prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — Kanman nu inle utnyttja all lövskog som råvara inom skogsindustrin börman ändå komma ihåg all lövskogen liksom all annan växtlighet är lagradsolenergi som kan tillgodogöras samhället på annat sätt, t. ex. föruppvärmning. Skogenhar lång omloppslid, ca 100 är. Omloppstiden har varit längre. 1 de orördaskogsekosystemen beräknas den ha varit omkring . har vi enomloppstid på 80-100 är. Vi har kortat ned kretsloppet till en fjärdedel av vaddel ursprungligen var. Att vi skall ha skog som växer så bra som möjligt äralla överens om. Men detta är ingen industriell process, ingen broilerprocess,utan en biologisk process, och man kan inte åsidosätta ekologiska lagar. Detkan ge allvarliga bakslag, och en del sådana kan vi se . Det gälleralt omsorgsfullt vårda de skogstillgångar vi har. Det sker bäst omålerväxlåtgärderna anpassas lill de långsiktiga perspektiven. På det sättetgaranterar vi våra efterkommande en god tillgäng till denna värdefullareproducerbara råvara, vi garanterar sysselsättning och ekonomisk trygghet. Menvi måste ha en ekologisk grundsyn för all klara av allt delta. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. HenLARSSON i (c): Huvudämnet i det här betänkandet är faktiskt frågan om användningen avpreparatet 2,4,5-T med dioxininnehåll. Över huvud laget har frågan om den s. k.hormoslyranvändningen varit föremål för mycket intresse och väckt stor debatt ivårt land - en debatt som har varit positiv och välgörande. Med ei( enhällig!utskottsbetänkande finns det kanske inte anledning alt ta upp en alltför längdebatt om denna fråga. Delär ganska naturligt atl denna debatt, som starkt har engagerat många människor,också har innehållit överdrifter och felaktigheter och har präglats av en orosom ibland har varit befogad och ibland mindre befogad. Vi har ett exempel pådel i den här debatten, där i beskrivning av den svenskalagen om hälso- och miljöfarliga varor är direkt felaktigoch i huvudsak illa underbyggd. Jag vill hävda all den lagen vid eninternationell jämförelse är mycket framstående och ligger långt före de flestaländers lagar på della område. HerrHagberg tar denna gäng som exempel på lyckoland , och i två molioner som hanhar yrkat bifall till vill han att vi skall införa en liknande lagstiftning somden man har i . För att bemöta det kunde jag nöja mig med alt säga alt i ettsenare inlägg har beskrivit hur illa man hanterar dessa frågor iUSA. Del är etl bevis på att del i den här debatten mera är fråga om åsikter änom insikter. Vihar i utskottet funnit atl även om det finns mycket intressant alt hämta frånden lagstiftning som finns i har det dock visat sig atl man där helt harmisslyckats när det gällt uppföljningen av lagstiftningen. Det var kanske litetav det problemet som berörde. Vi har i vårt land enramlagstiftning, och vi har givit en fullmakt ål produklkonirollnämnden. Vikunde kanske därför ha vänlat oss ett annorlunda handlande, vi hade ställtstörre förväntningar osv. Jag vill nöja mig med alt i det här fallel redovisamyckel kortfattat bakgrunden till utskottets ställningstagande. Fråganom fenoxisyror innehållande dioxin behandlades på nu ifebruari. Där var vetenskapen svävande i sina bedömningar, och man uttryckte såpass stora farhågor för att delta ämne skulle hamna i naturen att utskottet -även om vi med fullt förtroende för den svenska produklkonirollnämndenöverlåter åt denna alt la ställning lill enskilda ämnen - i likhet medregeringen har föreslagit all man helt enkelt mönstrar ul denna fenoxisyra meddioxininnehåll ur den svenska kemiska arsenalen. Utskollelhar gått litet längre än motionären och följt upp detta konsekvent. Vi sägeratl eftersom dessa dioxiner är så allvarliga för människan och människansmiljö bör det inte endast vara fråga om förbud mol spridning från luften. Viräknar alltså med alt