prot · G00996 · 1976-12-31 00:00:00 — Enmera ingående granskning av budgelbehandlingen under jordbruksdepartementetshuvudtitel leder oss fram till att det borde ha varit möjligl att begränsaunderskottet i statens budget ytterligare genom en mera skärptbudgetbehandling. Visseriigen kan den summa med vilken vi i våra förslag underjordbruksdepartementels huvudtitel kunnat begränsa utgifterna té sig mindrebetydelsefull i den stora konkursen. Men med motsvarande begränsningar på deandra departementens verksamhetsområden hade underskottet säkerligen kunnatkrympas med ell icke oväsentligt belopp. Vi har ju ingen anledning atl antaatt de andra departementen i detla avseende skött sig bättre änjordbruksdepartementet. Jagskall utöver dessa mera allmänna reflexioner kring vår granskning avjordbruksdepartementets huvudtitel bara ta upp till diskussion de trereservationerna om miljövården. Andra talare från vår uiskoitsgrupp kommer attargumentera för våra övriga reservationer. Närdet gäller anslagen till miljövårdsforskning yrkar vi socialdemokrater iutskottet i reservationen 10 med anledning av vår partimotion på en höjningutöver vad regeringen har föreslagit med . Regeringen framhåller iöversikten till jordbrukshuvudliteln att insatserna för miljövård skallintensifieras. Men detta uttalande har dålig täckning i de förslag som manställer i budgeten, framför allt när det gäller forskning. Beträffandeforskningsanslaget går den åttaprocenliga höjning som regeringen föreslår åttill att nätt och jämnt täcka ökade priser och lönekostnader. Genomatt göra de ulgiftsbegränsningar som vi socialdemokrater föreslagit underandra punkten i budgeten kan vi trots en lägre utgiftssumma totalt förhuvudtiteln fä utrymme för en som vi betraktar del utomordentligt angelägenförstärkning av anslaget till miljövårdsforskning. Vivill frän socialdemokratiskt håll särskilt peka på nödvändigheten avytterligare forskningsinsatser för att klarlägga frågorna kring bl. a. försurningenav mark och vatten, buller och miljögifter. Snösmältningen och effekten avden i vissa sjöar och vattendrag ger oss en allvarlig erinran omförsurningsproblemen. Vi behöver ökade kunskaper om motorfordonensföroreningar, vi behöver klarlägga handelsgödselns miljöproblem och vi behövervela mer om de föroreningsuisläpp som kan hota det skyddande ozonskiktet runtjorden. Menar vi allvar med att vi skall föra en aktiv miljöpolitik mästeforskningen ges ekonomiska möjligheter till ökade insatser; det är vårprioritering. Likasåvill vi öka anslaget till undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor. Därhar jordbruksministern prutat ned myndighetens äskande med Vi vill erinraom att ett flertal angelägna undersökningar bedrivs inomproduktkonlrollområdel. Inle minst gäller det fenoxisyrorna och derasegenskaper. Ingentorde kunna ifrågasätta vikten av att tillräckliga resurser står till dessaundersökningars förfogande. Arbetarskyddsmyndigheier och fackligaorganisationer påpekar ständigt riskerna med vissa kemiska ämnen och behovetav att veta mer om deras verkningar för att kunna skingra osäkerheten vidbedömningen av deras hälsofarlighel. Allmänheten känner oro på grund avåterkommande larmrapporter om giftiga ämnen i vår närmiljö. Vi menar alt dettaviktiga arbete med atl kartlägga olika ämnens skadeverkningar icke får hindraseller försinkas av brist på pengar. Därför yrkar vi i reservationen 11 bifalltill den socialdemokratiska partimotionens krav att myndigheten bör få debegärda medlen. Tillsist vill jag yrka bifall lill reservationen 12, som gäller bidragen tillkommunala avloppsreningsverk. Vi vill gärna understryka angelägenheten av altutbyggnaden av de kommunala reningsverken kan fortsätta. Vi delar därförnaturvårdsverkets av jordbruksministern accepterade bedömning att statsbidragtill kommunala avloppsreningsverk under nästa budgetär skall beviljas med etlbelopp av upp till 130 milj. kr. Däremotkan vi inte förslå varför jordbruksministern funnit anledning atl beträffandeutbetalningen av