prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Baraför fick vi uppleva hur några personer - enligt uppgifl sexstycken - beslutade om att och skulle gå samman, ett beslut somdirekt berör 100 000-tals människor och indirekt utvecklingen i hela värtland. Betecknandeför samlliga större fusioner som genomförts är all samhällsorganen och deanställda ställts prakliskt tagel hell utan möjligheter all påverka eller påannat säll kontrollera vilka följder dylika fusioner får för ulvecklingen ochsysselsällningen i berörda regioner. Delta är givetvis heltotillfredsställande, har vi i högsia grad varil berörda av dessa fusioner ochverkningarna av dem. Vi kan la exemplet med , ett företag i ,som köpte upp , ell skogsföretag med huvudkontor i straxnorr om , Vid ell sådant samgående har man en känsla av attdet mer är ägarinlressena som styr än ansvarel för regionen och de anställda. Minegen hemkommun, , är kanske specielll berörd av mycket sloraförelagsfusioner som genomförts . förvärvade , som då var ett blomstrande skogsföretag medhuvuddelen av sin verksamhet förlagd till , Dä lämnades besked om attnågra större förändringar inte skulle genomföras. Men vad hände? Efler en korllid försvann hela administrationen, och brädgården med ca 100 anställda ladesner är 1975, Framtiden för Sulfalfabrik med ca 300 anslällda ärmycket oviss, , ett samhälle med ca I 000 människor, är f ö, hellberoende av fabriken. De produkter som framställdes i distriktet skeppadestidigare över hamnen, Detla har också hell upphört Det är alltså hundratalsmänniskor som mist sin utkomst i kommunen på grund av köp avMarma-Långrör, trots de försäkringar som gjordes i samband med köpet. Enannan uppmärksammad fusion var när Slora köple och Ala, somockså var ett blomstrande skogsföretag, tillika stor elproducent, med ca 3 000anslällda och med huvudkontor i , Även dä försäkrade ledningen förStora Kopparberg att några förändringar inte skulle ske annat än marginellt ochalt sysselsättningen för de anställda skulle tryggas. Vad har hänl? Prakliskllagel all skeppning av bolagels skogsprodukter har upphört. Detta drabbarkanske inte de anställda i bolaget, men det drabbar dem som är sysselsatta ihamnen. Man har också krävt all få skära ner produklionenvid Ljusneindu-slrierna, där man bl. a. tillverkar board och plywood. Här harman krävt en rätt kraftig minskning av arbetsstyrkan. är elt samhällemed ca 3 000 människor, som är helt beroende av all bolagel upprätlhåller sinproduklion. Del är givel alt människorna i är oroliga för sin framlid,när de får sådana besked. Jaglycker dessulom alt det är myckel märkligt all man vill minska en produklionsom går ul pä all vidareförädla skogsråvara. 1 andra sammanhang är vi juöverens om alt vi skulle kunna skapa många nya arbetstillfällen i vårl land omvi i slörre ulslräckning vidareförädlade vår skogsråvara. Vår nyeindustriminister, , har ju också hell deklarerat dennauppfattning - som det här myckel slora skogsförelagel skär ned enproduklion som innebär vidare förädling av jusl skogsråvara. I ärlighetens namn skall jag väl erkänna all fusionen också harinneburii elt trettiotal nya jobb genom all träförsäljningen flyttals lillkommunen. Dessatvä exempel visar i alla fall med all tydlighet all nuvarande förhållanden ärklart otillfredsställande. Denstrukturomvandling som ibland är nödvändig måste ske under sociall acceplablaformer, så atl människorna kan garanteras arbete och samhällsservice. Ortersoch hela regioners framtid får inle beslämmas i slutna styrelserumovanför huvudei på de anslällda och samhällel. Man kommer nämligen inle ifrånatl i en marknadsekonomi är det inle omtanken om de anställda som är denfrämsta drivkraften för förelagen, utan det är den maximala vinsten. Deltafinns det många exempel på i vårt land. Därför måste samhället ha del ytterstaansvarel för sysselsättningen. Meddetla följer också att samhället och de anställda skall ha ett avgörandeinflytande på bl. a. företagsfusioner. har utskottet avstyrkt moiionen med hänvisning tillkonkurrensutredningens arbete. Men jag förutsätter atl utredningen arbelarsnabbt. All erfarenhet visar atl samhällel och de anställda måste flytta framsina positioner även i detla avseende, om vi skall kunna garantera människornaden sociala trygghet som