prot · G00916 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:16 §1 Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. §2 Herr talmannen meddelade att lill kammaren inkommit läkarintyg för herrOskarson, som var sjukskriven ytterligare den 27 oktober-den 15december 1976. Erforderiig ledighet beviljades. Herr lalmannen anmälde att () skulleinträda som ersättare för under hans ledighet frånriksdagsmannauppdragen §3 Föredrogs men bordlades åter skatteulskottets betänkande 1976/77:1näringsutskoltets belänkande 1976/77:1 arbetsmarknadsutskottets betänkanden /77:1-4 §4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1976/77:15 och 16. § 5 Allmänpolitisk debatt HenPALME (s): Årets val gav de borgerliga partierna en majoritet i . Därförinlämnade den socialdemokratiska regeringen sin avskedsansökan föratl talmannen skulle få möjlighet att undersöka hur en ny regering skullebildas. Deborgerliga har enats om alt bilda en regering och om en regeringsdeklaration. Jaghar på socialdemokratins vägnar sagt atl den borgerliga regeringen skall få sinchans att visa vad den förmår, och jag har också slagit fasl all vi kommer atldriva en konstruktiv oppositionspolitik. Deborgerliga övertar den politiska ledningen för ett land med en högrelevnadsstandard, en jämnare fördelning och en bättre utbyggd social trygghet äni sannolikt något annat land, det land som klarat den sedan 1930-ialei svårasteekonomiska krisen med en minskning av arbetslösheten och en ökadsysselsättning. Jaghar också under valrörelsen noterat att två av ledarna för den dåvarandeoppositionen instämt i denna beskrivning av förhållandenai del svenska samhället. Man har därvid också sagt atl dessa partier ärdelaktiga i de här resultaten, eftersom man i medverkat med bredauppgörelser i den ekonomiskti politiken, bl. 1974 och 1975. Detär värdefullt all vi har en lämligen samstän-imig bild av situationen i Sverigeden dag de borgerliga övertar regeringsmaklen. Del innebär all debatten kanföras om de olika alternativ som den borgerliga regeringen och densocialdemokratiska opposilionen lägger fram för den framtida utvecklingen ivårt land. Mittbesked om atl den borgerliga regeringen skall få sin chans och att vi skallföra en konstruktiv oppositionspolitik innebär att jag inle tänker gå ini någon diskussion om politiken på hela fältet. Vi har för avsikt atl vänta meddetla lill dess regeringen haft nödvändig lid för alt utarbeta sina förslag ochvi får tillfälle all noggrani studera dessa förslag. Ensådan avvaktande inställning är också nödvändig därför att den borgerligaregeringen varit minst sagt förbehållsam om sina avsikter. Först satt deborgerliga partiledningarna inlåsta i (jorton dagar i för attskriva ett regeringsprogram. Därefter har den borgerliga regeringen i fjortondagar suttit inlåst i kanslihuset - sannolikt för att söka fundera ul vad dettaregeringsprogram innebär. Delär ingen avundsvärd situation för er, men den är fullt förståelig. Väljarna hargett de borgerliga majoritet i . Men de har inte tagit slällning lilldet regeringsprogram ni nu skall arbeta efter. Det fanns inget gemensamtborgerligt program redovisat före valet. Väljarna lämnades i okunnighet om denpolitik som de borgerliga partierna tillsammans skulle föra i olika frågor. Deslutna rummens mystik rymmer förmodligen I-nyckel av villrådighet och mycketav splittring, och svenska folket har f n. små möjligheter atl få inblick bakomförlåten. Vi får vänta och se. Lålmig emellertid slå fast: 1 den mån den borgerliga regeringen fullföljer deriktlinjer socialdemokratin dragit upp kommer vi inte att angripa er, ni kantvärtom räkna med slöd. När den nya utrikesministern t. ex. möts med stormandejubel i den borgerliga pressen därför all hon i FN i stort sett och någorlundaredovisar den lidigare socialdemokratiska politiken tycker vi det ärtillfredsställande. Strykningarna i manus är i och för sig illanog, nien jag avstår från offentlig kritik f n. Hon skall väl ha sin chans. Meni den