rekommendationen i delta utskottsbetänkande lillregeringen och det organ som regeringen har uppdragit åt all la hand om dessafrågor leder till ett totalt borttagande från svensk hantering när del gällersåväl som maskinell spridning från både land och luft. Meddella, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskoltels hemställan. i (vpk) kort genmäle: Jag förstod all herr'i skulle säga all del jag sade varfel. Men lål mig då lämna några fakta. Vadhar vi för förhandsgranskning av kemiska substanser? Hur är det med de nyaprodukterna? Hur sker kontrollen på arbetsplatserna t. ex.? Vilka resurser har den? Vilken inriktning harramlagstiftningen fält? Jagvill kanske instämma i vad sade. Del har gäll , och ändå harinle lagen följts upp. Det borde väl mana till någon lilen eftertanke förherr i . Han har väl viss erfarenhet Nr 139 avdebatten om 2,4,5-T. Det förbjöds sedan, men ändå stred den han frenetiskt för hurrikliga alla bedömningar var. Det är väl ändå så att vihar ett allvarligt problem och att del måste lösas på någol sätt. Denamerikanska lagstiftningen ger en anvisning, Hälso- och och vi har barakrävt en utredning för att få en så klar anvisning i lag- miljöfarligavaror siiftningen som möjligt så atl vi kan få resurser för atl följa upp dethär problemet. Det är kärnfrågan. och i är tydligen helt nöjda med situationenoch de insatser som görs . Ställ dem då i relation lill indusirinssaisningar på alt la fram nya kemiska substanser och använda dem. Denjämförelsen kommer atl halta betänkligt. FruTheorin pratade om skyddsombudens möjligheter att ta del av uppgifter. Vi har ivårt land ett förhållande som är myckel beklagligt: vi har ingen egentligpartsforskning. De forskare och andra som sysslar med detta är engagerade påandra håll eller tillhör staten. har tyvärr inga egna resurserlill sitt förfogande. Och skyddsombuden är i många fall hell utlämnade,eftersom de inte har egen partsexperiis. Detär med ett beklagande jag säger att fackföreningsrörelsen inte har insett denstora fara som ligger i all vara utlämnad åt dessa forskare. Vi har från vårthåll föreslagit all åtminstone skulle försöka anslå medel omfackföreningarna insåg - vissa förbund har gjort det - att det var viktigt attskaffa sig egna experter och egna möjligheter för att kunna följa upp de farorsom finns på det kemiska området. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: i gjorde sig skyldig till ytterligare enfelaktighet när han talade om debatten . I den debatten gav jaguttryck för min önskan atl del borde vara möjligt alt förbjuda just 2,4,5-Teller fenoxisyror med dioxininnehåll. Hur kan han då stå här och säga att jagdrev någon annan debatt? Etl annat fel, som jag menar atl i sitt första inlägg, var atl beskriva den svenska lagstiftningen pä delsätt som han gjorde. Den svenska lagstiftningen med alla sina bristfällighelerär kanske ändå den förnämsta i världen. Jag vill gärna hålla med att ingenling är så bra all del inle kan göras bättre. Det finns alltså allanledning att följa denna fråga med uppmärksamhet. Efter hand som vi kan fåkonstruktiva förslag, så tror jag alt del finns mycket stor anledning altförsöka omvärdera, omforma och förbättra de nuvarande bestämmelserna. Men idelta sammanhang har från motionärerna inte kommit några förslag, som intekunnat tillgodoses av utskottet. Del är mot den bakgrunden, herr lalman, somjag tillät mig alt beskriva tolkning av lagens utformning somfelaktig. i Boriänge(vpk) kort genmäle: Herr talman! Av beskyllningen atl jag skulle ha gjort migskyldig till felaktigheter kvarstår egentligen ingenling. nu kommer fram lill ärmill omdöme om lagen, och vi kan naturligtvis ha olika omdömen om lagen vid eninternationell jämförelse. Men om man i stället jämför de risker och de kemiskasubstanser som finns på arbetsplatserna och de skador dessa vållar, så är detingen bra jämförelse och inget uppmuntrande med lagstiftningen och denuppföljning som den har fått. Vadfrågan gäller är att i fortsättningen göra verkliga ingrepp i olika substanser,och där finns del inga förslag. De förbättringar och satsningar som föreslåsstår inte alls i proportion lill vad som behövs på arbetsplatserna. Jagvill hänvisa till exempel. Inie kan väl den människa som drabbasvara nöjd med nuvarande lagstiftning bara därför att den är bra vid en internationelljämförelse? Det blir den drabbade inte hjälpt av. