prot · G009122 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är riktigt som fru ulrikesminislernsäger, atl självfallel måste man ta stor hänsyn till vad de afrikanska staternagör i det här läget. Man bör då notera att de är oeniga, OAU har inte kunnat fåtill slånd någol sammanlräde för au la ställning. Jag träffade för 14 dagarsedan OAU:s ordförande, och han bekräftade oenigheten. Han framhöll också atthan betraktade konflikten som elt inbördeskrig, men han var positiv till denhjälp som och gav , Jagförstår all fru ulrikesminislern inte vill ge lill känna någon annan reaklionfrån den än den som framkommit i svaret. Nr 122 och meddella får vi låta oss nöja, I svaret pekar fru utrikesministern Tisdaeen den P utomordentligt allvarliga konsekvenser som en utländsk inbland- 3 mai 1977 "'"' 'onl'''' delta slag kan fä, och jag betraktar det som elt --------------- uttryckför i varie fall en mild form av avståndslagande från en utländsk Om åtgärder för att inblandning.Med utländsk inblandning menar jag inle bara fransk eller sprida kännedom marockanskinblandning, ulan även kubansk, angolansk eller annan så- om slutdokumentet dan, omden förekommer. Del är della viktiga principiella ståndpunkts- från Helsingfors- tagandesom kan - och jag tror med framgång - hålla fasl vid, konferensen för därföratt vi sedan gammall är kända för att fria och oberoende kunna fred och säkerhet i uttalasådant inför världsopinionen, med den effekt som det ibland har, Med denna tolkning, som jag förstod all fruutrikesministern också avsåg, tror jag att vi nu kan låta oss nöja. Jag vill bara till i Slockholm säga att dentolkning han gjort av mitt svar är den korrekta. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om åtgärder för att sprida kännedom om slutdokumentet frånHelsingforskonferensen för fred och säkerhet i Fru utrikesministern erhöll ordel för allbesvara (-) anmälda interpellation, 1976/77:134,och anförde: har frågat mig vilka ytteriigare ålgärder regeringenavser vidta för atl i enlighet med åtagande i göraslutdokumentet från konferensen om säkerhet och samarbete i känt istörsta möjliga utsträckning. Liksomherr Lövenborg anser jag alt del är viktigt atl dellagarstalerna uppfyller sinaförpliktelser i slutdokumentet De deltagande staterna har åtagit sig atl spridadokumentet och göra det så känt som möjligt. På svensk sida anser vi oss levaupp till delta åtagande, Ulrikesdepartemenlelläl efter publicera slutdokumentets text på engelskaoch i svensk översättning. Del skedde höslen 1975, inte som herrLövenborg uppgivit Boken, som ingår i serien aktstycken utgivna avutrikesdepartementet - s. k. blå böcker - innehåller också en utföriigredogörelse om förhandlingarnas förlopp och rf sullat Den har tryckts i 3 000exemplar och givits en myckel vid sprioning, bl. a. till tidningar,tidskrifter, slörre bibliotek och poliliska organisationer över hela landet.Boken kan också beställas i bokhandeln. Medhänsyn till det slora iniresse för konferensen och dess resultat som visalsfrån allmänhetens och massmedias sida beslutade sommaren1976 atl utge elt särtryck av slutdokumentet på svenska. En första upplaga på15 000 exemplar utkom och distribuerades likaså lill press,massmedia och bibliotek i hela landel. Även politiska partier,folkrörelser, skolor samt bildningsförbund och intresseorganisationer erhöllsärtrycket. Denspontana efterfrågan på broschyren, som delas ut gratis, har varil glädjandestor. Den första utgåvan tog snabbt slut. har därför låtittrycka en andra upplaga på 10 000 exemplar. Även denna har haft stor åtgång.Sammanlagt har slutdokumentet tryckts i 28 000 exemplar på svenska.Vid behov kommer att trycka en iredje upplaga. HerrLövenborg hänvisar lill all ingen av de stora tidningarna i har publiceratslutdokumentet i dess helhet, såsom skett i vissa andra dellagarstater. Jagbehöver knappast påpeka all regeringen saknar möjligheter atl påverkainnehållet i svenska tidningar annal än genom