prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är de som tvingas sälja sinarbetskraft och som även drabbas av dåliga arbetsmiljöer ochgiftspridning i naturen. Därför kan de avvägningar som görs mellan risken av enprodukt och de fördelar produkten har för samhället bara vara till gagn förtillverkare och hanterare av giftiga ämnen samt undandra dem deras ansvar förall verkligen bevisa en produkts ofariighet. Likasåbyggs lagen upp kring "vetenskapligt grundad misstanke" om enprodukts miljöfarlighet. Delta med "vetenskap" är ju etl relativt begreppsom makthavare kan bolla med efter eget gottfinnande. Detta blir särskillmarkerat, eftersom det inte förekommer någon expertis eller partsforskning inågon slörre utsträckning från dem som drabbas - arbetare, sammanslutningar avmiljöintressen och andra. Vikan konstatera tvä fakta: del finns otaliga fariiga giftiga ämnen påarbetsplatserna, i vår natur och i vår omgivning, men vet vi inle ivilken omfattning dessa giftiga ämnen är skadliga även för framtiden. Tyvärrser del ut som om stora avslöjanden om giflskandaler återstår. Föralt effektivisera produktionen och öka sina profiler satsar bolagen storasummor på alt få fram produkter som skall tjäna detta syfte, och i hög grad ärdet fråga om giftiga ämnen. Om motsvarande forskning och summor i stället ladesned på att kontrollera produkternas miljöfarlighet, skulle vi inte ha deenorma problem som dessa produkter medför. Eftersom det för de kapitalistiskaprofitörerna inle är en självklarhet alt arbetsliv, natur och samhälle skallvara så beskaffade alt ingen ohälsa uppstår, är det en tvingande nödvändighetall lagen om hälso-och miljöfarliga varor skärps kraftigt. Denlag vi har räcker inte till, trots att utskottet anser det. Del är enramlag, som har etl dåligl innehåll och dålig tillämpning. Därför bör nya måloch preciserade regler ställas upp för hur hälso- och mil-jöfariiga varor skallhanteras. Delnya och intressanta är den lag som antogs i om kontroll avgiftiga ämnen. Där får del amerikanska ulomordenlligt storabefogenheter. Industrin åläggs all senast före igångsättning avkommersiell produktion av en ny kemisk substans eller redan existerande förväsentligt nytt användningsområde meddela detta lill nalurvårdsverkel.Informalionen skall innehålla uppgift om kemiska egenskaper, lillverkningskvantitet,användningsområde, antal berörda arbelare sami resullalel av utförda försök,där hälso- och miljöeffekter undersöks. Om anser atlsubstanser kan misslänkas vara skadliga för människan eller för miljön elleranser att den givna informalionen är ofullständig, kan verket förbjudatillverkningen av ämnet, införa restriktioner för dess användning och påbjudavaru-märkning. Omindustrin dä anför invändningar mot förslag lill förbud måslefallet prövas av federal domstol. Lagen är så utformad all det är relativt lättför nalurvårdsverkel atl erhålla domsiolsutslag. I den nya amerikanska lagenslås fast att för giftiga substanser skall det åligga tillverkaren -ej samhället - att framta dala för alt visa substansernas förväntade hälso-och miljöeffekt. Industrin skall i proven följa de leslnormer somnalurvårdsverkel utfärdar samt bekosta försöken. Vänsterpartietkommunisterna föreslår därför i motionen 854 atl man på denna grundval - denrefererade amerikanska lagen - utreder frågan och utarbetar ett förslag tilllagstiftning om effektiv kontroll av giftiga ämnen. Utskottethar instämt i motionens syfte men underiäter alt la konsekvenserna. Manförlitar sig på den lag vi har , vilken man anser väl avvägd. Jag beklagardetta kallsinne för en snabb utbyggnad av en kontroll av hälso- ochmiljöfarliga produkter - den behövs. Rimligt vore alt etl förslag till ny lagefler USA-modell framlades och alt resurser skapades för en produkikontroll sominom en femårsperiod skulle kunna vara hell utbyggd. Inom delta område är det juinle särskilt stor brist på experter - bl. a. kan folk köpas från näringslivet. Jagyrkar därför bifall till molionen 854 