mån ni gör avvikelser i konservativ riktning kommer ni all möta skarpkritik. Del finns väldigt många människor i landet som känneren djup oro införvad den borgerliga regeringen kan tänkas ta sig för. Det socialdemokratiskaregeringsinnehavel har för dem inneburit en trygghet. Till dem vill jag säga:Vi kommer även i oppositionsställning att med fasl beslutsamhet värna defolkgrupper som gett oss sitt förtroende - del gäller arbeitire, Ijänstemän.pensionärer och väldigt många andra - mot experiment i borgerligt kapitalistiskriktning. Socialdemokratin är och förblir ett starkt parti med ett klartredovisat program. Vissa frågor har blivit föremålför en intensiv offentlig debatt. De bör därför diskuteras i , även om jag alltså avstår från väldigt många andra frågor. Till defrågor som bör diskuteras hör energipolitiken. De flesta torde vara överens om atl avvärjde etthotande valnederlag genom sin satsning på kärnkraftsfrågan. gick det i ochför sig inte så bra lill slut - ceniern förlorade mer än vi, och avståndetmellan socialdemokraterna och har ökat genom valet - men man avvärjdeelt hotande valnederlag. energipolitik fick genomslags-kraft iopinionen av den till synes kompromisslösa, moraliskt orubbliga inställning sompartiet och framför allt dess ledare intog. Vi minns uttalandena. Jag vill föra in några få exempel iriksdagsprotokollet, och jag hoppas de verifieras av slalsminislern. Så härsade han: "Ingen statsrådsposl kan vtira så eftertraktad attjag vore beredd atl dagtinga med min övertygelse." "Jag sätter mig inle i en regering som startar flerkärnkraftverk." "Jag upprepar att det besked vi har gett till väljarna- och det står vi för - är att det inle skall laddas flerkärnkraftaggregat." I frågade jag gång på gång: Hurtänker ceniern lägga om sin energipolitik så att den kan passa ochAhlmark? Med indignation svarade han: Vi lägger inte om vår politik. Så här löd svarei lill en ungdomsklubbisl: "Duförsöker väl inte säga att det vore anständigt utav mig att ändra uppfattning iden här frågan bara för att få chans att bilda regering? Nej, ser Du, såbehandlar vi inte politik inom ceniern. Ha det på minnet Ibr framtiden. "(.) Vidare: "Jag har varit i politiken sedan 15-årsåldernså jag känner politikens villkor. Och jag vet alt man måsle ha 'runda hörn' ivissa frågor - man kompromissar. Men när det gäller kärnkraften kan del intebli fråga om några runda hörn." "Jag kan inte medverka till ett politiskt beslut sominnebär att man gör fier reaktorer radioakliva." (Den 19 .september.) vet vi hur del blev. efter valet börjadekompromisserna, dagtingandel, de runda hörnen. vet viemellertid ännu mer. Det var medvetet och tydligen planerat. Härom har cenierhs parlisekreierare och valstrateg vittnat. Jonnergård medger öppet all det inte hade blivit någolregimskifte om ceniern gett besked före valet att man kunde kompromissa om laddningenav . Då hade vi inte suttit här, som han säger. Det stod emellertid enligt redan förevalet klart atl beslutet atl starta var ofrånkomligt. Men den"rätta lid- punkten" att tala omdetta för medborgarna kom först efter valet. Då var det nödvändigt för allskapa en gemensam borgerlig regering. Annars hade ni heller inle suttit här. Mennu sitter ni här - näst iniill en halv pluton, skulle jag vilja säga. Tacka Jonnergårdoch hans rätta tidpunkter för del! Såavslutades, herr talman, en valrörelse som inleddes med att och dessledare skildrade den demokratiska arbetarrörelsen som ell hot mot demokratinoch talade om risker för avskaffad strejkrätt och politiska fångar. Nuär energipolitiken en viktig sakfråga. Regerii-igsdeklaraiionen h;ir inteskapat någon klarhet om vilken energipolitik som kommer an föras under denärmaste tre åren. Viupplever ett märkligt spel när del gäller pågående kärnkraftsbyggen.Elt regeringsparti -ceniern - lovtide under valrörelsen atl dessa byggen skulleavbrytas så fort kontrakten kunde annulleras. Två regeringspartier ville attdessa byggen skulle fullföljas med sikte