elt arbete innebär. Idetta anförande instämde () och (). I näringsutskottels betänkande nr 30, som vi nu behandlar, finns blandalla andra avstyrkta molioner en femparlimolion från , som går ulpå all ett produktutvecklingscenlrum bör inrättas i . Motionenbygger pä en ulredning av en arbetsgrupp som lillsatles 1974 för bevakning avsysselsättningsfrågor i . Den ulredningen är mycket noggrani gjord.Man går igenom bakgrunden till förslaget, vilken också redovisas i vår motion,redogör för behovet, talar om vilka resurser som redan finns i form avutrustning, personal och lokaler. Man redogör för vad det är meningen attproduktutvecklingscentrel skall göra, vilken organisation man tänkt sig, hurmyckel ny personal som behöver anställas, vilka nya lokalytor som behövs, ochlill slul vad det skulle kosta och hur kosinaderna skulle fördelas mellanlandsiingel, kommunen och siaien. ILinköping finns universilel med leknisk fakullel, kontaklsekrelarial,förelagareförening, regionsjukhus som lillika är undervisningssjukhus, väg- ochirafikinslilulel, slatens kriminaltekniska laboratorium, . Förenade fabriksverken, underhållsseklorn. ,och inte minst en avancerad industri med och som defrämsla exemplen. Avsiklenskulle vara all ta till vara idéer hos den enskilde uppfinnaren-företagarenoch hjälpa till alt föra fram dessa till marknadsmässiga produkler. Del skullekunna ske ulan att några slörre invesleringar behövde göras. Man skulle islället kunna utnylria ledig kapacitet i redan befintlig ulruslning. Man kanockså se tillskapandet av ell produktutvecklingscenlrum i ett litet längre ochvidare perspekliv. Det gäller då alt bygga vidare på den utvecklingskapacitetoch det teknologiska kunnande som finns i regionen. På della säll skullecentret kunna bli den spjutspets in i framtidens industrisamhälle som vi talarom i moiionen. Korlsagt: I finns alltså behov redovisade och resurser lediga attanvända. Vad som behövs är en relativt blygsam administraiion av detla. Näringsutskottethänvisar i sitl betänkande lill all industriminister i december 1976gett statens induslriverk i uppdrag att utreda frågor om regionalproduktutvecklingsservice till mindre och medelstora förelag och enskildauppfinnare. Utredningen skall ske i samarbele med styrelsen för lekniskutveckling, Idirektiven till utredningen säger induslriminislern bl, a,: "Del lorde stå helt klart att det frän samhällsekonomisk synvinkel är angeläget att stimulera utvecklingen av nya produkler. En sådan stimulans bör kunna leda lill atl ett anlal nya sysselsättningstillfällen skapas som förutsättningarna för en mer balanserad och stabil ulveckling inom nä ringslivet förbättras," Om de utgångspunkter som bör gälla för utred ningsarbetet säger induslriminislern vidare: "För del förslå bör slöd och utvecklingsinsatser inom produktutvecklingsområdet specielll beakla de mindre och medelstora företagens saml enskilda uppfinnares behov. För det andra bör redan befintliga resurser på regional nivå i möjligaste mån utgöra basen för fortsall uibyggnad. Därigenom kan en splittring av re surserna på regional nivå undvikas, För del tredje bör en eventuell uppbyggnad avspecialistkompetens och leknisk utrustning för regionalproduktulvecklingsservice ske i första hand i sådana regioner som kännelecknasav dels betydande induslritäthet, dels begränsal utbud av extern tekniskulvecklingsservice," Jaglycker att alla dessa utgångspunkter när del gäller atl förlägga eltproduktutvecklingscenlrum passar myckel bra in på som en lämplig plals. Delär min förhoppning all den ulredning som alltså nu tillsalts för all delvisockså ulreda vad som enligt min mening utretts av den grupp som under 1974tillsattes för all ulreda skall arbela snabbt så all vi får en utredning somförhoppningsvis snart säger ja lill den önskan vi motionärer på östgötabänkenframfört i motionen 402. Efiersom jag inser det meningslösa i atl nu yrka bifall till vår motionhar jag inget annal yrkande än näringsulskollets. Hen (): Moiionen 641 om villkoren för ulländska elableringar och köp av svenskaföretag handlar bl. a. om all ge svenska staten en så slarkförhandlingsposilion alt man, såviit möjligt, kan neutralisera eller i vartfall minska del övertag som ell förelag kan ha i krafl av sin multinationellakaraklär. Med hänsyn