annonsering. Efter övervägandehar vi ansett det mera ändamålsenligt att sprida dokumentet på det sätl jagnämnt. Minstlika viktigt som den kvantilaliva spridningen av slutdokumentet är attdellagarstalerna genom andra åtgärder sprider kunskap och stimulerar intresseför konferensen och dess syften. har också på andrasätt-t. ex. genom information, föredrag och kontakter, bl. a. med förelrädareför press, radio och TV, universilel och studiecirklar - sökt göra dokumentet så känt som möjligl. Vi hardärvid framhållit alt dokumentet är en helhet, där alla delar är lika viktiga.Genom den verksamhet jag här redovisal - och som vi givetvis avser allfortsätta - hoppas vi ytterligare bidra till alt spridakännedom om Helsingfors-dokumentet Regeringendelar helt uppfattningen all del är angeläget alt dokumentet sprids och blirföremål för en allsidig behandling, inte minst med tanke på del instundandeBelgradmötet. I detta syfte kommer att i serien UDinformerar utge ett särskilt nummer ägnat den europeiska säkerhels- ochsamarbeiskonferensen inför . Låtmig lill sisl säga alt det är viktigt att deltagarstaterna informerar omslutdokumentet Ännu vikligare är emellertid att de lever upp till sinaåtaganden. Omåtgärder för att sprida kännedom om slutdokumentet från Helsingforskonferensenför fred och säkerhet i Hen LÖVENBORG (-): Jag ber all få tacka fru utrikesministern för svaret på interpellationen. Såvittjag kan utläsa av svaret har vi inga delade meningar om det värdefullainnehållet i slutdokumentet från och vikten av atl staterna leverupp till sina åtaganden. Däremol är jag inte riktigt lika överens med hon anser alt vårl land lever upp till förpliktelsen all göra dokumentetkänt, som det heter, vidast möjligt. Dokumentet har tryckts i 28 000 exemplar iett land som dock har 8 miljoner medborgare. Jag anser faktiskt inte atl detlaär tillräckligt, utan man måste, enligl min mening, snabbt flnna former atl fåul en lätl-tillgänglig upplaga med mångdubbelt större spridning. Omåtgärder för att sprida kännedom om slutdokumentet från Helsingforskonferensenför fred och säkerhet i Jaganser vara ell oerhörl viktigt steg på vägen för allåstadkomma avspänning och varaktig fred i denna sargade del av världen. Detfinns i dagens läge ingenling vikligare än kampen för freden. I har delutlösts två förödande världskrig. Det är förfärliga summeringar sommänskligheten har fått göra sedan stridslarmet tystnat Del görs ofta försök attföriöjliga eller förtala kampen för fred och avspänning. Det drivs en medvetenkampanj för all torpedera avspänningspolitiken och för alt mana fram enåtergång till det kalla krigels atmosfär, och del är delta som inte får ske,därför atl elt kallt krig så lätt kan bli ell varmt krig. 1det deltog 36 stater med 1 050 miljoner invånare. Del andravärldskriget drog med sig 61 stater och 1 700 miljoner människor. Det förstavärldskriget krävde 10 miljoner människoliv och gjorde 35 miljoner tillinvalider. Det krävde 32 miljoner människoliv och gjorde 35miljoner lill invalider. Offren i människoliv och materiell förstörelsetredubblades. Del iredje världskriget, om ett sådant skulle drabbamänskligheten, kommer atl få sådana konsekvenser atl ingen vettig människa kanundgå atl rysa vid blotta tanken därpå. Det tredje världskriget skulle bli ettatomvapenshelvete, en orgie i massmord, vars verkningar skulle sträcka siglångt in - om det över huvud taget skulle finnas någon framlid förmänskligheten längre. Detär mol denna fruktansvärda bakgrund som del står klarl alt kampen föravspänning och varaktig fred är mänsklighetens slörsla ödesfräga, allavspänningsprocessen på alll säll måsle befrämjas och all varje nyll inilialivoch sleg i den rikiningen är livsbejakande och konslruklivt Som kommunisl ochakiiv i fredsarbelei ända sedan den förslå Slockholms-apellens dagar vill jagän en gång säga atl jag anser säkerhelskon-ferensen i vara eltoerhörl viktigt sleg för atl minska krigsriskerna. Detvar en konferens där man försökle finna de gemensamma formerna för all Europasjord inte än en gång skall dränkas med blod. Konferensen var en polilisksummering av det andra världskrigels resultat, och del drogs slulsalser ochIräffades överenskommelser av slor belydelse för den framlida utvecklingen.