på praktisk användning. Då behövs delåter runda hörn för alt en regering skall överleva. Jaghar stor förståelse för alla dem som oroligt ställer frågan om vad som skallske - byggnadsarbetare i Forsmark och , arbeiare och tjänstemän inomverkstadsindustrin i , i .,i och i samttekniker och forskare. Jaghåller självfallet med om alt människor får vara beredda all accepteraförändringar som är en följd av regeringens och beslut. Men de haråtminstone rätt till besked. Det handlar ju om enskilda människors ekonomiskaoch sociala villkor. Byggnadsarbetarnas företrädare som besökte regeringen fickinle något besked. De fick lyssna till som förklarade anregeringen lagt om energipolitiken och att inga garaniier kunde ges för att Forsmarkskulle byggtis färdigt. Därefter fick de lyssna lill som sade all iprincip är del ingel ändrtii i regeringens deklaration jämfört med den tidigarepolitiken under den socialdemokraliska regeringen. Några dagar sentire avråddeenergiminis-lern byggnadsarbetare från all ta Uänst i Forsmark. Var det ell auktoritativtbesked, som hela regeringen står bakom, eller var det bara ell led i denJonnergårdska taktiken? Viser nu bilden av en regering som är så djupl oense atl den inte kan och inlevågar la ansvar. Den försöker skjuta över det politiska ansvaret på tjänstemäni regeringen underställda statliga verk. Dessti tjäi-i-stemän har ju lilluppgift alt verkställa statsmakternas beslut och k;in inte av väljarna ställastill ansvar. Del är inte bara ell fegt säll av .regeringen alt söka smitaundan ansvar, del är också fullständigt främmande försvensk statsförvaltning.Vartill skulle ni h;i den politiska makten om ni inie är beredda all ta ansvari den fråga som i-ii .själva betecknat som den viktigaste av alla? Jagär, herr talman, starkt medveien om att socialdemokratins ansvtir i detta lägeär stort. Vi slår för en polilik som innefattar sparande, plan- mässig hushållning medenergi, en begränsad utbyggnad av kärnkraft fram lill 1985,handlingsfrihet . Vi kommer inom vårt parti att intensivtdiskutera energipolitiken i hela dess vidd och på grundval därav forma vårahandlingslinjer för framliden. Vi kommer att fullfölja vår linje atl sökasamlande lösningar och breda majoriteter i riksdag. Det andra ämnet gällerekonomin. Densvenska ekonomin är i grunden stark. Vi klarade den svåra internationellakrisen bättre än förmodligen något annat land. Vi kan särskilt glädja oss åtframgångarna när det gäller sysselsättningen. Detär ett rikt land med hög sysselsättning, sunda statsfinanser och en starkekonomi som de borgerliga övertar. Detvar ett fattigt land med katastrofal arbetslöshet och en svag ekonomi somsocialdemokratin en gäng övertog. Mensjälvfallet saknas icke ekononiiska problem. Givetvis påverkas ellinternationellt beroende land som av den inlernalionella kris som ännuinte släppt sitt grepp. Under valrörelsen upprepades detla åter och åter frånsocialdemokratiskt håll. Vi manade till besinning och återhållsamhet. Vitalade ständigt om behovet av en ansvarsfull ekonomisk politik för att bevaravår ekonomiska styrka och kunna möta franitida hot mot sysselsättningen. Vivarnade för de borgerliga partiernas överbud och löften utan täckning. Ipartiledardebatten före valet sade jag: "Låt mig säga någraallvarsord. Följer man den internationella utvecklingen, ochjag försöker göradet, ser den oro som finns, så står del alldeles klart för mig atl vi under denärmaste tre åren måste föra en lugn och stabil politik, för all i första handklara sysselsättningen, värna ekonomin, genomföra de reformer vi har utfäst ossatt klara: pensionerna, arbetslivet, semestern, barnfamiljerna. Mer utfäsler vioss icke alt genomföra. Det kan bli jobbigt nog:" Idebaiten med i sade jag: "Socialdemokraiin vill värnavår starka ekonomi, därför är vi återhållsamma med dyra löften. Vi anvisar entotal finansiering för reformer vi utlovar. Vi säger öppet lill medborgarna alli en orolig värld där kriserna jagar varandra måste vi vara beredda