prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — Detuppstod en bristande balans mellan småhusbyggandet ochfler-familjshusbyggandet. När bostadsmarknaden sedan svängde och de boendes egnaönskemål fick möjlighet atl styra utvecklingen blev efterfrågan på småhusmycket stor - en efterfrågan som på vissa områden har drivit upp priserna påetl sätt som har oroat och som naturligtvis måste oroa den som är positivtinställd till den småhusulbyggnad som ägt rum . År 1970byggdes ungefär 30 000 lägenheter i småhus, 1975 byggdes 42 000 och ipropositionen räknar man med ett i stort sett oförändrat småhusbyggande. Närbefolkningsutvecklingen vände för landet i dess helhet men spe- Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. cielll för de orter somjag inledningsvis nämnde fick man så problemet med de tomma lägenheterna. Detblev då nödvändigt att införa lånemöjligheler för hyresförluster. Dess bäitrekan vi nu konstatera all antalet tomma lägenheter minskar lill år.Trots della finner regeringen del dock nödvändigt att forlsälla atl gehyresföriusllån. Civilutskotlel lar elt initiativ som innebär atl en tillfälligbostadsuthyrning inle skall behöva påverka ränlebidragsreglerna. Deallmänna målen för bostadsbyggandets inriktning ligger fast. Vi kom fram tilldem i rätt stor enighet 1974. Därför blev jag litet överraskad över densocialdemokratiska reservalionen I om målen för bostadspolitiken. Enreservalion innebär ju alt man ogillar innehållet i belänkandet. Men i sä fallär det väl mer beträffande anlalel ord och vilka ord som skall väljas somreservanterna avviker från utskoltsmajoritetens skrivning. Jag har litet svårtall polemisera mol reservalionen I. Den trycker t. ex. på justmiljöfrågorna, och del är något som under den induslrialiseringsperiodi bostadsbyggandet som jag beskrev gäng på gäng protesterade mol men inlefick gehör för. Eftersom vi noterar all de allmänna målen ligger fast måsle densocialdemokratiska reservationen innebära atl reservanterna är missnöjda med1974 års beslut. Jag är dock glad över alt socialdemokraterna nu så starkt villtrycka på miljösynpunkterna. Fränvpk;s sida fortsätler man att kräva restriktioner mot småhusbyggandet - manvill ha en utredning av konsekvenserna därav. Delta är frågor som varie är diskuteraskommunalt när man lar ställning till bosladsbyggnadsprogrammen. Man tarställning lill de frågorna också genom den kommunala markpoliliken. Med deninställning till småhusbyggandet som jag har deklarerat all vi har inomulskottsmajoriteten är del självklart alt vi inte finner anledning atttillstyrka vpk:s yrkande om en speciell utredning pä della område. Jagvill också kommentera resonemang ombosladsfinansieringsmöjlighelerna. Han tror atl lösningen ligger i alt man inrättaren statlig bostadsbank. Man kan naturligtvis diskutera hur del hela rentadministrativt skall fungera, men inrättandet av en slallig bo-sladsbankförändrar ju inle verkligheten. Även en sådan bank är, för atl - som herrClaeson tror - just på minuten kunna leverera de krediter som bostadsbyggandetbehöver, beroende av att man styr över kredit-marknaden dit eller alt man istatsbudgeten är beredd att se till all bostadsbanken fär precis de pengar somerfordras. Viavstyrker motionen och hänvisar dessutom lill kapitalmarknads-utredningensarbete. Isocialdemokraternas reservation nr 4 kommer man in pä de två motioner som ärväckta om alt del, enligt vpk:s uppfattning, inte skulle få finnas privatägdahyreshus; med något annoriunda ord uttrycks samma uppfattning i densocialdemokratiska motionen. är ingenting nytt för civilutskoitet, ulanvi har haft alt behandla liknande motioner under ett fiertal år, och motionernahar då avstyrkts. Det har gjorts med moti- veringen alt om man skallfå goda bosläder lill rimliga hyror måste del finnas konkurrens både ibyggandet och i förvaltningen. 