medel till redan genomförda reningsverksutbyggnader frångånaturvårdsverkets beräkningar och föreslå ett 15 milj. kr. högrebelopp än vad begärt. Jag yrkar alltså bifall också tillreservationen 12 under punkten 40 i betänkandet. Sammanfattningsvis,herr talman! En närmare granskning av huvudtitel harvisat att vi med en stramare budgetbehandling än den regeringen gjort bordekunnat bidra till all begränsa budgetunderskottet och få ut mera pengar tillangelägna uppgifter på miljövårdens område. i (c): Alla regeringens värderingar och principiella bedömningar i åretsbudgetproposition har accepterats av oppositionen, och avvikande meningar haranmälts endast i fråga om vissa anslagsjusteringar. Del är medtillfredsställelse jag kan konstatera detla. 1sill inledande yttrande till reservationerna säger i spetsen försju reservanter att man genomfört en "ingående granskning" avjordbruksdepartementets huvudtitel. Även om reservationernas antal är sä passstort som 14 skall man dock vid en "ingående granskning" av dessafinna att ändringsförslagen är av helt marginell natur-ja, ibland skulle manfrestas säga all de befinner sig utanför marginalen, eftersom förslagen lillstor del bygger på en helt utopisk budgeiteknik, som strider mot normal praxisvid beräkning av förslagsanslag och angivande av förslagsramar. Sålunda talas det ombesparingar uppgående till 33 milj. vid en närmare granskningvisar sig vara av rent fiktiv natur i fråga om etl belopp som uppgår till intemindre än 31,25 milj. kr. Kvar slår alltså som verklig besparing endast 1,73milj. De i.reservationerna föreslagna förändringarna uppåt uppgår lillsammanlagt 4,7 milj. ; alltså är den verkliga förändringen vid en summeringav reservationerna en påspädning av budgetförslaget med avrundat 3 milj. kr.eller vad man brukar benämna som elt överbud. Det är alltså ganska förvånandealt här försöker göra gällande att dessa förslag skulle innebäraen minskning av medelsanvisningen, när man i själva verket späder pä budgetenoch ökar lånebehovet med 3 milj. kr. - i och för sig även della hell marginelltDel verkliga lånebehovet avgörs ju först sedan budgetutfallet är helt klart. Jagber, herr talman, att nu få kommentera reservationerna punkt för punkt. Reservationen1 gäller lantbruksnämndsiaxan. Reservanterna vill höja självkostnaden till 10096. Med hänsyn till den takt i vilken lantbruksnämndens taxa har höjts - densenaste höjningen skedde så sent som , alltså - har vi ansett atl ytterligare höjning inle nu bör göras.Reservationen är omotiverad och bör avslås av . Reservationen2 gäller poslen Befrämjande av husdjursaveln m. m. Under föregående riksmötevar frågan om stöd till hingstuppfödnings-ansialien Wången med anledning avmotioner i ämnet föremål för behandling.Ulskottel framhöll då bl. a. att anstalten enligt dess mening hade enangelägen uppgift att fylla och förutsatte atl regeringen och berördamyndigheter vidtog erforderliga åtgärder för all bereda anstaltentillfredsställande möjligheter au fortsätta sin verksamhet. Regeringens nuframlagda förslag till anslagshöjning slår i samklang med della uttalande, somantogs av , och ulskottel vill nu biträda delsamma. Det är alltså härfråga om en uppföljning av beslul . 1reservationen 3 vill reservanterna öka anslagen till skärgårdsföretagen med 1resp. 0,5 milj. kr. De framställningar från lantbruksstyrelsen som åberopas ireservationen och delvis också redovisas i propositionen avser förhållandenaunder innevarande budgetär. För nästkommande budgetär har styrelsen inteframfört några krav på anslagsökningar. Om det befinns erforderligt attförstärka resurserna för stödet till skärgårdsföretagen under innevarande är,torde regeringen återkomma till med äskanden om medel påtilläggsbudget för ändamålet. Reservationen4 gäller anslaget lill lanibruksekonomiska samarbetsnämnden, som reservanternavill pruta med 0,25 milj. kr. Prutningen avser medlen för tidiga ochtillförlitliga skördeprognoser, som behövs som etl led i prisregleringen förjordbruksprodukter. För