atl föra enstram och återhållsam politik." Såville vi i ansvar för nationen möta de aktuella ekonon-iiska problemen. De främstahoten mot denna vår strävan att söka möta underskottet i bytesbalansen och attmotverka prisstegringar och kostnadshöjningar var de borgerligas överbud. Eltförverkligande av deras miljardlöften skulle rasera vår ekononii. Gångpå gång upprepade jag under det senasle året: Det går icke ;iti politiker gårut och kräver återhållsamhet tiv löntagarna sannidigi som de lägger storainfialionsdrivande överbud i . Del blir inte trovärdigt. Det skaparinte förtroende hos löntagarna. Nuefter valet går det ena statsrådet efter del andra ut och manar löntagarna tillåterhållsamhet. De måste hålla nere sina lönekrav, säger statsråden, som trädda påelt snöre. Häromdagensåg jag all ordföranden i TCO-S, Hans Hellers, förklarade: Tro dem ime när delalar om det bristande samhällsekonomiska utrymmet för våra, som vi anser, beriiltigadekrav. Är del så konstigt tillden reakiionen kommer? Detär ju inte mycket mer än en månad sedan den nuvarande statsministern och dennuvarande utrikesministern satt med stora skyltar i TV som visade all centernomedelbart ville genomföra ett vårdnadsbidrag på . Därtill fanns det samhällsekonomisktulrymme. Delär föga mer än en månad .sedan den nuvarande industriministern lovade sänktkommunalskatt, sänkt marginalskatt, sänkta arbetsgivaravgifter och andralättnader för förelag och enskilda. Därtill fu-ins del samhällsekonomisktutrymme. Delär föga mer än en månad sedtm den nuvarande statsministern lade ut texten ipartiledardebatten om den gynnsamma utvecklingen av statsfinanserna, som ellmotiv för överbud. Ärdet så märkvärdigt om löntagarna känner sig föga övertygade av den plötsligahelomvändningen i beskrivningen ;iv vårt ekonomiska läge'? Ochvidare: För atl lägga grunden till en lugn avtalsrörelse gjorde vi upp med LOoch TCO om en skatteomläggning . Ni avvisade överenskommelsen. Nubryter ni upp överenskommelsen, utan alt kunna säga vad som skallkomma i stället. Detär en märklig brygd ni lagat lill inför den svåra avialsrörelsen. Men ni harverkligen er själva alt skylla. Socialdemokratinslår fast kring kravet på en stram ekonomisk polilik för att värnasysselsättningen och motverka inflationen. Menvi vill icke medverka till en ekonomisk polilik soi-n bar sin spets riktad motarbetarna och tjänstemännen, som bidrar till ökade klyftor i vårt samhälle, somlägger bördorna på de skuldror som har svårast att bära dem. Mitt iredje ämne gällerstrukturförändringarna. Iett avseende finns det en alldeles klar överenssiämn-ielse mellan vad ni sade ivalrörelsen och vad ni skriver i regeringsdeklarationen. Deborgerliga partierna gick i valrörelsen till storms mot våra strävänden attfinna former Ibr all lösa de strukturproblem som den svenskti industrin brottasmed. Niangrep oss för atl vi ville n-iöia kapiialismens oberäkneliga otrygghet med endemokratisk och planmässig hushållning. Ni gjorde gällande alt ell ökat inflytandeför samhället och för lönlagarna skulle varti ell hot mot del svenskilnäringslivet. Nitalade om de självläkande krafterna och om behovet av en näringspolitik somarbetar med generella medel. Ni sökte göra kapitalismen mer lockande genom atlframsliilla den som ett ekonomiski sysien-i för små och makllösa företag. I regeringsdeklarationenfinns inle ett enda ord nämnt om sirukiur- Del finns inle ett ord om hur dessa problem skall lösas. Men inlekunde ni vara oi-nedvetna om strukturproblemen? Teko-indusirins bekymmer har diskuterats intensivt underde senasle åren, här i också. Gummiindusirins silualion har varitföremål för uppmärksamhet, skoindustrins situation likaså. Specialslålindustrinsläge har intensivt diskuterats. Problemen i , Sloni ochUddeholm måsle ni ha varit medvetna om. All handelsstålinduslrin har kommil ini en besvärlig fas är ju uppenbart för alla. Inte kundeni vara omedvetna om detta'.' Men ni har ju föreställningen att delta är problem som deenskilda