och även till molionen 1310, som föreslåratt under innevarande år testerna på förändringar i arvsmassan skallutvärderas samt att förslag om tillämpning av sådana tester för kontroll avgiftiga ämnen skall framläggas. Hela frågan om alt bekämpa giftiga produkter präglas avkompromisser. Detta illustreras framför allt genom användandet av fenoxisyrornaoch då främst 2,4,5-T. I fråga om delta har en hård strid utkämpats mellanskogsbolagens effektivitetskrav och miljökraven. Nuhar bekämpningsmedlet 2,4,5-T förbjudils, och detta är en framgång. Men det ärskrämmande att det skall behöva sitta så långt inne, atl del skall behövautkämpas en sådan kamp. Del nuvarande förbudet måsle också betecknas som enframgång för miljöaktivisterna i vårt land, som på della sätt har vunnit enmycket viktig delseger. Tyvärr måste konstaleras att lagens förvaltare inte gåui spetsen för förbudet. Debattenom fenoxisyrornas användning illustrerar hela frågan om gif-lerna i vårtsamhälle. Åtgärder vidtas först när något har hänt. Vpkhar tidigare krävt att alla kemiska ämnen avseende biologiska effekter skallvara testade åtminstone på samma sätt som läkemedel. Tyvärr har vpk-kravenavslagits av . Delborde nu vara dags för all besluta om en ny syn på dessa mycketallvarliga frågor som gifter i vårt samhälle utgör. Jag yrkar därför som sagtbifall lill molionerna 854 och 1310. Underdella anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Så här sägeren svensk arbetare : "Jag mår dåligt . Illamåendetkornmer i vågor . Ofta blir jag också yr. Jag är onormalttroll - måste sova middag när jag kommer hemfrån jobbet och del har jag aldrig behövt förut. Dessutom är jag enormt törstigoch måste dricka hinkvis med vatten." Delberättar , och gjuleriarbetare, i senasle numret avMetallarbetaren. Han är blyförgiftad och har bly per 100milliliter blod i kroppen. Det är precis på del övre biologiska gränsvärdet.Hur länge han haft sä hög blyhalt vet han inle, för han undersöktes förförsta gången under sina älta år i gjuteriel, trots att bestämmelserna sägerall arbelare som utsätts för bly skall blodundersökas med jämna tidsintervall. Blyförgiftningär en krypande sjukdom. Symtomen kommer så långsamt alt man ofta inle märkerdel. Blyhaller - nästan hälften av vad hade -per blod kan ge skador pä njurar, nervbanor, hjärna ochkromosomer. I stället för all tillfälligt plocka bort en arbelare från denplats där han utsätts för bly - som anvisningarna nu kräver - borde man angripaproblemet vid källan och se lill all bly över huvud laget inle sprids i luften.Erik är inle ensam om att vara blyförgiftad. Han är en av många somskadats av hälsofarliga ämnen när han arbetar . Ijordbruksulskotlels betänkande nr 31 berörs frågan om hälso- och miljöfarligavaror och behandlas molionen 1236, som blivit välvilligt behandlad avutskottet och i princip, kan man säga, har blivit bifallen. Utskottet har dockvarit kortfattat, och del finns därför anledning all molivera de skarpa krav pååtgärder som motionen ställer. Denständiga och okontrollerade tillförseln av kemiska och kemisk-lekniskaprodukter lill marknaden är ett av våra största miljöproblem och den drabbarsärskilt hårt i arbetsmiljön. Vem helst som så önskar kan bedriva tillverkningoch försäljning av kemisk-iekniska produkter. Del finns ingen tillståndsprövningeller annat förfarande föran förhindra att onödigt fariiga kemikalier användsför ändamål där de kan ersättas med mindre riskfyllda ämnen. Situationenförsvåras ytterligare av att del ofta är mycket svårt alt få tillgång lilluppgifter om innehållet i de kemiska produkterna. Tiotusentals skyddsombud ochandra fackligt förtroendevalda drabbas i sin dagliga verksamhet av svårighetersom beror pä att man inte på ell enkelt säll kan få tillgäng uppgifter ominnehållet och farligheten av olika produkter som används eller övervägs allanvändas på arbetsplatsen. Samma problem finns för dem som arbetar inomföretagshälsovården och för alla konsumenter som vill välja de frånhälsosynpunkt