1974 sade utskottet alt byggherrarnasskicklighet som byggare och förvaltare skulle vara avgörande för fördelningenav byggherreuppdrag. gör man från socialdemokraternas sida en liten glidningför att komma från sin egen motion och yrka avslag på vpk-motionen. Viinom den borgerliga majoriteten har självfallet inle ändrat inställningen frände tidigare åren utan föreslår att motionen avslås. 1den socialdemokratiska reservationen 5 är man inne på ett av de förslag somfanns i boendeulredningarna, nämligen sammanslagning av lägenheter. Det nämns ibudgetpropositionen att ett antal förslag från dessa utredningar ligger kvar idepartementen för ytterligare beredning. Vi avvisar inle tanken pä bidrag församnianslagning av lägenheter för att få bort en del av de minsta lägenheterna,men anser att det bör ske en samlad bedömning frän regeringens sida innan besluti om etl speciellt bidrag för della fattas. Jagvill sedan nämna alt utskottet beträffande bostadslån ger till känna ensynpunkt om servicebostäder för äldre. Vi anser att även om molionen anknytertill byggadminisiralionens förslag om elt annorlunda länesystem sä behöver maninle la ståndpunkt till principerna i utredningens omfattande material, ulanman kan inom de nuvarande bestämmelsernas ram förändra lånereglerna pä ettsådani sätt att det är möjligt atl nå bättre överensstämmelse mellan produktionskostnadernaför den här typen av bostäder och lånemöjligheierna. HerrBergman gick in på frågan om metoden för omprövning av tids-koefficienten somutskottet har tagit upp - och jag går därför förbi den och instämmer i stortsett med det sade - om möjligheten atl ha tätare omprövningar avtidskoefficienlen. Jag understryker atl det är angelägel atl del inle blirförändrade lånemöjligheter på grund av annat än sådant som är en reell ökningav kostnaderna. Bådeherr och ägnade sig i sina anföranden lill stor del ålförändringen av lånegränserna för enskilda flerfamiljshus, där regeringenföreslår mol nu . Den här frågan har också diskuterats i ulskottel vidolika lillfällen, och vi på borgerligt håll har haft reservationer om attförändra relationerna mellan de allmännyttiga och de privata förelagen. Vårinställning lill frågan är all samhället har uttalat sig för att det ibyggandet och förvaltningen skall finnas konkurrens mellan olika former.Samhället tror också på att det skall leda lill lägre hyror än man annarsskulle ha fåll. Dä är del en avvägningsfråga vid vilken nivå belåningen skallligga. Vi anser alt , som vi föreslär, är en rimlig avvägning och atl deldå blir goda förutsättningar för konkurrens mellan de allmännyttiga företagenmed sin lOO-procenliga belåning och de privata företagen med sin92-procentiga. Vi föreslår däremot inle någon förändring, vilket yrkas i enmoderat motion, av lånegränserna vid ombyggnad, eftersom det sammanhänger medskattefrågor som utskottet skrev om och som fortlöpande är underbedömning i regeringen. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslaglill bostadsbyggande, rn. initiativ på villaspekulationens område vill jag säga att vi harfunnit att den diskussion som förs framför allt i tidningar och andra massmediaom verksamhetens omfattning och arl och de förslag som i olika kommuner harlagts fram om hur man skall komma till rätta med problemen talar för alt vi numåste skaffa korrekta fakta om verksamheten som sådan och försöka skapa enenhetlig form för ingripanden som kommunerna kan använda sig av. Sedanvill jag kommentera den socialdemokratiska reservalionen 9 beträffandeförbättringslånén. Jag noterar att socialdemokraterna inte kan bestämma sig förvilka gränser de vill ha. Problemet återkommer , och regeringen måstevarje är överväga var inkomstgränserna skall sältas. De måste ändras undan förundan beroende pä dels kostnadsutvecklingen, dels vad man vill inrymma i deåtgärder som skall finansieras med förbättringslånén. Del är förvånande atlsocialdemokraterna inte har kunnat bestämma sig för vilka belopp de vill ha.Nu önskar de få en principiell översyn, och de vill inte godkänna de regler somregeringen föreslår med mindre denna översyn gjorts av regeringen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i de tre be-länkandena