prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag kan alltsålugna förre utbildningsministern med all det inte har varil valet som harkastat sin skugga över propositions-bordläggningen och inte heller att vi harändrat ståndpunkt. Vi har efter valutslaget kunnat påverka utskottetsställningslagande på ett helt annat sätt än vi kunnat göra tidigare. Del ärdäri "trolleriet" ligger. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäie: Del har naturligtvis alltid sina risker att överta en proposition somär så dålig som den lade fram. Men när vi då försöker läggasaker och ting till rätta för att få någon fason på det hela, så finner herrZachrisson - vilket han gav uttryck ål från denna talarstol - alt det ärhans gamla proposition som har blivit utskottets mening. Delta är ju totaltfelaktigt. Det har inte funnits anledning alt ha någon annan mening på vissapunkter - och del har vi inte heller givit uttryck åt - men vad beträffarkardinalpunkterna, alltså detta programorgans sätt att ha samarbetspartner isamprojekl, all utföra beställarorder och atl tjänstgöra som läromedelsförlag,är ju det som vi förordar i utskottet och som väl blir beslut,ganska olikt del som en gång föreslog i sin proposition. Som jag sade i mitt förra anförande är det egentligen barastudieförbund och myndigheter som här får komma in, och det lycker jag är fullti sin ordning. Ochinte för all det angår mig så mycket, eftersom det var riktat mol ,men att försöka antyda all vi i ulskoltels skrivning på något sätt skulle haaccepterat ett statligt läromedelsförlag e. d. är en total felläsning - och enhelt avsiktlig sådan! Vad del är fråga om här är helt enkell att vi har sagtalt detla programorgan skall syssla med läromedelsproduktion och liknandeendast när det gäller sådant som har direki samband med etersändningar. Jagupprepar direkt samband. 1 utskottets belänkande har vi t. o. m. låtitkursivera ordet direki. Vi var lilet tveksamma om huruvida vi skulle vara såövertydliga, men förstår jag all det egentligen inte räcker med kursivering;vi borde kanske rent av ha skrivit med versaler för att skulleuppmärksamma vad där står. Radiooch television i utbildningsväsendet () kortgenmäie: Det är inle nödvändigl att gå in i någon lång diskussion om detta. är faktiskt så, , all den moderata molionen innebar att nilog direkt avstånd från de riktlinjer som propositionen angav förprogramverksamheten, dvs. de riktlinjer som kommittén hade föreslagit. Men nugodtar ni de riktlinjerna. Jag har inte sagt all delta i och för sig innebärall ni nu sälier lill ett statligt läro-medelsförlag. Del gör ni inte. Men detär vad ni sade i den offentliga debatten. Ni sade att om ni godkänderiktlinjerna för detta, så skulle det bli en socialisering avläromedelsförlagen. Men har ni godtagit de här riktlinjerna, och del varalltså en spökdebatt som ni förde på den här punkten. Sedan har ni på tvåpunkter - som jag har markerat - gjort ändringar. Denförsta ändringen från stiftelse till ett självständigt dotterbolag -ni harfaktiskt gett det en myckel självständig ställning - innebär, såvitt jagförslår, egenlligen ingenting när det gäller verksamhetens inriktning. Man kangräla tills man blöder om vilket som är bäst, det ena eller det andra, men detspelar för verksamheten som sådan en fruktansvärt liten roll vilket alternativman väljer; del tror jag att skall upptäcka om han littar påhur verksamheten är utformad. Det för mig väsentliga är att denna verksamhetfår fortsätta. Om inle TRU hade funnils skulle nämligen eflersalla grupper ivårt samhälle vara myckel dåligt ställda, eftersom de privataläromedelsförlagen, som ju behärskar marknaden i samhället totalt när detgäller läromedel, inte av naturliga marknadsekonomiska skäl är intresserade avde här små grupperna -handikappgrupper och minoritetsgrupper av olika slag.Därför är den här verksamheten oändligt väsentlig, och del gläder mig för denskull alt