lämpligaste produkterna. Statligamyndigheter, såsom arbelarskyddsslyrelsen och , har sedanlänge räll att frän tillverkare och leverantörer inkräva uppgifter ominnehållet i olika produkter. Innehållsdeklaralioner har emellertid endastkunnat inkrävas orn äpinen som särskilt har uppmärksammats, t. ex. pä grund avmisstänkta skador. Det finns inget sätt för myndigheterna atl la reda på ivilka produkter ett visst kemiskt ämne Behovei av enöverblick har illustrerats av de tillfällen dä nyauppgifter har framkommit som förorsakat en radikal omvärdering av ell ämnesgiftighet. För att la reda pä om vinylklorid användes som drivgas i någon av dei sålda sprayförpackningarna var man t. ex. tvungen all analyserainnehållet i ell stort antal förpackningar. Möjlighetenlill kraftfulla insatser har tidigare försämrats av alt resurserna varituppsplittrade sä alt ingen myndighet haft ell helhetsansvar för kontrollen avde kemiska produkterna. Genom lagen om hälso- och miljöfarliga varor, somträdde i kraft , och tillkomsten av produklkonirollnämndenskapades organisatoriska möjligheter lill en samlad överblick och etl samlatansvarstagande på della område. För att i praktiken kunna förverkliga dettaansvar krävs atl produklkonirollnämnden hos sig samlar informalion ominnehållet i alla på marknaden förekommande kemiska produkter. Först då kanmyndigheternas insatser övergå från att vara tillfälliga punktinsatser till attbli en produktkontroll i ordets egentliga bemärkelse. Detta kan bäst ske genomall det centrala produktregislret som började förberedas kommer tillstånd. Del är ännu inle klart. Påtryckningar från industrin har gjorts för atlfördröja registrets tillkomst och för atl minska omfattningen av de uppgiftersom skall förekomma. I enlighet med de fackliga önskemålen måsleproduktregislret snabbt komma till stånd och få en sådan utformning alt detinnehåller fullständiga innehållsuppgifler om alla på marknaden förekommandekemiska och kemisk-tekniska varor. Ettfullständigt register kommer all bli etl unikt instrument för ell aktivtförebyggande arbete mot de kemiska hälsoriskerna. Etl sådanl förebyggandearbete förutsätter emellertid följande säll alt använda registret. Fördel första måsle , arbelarskyddsslyrelsen och övrigamyndigheter från produktregistret kunna få direkt tillgång till uppgifter omenskilda produkter. För de centrala myndigheterna kan registret bl. a. tjänasom hjälpmedel för all ge anvisningar om vädlighelsmärkning och skyddsblad förolika produkter. Fördet andra måste skyddsombuden genom registret få tillgång till uppgifter ominnehållet i de produkter som förekommer på det egna arbetsstället och frånarbelarskyddsslyrelsen eller produklkonirollnämnden få hjälp med bedömningenav dessa uppgifter. Genom arbetarskyddslagen har skyddsombuden rätt alterhålla alla uppgifter av betydelse för arbetsmiljön. Den väsentligainskränkningen av skyddsombudens in-formalionsräli är att de inte har tillgångtill uppgifter om kemiska produkter som produceras utanför det egna företaget,framför allt därför all kraven på produkthemligheter fått gå före arbetarnashälsa. För alt på denna punkt komplettera informationsrätten enliglarbelarskyddslagen måste uppgifterna i produktregistret därför varatillgängliga för skyddsombuden. För det tredje bör man urregistret kunna erhålla listor över de produkter vilka innehåller ämnenvars förekomst på grund av sin hälsovädlighet kan ifrågasättas. Tillverkarnaskall anmodas molivera förekomsten av dessa ämnen. Om någon tillfredsställandemotivering inle kan ges och tillverkaren inte kan ändra produktenssammansättning, kan ingripanden göras t. ex. enligl lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor. Förbud måste också kunna utfärdas mot onödig användning avhälso- och miljöfarliga varor. En plan bör utformas för hur en sådan genomgångav förekomsten av hälsovådliga ämnen på marknaden kan genomföras och även visapå hur prioriteringen härvid kan göras av olika grupper av hälsovådliga