prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — 15 s. 3 om förelagens "socialaansvarslagande" stämmer inle med verkligheten. Exemplenpå skogsbolagens ansvarslösa handlande mol såväl samhället som de anställdaskulle kunna mångfaldigas. Profilbegärel har varit ledstjärna. Skogsbolagenhar fått uppträda hell fritt och efter eget goltfin-nande. Till de mångautslagna har del inte tagits någon hänsyn. har dessa skogsbolagvarit "mogna" för samhällets övertagande. Närvpk i molionen 884 till detta föreslår alt uttalar sig företl överförande av den privata skogsindustrin i samhällets ägo kan vi visa påatl del är ett aktuellt krav från landels massa-ochpappersarbelare. En rad fackföreningar inom Svenska pappersindu- siriarbetareförbundet harkrävt ett förstatligande av den privata skogsindustrin. Frågan har förtsvidare lill fackliga kongresser, som uttalat sig i samma riktning. Vpk haralltså en kraftig facklig förankring för sitt motionskrav. reste vid sin senasle kongress kravet på att alla svenskapappersbruk bör förstatligas. Andra fackförbund, såsom Skogs- ochTräinduslriarbetareförbunden samt SIF och SALF i TCO, har krävt en statligstyrning av den svenska skogsindustrin. Det råder som synes etl utbrettmissnöje med den svenska skogsindustrin inom den fackliga rörelsen i . Ivåra motioner i fråga om skogsindustrin har vi inte endast vänt oss motskogsbolagens rovdrift med människor och med skogen som naturtillgång. Vi harockså krävt att skogsbolagen skall svara för en mer avancerad forskning medsikte på alt ur skogen som råvara få fram nya produkter och därmed nyasysselsättningstillfällen. Tillåtmig, herr talman, att anföra vad avdelning 17 i avPappersinduslriarbetareförbundel framförde lill förbundets kongress redan år1965: "Sombekant har den privata företagsamheten inte kunnat klara folkförsörjningen iNorrland. Exporten från denna del av landet gäller fortfarande i storutsträckning råvaror och halvfabrikat. De stora profiterna på exempelvispappersmassa har gjort atl skogsbolagen inte ägnat den träkemiska forskningendet intresse, som ur samhällssynpunkl hade varit Istället för all avsätta tillräckligt kapital för en vidareutveckling av dennorrländska råvaran - skogen, har dessa storbolag gjort sig skyldiga till enomfattande kapitalexport. En avancerad forskning skulle säkerligen skapa nyakonsumtionsvaror ur skogen som råvara - och därmed nya arbetstillfällen." Kramforsavdelningenshemställan utmynnade i att kongressen till statsmakterna skulle framföra, alt "villinte de privata skogsbolagen inordna sig i de förhållanden som bäst är ägnadeatt gagna samhället och folket bör frågan om förstatligande av skogsindustrinställas pä dagordningen". Del var en framsynt motion, där denna fackförening söktevärja sig mot vad man förutsåg skulle komma all bli ett oblitt öde. , 13 ärefteråt, finns denna fackförening inte längre. Den försvann som deöver 300 arbetarna fick sparken och SCA nedlade driften vid Kramforsfabriken,vilkel skedde för sedan. Någol ansvar för sina anslällda togsom bekant inte SCA och . Kramforsavdelningen,nr 17 av Svenska pappersindustriarbetareförbun-dei, gick samma väg som de 96andra avdelningarna inom Pappers, som har försvunnit då massafabrikerhar nedlagts i den stora slruk-turförändringsvägen. Ingenstans har skogsbolagensvarat för ersättningsindustrier eller känt någol socialt ansvar. Fråganär hur länge dessa skogsbolag skall ges möjligheter atl skövla de svenskaskogarna, slå ut arbetskraften och lägga hela bygder öde. lägga ned fabriker utanatl ta det sociala ansvarel, om de skall få fortsätta att producera råvaror ochhalvfabrikat därför alt del är här de snabba och siora profilerna inhöslas,utan atl behöva avsätta erforderligt kapital för avancerad träkemisk forskningmed sikle på att ur skogen som råvara skapa nya produkter och därmed nyaarbetstillfällen. Skogenär en produkt av värdebeständig karaktär som, rätt skött, aldrig sinar. Enintensifierad forskning inom skogsindustrins område och efter tidsenliga