företagen skall lösa. Man skall lila på deras sociala ansvar, manskall lila på självläkande krafter. Det borgerliga regeringsprogramn-iel står på den härpunkten hell i överensslämmelse med vad ni sade i valrörelsen. Men därför saknar också regeringsprogrammet i dessaslycken konitiki med verkligheten och skulle döma regeringen tillhandlingsförlamning. Och detta är oerhört allvarligt med tanke på de problemsom den svenska induslrin slår inför och de behov av förändringar ochförnyelse som föreligger. Jag vill därför rikui en uppmaning lill regeringen: Glömregeringsdeklarationen i dessa slycken! Frigör er från er borgerligtiideologi! Ge er i kast med de praktiska problem som möter arbetare ochtjänstemän! Ni kan räkna med all socialdemokratin tilllid kommer att salsahelhjärtat för att värna sysselsättning och social irygghel. De borgerliga väntade sig måhända all efter valet finna enmodstulen och trött socialdemokrati med de stora arbetsuppgifterna bakom sig.De finner i stället en optimistisk och kampglad fri folkrörelse med många ochstora uppgifter framför sig. Vi gick ut ur valrörelsen som elt siarki och enigt partisom samkide 2 400 000 viiljare. Efter valet har 25 000 n-iänniskor eller n-iersökt medlemskap i vårt parti. Vårt praktiska program är hållfist och starkt förankrathos breda folkgrupper. Till skillnad från vad som gäller den borgerligaregeringsdeklarationen har vi samma program efter valet som före. Vi kommeratt lägga fram del i . Del gäller skalleomläggningen,fimiljepo-liliken, sysselsällningspoliliken, förändringarna avmedbeslämmandehi-gen, arbelsmiljölagen, jämslälldhetsfrågorna och mycket annat.Tiden medger inte all jag går in på de här frågornti, men vi återkommer. Men det finns också en djupare förklaring lillviialilelen, k;impand;m inom svensk socialdemokrati. Den haratl göra medideologisk förnyelse. Vi vill Ibrtsälla de strävanden son-| lells;imh;illsulvecklingen i vårt hind under en lid av omviilvande socialaförändringar. Del iir ingen överdrift all säga all under dennahistoriskt sett korta period har avancerat lill en ekonomisk och socialtätposition bland liinderna. Inte i någol annal samhiille hårde storti folkgruppernasmateriella behov, deras behov av social irygghel, deras krav på arbeie bällrekunnai tillgodosesän i socialdemokratins . Och inte i någol annal Siimhälle har man nåttlängre i riktning mot ekonomisk demokrati och jämställdhet mellan män ochkvinnor än i socialdei-|-:okratins . Delta är en utgångspunkt i diskussionen om hur framtidensSverige skall se ut. Men vi är också niedvetna om att nya problem ann-iäler sigoch atl perspektiven förändras. En snabb ekonomisk tillväxt, en intensiv reformpolitikoch en ständig strävan all fördela del växande välståndet rättvist har medverkattill atl Siimhällsdeballen och samhällskritiken kunnai söka sig nya vägar. Så harvår kunskap om samhällets brister förbätlrtils och kraven på vårt politiskaprogram skärpts. Jämlikhetsdebatten visade vilka skillnader som fortfarandefinns mellan människor och samhällsklasser i vårt kind när del gällerinkomsier och formögenheler, men också när det gäller hälsa, polilisktii-iflyianile och utbildning. Den visade på den bristande j;in-islälldhclcni-nellai-i kvinnor och män. Miljödebatten fäste uppmärksamheten på vårt ;msv;irgeniemoi den ekologiska balansen och kraven på hushållning i-ned ki-i;ipparesurser. Debalien om arbeislivéts villkor visade hur demokraii ochvälfird gjorde hall framför fabriksgrindar och konlorsporiar och hurundermåliga arbetsmiljöer ständigt hotade liv och hälsa hos stora arbetar- ochtjänstemannagrupper. Debatten om niiringspolilik och regionpolitik htidc sittursprung i kapitalismens och den liberala ekonomins oförn-iåga atl skapatrygghet i sysselsättningen och planmässighet i den ekonomiska ulvecklingen. Mycket av denna debatt fördes inom arbetarrörelsen. Men visökte också tillgodogöra oss den deball som fördes uianför arbetarrörelsen,inie minst i miljögrupper och många andra grupper. På