ämnen. Alltsedanprodukikonlrollagens tillkomst har, med rälla, förväntningarnavuxit på att lagen effektivt skulle användas i syfte alt hindra skador pämänniskor. Lagens syften är alldeles klara - alt ingripa mot farliga ämnen, ejenbart att kontrollera dem. Efter hand har också skärpt tonen. År1975 uttalade att "den i lagen föreskrivna s. k. omvändabevisbördan får inle bara bli en vacker devis utan atl bestämmelserna häromverkligen tillämpas på ett sätt som motsvarar lagstiftningens syfte. Med hänsynlill den stora vikt som måste tillmätas strävandena atl så långt som möjligtförebygga all nu ifrågavarande varor orsakar skadeverkningar på människor ochi miljön, inte minst på arbetsmiljöns område, utgår utskottet emellertid frånalt regeringen och berörda myndigheter ägnar hithörande frågor den störstauppmärksamhet och bl. a. tillser att arbetet med att utvidga del effektivaverkningsområdet för lagstiftningen bedrivs i så snabb takt som möjligt. Enligtutskoltels mening kräver den snabba utvecklingen pä förevarande område elloavlåtligt framflyttande av positionerna frän de produktkon-trollerandesamhällsorganens sida. Utskottet vill i delta sammanhang också fästauppmärksamheten på alt lagstiftningen även om den i första hand omfattar varorsom kan betecknas som kemiska också skall kunna tillämpas på andra varor." Vihar nu nätt fram lill är 1977 - fyra är efter lagens tillkomst - och denomvända bevisbördan har ännu inte använts. Men produktregislret harförutsättningar alt bli etl avgörande instrument för atl förverkliga denomvända bevisbördan. läser vi om de kemiska ämnenas skadeverkningar påarbetarnas hälsa. Tusentals nya kemiska ämnen tillkommer . Det kan ta15-20 är innan skadorna av de kemiska ämnena visar sig. Och är delbara toppen av ett vi sett. De arbetande människorna som utsätts förkemiska ämnen kan med rälla säga: Varför handlar ni inte - ni vet all del ärfariigl! Och del är bråttom. Instrumentet för kontroll av de kemiska ämnena -produktregislret - måste omgående praktiskt börja användas. Arbetarnas hälsamåste gå före produklhemlighelen. Det är med glädje som vi motionärer kannotera att utskottet med skärpa framhållit nödvändigheten av alt registret kanutnyttjas så atl skyddsombuden på effektivast möjliga sätt bereds tillgång tillför deras verksamhet relevanta uppgifter ur registret. är del regeringensoch produktkontrollnämndens sak att tillse alt 12 protokoll 1976/77:138-139 till utskottets hemställan. 1 della anförande instämde samt herrarPettersson i och i (samtliga s). HenELIASSON (c): I motion 1218 har vi tagit upp frågan om flygbesprul-ningarna medfenoxisyror. Besprulningarna görs, som det heter, för att hjälpabarrträdsplanlorna i konkurrensen med lövskog och buskar. Jag säger "somdel heter" eftersom del finns ytterst få undersökningar som belyser dettakonkurrensförhållande. Del är alltså tveksamt om ell konkurrensförhållandeöver huvud laget råder. Besprulningarna sker över områden där allmänheten fårfärdas fritt. Användningenav fenoxisyror inom skogsbruket har framkallat djup oro och rädsla hosmänniskor i berörda områden. Jag har själv mött den oron hos människor i minahemtrakter när besprutningar förekommer. Det har dessutom visat sig all delvarit omöjligt all förhindra avdrift frän områden som varit föremål förbesprulning. I t. ex. får, även om användningen är blygsam, besprulningfrån luften endast ske med helikopter för atl avdrift skall förhindras. Avdrifthar inträffat i min egen hemkommun men också på andra ställen. IKalix kommun inträffade en allvarlig händelse då bl. a.växtligheten i en del trädgårdar förstördes från det aktuellabe-sprutningsomrädet. Dessahändelser förstärker naturligtvis oron hos människor. En kompletterande orsakär också osäkerheten om var giftet finns. Atl osäkerheten, rädslan och oronfinns är inte svårförståeligt. Dessutom är experterna i den intensiva debattsom pågår inte eniga om de skadliga effekterna på organismerna, och delångsikliga effekterna är praktiskt