Överenskommelserna innehåller, som del heler i UD:s sammanfallning, "eltviktigt spektrum av ämnen". Det viktigaste är en rad grundsatser somskall styra staternas handlande för alt avspänningen skall bli varaktig ochfreden stabil. Det rör sig om förbindelser att inte använda våldsmetoder föralt främja nalionella mål och atl gränserna i skall anses okränkbara.Del handlar om vidgad information och militär återhållsamhet Del gällerekonomisk och kommersiell information, del handlar om utbyte av vetenskapliginformation och om iryggandel av mänskliga rälligheler. Delär alliså ell dokument för atl säkra den fredliga samlevnadens princip genomell nälverk av olika överenskommelser på en rad områden. I många fall handlardel myckel konkrel om samarbelsfrågor som del hade varil hellotänkbart all ta upp under del kalla krigels period. Vadjag ville peka på med min interpellation är det förhållandet, att när manställer frågan om Helsingforsdokumenlels innehåll, visar del sig att mångamänniskor har en stor informationslucka. Del är väl någol som handlar ommänskliga rälligheler, säger de flesla. Jag lycker all eller hennesnärmaste medarbetare skulle göra ett par stickprov på lorg. Kungsgalaneller någonslans där del samlas myckel folk. Del skulle bekräfta minaerfarenheler att folk i allmänhet inte har en aning om det omfattandeinnehållet i slutdokument och den oerhörda betydelsendärav. Ochdel är detla som är skevt och som man måste försöka göra något åt. au spridningen av 28 000 exemplar är bra. Av dessa 28 000 harkommunisterna i rekvirerat 5 000, som vi har gjort vårl bäsla föratt få folk atl studera. UD har också spritt informalion genom föredrag ochkontakter med radio och press. Jagvill inte alls kriiisera innehållet i de ålgärder som vidtagits äv UD, baraomfattningen och effekten av dem. Vad har svenska tidningsläsare fått vela omHelsingforsavtalets helhetsinnehåll? Ja, lidningarna kan man ju inte påverka,säger , och det är naturligtvis riktigt, men det är verkligen intemycket allmänheten har fått veta den vägen. Del är lösryckta satser, lämpligaatt användas i ett bestämt politiskt syfte. Jaghar i interpellationen nämnl den myckel bredare spridningen i exempelvis DDRoch Sovjelunionen. I grannlandet DDR har avtalet spritts i två miljonerexemplar och i Sovjelunionen i 22 miljoner exemplar. Nuär del förstås inle bara i som spridningen av slutdokumentet ärsynnerligen begränsad. I Dagens Nyheler kunde man läsa följande,under rubriken : "Ensovjeiisk journalisl har leiai i och efler exemplar av sluidokumenielfrån säkerhelskonferensen i . Resulialel var lydligennedslående. EnligtTass-korrespondenten , stationerad i , finns ingelexemplar i nalionalbibliolekel i Monlreal, ingel i na-lionalarkivet i Ollawa,ingel i del berömda New York-bibliolekel (ell av världens slörsla) och ingel iamerikanska UD:s bibliotek. 1 dokumentet står del atl de undertecknaderegeringarna åtar sig all se lill att del får maximal spridning. Hurkan kandensisk och amerikansk press 'anklaga för att bryla molHelsingforsöverenskommelsen' när man inte ens kan få tag på en kopia i dessaländer, undrarGerasimov i en artikel i . Delhar varil elt sådani väsen om i 'men amerikanerna harfakliskl inte tillgäng lill texten'. De får nöja sig med ell utdrag som publicerat, skriver Gerasimov." Enav förutsättningarna för all människor inte skall få en skev och inskränkt bildav vad i dess helhet handlar om är att man får det i sinhand på ett eller annat säu. kommer snarluppföljningen i , och då kommer åierigen Omåtgärder för att sprida kännedom om slutdokumentet från Helsingforskonferensenför fred och säkerhet i Omåtgärder för att sprida kännedom om slutdokumentet från