till kammarens lid skall jag inle närmare gå in påmotionen i övrigl. Utskottethänvisar motionen till den Eckerbergska utredningen. Del råder någon oklarhetkring denna hänvisning, och jag vore lacksam om ulskotlels ordförandekorlfallal kunde skingra min osäkerhei på den här punkten. JanBergqvisl i slällde en inierpellalion till induslriminislern för enknapp månad sedan om den Eckerbergska utredningen bl, a. Han frågade herrÅsling varför utredningen fördröjts. Statsrådet svarade sä här:"Jag skall svara pä frågan varför vi skjutit på konlrollen av multinationellaförelag. Del är en något överraskande fråga, för måsle rimligenvara underrättad om det internationella arbete som pågår och där spelaren mycket aktiv roll. Detta motiverar ju i hög grad att vi avvaklar utfallet avde internationella förhandlingar som bedrivs på del här området beträffandekoder som skall reglera samhällets och staternas syn och verksamhet visavi demultinationella förelagen," Detlavar alltså ett uttalande av statsrådet om den Eckerbergska ulredningenoch hanteringen av den. Del här internalionella arbetet befinner sig i börianoch kan kanske blir färdigt framemol 1979, Det var del besked som statsrådetÅsling gav sedan. Utskottetsäger nu i belänkandel: "Ulskollel vill för sin del framhålla att del ärangelägel atl de av moiionärerna berörda problemen får en snabb lösning,Ulskollel ulgår från atl det pågående utredningsarbetet" - det gäller denEckerbergska ulredningen - "bedrivs med all möjlig skyndsamhet. Medhänvisning till vad här sagts avstyrker utskottet förslagen i de nu nämndamolionerna," Ärinnebörden av utskottets uttalande alt utskottet enhälligt har kört överindustriministerns uppfattning sådan den redovisades här i kammaren för enknapp månad sedan? Kan jag räkna med all riksdagsbeslutet innebär enuppmaning till den Eckerbergska utredningen all snabbi ta upp och pröva defrågeställningar som redovisas i motionen? Jag vill gärna svara på direkta fråga i det härsammanhanget. Utskottet har enhälligt undertecknat skrivningen i belänkandet,efter atl ha tagit kontakter med industriverket, med utredningen osv,,innebärande all vi förutsätter att de mycket angelägna problem som tas upp fåren snabb lösning och all del pågående utredningsarbetet skall bedrivas med allmöjlig skyndsamhet, så myckel mer som belänkandel behandlar en molion,där man lar upp de internalionella problem som skall utredas och som anges idet interpellationssvar cilerade, Moiionen är undertecknad avden nuvarande ekonomiministern och avstyrks av utskottet. Därför menar vi nogatt frågan skall behandlas i enlighet med vårt förslag och inte på del sätl somherr Åsling angav. Menom i har mindre tro på regeringen bör han svara för det.Jag har upplevt utskottets uppfallning i denna fråga som hell enhällig. Vi villall frågan skall fä en snabb lösning. Jag bygger milt ställningstagande bl. a.på atl del i regeringen finns en arbetsmarknadsminister, som väckl en ännuradikalare molion än och som vi har behandlal i utskottet HerrAhlmark kräver där mycket slora åtgärder. Dessulomhar gåll ul med ell ullalande i dagens - egentligen morgondagens- nummer av och aviserar där all man genom en lex skallskapa bällre möjligheier att kontrollera företagen. Han säger försl: "Deinformationssystem som finns är otillräckliga när del rör sig om ell såslorl förelag som Volvo-Saab-Scania". Han forisälier senare pä följandesäll: "Men informationsskyldigheten är här för begränsad och dessulom släpar denefter.---- Vid beslut i ett så dominerande företag somVolvo-Saab-Scania fordras en mer långtgående insyn och informalion än vad vihar . Regeringen måste nog finna en lösning skräddarsydd förVolvo-Saab-Scania." Delär mycket långigående utfästelser som Per här gör. Jag vill fråga herrAndersson i : Hade det inle varit ganska vettigt all ha haft enslyrelserepresenianl för staten i i samband med vad som sketl islället för all i efterhand hylla med näven och säga: skall det bli någonordning och reda. Betraktarinle på samma säll som jag som i viss mån en garantför au vi enhälligl kan svara ja pä fråga? Hen i (fp): När det gäller molion står ett enhälligt utskott bakomutskottets skrivning. Det behöver alltså inle råda något tvivel om utskottetsuppfattning och del behövs inte några nya