tagel okända. Vi vet dessutom all gifterunder inga omständigheter är bra för människor och miljö. Besprutningarmåste ske tidigast efter del all årsskotten förvedals för allinte barrträdsplanlorna skall ta skada. Det är milt under bärsäsongen dä mångamänniskor ger sig ul i skogen för all hämia hem vad naluren ger. Bär och svampär födoämnen som kan bli förorenade av fenoxisyror, om de plockas på besprutadeytor eller där avdrift förekommit Regeringenbeslöl att tolalförbjuda fenoxisyror av typ 2,4,5-T. Utskottet gårhär på samma linje. Förbudet innebär också all blandpreparal där 2,4,5-T ingår- i regel då 2,4-D - kan användas. Ett 20-tal preparat kommer atlförsvinna från marknaden. Såväl regeringsbeslutet som utskottetsställningstagande visar all man tagit människors oro på allvar och atl man integer efter för kortsiktiga ekonomiska intressen inom storskogsbruket utanvärnar om de enskilda människornas hälsa och miljö. Särskill viktigt ärhormoslyrförbudei, eftersom del är den här typen avfenoxisyror som anses vara den mest riskabla ur hälso- och miljösynpunkt. 12,4,5-T-preparaten ingår telraklordioxin som förorening. Detta är ell av defarligaste gifter man känner till. Diox-inerna ger i extremt småkoncentrationer upphov till eksem och har fos-lerskadande effekt. Dioxinhallen i hormoslyr kontrolleras genom stickprov. Sålänge som varje s. k. kok inle kontrolleras är det svårt att veta hurdioxinhalterna varierar. Det kan därför ha körts ul sprulmedel som innehållitmycket höga dioxinhalter. Hormoslyrbesluteibör rimligtvis innebära en begränsning av flygbe-sprulningarna, eftersomhormoslyrei är verksamt mot vissa typer av löv och har egenskaper som de andratyperna av fenoxisyror inle har. Del bör också innebära en lugnare debatt, därman redovisar det olämpliga i användningen av kemikalier för att komma tillrälla med del s. k. lövproblemet och i stället riktar in sig på de ekologisktoch samhällsekonomiskt rimliga metoderna. Detär alltså principen som måsle diskuteras - om vi skall ha kemisk eller den urekologisk synpunkt värdefulla och sysselsättningsskapande mekaniska röjningen. har visat att det går utmärkt all klara älerväxt-ätgärderna utanbesprutningar. Jag förutsätter därför atl skogsbesprul-ningarna snart kommeratl vara borta ur bilden och all hormoslyrförbudei är inledningen på delta. Jagvill därför ansluta mig lill utskottets förslag. Imotionen anger vi som alternativ till den kemiska bekämpningen av lövet denmekaniska röjningen. Denna metod har såväl samhällsekonomiska som ekologiskafördelar. Mekanisk röjning har den fördelen all den ger arbete ät människor iglesbygd. Flygbesprulningar ger inget arbete åt lokalbefolkningen. Det ärdärför viktigt atl det skogs-vårdsarbelel utvecklas och alt denutrustning som behövs förfinas - inle minst från arbelarskyddssynpunki. Inomdel inre och del allmänna stödområdet utgår statliga bidrag till skogsägare avalla kategorier för ålerväxlålgärder. Vid flygbesprulning utgår inget bidrag.Bidraget varierar inom skilda stödområden och utgår med 70 96 resp. förenskilda resp. övriga markägare, bolag osv. inom inre stödområdet och 50 %resp. i det allmänna. Bidragen har tvä syften: dels att ökaskogsvärdsinsalserna, dels alt ge sysselsättning i glesbygder. Arbetet utförsmestadels av äldre arbetskraft på ell myckel kunnigt och effektivt säll. Genomdessa bidrag lill ålerväxlålgärder blir del inte dyrare för skogsbruket i deberörda områdena alt göra åtgärderna manuellt än att flygbespruta. Jämförelsengäller två röjningar kontra en flygbesprulning och baseras på jämförandekostnader för flygbesprulning resp. röjning per hektar. Bortsettfrån atl den röjningen ger människor arbete ger den möjlighel lill altmaximall fylla bestånden på skogsplanteringar. Den ger alltså maximall utnyttjandeav marken och miljövinster. Detbildas alltid luckor efler plantering och när man röjer kan dessa luckor fyllasigen med lövträd som döda plantor kan las bort. Lövträden, specielltbjörken, har betydelse