nr18, 19 och 20. () kortgenmäle: anförande föranleder ingen annan kommentar från mig änbeträffande frågan om lånegränserna, där han polemiserade mol mig. Hananvänder sig av det vackra honnörsordet konkurrens. Ingenting hindraremellertid de privata företagen alt konkurrera med de allmännyttiga ochbjuda ut sina lägenheter till lägre pris än de allmännyttiga gör. De privata företagenvill ha konkurrens för att kunna tjäna mer pengar. Men ordet har etl gott rykteoch uppfattas på annat sätt av allmänheten. Ingenting säger atl de privataföretagen tillämpar lägre hyror, om de fär bättre lånevillkor. Däremot kommerde att tjäna mer pengar. Vi kommer fortfarande att ha bekymmer med att värna omhyresgästernas intressen gentemot de privata fastighetsägarna. Vi kan varaövertygade om del, . Vivill all folk skall kunna bo under de upplätelseformer och i de hustyper som passardem. Jag vet atl också vill del. Vi skall vara på det klara medalt det inle var något beslut i som vi satt iregeringsställning som medförde alt det blev en sådan uppsjö på efterfrågan päsmåhus. Det var infiationen, ränte-siegringarna och den progressivabeskattningen som gjorde del så gynnsamt med gäldränleavdragei. Människor medgod inkomst hade inte råd atl bo i hyreshus ulan kunde bara bo i småhus som deägde. Omvänt hade människor med låga inkomster inle råd all bo i småhus. Viförsökte pä något sätt stävja utvecklingen . Det var rent ekonomiska övervägandensom drev fram den väg som sköljde över landet. Del vore bra om man ihistorieskrivningen inle tog till orda så mycket om alt människorna fick som deville. Del var nästan omöjligt för människor med hyggliga inkomster altunderiåla all skaffa sig en villa. Dessutom byggdes inga slora hyreslägenheter,eftersom det inte fanns någon efterfrågan pä dem. Jagförmodar atl del var en felsägning när antydde alt del förslag vinu behandlar är den gamla regeringens och att del var delta . Men den nya regeringen är väl ändå ansvarig för budgeten, även omden fick kort lid pä sig atl göra den. Jag hoppas att det var en felsägning ochinle något allvarligt menat påstående. HerrClaeson och jag har väl inle varit eniga i fråga om bostadspolitiken, men i dagär det som skall försvara utskottet och tampas med -annars brukar jag ha den uppgiften i de bostadspolitiska debatterna. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. (vpk) kortgenmäle: sade all man kunde få intrycket av mitt inlägg atl helabostadsmarknaden handlade om ruffel och båg. Jag har inle använt det uttrycket.Det är möjligt atl är mera kompetent att avgöra vad som ärruffel och båg på bostadsmarknaden, men vad jag talade om var de vinst- ochspekulalionsinlressen som förekommer i alla led på bostadsmarknaden och somjag menar måste försvinna. 1begreppet social rättighet ligger också en rättvis fördelning av bostäderna,vilket bl. a. förutsätter en effektiv och obligatorisk bostadsförmedling isamhällets regi. 'En sådan är nödvändig för att motverka spekulationshandelnmed insats- och andelslägenheter. Ytterligareen förutsättning är att demokratin är utsträckt till boendet, dvs. att makt ochinfiytande över förvaltning och bostadsmiljö utövas efier sedvanligademokratiska principer och ligger hos dem som bor i bostäderna. Enrad händelser visar atl det förekommer spekulation i människorsbostäder. Man spekulerar i del förhållandet atl vi måsle ha någonstans all bo.Det vänder vi oss emot från vpk:s sida, och det gör som regel också deborgerliga partierna - i ord. När del gäller konkreta handlingar för atl fårälsida pä förhållandena tycks deras vilja inte räcka till för alt omsättatalet i handling. Sedanär jag medveten om att lösningen på bosiadsfinansieringspro-blemen inte liggeri alt man bara hux fiux inrättar en bostadsbank, vilket påtalade.Jag vill bara säga atl en av huvudpunkterna i värt förslag om lolalfinansieringär alt vi säger nej till del nuvarande systemet med uppsplittrade lån i form avbyggnadskreditiv som sedan omplaceras till bollenlån ochsekundärlän, ofta i olika kreditinstitut. Detta är ålderdomligt och orationelltoch medför onödiga ränteutgifter för låntagarna dvs. i sista hand förhyresgästerna. Genominförande av ett statligt enhetslän skulle byggnadskreditivet med sina högaräntor kunna avskaffas och systemet med län i olika kreditinstitut skulle kunnaersättas med ett lån i elt kredilinslitut. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. är litet grand avinnehållet i vårt förslag, och det är hell klart atl det skulle verka positivtoch verka i hyresnedpressande riktning. HerrMATTSSON (c) kort genmäle: Självklart är del regeringen som står för den proposition vi i dagbehandlar. När jag gjorde min kommentar lill inledandebeskrivning av situationen på kapital-, bostads- och byggnads-industrimarknadeni landei gjorde jag del därför alt del rimligtvis inle kan vara den ännu ickefastställda budgeten som har skapat de förhållanden som anservara så fullständigt felaktiga. Sedanell par ord lill om de invändningar som han gjorde i fråga omsmåhusutvecklingen. Efterfrågan på småhus kan ju inle förklaras enbart medskatteeffekter och ränteavdrag utan också av det förhållandet att vi tidigarehär i landet hade en småhusproduktion som var lägre än den folk ville ha. Närköerna på bostadsmarknaden upphörde fick man därför större möjligheter alt geuttryck för sina önskemål. Vi har alltså och fram till innevarandebudgetår haft etl ständigt ökande antal byggda småhus, inte bara procentuelltulan också i absoluta lal räknat. Jaggodtar inte resonemanget all detta enbart skulle bero på all man räknar med altgöra en skattevinsl och därför får hyfsade boendekostnader i jämförelse med atlhyra. Självklart ligger det också hell andra värden i smähusboendet som gör allmänniskor föredrar den typen av boende. HerrBergman säger atl del inle kommer de boende till nytta ell enda dugg atl vi haren bättre belåning för enskilt byggda fierfamiljshus. Där är del diskussionenom bruksvärdeshyran som återkommer. Men låt mig konstatera att även om delteoretiskt fungerar såsom säger, kan ju bruksvärdeshyran aldrigvara någon sorts fritt svävande ande som inte har kontakt med verkligheten. Dekostnader som finns hos de allmännyttiga bostadsföretagen, som skall varaledande på hyresmarknaden, påverkar naturligtvis hyran. Detär svårt atl vela hur man skall hanlera de synpunkler framför. Vpkgör det sä enkelt för sig. Man vill sänka hyror och sänka räntor. Men någon måsteju ändå betala vad det kostar. Vi kan konstatera att de ökade kostnaderna lillstor del består av ökade driftkostnader i fastighetsförvaltningen. Vpk måsle isä fall vända sig emot all del blivit höjda kommunala taxor i icke vinstgivandeverksamhet och all delta alltså lett till hyreshöjning. (vpk) kortgenmäle; säger att förhållandena på bostadsmarknaden inle harskapats av den nuvarande regeringen. Del är naturligtvis hell riktigt. Men vadsom är intressant i sammanhanget är atl notera att den nya regeringensannerligen inte gjort någonting för atl förbättra och förändra förhållandena ipositiv riktning. De initiativ som tagils frän den borgerliga regeringens sidagår entydigt i samma riktning, nämligen alt underlätta för dem somspekulerar i atl människorna måsle ha någonstans alt bo. Man underiäilarprivatiseringen på bostadsmarknaden och bidrar därigenom lill all ökaspekulationen i stället för all la itu med atl försöka avskaffa den. säger all vpk gör del lätt för sig när man ställer krav om atl stoppahyreshöjningarna och pressa ned hyrorna och all det hela inle är riktigt såenkelt. Nej, jag är medveten om del. Jag har uppfattat all de borgerligapartierna inskränker sig lill atl i ord tala om bostaden som en socialrättighet. Man är emellertid inle beredd atl ta steget fullt ul. Man vill inteta itu med de vinst- och spekulalionsinlressen i alla led pä bostadsmarknadensom är orsaken lill de höga hyrorna. Då är del naturiigtvis inle så enkelt, närman inte vill ta itu med dessa intressen. Men vpk har sedan mänga är klara ochlydliga förslag på hur man skall komma lill rätta med detta och få stopp pånuvarande hyresutveckling och pressa ned boendekostnaderna. