventioner som erbjuder sjukvårdi värdlandet. I regel torde del då bli på samma villkor som erbjuds värdlandetsmedborgare. Om man på grund av sjukdom anser sig böra vistas i elt land med braklimat men med sämre utvecklat socialförsäkringssystem sitter man ändå ganskailla till. Utskottetmenar också atl rätt lill ersättning frän den svenska sjukförsäkringen försjukvård utomlands skulle kunna leda lill missbruk. Själv tror jag alt detborde vara möjligt att utan större svårigheter kartlägga och avgränsa den gruppav folkpensionärer och sjukpensionärer som av hälsoskäl bosätter sig utomlands.För denna grupp borde det vara möjligl att tillskapa sådanaersättningsbestämmelser som medger all svensk försäkringskassa kan utgeersätlning för akut vård oavsett bostadsorl. Nuförutsätter emellertid utskottet all frågan kommer all prövas vidare av densocialpolitiska samordningsulredningen. Jag hoppas dä pä ell positivtställningstagande till förmån för den grupp människor jag här har talat om, ochjag befinner mig därför i samma situation som i , atljag inte har annal yrkande än om bifall till utskoliets förslag. Överläggningenvar härmed slutad. Utskotlels hemställan bifölls. §8 Beräkning av socialförsäkringsavgifter Föredrogs socialförsäkringsuiskotiets belänkande1976/77:26 med anledning av molioner om beräkning avsocialförsäkringsavgifter. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:463 av herrOskarson (m), 1976/77:1081av herrar Josefson (c) och i (c), vari hemställts all riksdagenhos regeringen skulle anhålla om ulredning angående införande av ettavgiftsfritt belopp i botlen av inkomsten vid uttagandet av egenavgifier lillsocialförsäkringarna frän egna företagare och fria yrkesutövare, samt 1976/77:1085 av hen Olssoni m. fi. (c, fp). 1. med bifall till motionen 1976/77:1081 ge regeringentill känna vad utskottet anfört, 2. avslå motionerna 1976/77:463 och 1976/77:1085. Reservation hade avgivits av herrar Aspling,Auguslsson och i , samt herrar , Lindströmoch i (samlliga s) vilka ansett att utskottet under 1 borthemställa atlriksdagen skulle avslå molionen 1976/77:1081. Hen i (s): I delta socialförsäkringsutskoltels betänkande behandlas bl. a. enmotion av och i . I denna motion vill man haen utredning angående införande av ett avgiftsfritt belopp i botten avinkomsten vid uttagande av egenavgifter lill socialförsäkringarna för egnaföretagare och fria yrkesutövare. Del är ingen ny fråga för . Om jaginte minns fel är della femte gången som vi har haftatt behandla molioner av samma innehåll som den nu föreliggande. Motionärernaerinrar om atl man såväl vid beräkning av den direkta skatten som vid uttag avden allmänna arbetsgivaravgifien för egenföretagare tillämpar systemet med ettavgiftsfritt grundbelopp. Det avgiftsfria beloppet vid uttagandet av denallmänna arbetsgivaravgiften har undan för undan höjts från 10 000 till f n. Motionärernasäger i sin motion atl "egenavgiften för anställda har överfiyttats påarbetsgivaren" och vill tydligen därmed antyda alt de anslällda har blivitspeciellt gynnade i förhållande till egenföretagare och fria yrkesutövare. Menså är ju inle förhällandet. Överföringen till arbetsgivaren avsocialförsäkringsavgifierna är ju endast ett tekniskt förfarande, som innebärall hänsyn till denna kostnad för arbetsgivaren avräknas vidavtalsförhandlingarna, och är sålunda ingen extra favör för de anslällda. Frånden skedde en omläggning av folkpensionsavgiften till en socialförsäkringsavgift.Samtidigt slopades det dä gällande grundavdraget både för folkpensionsavgiftenoch för sjukförsäkringen. I samband med uppgörelsen mellan socialdemokraterna,och om den ekonomiska politiken slopadesavgiftstaket som var 7,5 gånger basbeloppet. Socialförsäkringsavgifter utgårdärmed pä hela lönesumman för både anslällda och egenföretagare. Motionärernaanser att "med hänsyn lill den omläggning som skett, med betydligt högreegenavgifter", och "atl avgift även uttages på kapitalinkomst",alltså för i rörelsen insatt kapital, vill man ha etl avgiftsfritt grundbeloppför socialförsäkringarna när del gäller egenföretagare och fria yrkesutövare.Ell sådani förfaringssätt som har tillstyrkts av utskottets borgeriigamajoritet innebär i praktiken att man övervältrar koslnaderna för deltagrundskydd på andra försäkrade. Del kan vi socialdemokrater inle acceptera.Det måste vara ett rättvisekrav att alla som kommer i åtnjutande av dentrygghet som socialförsäkringarna ger också i män av ekonomisk förmåga är medoch betalar för dessa förmåner. Med detla yrkar jag bifall till den reservation som är fogad lillsdcialförsäkringsulskottets belänkande i delta ärende. Hen i (c): I stor utsträckning finansierar vi våra socialförsäkringar genomarbetsgivaravgifter. I huvudsak beräknas dessa avgifter på den lönesumma somarbetsgivaren betalar ut till de anställda. För egenföretagarna gäller intedenna princip. För