för granens och tallens tillväxt. Tar man bort björkenslipper visseriigen barrträdsplantorna konkurrens och kan växa fortare ibörjan, men de får slå i magrare jord, på fuktigare mark och i längden förlorarde på detta. Genom del åriiga lövfallel underhålls humusläcket och demikroorganismer som är av betydelse för näringsmobiliseringen i marken. Genomden stora mikrobakliviteten i blandbeständet blir omsättningen livligare ochutbudet av marknäring slörre. Björken lever i symbios med kvävefixerandebakterier, vilkel innebär tillförsel av kväve från luften till skogsmarken,vilket är positivt för skogens tillväxt. Inblandning av björk i lallbesiånd kanreducera vissa skadeinsekters påverkan pä t. ex. tall och därmed förhindra ennedsättning av tillväxten. Alternativt kan man jämföra med ell besprutat hyggedär de döende lövträden angrips av skadeinsekter som massförökas och i ställetnedsätter tillväxten för omgivande skog. Eflergammal granskog är marken mager och har lågt pH-värde, dvs. hög surhelsgrad.Lövet som då rycker fram har basisk effekt och förbättrar markens pH-värde.Lövskogen motverkar försurning av markerna. I skrift Sjöarunder påverkan framhålls atl en viktig faktor som bidrar till den ökandeförsurningen i skog och mark är övergången från lövskog lill barrskog. Del gårdärför inte all nonchalera lövskogens positiva betydelse för miljön och förskogens lillväxl totalt sett. Man kan heller inte fä blandskogar så länge sombesprutningar sker. såvida man inte går runt i förväg och täcker över de trädman vill bevara. Densvenska faunan består av några tiotusental arter. Det finns 50 däggdjursarler,380 fågelarter, 12 groddjur, 6 kräldjur och resten är insekter, maskar ochspindlar. Det finns mängder av mikroorganismer i marken, hur många olika typervel väl ingen. Vem kan överblicka vilka konsekvenser ett visst kemiskl preparatfår på della myllrande liv och vilka konsekvenser ett kemiskt preparat får påsamspelet i ell visst eko-syslem. i delta fall skogen? Man vet inle särskillmyckel. Man vet att älg och rådjur inte flyr besprutade områden och att de gärnabetar av lövet. Detta kan ge upphov till beieenderubbningar vilkel biträdandeprofessorn på har påvisat. Även om den direktagiftverkan inte kan sägas slå ut vissa arter så innebär ändå den drastiskaförändringen av miljön problem för många djurarter. Förändringarna innebär t.ex. minskad tillgång på föda för älg. rådjur, hare och skogsfågel. Minskadtillgång på vinterfoder gör det naturligtvis svårare för dem att överleva.Andra förändringar kan t. ex. vara avlövningen vid bäckar och åar. som ökarinstrålningen och minskar födolillgången för harr och bäcköring - fiskartersom f ö. är mycket känsliga för fenoxisyror. Besprulningarnaanses ge en indirekt gödningsverkan genom all näringsämnena i den dödaväxtlighetens rot och bladdelar snabbi blir tillgängliga för barrträden. Dennagödningseffekt är slörre än med mekanisk röjning. Men detta kan också leda lillurlakning av näringsämnen. Vid försök i i norra blev hallenav kväve i vattnet från ell besprutat hygge 100 gånger större än normalt ochvattnet var starkt giftigt.Uriakningseffekler är alltså möjliga genom besprutningar. Om föriusler avnärsalter sker bör delta påverka kalkylerna för användning av sprulmedel iskogsbruket. Besprulningarnamot lövet är en ekologisk abnormitet jämfört med den mekaniska röjningen ochskapar ensidiga barrkullurer. Det eventuella löv som kommer upp efter enbekämpning i form av slubbskoti är av den kvalitet och den mängd att del inteär möjligt all använda. En av orsakerna lill all man lar bort lövet är attskogsindustrin har låg kapacitet alt utnyttja lövvirke som råvara och atllövvirkets korta fibrer är av annan beskaffenhet än barrmassan. Det kan intevara rimligt att skogsindustrins dåliga kapacitet all utnyttja lövvirket sområvara i massaproduktionen skall få styra lövinslaget i våra skogar, specielltsom man kan befara alt tillväxten inte blir den man länkl sig i de ensidigabarr-kulturerna.