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. HerrBERGMAN (s) kort genmäle; Till vill jag säga, alt jag naturligtvis inle menade altenbart skatteeffekten hade betydelse för dem som föredrar alt bo i småhus. Sadejag så, ber jag om ursäkt. Men för många har den haft en avgörande betydelse,del är alldeles klarl. Den här branta stegringen har ju etl samband i liden medde företeelser som jag redovisade. Det lycker jag man skall vara sanningsenlignog all säga. Vi har ingen glädje av att förvanska verkligheten - den äravläsbar och dokumenterad pä mänga ställen. Sänågra ord om delta med bruksvärdeshyra och pengar lill de privata byggmästarna.Herr Mallsson sade all bruksvärdeshyran inle svävar fritt i luften. Nej, den ärfast förankrad i hyresnivån hos de allmännyttiga företagen, och över den fåralltså inle de enskilda företagen gä - det ser lagen till. Och detla är deenskilda företagen irriterade och störda av; alla tvister handlar om atl dessaföretag vill gä över den nivån. fär de alltså mer pengar, billigare pengar atllåna. Kommer de då inte atl vara så angelägna om att kunna få sina hyror attligga högre än hyrorna i de allmännyttiga företagens hus? Kommer vi alt fälägre hyror på den privata marknaden i nybyggnationen? Del vore väldigt intressantall få vela del. Om resonemang är korrekt borde det ju bli pådetla sätt. Jag tror emellertid inte del. Del kommer bara att bli sä att deenskilda förelagen får ännu bäitre ekonomiska villkor än förut på sin redanmycket lukrativa marknad. Hen () kortgenmäle: När det gäller det sista som sade, så är det rikligt atldel finns ränleeffekler. Men då vill jag nämna atl vi 1974 kom överens om deförändringar som innebar alt småhus och fierfamiljshus startar pä olikaräntenivåer - 6,0 resp. 3,9. Dessutom har man fastighetsbeskattningen som enviss regulator; det blir en inkomst som Anslagtill bostadsbyggande, m. m. avgår från de räntorman har på fastigheten. Närdel gäller frågan om huruvida finansieringen skall ske eller inte, säär det naturligtvis en avvägningsfråga. Jag måste uppfatta känsligheten pådenna punkt ungefär så, atl de allmännyttiga bostadsföretagen inte skulle tålakonkurrensen om det blev bättre förutsättningar för de privata. Måsle man ha marginal på finansieringssidan för att kunna klara sig? Detråder inga meningsskiljaktigheter om att vi skall ha de allmännyttigabostadsföretagens hyressällning som den avgörande. Men finns del möjlighetertill en effektiv konkurrens i fråga om både byggande och förvaltning kan det juge effekten alt man får en lägre hyra. Och jag är angelägen om atl understrykaatt vi är intresserade av en sådan konkurrens -det framgår av betänkandet attdetta gäller även . Vi tror i alla fall all del är en avföruisäliningarna för att kostnadsutvecklingen skall hällas i schack. HerrClaeson hävdar atl privatisering skulle vara det enda som den nya regeringensysslar med. Påståendet är självfallet felaktigt. Beträffande hyrorna vill jagnämna att del klarl visats att de senaste årens hyreshöjningar inte i förstahand orsakats av kapitalkostnader, utan beror på all kommunerna funnit detnödvändigt alt på grund av ökade driftkostnader höja sina taxor för vatten ochavlopp samt renhållning, att man fält höjda kostnader för fastighelsskötsel,bränsle etc. Del är tyvärr så alt vi på della område som på alla andra har enkostnadsökning, och den slår automatiskt igenom i högre hyror. Vi kommer inteifrån detta, och del blir alltså en skendebatt om vi tror alt vi bara genom altha en viss räntenivå och en viss hyresnivå hell hastigt pressar ned den verkligakostiiaden. Den finns fortfarande kvar, och vi alla betalar den på något sättsom skattebetalare. talar vidare om atl kapitalet betyderså mycket. Ja, AP-fonden blir väl inte särskilt förtjust om den skulle fä en sälåg förräntning som den talar om, utan i så fall måste statskassanhela liden gå emellan. Det finns tvä områden i samhället som är av särskilt stor