vi får den till stånd. Visserligen har det blivit ett halvårsförsening, och det beklagar jag, men den kommer ändå lill stånd och det ärdetviktiga. Vad den andra ändringenbeträffar, den som rör samproduktionen, Radiooch television i utbildningsväsendet vet jag inte om ni riktigtär klara över vad ni har skrivit. Det ni har skrivit i utskottsbetänkandelbelyder ingenting; del innebär bara alt man via beställningsformen kan ordnasamproduktion. Del blir mer byråkrati och del blir krångligt för mänsklighetenpå det här viset, men del spelar i praktiken ingen som helst roll. Man kansamproducera med dem som man vill samproducera med lika bra med er modell - menden blir, som sagt, litet krångligare. () kortgenmäie: Jag skall inte forlsälla atl tjata om dessa saker många minuter lill,men när del gäller vilka som skall och får beställa har vi gjort betydandeinskränkningar. Enligt den ursprungliga propositionen var det ganska fritt framför beställare som hade råd att beställa. Sådana beställningar tillför ettförelag - i detta fall programorganet - nya, goda medel, och görs de ideligenav samma person medför det alllid risk för påverkan. Del har vi, menar jag,satt stopp för. Vi anger alltså en annan riktlinje än den ursprungligapropositionen. Närdel gäller produklionen av läromedel är det alldeles dejiniiivi något heltannat än lidigare som vi ger klartecken för i utskoiisskrivningen. Hade viföljl de riktlinjer som angavs i proposition hade del funnitsalla möjligheter för det här programorganet - om man så hade velat - allutvecklas lill ett nytt statligt läromedelsförlag. Det är den riktlinjen som videfinitivt har övergett. Vår riktlinje för organets produktion av läromedel ochliknande är alltså den att man endasl har all framställa sådant som haromedelbart och direki samband med etersändningen - punkt och slut. Del är tvåhelt olika riktlinjer, vår och . HerrLARSSON i Siaffanslorp (c) kort genmäie: Jag har kanske inle så stor anledning atl gå upp i den här omgången.Men eftersom uttryckte sin glädje över atl propositionen blivitbehandlad så här snabbt som den blivit och att TRU kan forlsälla sin verksamhetvill jag anföra atl den glädjen är ömsesidig. Vi kunde naturiigtvis hatillämpat del förfaringssättet alt vi dragit in propositionen och lagt fram enny. Men vi ansåg det angeläget att den här frågan blev så snabbi behandlad sommöjligl - inle minsl på grund av personalens osäkerhet om fortsättningen.Därför föredrog vi, , all via ulskottsinitialiv - genom alt vihar majoritet i utskottet - lägga fast de riktlinjer som vi ansåg nödvändiga.Därmed blev del en snabbare behandling, och verksamheten kan komma i gångsnabbare än den annars skulle ha gjort. Vihar alltså föredragit all behandla frågan på del här sättet. Del är det svarjag vill ge . Utöver det har jag inte någon anledning atl i denhär omgången polemisera mol . () kortgenmäie: Ja, i Siaffanslorp, det är klart all vi tillsammans ärglada över att verksamheten kommer i gång. Men det har naturligtvis också varitrelativt lätt för er atl följa den här gången som beskriver,eftersom de frågor där ni har ändrat uppfattning i allt väsentligt ärprincipfrågor. Hade man behövt bearbeta dem kan jag förstå att man hade behövten ny proposition, men när ni som sagt i alll väsentligt ansluter er lill deprinciper som propositionen står för är det klart att det inte är svårt all tadel här steget. Tillherr Nordstrandh vill jag bara säga att det skulle vara intressant atl föra ennågot mera sofistikerad debatt om detta ärende, för jag är tämligen övertygadom att inte har förstått alt det är en formidabel skenlösningsom han här står och talar för. I praktiken innebär del som utskottet harskrivit och som nu med så stor emfas ansluter sig tillingenting annat än att man kan ha prakiiski taget vilken samproduktion somhelst. Om man bara ser till att man använder den byråkratiska ordning somherrarna tycker all man skall ha