område efter on-iråde skärptes kraven på politikensinnehåll och inrikining. För socialdemokratin var del en självklarhet ;iii antadenna utmaning, som vilade på en iradilionell socialdemokralisk och samhällskritiskgruncf. Vi kunde göra del desto hellre som vi allt säkrare, kände all del ärinom rtimen för den demokrtiliska socialismen som låi-igsikiiga lösningtir påvåra i-)roblem kan ulformtis och all del endasi iir socialdemokraiin son-|h;ir den prtikiiska polilik och den organisaioriska siyrka som kriivs. Vi slår nu inför ell iredje skede i den fredligarevoluiion som inlelis med den allmänna röslräiien och Ibrtstilts genomuppbyggandet av den sociala tryggheten. Det iredje skedet im-icbiir denckonomiskti tlcmo-kraiins genombron. låg långl efter i-nånga länder med all införapolilisk demokraii. Vi kunde hämla många idéer från andra länder då vi byggdeut den sociala tryggheten. När det gäller det iredje skedet, den ekonomiskadc-n-iokraiin. är del inle för myckel sagl all vi slår främst bkind världensnationer. Och vi upplever atl del är vi själva som i hög grad |-nåsie svaia föridéerna, den konstruktiva debatten, den framåtsyftande kritiken. Demokratiseringen av det ekonomiska livet måsle söka sigfram längs två vägar. Genom en planmässig hushållning skall vi bättre än vaddet nuvarande systemet förmår kunna förverkliga viktiga politiska mål. Del gäller arbeie åt alla, ell fullt utnyttjande avlandets produktionsresurser, en rättvis fördelning av produktionsresultatet,hushållning med råvaror och energi, en god yttre miljö, regional utjämning,kamp mot infiationen. 1 denna planmässiga hushållning vill vi engagera helafolket och anvisa ell demokratiskt alternativ till kapitalismen, till slöseri,miljöförstöring och otrygghet. Så långt som möjligi skall vi undvika cenlrala poliiiskabeslut. Men vi måste tillvarata och utveckla vårt folks unika fön-någti all idemokraiisk ordning falla beslui som är bindande för alla. San-ilidigt som vi utvecklar och fördjupar folkets demokratiskainflytande i de övergripande frågorna, vill vi med all kraft fullföljaarbetslivets förnyelse med den unika decentralisering av ekonomisk makt som.deninnebär. Vi har bakom oss en valrörelse med hårda beskyllningari-not vårt lands demokratiska arbetarrörelse och med slagordsmässigaförenklingtir om samhällsproblem och vägarna att möta dem. Vi råkade under valrörelsen ut för en förljugen ochoförskämd borgerlig skrän-iselpropaganda moi den demokraiiska socialismen. Detär i grunden samma skrämselpropaganda som den lyska konservatismen bedrivit motden tyska arbetarrörelsen. Den är förljugen därför atl den fördöljer del fikiumatt det är socialdemokratin som i land efter Itind gåll i spetsen fördemokratins kamp mot alla former av diklalur, all del i land efter land ärsocialdemokrater som försmäklal i konceniralionsläger, jagtiis i landsfiykl,lorlcralsoch mördals försin demokraiiska övertygelses skull. Den är oförskämddiirfor att den rikiar sig n-iot själva kärnan i vår politiska övertygelse -respekten Ibr den enskilda människans integritet, friheten och demokratin somomistliga värden i en folks utveckling. Vi skall ilock inte vara förvånade. Del hiir alllid viirilså all när siim-hällsuivecklingen ivingiiid'riim en förnyelse och vitaliseringav del po-liliskii arbetet, så svarar del besiåendes försvariire med all sökiiskrämma för framliden. Vi kommer inie an låta oss skrämmas att ta ett enda stegtillbaka. Vi skall beslutsamt fullfölja vår kamp för en demokratisering avSverige. 1 samhällsutvecklingen ligger iiti de folkliga kraven även på dellaon-iråde kommer iiii bryta friin-i metl obetvinglig kraft. Socialdemokriiiinskiill som fri den-|okralisk folkrörelse även i framliden vara bärare avclessii folkliga krafter - på grundviil av de idéer om gen-ienskiip mellanmiin-niskor. on-: siimverkan och solidiiritei som iilliid viirii och förblirdrivkraften för iirbeliirrörelsens siräviin. HerrWERNER (vpk): "har en borgerlig samlingsregeringbildats i .