linjerskulle ge möjligheter till en mera differentierad skogsindustri och därmedökade sysselsättningsmöjligheter. Dettaförutsätter dock alt skogsbolagen tvingas atl satsa betydligt mera påforskningen. Skogsbolagen borde i eget intresse avsätta en viss del av sinårliga vinst för just delta ändamål, vilkel vore en insats som på längre siktskulle visa sig synnerligen lönsam, inle bara för samhället och de anslälldautan också för skogsbolagen. Dåskogen är en av största och i längden viktigaste naturtillgångar, ärdel en samhällelig angelägenhet att den sköts och utnyttjas pä etl rationellaresätt än vad som varit fallet. Skogsbolagensintresse för forskning och ulveckling har framför allt varit knutet tillskogsredskapen för all få en snabb och billig skogsavverkning och minskaantalet skogsarbetare samt nå tekniska framsteg för massa- ochpappersindustrin. framgår klart och tydligt även av del tryckta materialsom skogsindustrin utger och som ställs till riksdagsmännens förfogande. Utländskaforskare har förvånat sig över den skogliga rovdriften i Sverigeoch brislen pä avancerad forskning. Så här berättar ,deltagare i en studiegrupp vetenskapsmän från , på studiebesök i citerar ur den rapport han avgav efter del han kom hem frän sittbesök i : " i det närmaste all forskning på pappers- ochmassaområdet föreföll atl vara direkt inriktad på att förbättra utbytet avkvaliteten på massan. Till myckel lilen del sysslade man med träet som ennaturtillgäng från vilken mer inkomstbringande material skulle kunnautvinnas." m. då del gäller massans vidareförädling lill papper ligger långtefter andra länder. Forskaren vid berättar i alt "av de sexstörre massa- och pappersproducerande länderna i världen - , , ,, och - ligger lägst då det gäller massansvidareförädling lill papper". Vad beträffar sågade trävaror säger sammeforskare: "Ungefär två tredjedelar av den svenska produktionen av sågadeträvaror exporteras lill ullandel". Mankan i delta sammanhang fråga sig varför i tidernas början av de storaindustrinationerna på kontinenten tilldelades rollen att vara exportören avråvara och halvfabrikat och i delta avseende fick en renl kolonial prägel,vilket vi i stor utsträckning fortfarande har. Frågankan besvaras med atl hade god tillgång på vatten. Landels sjöar ochälvar var ju outsinliga, trodde man, och de kunde inte heller miljöförslöras.Därtill var del i god tillgång på elektrisk energi. Massa- ochpappersindustrin, som är en processindustri, kräver mängder av energi. Den svararför en tredjedel av den samlade industrins elförbrukning och är därmed den mestenergikrävande branschen. Svenskarnafick alltså producera råvaran och halvfabrikatet, men vidareförädlingen skulleindustrinationerna på kontinenten sköta själva. Givelvis skulle leverantörernaav råvaran och halvfabrikatet få bra betalt för sina tjänster. Jättevinster harockså kunnat inhöstas av skogsbolagen. De har bildligt talat skurit guld medtäljknivar . Dock har dessa jättevinster inle stannat i . Varförskall fortfarande spela rollen av koloni? Både energin och valinet är stora problem för . Även från den synpunkten borde kraftlag las föralt vidareförädla skogsråvaran i . Även från sysselsättningssynpunkt gårdel inte att fortsäita med samma ensidiga produktionsinriktning inomskogsindustrin. Atltala om atl utnyttjar skogsråvaran kan inle leda lill alt enbart ökaproduktionen av massa- och sågade trävaror. Förädlingen av skogsråvaran måstevara det väsentligaste från sysselsättningssynpunkt. Följderna avskogsindustrins produktionsinriktning ser vi i de allt slörre ochsvällande massalagren. Här får landels löntagare vara med och över sina skatterbetala de i lagerslöd som går till skogsbolagen, somredan lidigare var rika. Sverigeär ett litet land med endast 8 miljoner invånare. All erfarenhet visar atl härkan del inle bli fråga om kvantitet och massproduktion av varor. Kvalitetenmåste vara avgörande och forskningen ställas i första rummet för all som det nugäller få fram nya produkter ur