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Jag upprepar atl jag gärna välkomnar förslag om verkliga ochkonstruktiva ingrepp i lagstiftningen. Några sådana har inte iBoriänge kunnat hänvisa till vare sig i motionerna eller i den här debauen. Vadhan hänvisar till i molionerna är en lagstiftning i , som utskollel harkunnat konstatera är av den beskaffenheten alt den i realiteten inte har kunnatföljas upp. HenWACHTMEISTER i (m): Det vore frestande alt i det här sammanhanget ta upp en längreprincipdiskussion om kemikalierna i jord- och skogsbruk, men av hänsyn tillkammarens hårt pressade lidtabell skall jag bara med några ord även frånmoderat håll understryka utskotlets enighet. Vadbeslutet grundar sig på är, som i sade, Kungl.Vetenskapsakademiens referat av den särskilda fenoxisyrekon-ferens som hölls ifebruari månad . Där framkom med all önskvärd tydlighet att fenoxisyrornabryts ner ganska snabbt, alt de inte ackumuleras i näringskedjan och au deinle kan hävdas vara cancerframkallande. Med andra ord frikändes de frånpraktiskt taget alla anklagelser som riklats mot dem. Därmed borde ju allt varagott och väl och fältet fritt för den f n. enda ekonomiskt länkbaraslybekämpningen. Men tyvärr är det inte så väl, och boven i dramat är densärskilda dioxin som fåll namnet TCDD och som finns i bekämpningsmedlet2,4,5-T. Omdetta ämne säger referat: "Med hänsyn lill depositiva testerna av TCDD på bakterier och observationerna avkromosomaberrationer i ett däggdjur och en växtart kan man slula sig till attdenna dioxin är mutagen." Ochdärmed är saken klar för min del, låt vara alt referatet också angivit att detär svårt atl f n. kvantifiera riskerna av TCDD. Just den sistnämnda svårighetenkräver mera utredning, och därför måste det anses befogat med etl förbud iavvaktan på fullständigare kunskaper. Visst är del betänkligt all på det harviset strunta i både vetenskapsmän och produklkonlrollnämnd,och det måste betonas atl det inte får bli någon Nr 139 Men i utskottet larvi ställning på grundval av det material som den står lill förfogande, och.om man nu från vetenskapligt håll menar atl 25 rnai 1977 vi felbedömt läget, så harman nog delvis sig själv att skylla. vi på en tydligareskrivning nästa gång. Tilldess får vi inom skogsbruket försöka leta oss fram till en annan miljöfarliga varor metod för slybekampning, och än en gång måsle då sägas ifrånall en mekanisk sådan inte är något alternativ. Men vad gagnar del oss, om vimed kemikaliers hjälp vinner virkestillväxt men fördärvar vårakromosomer. Delär alltså inte av hänsyn lill någon s. k. allmän opinion, som kanske nätt ochjämt är allmän ens i någon enstaka dalgång, eller lill några s. k.miljögrupper, vilkashögaröslläge ofta slår i omvänd proportion till derassaklighet, utan av sakskäl som vi anslutit oss lill utskottets skrivning, somalltså är enhällig. Alljag sedan högst personligen och privat av floristiska och faunisliska skäl inletycker om ylmässig bekämpning över huvud taget i den någorlunda naturligamiljö som våra skogar än så länge är, ja, del är en annan sak, som jag hotarkammaren med atl återkomma lill i annat sammanhang. nöjer jag mig med altbara yrka bifall till utskottets hemställan. FruTHEORIN (s): i apostroferade mina tidigare inlägg, och delkan föranleda någon korrigering. Jagsade inle, , all produktkonlrollagen inle har