regleringsförhandlingarna och handeln har det storekonomisk betydelse alt redan på etl tidigt stadium kunna planera exportenoch/eller importen av olika produkter. Särskilt vid extrema skördeutfall är detav största vikt att tillförlitliga prognoserfinns - se exempelvis rekordskörden av spannmål 1974 och matpotatiskrisen ! Vidremiss av SCB:s förslag framhölls behovel av samordning av den verksamheten medandra myndigheter, t. ex. jordbruksnämnden, och organ som sysslar med likartadprognosverksamhet. Det föll sig dä naturligt att lägga projektet pålanibruksekonomiska samarbetsnämnden, som genom sina olika grupper sysslar medövergripande projekt. innebär alltså alt endast enav de två föreslagna metoderna skulle kunna utredas. Reservationen 5 kommer attkommenteras av bl. Reservationen6 gäller internationella uppgifier. Utskottet har pä den punkteninle funnit tillräckliga skäl att tillstyrka motionen 1975/76:1323, där manframfört etl yrkande om inrättande av en byråchefstjänst. Ulskottel villframhålla att i sin anslagsframställning gett önskemål omandra personalförstärkningar av högre angelägenheisgrad. Isammanhanget kan dock nämnas alt haft regeringens uppdrag alli samverkan med statskontoret se över den närmare arbetsfördelningen mellanstyrelsens enheter samt personalfrågor och hand-läggningsruliner i anslutningdärtill. Översynen har utmynnat i en rapport frän den 23november 1976 som med samrädsytlrande av statskontoret den 20 december 1976nyligen överlämnats till . I rapporten behandlas ävenbehovet av personal för handläggning av internationella ärenden. Enligt vadutskottet erfarit pågår inom departementet överväganden i syfte alt åstadkommaen lösning av frågan hur bevakningen av den internationella utvecklingen påfiskets område lämpligast bör ske i fortsättningen. Regeringen har ju redangenomfört förhandlingar med som resulterat i en konvention, vilkenantagits enhälligt av . Reservationen7, om veterinärinrällningen i , kommer här att kommenteras av bl. a. herrHallenius. Reservationen8 gäller pedagogiskt utvecklingsarbete inom jordbrukets högskolor ochinternationalisering av della arbete. Reservanterna vill pruta . Ulskottelnämner här att medel för pedagogiskt utvecklingsarbete inom högskoleområdettidigare anvisats under utbildningsdepartementels huvudtitel. Utbildningen hardock enligt uppgifi inte i nämnvärd grad kunnat tillrättaläggas efter t. ex.lantbrukshögskolans behov. Del är enligt utskottels uppfattning angeläget attbehovet av pedagogiskt utvecklingsarbete m. m. vid jordbrukets högskolortillgodoses. I anslutning till den pågående reformeringen avhögskoleutbildningen har regeringen föreslagit atl jordbrukets högskolorsammanförs till en högskoleenhet, benämnd lantbruksuniversitet.Utskottet anser att ett mera ändamålsenligt anslag för den åsyftadeverksamheten står i samklang med reformeringen av utbildningsväsendet ochtillstyrker att medel i föreslagen omfattning anvisas direkt under härbehandlat anslag. Reservationen9 handlar också om lanibrukshögskolan. Reservanterna vill pruta bort en tjänstsom universitetsadjunkt, som skulle kosta . Styrelsenför JHS - och före den styrelsen för lanibrukshögskolan -har begärten ökning av utbildningsresurserna vid lantbruks-högskolan i form avassisteniiimmar. Styrelsen har därvid konstaterat att vid nuvarandesiuderandeantal skulle tillföras ytterligare 32 650assisteniiimmar utöver de ca 55 000 den disponerar , om samma normer förassistenttilldelning skulle tillämpas som inom utbildningsdepartements område.Vidare har genomströmningen av de studerande vid lanibrukshögskolan sjunkitytterst drastiskt på agronomlinjen. För de studerande på hortonom- ochlandskapsarkitekt-linjerna har man inte riktigt samma statistik ännu, menmycket talar för att man skulle fä liknande förhållanden för dessautbildningar. Mot den bakgrunden synes det vara välbefogai att inrätta entjänst söm universitetsadjunkt, motsvarande 1 250 assisteniiimmar, närantagningen till horlonomlinjen ökas. Därför har utskottet avstyrkt