skogen som råvara och därmed också nyasysselsättningstillfällen. Vadbeträffar avancerad träkemisk forskning har varit synnerligenefterblivet i förhållande lill andra industrinationer. Vi har i våra lidigaremotioner kunnat hänvisa till alt exempelvis vårt grannland Finlandbefunnit sig långt före i den forskning del här gäller. Vi har ävenkunnat visa all länder som , , och sedanlänge har löst frågan om framställning av foderprotein ur biprodukter vidcellulosaproduklion. De mänga exempel som används i våra molioner skall jaghär förbigå. Alt kommit all hamna långt på efterkälken då det gällerdetta slag av forskning berodde inte på att del saknades forskare, begåvadeforskare i vårt land. Det berodde på alt inga forskningsmedel ställdes tilldenna forsknings förfogande. Skogsbolagen var inte alls intresserade. De varendast intresserade av snabba och stora profiler, vilket man framför allt fickfram vid massaproduktionen. Påsenare lid har dock forskning på det område det här är fråga om kommit i gångoch glädjande nog gjort stora framsteg. Men det är inle lack vare skogsbolagen,utan trots dessa. prövas praktiskt vid Svenska iräforskningsinsiiiutet ensvensk metod att omvandla cellulosaindustrins avfall till mal för djur ochmänniskor. Delta projekl har vunnil stor Man har även kommit långt då del gäller den nya tekniken atl få fram en prototyp till en fabriksanläggning. For skaren säger i Svenska träforskningsinslilutets tid skrift Kontakt i anslutning till dessa forskningsrön bl. a. följande: "Det har inle varit så lätt alla gånger. Tack vare Troédssonsfonden har vi kunnat satsa ordentligt pä den grundläggande molekylärbiologiska forsk ningen -- Förståelsen för denna grundläggande forskning har av na turliga skäl inle alltid varit så stor inom skogsindustrin, eftersom denna forskning inte lidigare varit representerad inom branschen. Förståelsen ökar nu när de tekniska resultaten börjar komma." Alt skogsbolagen nu börjar visa intresse beror tydligen på att man har näsa för pengar och att man anar alt här skall del gå alt göra stora profiler i en framlid. Etlav de råmaterial som ännu inle blivit utnyitjade är ligninet. rinnermiljontals ton av denna råvara bort i våra vattendrag eller bränns. Det är härfråga om ett omfattande materiellt slöseri. Forskare från menar atl dettatillvägagångssätt i är ungefär lika klokt som att elda meddollarsedlar. Deprivata skogsbolagens omättliga profitbegär, som inte ser lill de anslällda ochlandets bästa, är underlaget för vpk:s yrkande att den privata skogsindustrinbör överföras i statlig ägo. Näringsutskotlet använder samma motiveringsom en annan uiskottsmajoritei använde , nämligen att del pågårutredningsarbete inför ett näringspolitiskt program för skogsindustrin. Om denforskning som vi i vpk ställer främst är föremål för någon utredning ellerkommer med i ett dylikt näringspolitiskt handelsprogram, sägs det dock inget omi utskottets belänkande. Kanske utskottets talesman kan ge svar pä den frågansenare när han får ordet. Jag yrkar bifall lill motionen 884. Men innan jag slutar vill jag göranågra påpekanden. Även om vpk inte har representanter i utskotten har vigivetvis synpunkter på de reservationer som avges lill olikautskollsbetänkanden och på de molioner som dessa reservationer grundar sig på,i detta sammanhang närmast den socialdemokratiska partimoiionen 1327 av herrPalme m. fi. Del gäller närmast avsnittet 4 med rubrikenSkogsindustrin. Det är, med förlov sagt, ett bedrövligt dokument. Läsaren avdella avsnitt i motion 1327 får den bestämda uppfattningen atl det gäller förmotionsskrivarna att söka visa pä en aktivitet som aldrig har funnits. SAP harju inte haft någon näringspolitik, framför allt inte då del gälltskogsindustrin. Här har ju skogsbolagen fått härja fritt och efler egetgottfinnande. Landethar fått en ny regering, vars rättesnöre är marknadskrafternas fria spel, omjag har tolkat er ideologi rätt. Men detta var ju också rättesnöret för dentidigare regeringen när det gällde