Helsingforskonferensenför fred och säkerhet i dokumeniet att nämnas iledare i varenda tidning och nyhetssändning i radio och TV. Inte minsl mol denbakgrunden hade jag hoppats att den skulle vara i färd medall planera för en bred informationskampanj för att bekantgöra dokumentetsinnehåll. En specialutgåva av "UD informerar" fyller knappast detsyfte som jag är ute efler, om det inte planeras en jäiteupplaga som skall gåut till alla hushåll. I så fall skulle jag ju vara nöjd, men jag tror inte attjag skall tolka formuleringen på det sättet. Eller hur, ? Jag kan pä flera punkler hålla med , bl. a. när han talarom att innehållet i alla korgarna i Helsingforsdokumentet skall studeras ochförverkligas. Det har varit vår strävan från UD att verkligen arbetamed alla delar av dokumeniet. Detla har också varit utgångspunkten för vårtarbete, inte minsl i de kontakter som vi har haft i förberedelsearbetet medandra länder. Vihar nämligen gjorl jusl den erfarenhet som talar om, dvs, atldet är en begränsad del av dokumentet som det talas om. De övriga delarnarefereras del myckel sällan till. Jagvill också understryka den vikt regeringen lägger vid Belgradmölet som ettuppföljningsmöte för all öka avspänningen i . Jag kan likaså, ulan altgöra några stickprov på , instämma i alt det finnsinformalionsluckor i detta avseende, och dem skall vi efler bästa förmåga täppatill. Vihar inle själva gjorl stickprov på biblioteken när det gäller tillgänglighetenav dokumeniet. Däremot har vi gjorl vad pä UD ankommer. Vi har distribueratsärtrycket av slutdokumentet lill samlliga kommunbibliotek, stadsbibliotek ochvetenskapliga bibliotek i . Broschyren har också givits viss spridning igymnasie- och högstadieskolor, folkhögskolor, bildningsförbund m. fl. Vi harskickat särskilda exemplar till för vidare distribution.Blåboken, som jag nämnde tidigare, har distribuerats till alla tidningar ochlidskrifter i hela landet samt till radio och TV. Gensvaret har varil slort,och vi har fått nya rekvisitioner. Jagsade också i mill svar atl vi är beredda lill nytryck av dokumentet i takt medefterfrågan. Det är alltså inte brisl på exemplar som får vara avgörande. Mankan i och för sig beklaga att efterfrågan inte har varit större, men jag trorall man kan säga atl det ändå har varit ell myckel slort intresse , omman jämför med det iniresse som andra dokument av liknande slag har mött, Iövrigt kan jag tillägga, dä vi lalar om förverkligandet av Helsingforsdokumentetoch försöken att omsätta det i praktiskt handlande, att vi också tagit framdetta dokument när vi träffat avtal med andra länder. Vi har i det sammanhangethaft konlakt med näringslivets organisationer - , - därför att de har också en del iuppföljningen av dokumentet. Därförvill jag påslå att vi på bredast möjliga bas försöker uppfylla de förpliktelsersom åtog sig när man från svensk sida undertecknadeHelsingforsdokumentet arbete kommer all gå vidare. Om så befinnsnödvändigt, skall vi också försöka hitta nya former. HerrLÖVENBORG (-): Den formulering som finns när del gäller spridningen lyder "vidastmöjligt". Det kan naturiigtvis tolkas på olika sätt, men jag vill med storbestämdhet hävda atl det som har gjorts inte hell motsvarar innebördeni orden, i varie fall inle så som jag tolkar dem. Det är möjligt att göra betydligtmer. Isvarel heter det att dokumentet getts mycket vid spridning, bl. a. lilltidningar, tidskrifter och större bibliotek. Men det visar sig, i varie fallbeträffande biblioteken, att uppgiften inle är riklig. , som är tryckti 3 000 exemplar och vars innehåll det inte finns anledning au rikta anmärkningemot, finns inte i biblioteken. Den finns inte ens i det bibliotek som vi här ikammaren har under våra fötter, i . Det visade sig vidförfrågan så sent som i går all man där inle ens visste vad slutdokumentet frånHelsingfors var. I varie fall hade man inle något exemplar av det. Dethar gjorls liknande stickprov på andra håll. Dokumenlel finns alltså inte enstillgängligt