underskrifter för all klargöradelta. Vi står bakom skrivningen. Denandra fråga som log upp var rätt intressant Han hänvisade tillvad Per sagt i och slällde lill mig frågan: Hade del nuinle varil bra om ni hade haft en slallig represenlanl i Volvos siyrelse? Nufinns del för all del en representant där, som slår just myckelnära. Han är inie tillsatt för att förelräda slaten. Men hur hade del varil, omvi hade haft en stallig representant i della sammanhang? Vad skulle han hagjort? Han hade ju suttit där som en gisslan, och del är väl rätt skönt alt visluppil ha en sådan statlig representant. Menjag håller med Per om all vi behöver fä en speciell lösning för sådanahär stora företagsfusioner, och för all man på ell lidigl sladium skall kunnaöka den sialliga insynen i fusionsprojekt av typen Volvo-Saab-Scania anser jagatl regeringen bör ålägga det berörda företagel en primärförhandlingsskyldighet genlemol staten. Del kan också vara moliveral all ha enspeciell bestämmelse för den nya biljätten. Man kan länka sig att statentillsätter en revisor, som om så erfordras fortlöpande följer företagelsverksamhel. Del är ell länkbart sätl, IHolland har man enligl vad som uppgivils för mig en speciallag för Philipsverksamhet i , Del är här fråga om ett jätteföretag vars verksamhetberör hela landel. Men jag delar denuppfallning som Per har fört fram i Veckans Affärer, Jag har enavskrift av delta i min hand, och jag tyckte att det var lämpligt all herrSvanberg tog upp det. Jag kan bara undersiryka vad som där sägs. Jagtror inle det hade varit bättre om vi hade haft en statlig representant islyrelsen som suttit där som gisslan. Det finns andra vägar att lösainformationsproblemet. Hen (): När jag ställde den här frågan till i väntadejag mig inte något annat svat Jag konstaterar att jag fick precis det svar jaghade föreställt mig. Allt vad Per gör är bra, säger ,Självfallet instämmer jag i hans uttalanden, -Okej, Då vel vi det. Mendet förändrar inte saken. Det är ett lustigt resonemang som förnär han säger: Vad hade vi haft för glädje av en stallig representant? Jag sågi tidningen alt alla de statsråd som tillfrågades om fusionen svarade: Vi harinte vetat någonting; det här är en nyhet för oss. Det hade man inte behövtsvara om man haft en statlig representant. Atlsedan betecknade alla partivänner till mig som representanterför staten är en liten fadäs som jag hoppas att han tar tillbaka. Att en personär socialdemokrat säger väl inte att han representerar staten! Mendet geniala skulle vara att tillsätta en revisor! Var snäll och förklara varfördet är bättre att ha en revisor som granskar räkenskaperna i ett förelag iefterhand än atl ha en styrelserepresentant som är med och vet vad styrelsenbeslutar och kan underrätta staten! Det är ju en logisk kullerbytta som inleliknar någonting! Menegentligen är den här diskussionen meningslös. uttryckte sitthjärtas mening när han sade: Självfallet instämmer jag i allt vad Per Ahlmarkhar sagl. Del är resultalel av kvällen deball. HerrANDERSSON i (fp): En revisor kan ju arbela på olika sätt. Meningen är väl inte all hanskulle komma i efterhand. Del finns ju möjligheter även för en revisor alldella i överläggningarna och de beslut som fallas och följa förelagetsulveckling, Självfallel måsle en sådan revisor ha fullmakter som ger honom denrälta insynen i företaget. HerrSvanberg ironiserar över att jag har den uppfattning som Per framför iVeckans Affärer, Det är inget märkligt i del. Vi har den principiellauppfattningen atl slatliga representanter inte är att rekommendera i de störreförelagens styrelser. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemslällan, dels reservalionen nr 1 avherr m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering uppläsies ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottels hemställan i belänkandet nr 30 mom, 1 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr I av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Mom.2 och 3 a Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositonergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 219 av herrWerner m, fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen 1975/76:2126 avherr m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen 1975/76:888 