skogsindustrin. Om bara denna industritillförde landet stora valutainkomster, så skulle inte skogsbolagen störas. Detvar så man sade. Denmotion jag här talar om andas en innerlig önskan hos partiet att åter bliförvaltaren. Den radikala tendens som här och var framskymtar tycks mig varahastigt påkommen. Här ett citat ur motionen: "Därförär det angeläget med en skärpt övervakning och aktiva åtgärder från samhälletssida om inte onödiga påfrestningar skall uppslå för de anställda och för dekommuner som är beroende av nedläggningshotade företag. Kravet på en omställningi socialt acceptabla former måsle slå fasl." Omdylikt hörde och märkte man inget då samma personer satt i regeringsställning.Kramfors och är i detta sammanhang ett mycket talande exempel. Ytterligareell citat ur samma motion - sedan lovar jag alt inle ta fier, i varje fall intei denna omgång: "Skogsindustrinerbjuder etl bra exempel på behovet av ökad planering avinduslriutvecklingen." Visstär skogsindustrin etl utmärkt exempel i delta sammanhang. Men det har juexisterat , det är inget nytt för dagen. Om man skall ha enplanering av industriutvecklingen, så måsle man också ha en näringspolitik, ochdet är det man saknade helt. Hur skall man f ö. kunna öka den planering sominte fanns och inle finns? Men så står det faktiskt i motionen som jag nyssciterade. Deltaom en planering av induslriutvecklingen har anförts av vpk då det gällerskogsindustrin , då vi motionerade i riksdagenom skogsindustrin. Men våra motioner blev ständigt avslagna av densocialdemokratiska och borgerliga majoriteten. Vpkkan alltså inle stödja reservationen 2 till detta betänkande. Men, herr lalman,iag yrkar bifall till molionen 884. Hen i Glömminge(c): betänkande nr 43 behandlar ju en hel del molioner påskogsnäringens område. Del är, som har nämnts här, bl. a. densocialdemokratiska partimotionen om utarbetande av ett skogspolitiskthandlingsprogram. Vidare gäller det åtgärder för atl trygga köpsågverkensråvaruförsörjning, tillvaratagande av rivningsvirke till mas-sainduslrin,förstatligande av den privata skogsindustrin - ett förslag från vpk;s håll -och utredning om stöd till träindustrin i skogslänen. HerrLorentzon i hade rätt många intressanta synpunkter alt anföra. Det ärbara del alt knappast någon av de synpunkterna finns med som yrkande i de bådavpk-motioner som har lämnats. Men synpunkterna var ju ändå intressanta, ochdel gäller väl etl program som skulle kunna genomföras om man förstatligarskogsindustrin -jag förstår all han menar del. Imotionen 1327, som aren socialdemokratisk partimotion där skogsfrågorna ingårsom ett avsnitt bland näringslivets frågor i övrigt - det är en stormoiionslunta - anger man all del troligen kommer att bli brisi på skogsråvara iframtiden. Därför vill man ha en planmässig hushållning. Man anger också attmindre sågar har brist pä träråvara och atl de riskerar alt fä läggas ned. Manvill ha en resiriktiviiel när det gäller uppförande av industrierinom skogssektorn. Tillgångenpå skogsråvaran är en stor och viktig faktor på mycket lång sikt. I vårt klimatär omsättningen när del gäller skogen, från plantering lill avverkning, oftastfråga om en period av 70-80 är, och den generation som planterar får inte varamed om att slutavverka. HerrHögström nämnde råvaruförsörjningen till de mindre sågarna. Han förordadeomedelbara och effektiva åtgärder, men han sade inte någol om hur man skullekunna lösa problemen. Om man skall göra det snabbt finns väl ingen annanmöjlighet än att söka nå en frivillig överenskommelse om en kvotering - det ärden väg som industriministern har talat om - så atl småsägarna får del av denaktuella virkestillgången. Det finns inte så förfärligt myckel atl ge i övrigt.När man nu går ner i dimension till i loppmålt kan man inte hämta utmycket mer, om man inte skall försöka övergå till att vinna ul volym från ris,stubbar osv. Enligtde uppgifter som spreds i massmedia i går skulle bristen på plantor i vår rörasig om ca 14 miljoner tallplantor förutom