pä biblioteken runt om i landet. Det tycker jag är ett ganskamärkligt faktum. Jag menar att man hell seriösl skulle la och titta över fråganom spridningen. Jag har inte den förutfattade meningen, att saboterar spridningen av dokumentet, men jag tycker det äruppenbart alt man skall söka nya, effektivare vägar för alt ge dokumenlel, somdet heter, "vidast möjliga spridning". Jagerinrar mig alt inför vae val får vartenda hushåll i vårt avlånga land enbroschyr om hur röstningen skall gå lill. Del är ,tror jag, som ulformar och distribuerar den informationen för slatens räkning.Jag tycker inte alls all man skall vara främmande för att förfara på liknandesätl när det gäller spridningen av Helsingforsdokumentet, Då skulle manverkligen uppfylla den tidigare nämnda förpliktelsen. Skulleman inte, , kunna tänka sig exempelvis det tillvägagångssättet? Omåtgärder för att sprida kännedom om slutdokumentet från Helsingforskonferensenför fred och säkerhet i Jag beklagar om inle kunde få lag i blåboken ikulturhusets bibliotek här nere, men i varie fall har jag här en lång lista påde bibliotek dit denna bok har distribuerats. Det är bara att beklaga frånutrikesdepartementets sida om några exemplar inte där finns tillgängliga fördem som vill låna boken. När det gäller det uppslagsom kom med vill jag un- Omåtgärder för att sprida kännedom om slutdokumentet från Helsingforskonferensenför fred och säkerhet i derslryka att det iniressesom finns genom organisalioner och på annat sätl kan kanaliseras lillutrikesdepartementet och alt vi dä tillhandahåller slutdokumentet frånHelsingforskonferensen för fred och säkerhet i , - Del är vad vi kanlova . Om vi skall vidta vidare ålgärder framöver får vi la slällning lillsenare. Överläggningenvar härmed slutad, §13 Fördrogs och hänvisades 1976/77:145 lillskatieulskoitet § 14 Föredrogs ochhänvisades 1976/77:1615-1619 lillskalleulskoltel §15 Föredrogs men bordlades åter konslitutionsutskollels betänkanden /77:39och 43 skatteutskottets betänkande 1976/77:43 juslilieutskottels belänkande1976/77:32 utrikesutskoltels betänkande 1976/77:17 försvarsulskollelsbelänkande 1976/77:12 kullurulskollels belänkande 1976/77:42 irafikulskollelsbelänkande 1976/77:23 jordbruksutskollels belänkanden /77:25-28näringsutskottets betänkande 1976/77:34 arbetsmarknadsutskottets betänkande1976/77:25 §16 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningarna 1976/77:142-145. §17 Herr lalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanlräde skulle utrikesutskoltels betänkande nr 17 och justitieutskollelsbelänkande nr 32 i nu angiven ordning uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden. §18 Anmäldes och bordlades 1976/77:1620 av herrarSvensson i och Komsiedt med anledning avproposilionen 1976/77:144 om höjning äv mervärdeskatten, m. m. 1976/77:1621 avherrar Rosqvist och i med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor § 19 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:417av () till herr induslriminislern om sysselsättningen vidAlgois Nord: Vilka ålgärder avser statsrådet alt vidta medanledning av att Algots-ledningen inte är beredd atl garantera någonsysselsättning efter 1977? 1976/77:418av () till herr kommunikationsministern om Systemet medavgiftsfinansierade broar: Kommunikaiionsminisler har i ell ullalandei bl. a. föreslagil all skall låna pengar ulomlands för altbygga avgifts-finansierade broar. Som exempel har han framfört förslag ombyggandet av en bro över Vallsundel i . Ellsyslem med avgiftsfinansierade broar skulle väsentligen öka de redan högaresekostnaderna för människorna som bor i glesbygderna runt . Ävenföretagens redan höga transportkostnader skulle ökas. Kommunikationsministernsullalande har skapal oro bland människorna i berörda bygder. Moldenna bakgrund ställer jag följande fråga lill herr kommunikationsministern: Avserregeringen föreslå atl ell syslem med avgiftsfinansierade broar införs iSverige? §20 Kammaren ålskildes .