s-motionenpå denna punkt. Ireservationen 10, som rör miljövärdsforskning, har reservanterna ett överbud på3 , trots atl man inte, somjag redan tidigare påvisat, föreslårnågra faktiska besparingar. Enökad satsning pä miljövärdsforskning är självfallet mycket angelägen. När manbedömer statens insatser inom delta område bör man emellertid inte se bara lilldetla anslag. Som miljöforskningsutredningen visade utgår betydande statligaanslag till miljövårdsforskning också på andra vägar än genom naturvårdsverketsanslag. Av de ca 60 milj. kr. som enligt utredningens beräkningar totaltsatsades på miljövårdsforskning 1973/74 gick endast en tredjedel eller ca 20milj kr. genom förevarande anslag. En ändamålsenlig planering och samordningav forskningen är därför väl så viktig som en mindre ökning avnaturvårdsverkets anslag just . Miljöforskningsulredningens förslag omformerna för en sådan samordning bereds f n. inom . Irådande budgetläge har regeringen alltså utgått från all en 8-procentig höjningav alla forskningsanslag skulle tillämpas. Utskottet har inte funnit skäl attbryta ut anslaget lill jusl denna forskning. Reservationen11 gäller särskilda undersökningar. villreservanterna ge en halv miljon mera. Den anslagshöjning som regeringen harföreslagit och som innebär en uppräkning av anslaget med 33 96 i förhållandetill nuläget synes mot angiven bakgrund väl avvägd. Utskottet kan därförbiträda förslaget, säger vi i utskottsbelänkandet. Produktkontrollnämndenberör flera myndigheters verksamhetsområden. I nämnden ingår bl. a.representanter för naturvärdsverket, arbe-tarskyddssiyrelsen, livsmedelsverketoch . Basresurser för under-ökningsverksamhet som berörproduklkontrollfrågorna finns hos dessa myndigheter. Inom dessa myndighetersverksamhetsområden finns också forsknings- ellerundersökningsanslag som kan användas för projekt inom produktkonlrollområdel.Förevarande anslag, som står direkt till produkikontrollnämndens disposition,bör ses som etl komplement till de resurser som finns pä annat håll. Nämndenhar därigenom möjlighet att snabbt sätta i gång undersökningar som nämnden behöverför sitt arbete och som är brådskande eller berör fiera myndigheters verksamhetsområden.Däremot bör produktkontrollnämnden inte själv planera och finansieraundersökningsverksamhet av större omfattning. Därför har förslaget i denmotionen inte kunnat tillstyrkas av utskottet. Reservationen bör avslås. Reservationen12 gäller frågan om kommunala avloppsreningsverk. Där prutar'reservanterna 15milj. Denreella omfattningen av bidragsgivningen till kommunala avloppsreningsverkstyrs av en bidragsram. Denna föreslås i årets budgetproposition uppgå tillett oförändrat belopp av 130 milj. kr. för nästa budgetär, vilketöverensstämmer med naturvårdsverkels förslag. Utbetalningarna av bidrag skerfrån delta förslagsanslag. Bidragen betalas ut dels med en mindre del somförskott, dels i efterskott sedan slutredovisning skett. Det belopp som försupp pä anslaget bör därför ses i första hand som en beräkning av storleken avutbetalningarna . Sådana beräkningar har erfarenhetsmässigt visatsig svåra alt göra. Härhar, som vi ser det från utskottsmajoritetens sida, reservanterna förväxlat enrent kassateknisk bedömning av ett budgetulfall med vad man kallar enbesparing. Saldot , resultatet av budgetutfallet, är sålundadetsamma för regeringen som för oppositionen, oavsett dagens försök att göra enberäkning. Reservationen13 avser byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor. Här har vi en parallelltill reservationen 12, budgettekniskt en "besparing" som är rentfiktiv, och det är därför ganska förvånande att den på allvar åberopas som enutgiftsminskning med 10 milj. kr. Regeringensförslag till anvisning av medel till uppförande av växl-skyddscenlrum i Ultunaoch grundar sig på beräkningar. Förutsättningarna fördetla förslag var därvid att byggnadsarbetena skulle vara avslutade, sä attinfiyIlningen kunde ske enligt tidigare beslut. Enminskning av anvisningen enligt reservationens förslag