en hel del granplantor. Problemeljustnu skulle således vara att plantskolorna inte har tillräckligt material för atttillgodose både kalhyggen och de nyplan-leringar i övrigt som bör göras. Enhel del av den nya lidens faktorer inverkar på förhållandena. Det kommer förbudmol besprulning i skogarna, man har svårigheter atl hälla efler sly osv. Det ärklart atl stora delar av dålig lövskog skulle - om man inle har någol emot delav naturvärdsskäl - kunna omvandlas till barrskog och ge betydligt mer iavkastning. Förall återgå till vad utskottet har svarat på motionerna vill jag nämna attutskottet har sagt att det finns ell branschråd, som tillsattes avden förra regeringen. Ordförande i del branschrådet är sedan den 1 februarinuvarande industriministern . pågår också en skogsulredning,och har statens industriverk i uppdrag alt utreda trävaruindustrinsförhållanden och eventuella svårigheter. Utskollel menar alt man inom del somsålunda är på gång skulle kunna fä fram den planering som man önskar. Del finnsväl ingen som har någonting emol atl man fåren planering som kan förbättraförhållandena här i landet på skogens område. Medhänvisning till i anförande om försäljning avträvirke till vill jag säga all jämfört med har Sverigerelativt bra tillgång på skog. Men vi kan naturiiglvis inte jämföra oss medexempelvis , eller . Imolionen 125 från socialdemokratiskt håll klagas det över att staten,skogsbolagen och skogsägarföreningarna förädlar sitt virke själva. Alt förändradetta är naturligtvis mycket svårt, men del är givet att den enda väg man kanlänka sig är atl förhandla om en kvotering så atl de mindre sågverken fårtillräckligt med råvaror. Det är också vad industriministern har sagt fråndenna talarstol; han strävar efter att åstadkomma en uppgörelse just på dettaområde. 1 samma motion föreslårman alt man skulle förbättra situationen genom atl användarivningsvirke i massafabrikerna för atl tillverka massa. är jag så praktisktlagd alt jag funderar om det finns möjligheter att med splint, metalldelar ochandra föroreningar i rivningsvirket skicka in det i maskinerna för att göramassa. Del vet jag inte. Del har sagts och det antyds på något ställe iutskoltels betänkande att man i utlandet har en tillräckligt långt framskridenteknik för atl kunna göra delta. Trävaruindustrinssvårigheter är kanske inte sä stora som andra branschers. Man har inte behövtgä ner i antal sysselsatta som t. ex. i teko-och glasinduslrin och i en delandra branscher. Men nedgången är naturligtvis inle önskvärd utan bör på allasätt motverkas. Närdet gäller förädlingen av trävarorna har jag i möbelfabriker och på annat hålli de landamären som jag kommer ifrån observerat att man har skickatmöbelritningar till t. ex. och låtit tillverka möbler där. Del har blivitbilligare, därför atl man i har ell annat kostnadsläge än i . Detär naturiiglvis inle en önskad utveckling, men vad skall man göra åt det, omfirmorna tycker atl det är den enda utvägen för dem att fortsätta leva? HerrÅngström har väckt en motion om stöd lill träindustrin i Västerbollen ochNorrbotten. Han har också motionerat om ett pilotprojekt där uppe. Men han ärnöjd med den skrivning som utskollel har gjort, och därför har han strukit sigfrån talariistan. Jag har ingen anledning att kommentera hans motion eftersomhan anser atl texten i utskottsbetänkandel läcker ungefär vad han strävadeefter. Delär väl ingen som har någonting emot förslaget i motionen 396 från vpk om enutbyggnad av . Men utskottet har ansett att det bör prövas ochprioriteras av AB . På grund av att omfattandeutredningar lill en del pågår på det här området får man räkna med alt del såsmåningom kommer förslag frän vederbörande verk. /motionen 884 av m. fl. Föreslås eii förstatligande av skogsindustrin.Det är väl en kommunisternas ideologiska idé, för etl trovärdigt försök atllösa dessa problem kan det knappast vara. Statsföretags situation är i daginte ljus, och företagets ledning avråder från ett djupare engagemang just