dessa utgör såväl arbetsinkomsten som inkomst av kapitalsom är insatt i företagel den inkomst som egenförelagaren är skyldig alterlägga avgifter för. Detta innebär ett avsteg från principen om att enbartarbetsinkomsten skall vara av-giftspliklig. Mankan naturligtvis fråga sig varför vall ell avgiftssystem som slårhårdare mot egenföretagarna än vad del gör mol andra grupper. Förklaringen ligger väl iatl det varil svårt alt avgöra vad som är arbetsinkomst och vad som ärkapitalinkomst i ett egenföretag. Del är väl därför man valt alt betrakta helainkomsten som arbetsinkomst för egenföretagarna. Dethar väl heller inte funnits sä stor anledning alt tidigare reagera mot detlasyslem när avgifterna till socialförsäkringarna varil relativt låga. Näravgifterna ökat kraftigt har det blivit allt orimligare allockså la ut avgifter på den del av egenförelagarnas inkomster som utgöravkastning av kapital i företaget. Etlkonkret exempel kan rält väl belysa hur motiverad en förändring är på den härpunkten. Man kan t. ex. utgå från all en egenföretagare salt in . isitt förelag, vilket inte är någon extremt hög egen-insals. Om man beräknar enränieavkaslning på 8 96 på det insatta kapitalet får vederbörande enkapitalinkomst pä . På denna kapitalinkomst lägger han ca . isocial- och ATP-avgifter. En löntagare eller en företagare som har etlmotsvarande egenkapilal i t. ex. bank, aktier eller liknande placering är heltbefriad från avgifter på en exakt lika stor kapitalinkomst. Detär dessa orättvisor som och jag vill komma lill rätta med genommotionen 1081. Vi har från sida även under lidigare är drivit sammalinje men inte lyckats få utskottsmajorilelen med oss. Utskottetsmajoritet har funnit atl det finns starka skäl för atl närmare analyserafrågan om ell avgiftsfritt grundbelopp för egenförelagarnas avgifter lillsocialförsäkringarna. Vi har inle tagit ställning lill hur elt sådant förslagskulle se ut i detalj. Det kan bäst bedömas när man har en klarare bild av hurslora kapitalinsatserna är uie i olika egenföretag. Detär egentligen inle någon ny princip som utskottsmajoriteten förordar.Riksdagen har - i stor enighet - infört ett avgiftsfrittgrundbelopp för den allmänna arbetsgivaravgiften som i Ronnebymyckel riktigt pekat på. Det beslutet måste ses som ett första steg frånriksdagens sida att avgiftsbelägga endast arbetsinkomster även föregenföretagarna. Jaghar därför svårt atl förstå den socialdemokraliska reservationen i betänkandet.Där undviker man helt diskussionen om problemet all vissa kapitalinkomster bliravgiftsgrundande. I stället försöker man framställa utskoltsmajoritetensförslag som atl del skulle gynna egenföretagarna på andra gruppers bekostnad.Del är elt helt felaktigt påslående. Detta visar inte minst del exempel jagtagit. Del är självklart all införs ett avgiftsfritt grundbelopp föregenföretagarna, så får delta belopp inte utgöra underlag för sociala förmåner.Därmed faller även reservanternas andra motiv mol utskotlsmajoritelens förslag. Jagskulle ha haft viss förståelse för den socialdemokratiska reservationen, omman förordat elt system där alla kapitalinkomster skulle bli avgiftsbelagda.Väljer man den vägen, sä behandlar man alla lika. I så fall skulle det intefinnas anledning att driva linjen om etl avgiftsfritt Beräkningav socialförsäkrings -avgifter Däremotvägar jag inte bedöma vilka praktiska och administrativa svå righeter elt sådant förslag skulle innebära. Ur jämlikhelssynpunkt skulle det onekligen ha sina fördelar. Beräkning av Herr talman! Del folk i allmänhet har rätt atlkräva är atl de politiska socialförsäkringsav- beslut vi tar här i vilar pä klara principer. Del gör inte det nuvarande systemet föruttag av socialförsäkringsavgifter. Det går rimligtvis inle atl gä ul lillallmänheten och bli trovärdig när man har ell system där en person tvingaserlägga . i socialavgifter för sina kapitalinkomster, medan en annanblir befriad frän avgifter för kapitalinkomster av exakt samma storiek. majoritet vill åstadkomma i belänkandet nr 26 är en grundlig analysav hur det nuvarande systemet slår för olika egenföretagare. Ett sådaniklarläggande kan ge elt bra underlag för etl beslut om rättvisare avgifter tillsocialförsäkringarna. Meddetta berjag atl få yrka bifall lill socialförsäkringsuiskotiets hemställan ibetänkandet nr 26. HenKARLSSON i (s); Det är riktigt som i säger, alt det är en vissskillnad pä kapitalinkomster när det gäller socialförsäkringsavgifter. Om mansätter in ell kapital i en bank eller köper aktier och fär utdelning är manbefriad från alt betala socialförsäkringsavgifter för beloppet, men om mansätter in kapitalet i etl förelag får man betala sädana avgifter. Där finnsemellertid en verklig skillnad, . Om jag sätter in kapitalel påbank och skulle bli sjuk har jag ändå utdelning från banken -jag lever somrentier. Detsamma gäller för aktierna. Men om jag tar de .