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl volering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Den .som vill att kammarenbifaller näringsulskollets hemställan i belänkandet nr 30 mom, 7 rösiar ja,den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallil motionen 1975/76:888, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes volering medomrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 289 Nej - II Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen nr 2 avherr m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i belänkandet nr30 mom. 11 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrSvanberg begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen nr 3 avherr m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller näringsutskottels hemslällan i belänkandel nr 30 mom, 12 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m, fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslal för ja-proposilionen. Då begärde rösiräkning verkslälldesvolering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt §18 Herr andre vice talmannen meddelade atl på föredragningslistan förmorgondagens sammanlräde skulle näringsulskotiets betänkanden nr 35 och 36,arbetsmarknadsuiskotieis betänkanden nr 26 och 27, skalteutskottets betänkandenr 46, jordbruksutskottets belänkande nr 23 saml näringsutskottels betänkandenr 37 i nu angiven ordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden, §19 Anmäldes och bordlades Socialulskollels betänkande 1976/77:29 med anledning av motioner om uibyggnadav hälso- och sjukvård, m, m. 1976/77:23 med anledningav proposilionen 1976/77:100 såvill gäller Regional ulveckling jämle motioner1976/77:33 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden §20 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framställts 1976/77:446av i (s) till herr kommunikationsministern omhandikappanpassade personvagnar vid SJ: har gjorl en mycket storbeställning av personvagnar, som kommer att vara i drift under . Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga till herrkommunikationsministern: Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta för alt de nya vagnarna vid SJ skall fä ensådan utformning som tillgodoser de handikappades behov enligtHAKO-uiredningen? 1976/77:447 av herrRingaby (m) lill herr budgelminislern om översvämningarna i Bergslagsomrädei: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för atlhjälpa dem som drabbats av översvämningskatastrofen i Bergslagsområdet? Avserregeringen all tillskapa någon form av katastroffond för framtida behov? 1976/77:448 av () lill fru utrikesministern om ålgärder mot avvisning av svenska medborgaresom önskar besöka : Enligl vad som blivit bekani har det förekommit altett stort anlal personer som önskat besöka avvisats vid gränsen eller påinternalionella flygplalser, Avvisningarna har riklal sig mol f d, polska medborgareav judisk börd, vilka utvandrade till ochnumera har svenskl medborgarskap. Det förefaller uppenbart att avvisningarnaslrider mol såväl viseringsavtal mellan och som mot Helsingforsavtaletsanda. Mot bakgrund härav vill jag fråga fru utrikesministern: Harregeringen uppmärksammat de polska myndighelernas handlingssätt? Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit för att hjälpa dessa svenska medborgare tillrälla? §21 Kammaren åtskildes kl, 18,28, 1976/77:128 Förteckningöver talare (Siffrorna avser sida i protokollet) i (s) 83, 90, 92 ,Siverl, i Slockholm (s) 79 " i (fp) 121, 127, 129,131, 136, 137 () 107, 109 , , i (fp)61, 64 " Berndlson (vpk) 13, 19, 21, 98, 101, 103 Björcki (m) 22, 26, 27 () 32, 34 Hen Gadd (s) 71, 75, 76, 79,81 i Stenkyrka (c)73, 75, 76 Guslavssoni (s) 40 " () 134 " Hovhammar (m) 124,128, 129 " () 46, 51, 52, 53, 103, 106, 107, 109, 110 i (fp)28, 31, 32 Lorentzoni Älran (m) 111 " Lolhigius (m) 100, 102, 103, 106, 107 Lövenborg (-) 37 Mundebo,budgetminister 80, 81 " i (s) 126, 129 Nilssoni (s) 130 " () 15, 20, 22, 33, 34, 36 21, 25, 26, 30, 31 53, 119 Petterssoni (s) 59, 64 " () 85, 91, 93 " ()49, 52, 53, 54 " Slräng (s) 60, 64, 65, 66, 67 " ()89, 92, 94 " () 115, 124, 135, 137 i Eskilsluna (s)9, 19, i (vpk) 48,51, (vpk) 57, 63 Södersiröm(m) 34, 37 " () 65, 66 Wachlmeisleri Slaffanslorp (m) 76, () 133 Hen Öslrand (s) 97, 101,102, 131