tillämpats. Del , men regeln om den omvända bevisbördan har ännu icke tillämpats, och del ärräll väsentligt atl markera den skillnaden. Delsom sades när produktkonlrollagen tillkom 1973 var väldigt viktigt. Jag villgärna hålla med dem som säger alt lagen i sig är utmärkt men all lillämpningenav lagen inte är bra, och den är avgörande för om lagen skall ha något reelltinnehåll. har i räll skarpa ordalag markerat au lillämpningen avproduktkonlrollagen borde ske enligl uttalande. Vi har sagt ifrån,att den omvända bevisbördan inte får bli bara en vacker devis utan den skallockså ha etl reellt innehåll, och vi skall efter hand skärpa lillämpningen avlagstiftningen i enlighel med lagens syften. Närproduklkonlrollagen en gång i liden lillskapades förulsaltes del alliså all producenien skall bevisa en varas ofarlighei innan den får mark nadsföras. Då restes invändningen från de fackliga organisationerna och LO all samhället borde bygga ul laboratorieresurserna för alt kunna klara kontrollfunktionen. Från sida menade vi atl vi t. v. fick av vakta den organisatoriska lösning som arbetsmiljöutredningen så små ningom skulle tänkas komma med. Såvitt del är mig bekant föreligger nu arbetsmiljöuiredningens förslag, och del innehåller bl. a. en del po sitiva lösningar i riktning mol en bättre organisation, inte minsi ur ar- 10; betsmiljösynpunkt, med större möjligheter för Detär alldeles rikligt som säger, att de fackliga organisationernakan behöva forskningsresurser, men i del här sammanhanget skall vi ställa kravpå att samhället skall ha de resurser som fordras i fråga om såväl granskningsom tillämpning av lagen. Produktkonlrollagenär unik i väriden. Den är ingen pappersprodukt, om vi sätter den i sjön och serlill alt den fungerar. Den amerikanska lagstiftningen är tyvärr, liksom ocksåannan lagstiftning har en tendens all bli, en pappersprodukl som är vacker atlse på men som del inte finns resurser bakom. Del är naturiiglvis ell av skälentill atl utskottet har varit tveksamt inför själva utformningen av förslaget iden kommunistiska motionen, även om man - jag vill gärna hänvisa till del -har instämt i dess syfte. Utskottet har alltså haft samma inställning som herrHagberg lill hur en lagstiftning skall fungera, men vi har inle funnit atl denamerikanska modellen visat sig vara verkningsfull. Vi föredrar ensvensk lagstiftning med kraft bakom orden. HenHAGBERG i Boriänge (vpk): Jag skallfatta mig mycket kort. Närjag hänvisade till anförande och lill alt lagen inte hartillämpats, så avsåg jag just den viktigaste punkten, nämligen den omvändabevisbördan. Därom är vi alltså överens. Jag kanske därför inle skall taalltför hårt på vad sade i övrigt. Denomvända bevisbördan är alltså en huvudpunkt i den lag som inle tillämpas, ochdet är en ramlag. Vad vi föreslår är en lag som är mer preciserad, och vi haretl förslag att hänvisa till. Vi beklagar alt jordbruksutskottet inle vill gåmed på en något mer preciserad lagstiftning, som kan vara något mer tvingandei det här fallet. Sedanen annan sak, som kanske skiljer och mig ål, och del är synen påforskare och experter. vill tydligen ställa krav enbart påsamhället. Jag tror atl del viktigaste för fackföreningsrörelsen undernuvarande samhällsförhållanden och med nuvarande resurstilldelning är allskaffa sig egna experter som en motpol till industrins experter. FruTHEORIN (s): Nej, , jag har ingenting emol all den fackliga rörelsenskaffar sig egna experter. Men vi försöker finna konstruktiva lösningar för här lagstiftningen skall fungera. I den socialdemokraliska motion som vinu behandlar och som utskottet i piincip tillstyrkt har vi hittat lösningen förskyddsombuden, nämligen alt det produktregister som skall omfatta alla kemiskaämnen skall vara fullt tillgängligt för skyddsombuden och att myndigheterna -arbetarskydds-styrelsen eller produklkonirollnämnden - skall vara skyddsombudenbehjälpliga vid bedömningen av dessa uppgifter. De kraven skall vi kunnaställa såväl på samhällets myndigheter som på lagstiftningen. De fackligaorganisationerna skall inte behöva ha en egen expert för alt kunna tolka innehållet i dettaregister. Delta krav har vi ställt och del slår Nr 139 bakom. Det är nu regeringens och produktkontrollnämndens sak alt se Onsdaeen ripn till alt beslut verkställs. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 854 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksutskottels hemställan i betänkandet nr31 mom. I röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 854. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 298 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1310 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr31 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1310. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 12 187 Nr 139 Mom. 4-6 Onsdagenden Kammaren biföll vad utskollel i dessa momenthemställt. Ändringi byggnads- § 4 Ändring i byggnadslagen, m. m. lagen,m. Föredrogscivilutskoltets betänkande 1976/77:35 med anledning av propositionen1976/77:122 om ändring i byggnadslagen (1947:385) m. m. jämte molioner. Ipropositionen 1976/77:122 () hade föreslagits atlriksdagen skulle dels anta förslagen till 1. lag om ändring i byggnadslagen(1947:385), 2. lag om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612), delsgodkänna den i regeringsprotokollel förordade ändringen i grunderna förkommuns ansvar för förlust på statliga bostadslån. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås ändringar i byggnadslagen (1947:385) och ibyggnadsstadgan (1959:612). Ändringarna innebär bl. a. att tätbebyggelse avmindre omfattning skall kunna lämplighetsprövas i samband med prövning avansökan om byggnadslov. Del principiella krav på detaljplan för tätbebyggelsesom f n. gäller föreslås således upphävt för dessa fall. 1 propositionenföreslås dessutom ändring i reglerna om kommuns ansvar för föriusl på statligabostadslån för småhus. Deföreslagna ändringarna skall ses mol bakgrund av dels uttalanden iregeringsförklaringen om enklare regler för viss bebyggelse,dels beslut (rskr 1975/76:201) att som sin mening ge regeringen lillkänna atl redan gjorda överväganden i planeringsfrågor bör knytas som motivlill ändringar i byggnadslagstiftningen m. m. De föreslagna ändringarnaavses träda i kraft ." Idelta sammanhang hade behandlats dels den under allmänna motionstiden vid 1976/77års väckta motionen 1976/77:994 av m. fl. (m), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1976/77:1558 av henFågelsbo (c), 1976/77:1574av (), vari yrkats atl skulle 1. godtade principer för en utvidgning av möjligheterna till tätbe byggelse på icke planlagda områden som angetts i propositionen, 2. avslåde förslag lill ändringar av 5 j byggnadslagen och 56 i bygg- 188 nadssiadgan som angetts i propositionen ochi stället begära en ändrad lydelse av 67 S 1 mom.byggnadsstadgan i enlighet med vad som i motionen skisserats, 1976/77:1575av m.fl. (s), vari yrkats 1. a.atl skulle avslå de vid propositionen 1976/77:122 fogade lagförslagen, eller - om detta yrkandeinle bifölls - b.all beslutade uppskjuta behandlingen av propositionen i denna dellill näslföljande , 2. allriksdagen inle godkände regeringens förslag om ändring i grun derna för kommuns ansvar för förlust på statligt bostadslån, och Ändringi byggnadstagen, m. m. 1976/77:1576av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att skulle avslåförslagen om ändringar i byggnadslagstiftningen, 2. att skulle avslåförslaget om ändrade grunder för kommunens ansvar för bostadslån. 