ibasnäringarna. Jaglyssnade med intresse på vad i sade om att är enkyrkogård för nedlagda industrier och företag. Att denna kyrkogård haråstadkommils pä den gamla regeringens tid har rätt i. Del visaralt vilken regim man än har är del inte så lätt atl garantera fullsysselsättning på alla områden. Med dessa motiveringar har utskottsmajoriteten funnit att etlskogsprogram enligt förslaget i den socialdemokratiska parlimotionen inte nuär erforderligt. Vi anser därför att motionen inte bör föranleda någon åtgärd.Jag ber alt få yrka bifall till utskottets hemställan. () kortgenmäle: På en punkt kan i Glömminge och jag protokoll 1976/77:138-139 vara helt överens:tillgången pä skogsråvara är en av de viktigaste förutsättningarna för densvenska skogsindustrin. Men beträffande råvarutillgången för de s. k.köpsägverken delar vi inte den uppfattning som utskottsmajorileten harredovisat, att man kan räkna med all problemet kommer alt lösas på frivilligväg. Delfinns flera exempel på alt inlandssågverk, beträffande vilkas lokaliseringarbetsmarknadsmyndigheterna och länsmyndigheterna har varit överens och förvilka vid lokaliseringsbesluiel uppgörelse hade träffats om råvara, ändå harhaft svårt all få sådan råvara. I konkurrensen om den har skogsägarna och destora skogsbolagen förbehållit sig rätten alt själva disponera över den. Därförmenar vi atl det inte räcker med frivilliga överenskommelser ulan all detmåste lill en reglering av råvaran för jusl dessa sågverk. Vi hävdar i vårreservation all i det här lägel kan vi inte avvakta en slutlig plan för helaskogsnäringens framlid. Det brådskar om inle en rad sågverk skall tvingas lägganed pä grund av brist pä råvara. Delmärkliga är, som jag sade i mill första anförande, all utskoltsmajorileten isin skrivning också har sagt all den här frågan kräver omedelbaruppmärksamhet. Då tycker vi atl borde ha riktat regeringensuppmärksamhet på att det inle går att avvakta den slutliga planen ulan att delkrävs omedelbara åtgärder. i (vpk) kort genmäle: Herr lalman! i Glömminge sade bl. a. allvpk:s krav om förstatligande av den privata skogsindustrin inle kan varaallvarligt menat, eftersom en figur hade uppträtt och sagt att haninle var säker på all staten skall ha basindustrier. Men del är ju ingetargument, . Hur skall ni ha del egentligen? Skall ni låta de privataskogsbolagen uppträda på del sätt som de har gjort och som jag har försöktskildra genom alt visa på induslridöden i ? hänvisadefaktiskt lill den. Jag anklagar inle den lidigare regeringen för den - del vardel privata skogsbolagei SCA som orsakade den. Men den inträffade under dengamla regeringen. har vi emellertid en annan regering. Vilken är då erlinje, ? Ni kommer inle undan, ni måsle ge ett svar. Del räckerinte med all säga all vpk:s motion inle kan vara allvarligt menad. Del är dennämligen. Del går inle atl låta de privata skogsbolagen uppträda på det sällsom de har gjort . Del går inle om del här landel skall klara sig närdel gäller sysselsättningen för del folk vi har i landel i del konkurrens- ochsysselsättningsläge som är rådande i det industrialiserade . Sedanär del en annan sak i det här sammanhanget jag hinner beröra. Del har undersenare lid talals myckel om atl de privata skogsägarna - de äger ju hälften avlandels skogar - lar för myckel betalt för sin skog. Och sedan kan del dyka uppbolag som säger: Vi har svårt att klara den svenska massa- och pappersindustrindärför alt arbetarna har för mycket betalt. Men del stämmer ju inle. Det är deskyhöga priser som nu gäller pä råvaransom spelar en väsentlig roll. Ochdå är frågan, : Vad tänker ni göra ål del skogspris som det härär fråga om? Skall del få fortsäita alt stiga till del dubbla och tredubbla?Skall ni sedan komma här i talarstolen och tala om alt vi måsle klarakonkurrensen med ullandel? - Men del går inle all tala med dubbla tungor. Delär omöjligt, del. Visstköper möbler från och frän en hel rad andra länder i öster också.Det gäller även svensk design. Men vi köper också möbler från .