betydelse omman vill förändra och påverka människors liv i positiv riktning. Del ena ärarbetslivet, del andra är människors vardagsmiljö i anslutning lill bostaden,bostadspolitiken i vid bemärkelse. För del är ju på arbetsplatserna, ibostadsområdet och i vad som finns där, som människors levnadsvillkor avgörs.Därför kan man på bostadspolitikens område i vid bemärkelse göra mycketbetydelsefulla insatser för att förbättra människors liv. Det är givetvisdärför som en socialt inriktad bostadspolitik alltid har varil en huvudfrågaför arbetarrörelsen. Viböriade med att bygga bort bostadsbristen, nöden och slummen. vill vi gåvidare i den bostadssociala politiken och framför allt vidga perspektivet tillalt förbättra boendemiljön i vid bemärkelse. I vår motion. liksom också ireservationerna, har vi utförligt motiverat varför det är nödvändigt. Tidenmedger inte att jag i detalj går in på de frågorna, men låt mig punktvis nämnade viktigaste skälen. Fördet första är det, när vi nu har avskaffat den rena nöden och bostadsbristen,möjligt att gå vidare. För det andra har förändringar ägt rum i samhället,vilka skapat nya behov och ställt oss inför krav på ytterligare åtgärder. Detgäller t. ex. stora folkomflyttningar och slora sociala förändringar imänniskors liv, inte minst i familjernas liv. Vi har också fält nya möjligheteratl göra insatser genom reformer på andra områden som, om de samordnas med debostadspolitiska åtgärderna, kan bli av stor betydelse. Jag tänker på sådanisom SIA-reformen, barnomsorgsutbyggnaden, äldreomsorgen, socialpolitiken,kulturpolitiken och miljövården. Det är alldeles klart alt en framsynt bostads-och bebyggelseplanering, rätt använd, kan spela en mycket stor roll i dettasammanhang och medverka till att, som vi ibland säger, göra det modernaindustrisamhället till ett bra samhälle atl leva i. Delär också helt klarl att miljömässiga och sociala frågor i mänga sammanhang intehar fått den betydelse de borde ha fåll. Vi vet också att det finnsbostadsområden som av olika skäl befinner sig i en krissituation, där del ärnödvändigt att gå in med omedelbara åtgärder för att bryta en olyckligutveckling, en utveckling som karakteriseras av social utarmning och allthårdare segregation. Denhär utvecklingen inger oro, och den kräver snara åtgärder. Den leder också tillbefogat missnöje och oro bland många medborgare i vårt samhälle, vilket i sintur får konsekvenser som medverkar till all förvärra problemen. Jag tänkerexempelvis pä ökningen av omflyttningen inom och mellan bostadsområdena, och påflykten in i villadrömmen. För många är villaboendet naturligtvis ett braalternativ. Men i många fall innebär det också svikna förhoppningar om atl manden vägen skall kunna lösa bostadssociala problem. Man upptäcker snart alt delnär det kommer till kritan inte är någon lösning. Detär vår mening alt vi inle kan stanna vid att i en sådan situation fly in idrömmar eller föreställningarom någon annan sorls tillvaro eller ett äldresamhälle, utan vi måste la itu med den sociala verkligheten nu ochpåverka människors livssituation genom konkreta ålgärder. Vihar i en parlimotion lagt fram en rad konkreta förslag, som syftar till att gesamhället och i synnerhet kommunerna instrument i sin hand för att förändrabostadsområdena i positiv riktning. För det första gäller det en lag ombosiadsförsöriningen, där man klart markerar kommunernas ansvar pä det områdetoch också klarl säger ifrån alt människors sociala behov måste påverkabostadsplaneringen. är inte detta klart utsagt i lagen. Viföreslär också atl man i denna lag skall ålägga kommunerna atl genomupprättandet av bosladsförsörjningsprogram och genomförandet av bostadssocialainventeringar skapa instrument för detta arbete. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. understryker i delsammanhanget Ivå saker. Fördet första skall de bostadsförsörjningsprogram som upprättas vara samordnade,redovisade bosladsområdesvis, för nybyggnad, förbättring av redan befintligbebyggelse och sociala verksamheter.