prot · G00916 · 1976-12-31 00:00:00 — Kommer regeringenatt fullfölja intentionerna bakom riksdagsbe- Nr16 slutet om varvsindustrinoch säkerställa det kapitaltillskott som ytter- Onsdaeen den ligare erfordras förGöleborgsvarven? Kommer regeringenatt vidta de åtgärder som behövs för att trygga--- --- densysselsättningsnivå som lagt fast för den Meddelandeom 1976/77:39av i (s) till herr socialministern om tvånget inomsocialvårdslagstiftningen: Det pågår en debatt om socialvårdensmål och medel. Ett huvuddrag i debatten är atl reducera eller ta borttvångsmomenten i socialvårdslagstiftningen. 1februari 1975 gav dåvarande socialministern socialutredningentilläggsdirektiv. De nya direktiven innebar alt tvångsreglerna inomsocialvården skall minska eller försvinna och att behandling och insaiser inomsocialvården skall bygga på frihet och demokraii. SocialministerRune har meddelat socialuiredningens ordförande att utredningenskall lägga fram alternativa förslag - dels ett förslag grundat på den gamlaregeringens principer, dels ett förslag där tvångsmomenten inom socialvårdenbibehålls. Starkaskäl talar för att ta bort tvångsåtgärderna inom sociallagstiftningen.Debatten har visat att tvång och social service inte går att förena. Vidarekommer en nykterhetslagstiftning med möjligheter till tvångsåtgärder attfungera som en klasslag. En sådan lag drabbar i första hand utslagna grupperoch ekonomiskt svaga människor. Iremissvar till socialutredningen pekar viktiga remissinstanser på allvårdinsatser byggda på frivillighet ger goda behandlingsresultat. Mot denbakgrunden frågar man sig vilka motiv som ligger bakom socialministernsingripande i socialuiredningens arbete. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till herrsocialministern: Är det statsrådets uppfattning att man skallbibehålla tvånget inom socialvårdslagstiftningen? 1976/77:40 av herrBörjesson i (c) till herr finansministern om beskattningen av företagsom driver verksamhet i flera kommuner: I kommunalskattelagen finns särskilda regler om hurden taxerade inkomsten skall fördelas mellan de olika kommuner och församlingardär ett aktiebolag (eller företag) har bedrivit verksamhet. Huvudregeln är attett aktiebolag skall beskattas kommunalt i den kommun där bolaget har sitt säte(dvs. den kommun där styrelsen eller förvaltningen hade sitt säte den 1november året före beskattningsåret, huvudkommunen). Driver aktiebolagetverksamhet i flera kommuner skall dock inkomsten fördelas mellan dessa ochhuvudkontorskommunen. Mångaföretag, som driver verksamhet i fiera kommuner, fördelar emellertid inte denbeskattningsbara vinsten med hänsyn till att beskattningen bör ske i denkommun, varifrån vinsten är hämtad. Självfalletföreligger vissa svårigheter vid fastställande av varifrån vinsten är hämtad.Hänsyn bör ju också tas till försäljningskommunen, såvida inteförsäljningskommun och tillverkningskommun är samma kommun. Principen bordedock vara att där en vara är producerad bör också huvuddelen av denbeskattningsbara vinsten beskallas. Den29 tillkallades en utredning för översyn av företagsbeskattningen:företagsskatteberedningen. I företagsskatteberedningens uppdrag ingår dock inteatt utreda frågan om beskattning av företag som driver rörelse i flerakommuner. Medstöd av vad som anförts vill jag ställa följande fråga till herr finansministern: Villfinansministern medverka till att företagsskatteberedningen eller någon annanutredning erhåller direktiv om atl utreda frågan om beskattning av företag somdriver rörelse i olika kommuner? 1976/77:41 av herrBörjesson i (c) till herr kommunikationsministern om interrailkortför pensionärer: Den som inte fyllt kan köpa ett interrailkortsom utanför inköpslandet berättigar till ett obegränsat antal friajärnvägsresor i huvuddelen av de europeiska länderna. I inköpslandet gerkortet 50 96 rabatt på biljettpriset. Interrailkortet, som f n. kostar ,berättigar till resor i andra klass under en månad och kan endast inköpas i detland där man är stadigvarande bosatt. Kortet gäller endast som färdbiljett.Tilläggsavgifter för sittplats, sovvagn m. m. betalas till fullt pris. Intressetför dylika resor harökai. Sålunda försåldes 21 728 interrailkort , ochförsäljningen innevarande år beräknas till 27 000. Ävenbland pensionärerna finns intresse av att få köpa interrailkort. Därför börfrån svensk sida tas initiativ, så att de som fyllt erbjuds dennamöjlighet. Medstöd av det anförda vill jag ställa följande fråga till herr kommunikationsministern: Villkommunikationsministern medverka till att försäljning av interrailkort ävenskall omfatta dem som uppnått ? §9 Kammaren åtskildes .