skulle enligt uppgiftfrån leda till att inflyttningen försenades med minst etthalvår. Ireservationen 14 prutar man 6 milj. kr., som enligt reservanterna skulle lasfrän trädgårdsnäringen. Denna reservation och motsvarande motionsförslag byggerpå en missuppfattning. Delån som lämnats t. o. m. 1976 avsåg även förelag med sniitblom-sterproduktion.1 budgetpropositionen föreslås att lånen skall utgå till nämnda förelag underbudgetåren 1977/78 och 1978/79. Regeringenhar här följt lantbruksstyrelsens uppfattning alt stödet även bör utgå vidsortimentsbyle eller annan omläggning av produktionen. Lönsamheten är i detnärmaste katastrofalt dålig inom sniltblomster- Om inte stödlämnas även för övergång lill andra pro-dukiionsgrenar kommer förelagen inleall kunna fortleva. Nedläggningar skulle få svåra konsekvenser, då fleraföretag av jusl den här typen är mycket stora. Vissa har uppåt femtiotaletanställda. En övergång inom redan befintliga växthusförelag till annanproduktion fär inle större menlig inverkan än den normala produktionsökningsom kontinuerligt äger rum. Enligt har vi t. o.m. elt stort pro-duklionsunderskoit pä tomater. Den reservationen bör avslås. Jagber med delta, herr talman, att fä yrka bifall till utskoliets hemställan,vilket innebär avslag pä samtliga lill utskoitsbetänkandet fogadereservationer. Hen () kortgenmäle; i försökte på samma sätt som i den allmänpolitiskadebatten atl komma ifrån det förhållandet au man i en budgelbehandling av denkaraktär som vi har måste försöka se efier vilka utgifter man kan skjutapä framtiden och all del är orimligt atl i årets budget försöka läcka utgiftersom man ser alt man kan göra senare budgetår och t. o. m. låna pengar iutlandet för att klara dom. Självfallet fär man här som i andra sammanhang,genom att skjuta upp och spara, begränsa sina utgifter. Gör man det kan manockså fä ekonomiskt utrymme för angelägna insatser på vissa områden, som ivarie fall vi funnit att man bör prioritera. Jaghar inte möjlighet att få svar om jag ställer en fråga lilljordbruksministern. Han har meddelat mig - och det har jag naturligtvis fullförståelse för - atl han är så fördärvad i halsen att han är ordinerad avläkare atl inte tala. Jag får då ställa mina frågor direkt lilljordbruks-utskollets ordförande. Jag vill passa pä alt på nytt fråga honom; Ärdel rimligt att vi , när vi ändå ser alt vi med vissa åtgärder kan åstadkommabesparingar, skall hålla oss med den lägsta ökning som någonsin skett avanslagen till miljövårdsforskning? År efter är - när vi har suttit iregeringsansvar - har man från borgerligt håll markerat angelägenheten av altförsöka lyfta de anslagen. Man anför i budgetpropositionen att vi nu skallintensifiera arbetet pä miljövärdens område, men åstadkommer man denlägsta ökning vi någonsin haft av anslaget till miljövårdsforskning - en ökningsom i stort sett bara täcker de kostnadsökningar som vi fåll . Delhär innebär alt man får avslå från att göra sådana värdefulla insatser som vitrodde alt vi alla var överens om var angelägna, nämligen att öka stödet tillforskning när det gäller konsekvenserna för vatten och luft av de föroreningarsom finns. Även den begränsning som sker av del s. k. produktkontrollanslaget -den halva miljonen - innebär alt vi fär avstå från en del av de viktigaarbetsinsatser som bör göras för alt vi bättre skall kunna möta de risker vihar att kämpa mol när det gäller fariiga ämnen. Jagställer alltså frågan: Är det rimligt alt behandla miljövårdsforskningen så snäll som man gjort i den här budgethanteringen? HenLARSSON i (c) kort genmäle: Min redovisning var en objektiv beskrivning av gällande praxis vidbedömningen av budgetulfall. Beträffandeden fråga som ställt lill mig vill jag svara att jag skulle varaden förste att välkomna möjligheter att öka resurserna lill miljövärdsforskningoch miljövårdsarbete i allmänhet. är vi emellertid i den situationen - somherr starkl betonat i sitt första anförande - att regeringen harövertagit en ekonomi som innebär atl man måste vara