1. allriksdagen med bifall till regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1976/77:1574, 1575, yrkandet 1, och 1576, yrkandet I, skulle anla av regeringen framlagda förslag lill a. lag om ändring ibyggnadslagen (1947:385), b. lag om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612), 2. alt med bifall lillregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1976/77:1575, yrkandet 2, och1576, yrkandet 2, godkände den i regeringsprotokollel förordade ändringen igrunderna för kommuns ansvar för förlust på statliga bostadslån, 3. att skulle avslåmolionen 1976/77:994, 4. atl skulle avslåmotionen 1976/77:1558. Följande fem reservationer hade avgivits av herrarBergman, , och , och samt herrPersson i (samtliga s) 1.beträffande yrkande om avslag på lagförslagen, vari reservanterna ansett atlutskottet under 1 bort hemställa a. medbifall till motionerna 1976/77:1575, yrkandet 1 i motsvarande del, och 1576, yrkandet 1, samt med anledning av molionen 1976/77:1574, i motsvarande del, inle anla de vid propositionen fogade lagförslagen, b. avslå molionen 1976/77:1574 i den del den intebehandlats under a. 2.beträffande yrkande om uppskov med behandlingen av lagförslagen, varireservanterna ansett - under förutsättning atl reservationen nr 1 inte biföllsav - all utskollel under 1 bort hemställa Ändringi byggnadslagen, m. m. allriksdagen med bifall lill molionen 1976/77:1575, yrkandet 1 i motsvarande del,lill nästa skulle uppskjuta behandlingen av vid propositionen1976/77:122 fogade lagförslag jämte motionerna 1976/77:1574, 1575, yrkandet 1 imotsvarande del, och 1576, yrkandet 3. beträffande motiv för avslag påeller uppskov med behandlingen av lagförslagen, vari reservanterna ansett -under förutsättning av bifall lill någon av reservationerna nr 1 eller 2 - attutskotlets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 4. beträffande kommuns ansvar förförlust pä bostadslän, vari reservanterna ansett atl utskottet under 2 borthemställa allriksdagen med bifall lill motionerna 1976/77:1575, yrkandet 2, och 1576,yrkandet 2, inte godkände vad i regeringsprotokollel förordats om ändring igrunderna för kommuns ansvar för förlust på statliga bostadslän. 5.beträffande begäran om åtgärder för att underlätta fritidsbebyggelse i glesbygd- motiveringen - vari reservanterna anselt atl utskottets yttrande i viss delskulle ha av reservanterna angiven lydelse. FruLANDBERG (s): Civilutskoltets borgerliga majoritet säger i förevarande belänkande jatill regeringsförslaget i propositionen 1976/77:122 om ändring ibyggnadslagen. Vi socialdemokrater i utskottet har reserverat oss och yrkar iförsta hand avslag pä lagförslaget. I andra hand yrkar vi uppskov till nästariksmöte. Bådareservalionsyrkandena utgår från uppfattningen atl lagförslagel har sväraprincipiella brister. Avslagsförslaget är då en naturlig följd av denuppfattningen. Uppskovsyrkandet skall ses som en variant, där utskottet skallta på sig en vidare beredning av lagförslaget bl. a. genom remisser.Lagförslaget har i propositionen lagts fram direkt och har alltså inteföregåtts av sedvanligt remissförfarande. I en fråga som den här hade deltavarit naturligt. En remiss också till lagrådet borde ha bedömts som'oundviklig. Bådayrkandena går, som sagt, ut pä atl lagförslagen kan kritiseras i första handprincipiellt men också i detaljer. Jag skall här framför allt beröra deprincipiella invändningarna. Enhuvudinvändning mot lagförslagen är all propositionen inte innehåller någrauppgifter om inriktningen av arbetet pä en ny bygglag. Del är därför intemöjligt alt bedöma om lagändringarna allmänt sett är lämpliga atl genomföra nu.Det här är en verkligt grundläggande brist. Den skulle också kunna uppfattassom ett förakt för den beredning som skall göras i - man förutsätteratt utskottets majoritet skall lyda signalerna. Det är en sak om en propositionsaknar en uppgifi som kan hämtas in från andra. Här är det fråga om uppgiftersom endast regeringen kan ge. Kan maninte ge en nödvändig bakgrund för ett förslag bör man inte lägga fram del.