mycket strikt i sinbedömning av anslagshöjningar. Hur angeläget det än kan vara att öka anslagetlill miljövärdsforskning, har vi ändå även en hel del annan forskning i vårtland som anses mycket väsentlig. Regeringen har därför valt linjen att intebryta ut någon del av verksamheten utan ge samma procentuella höjning lill allforskning i vårt land. Det skulle vara mycket svårt alt avgöra vilket slagsforskning som skall plockas ut och ges en specialsiiuation. Jagbeklagar som sagt att landets ekonomiska situation inte givit utrymme för enstörre procentuell ökning över hela linjen. Anledningen har jag försöktredovisa. HenLUNDKVIST (s) kort genmäle: Om i verkligen är så angelägen ommiljövårdsforskningen som han här ger uttryck för har han och andra borgeriigaledamöter här i kammaren som har samma inställning möjligheten att rösta fördereservationer som avgivits från socialdemokratiskt håll och därmed skapa delekonomiska utrymme som vi behöver för atl kunna satsa dessa ytteriigaremiljoner på denna myckel angelägna uppgift. Inteminst från sida har det under alla år sagts atl man vill främjamiljön; man vill framstå som de som är mest angelägna om insatser pämiljövårdens område. Men när det verkligen gäller, när man befinner sig iansvarig ställning, då blir resultatet av deras bemödanden av den härkaraktären. Jag slår alltså fast att det inte finns någonöverensstämmelse mellan å ena sidan talet om att intensifiera miljövården och åandra sidan beredvilligheten att satsa de medel som krävs och som man kan lafram om man vill, om man prutar pä andra områden. i (c)kort genmäle: Jag trodde all vi nu hade lämnai del slags debatt där vi försökermisstänkliggöra varandra i fråga om ambitionsnivån när del gäller miljövården ivårt land. Jag tror inte all det här försöket går hem. Denmöjlighet som antyder alt man skulle ha genom att antareservationerna föreligger inte. Det är en chimär, och det har jag redan utförligtbevisat, vid elt par tillfällen faktiskt, här i kammaren. Därför vill jag ännuen gång bara säga alt vi beklagar alt den ekonomiska situation som regeringenhar fält ta ansvar för inle är sådan att vi har de resurser som man skulleönska, inte ens till det mycket angelägna område som miljövärdsforskningenutgör. Herr talmannen anmälde atl anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rält lill ytterligarereplik. Hen WICTORSSON(s): Jordbruksutredningensbetänkande presenterades i går. I det betänkandet läggs det fram förslag tillriktlinjer för den jordbruks-' politik som skall gälla . Utredningenredovisaren framgångsrik utveckling för svenskt jordbruk sedan jordbruketsenast var föremål för en bred genomlysning, i mitten av 1960-talel. Skördarnahar ökat, rationaliseringen har fortgått och jordbrukarna har fält stigandeinkomster som det varit möjligl att hälla livsmedelsprisernas ökninginom ramen för prisutvecklingen i övrigt och inom samma siegringstaki som hosjämförbara länder. Till den här utvecklingen har de statligalivsmedelssubvenlionerna medverkat, vilka givit särskilda fördelar åtlåginkomsttagare och barnfamiljer. Utredningensförslag, som är enhälligt, är elt effektivt vapen mot dem som, särskilt ute ibuskarna, så gärna påstått och påstår, att det skulle ha varit och ärskottpengar på bönder. De grunder för jordbrukspolitiken som lades av EricHolmqvist och den socialdemokratiska riksdagsgruppen har visatsin styrka. Utredningens förslag för den framtida jordbrukspolitikensutformning innebären vidareutveckling av dessa riktlinjer med en successivanpassning till de ändrade förhållanden som utvecklingen aktualiserar. Denanpassning av jordbrukspolitiken som utredningen föreslår sammanhänger främstmed utvecklingen inom jordbruket. Genom den av jordbrukarna själva medsamhällets stöd bedrivna raiionaliseringsverk-samheten har skördarna ökat menantalet sysselsatta minskat i jordbruket lill 5 96 av de yrkesverksamma.Utvecklingen har varit möjlig inte minst genom en ökad användning avimporterade produktionsmedel - handelsgödsel och fodermedel.