så går del bra. Men å la bonne heure - detlöser kanske något av alla de 400 000 jobb som skall skapas, så det är väl O.K.Men i själva verkel är det ett politiskt trolleri som ägnarsig åt. Det har ingenting med den praktiska verkligheten atl skaffa. Radiooch television i utbildningsväsendet Herrtredje vice talmannen anmälde atl anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rält lill ytterligare replik. Fröken (vpk): Jag vill försl slå fast alt det är positivt att man för samman SR/UTBmed TRU till en enhet. Den inriktning som anges betraktar jag också som i stortsett positiv. Den innebär bl. a. en förstärkt satsning pä eftersattagrupper och områden såsom förskolan och vuxenutbildningen. Nukan man emellertid välja olika vägar för att nå denna sammanslagning, och därdelar jag inte utskottels uppfattning om vad som bäst gagnar den blivandeutbildningsradions integritet och personalens självständighet. Propositionenföreslog ursprungligen en stiftelse under utbildningsdepartementels område,men man har i utskottet enats om alt ett dotterbolag lill äratt föredra. Därigenom skulle man tillförsäkra dotterbolaget detintegritetsskydd som lagar och avtal ger . Jagär överens med utskottet om alt dotierbolagsformen är bättre än en friståendestiftelse, men de facto innebär också den form som utskottet givitdotterbolaget - såsom också framhållits här - en uppsplittring avSveriges Radio i yllerligare flera enheter. Dotterbolaget kommer alt få en ännumer fristående ställning än lokalradion, bl. a. genom den egna budgeten, ochdenna uppsplittring konimer atl öppna möjligheter Radiooch television i utbildningsväsendet för styrning genomanslagsfördelningen mellan företagen. Deskäl som anförts mol en inordning i är svaga och motsvarar intede nackdelar som ell frislående dotterbolag medför. Del främsta skäl somåberopats är atl den kommande utbildningsradion kommer att stå för en hellannorlunda produktion än vad erbjuder. Så är del nuförhoppningsvis inte - en av uppgifter är ju enligtradioavialet kunskapsförmedling, och gränsdragningen mellan ettsamhällsreportage och elt program av ulbildningsradion kommer att bli myckelsvår atl göra. Det kommer att innebära att man inför nonsensdefinitioner avtypen utbildningsprogram, del är vad ulbildningsradion producerar. Också påsamtliga program som produceras av måste man kunna ställa högapedagogiska krav. Sammanfattningsvisanser jag alltså att övervägande skäl talar för ett inordnande avutbildningsradion under , och jag yrkar på denna punkt bifalllill vår niolion 1976/77:4. Genom detta skulle man också lösa en mängd andraproblem i utskottsskrivningen som jag ställer mig tveksam till och där jag harföljdyrkanden om inte skulle bifalla vårt förslag om en inordning avprogramorganet under . Delgäller försl förslaget om en organisaiionskommitlé. Det enda vettiga är atldireki tillsätta en styrelse som får det samlade ansvaret för såväl budget ochpersonal som policyfrågor, alternativt atl klart uttalar att enstyrelse skall tillsättas för all ta ställning tilldessa frågor. En organisationskommitté innebär att man undviker de lagar ommedbestämmande och annal som åtminstone ett av de övriga partierna i riksdagentalat sig så varmt för. Personalen kommer visserligen atl få representation iorganisationskommittén men inle ha den ställning och det inflytande som defackliga organisationerna har tillerkänts genom lagen om medbestämmande.Styrelsen komnier den dag den tillsätts att vara uppbunden avorganisationskommitténs beslut. kan man visserligen invända atl del står iutskoiisskrivningen att all nuvarande personal vid /UTB och TRU komnier atlerbjudas anställning inom del nya programorganet. Men det betraktar jag som entypisk arbetsköparattityd. Var bara lugna - ni kommer alt erbjudas jobb, sägerman, och det skall ni vara tacksamma för. Men det står ingenting om vilka jobbdet är och ingeniing om inflytande över de egna arbetsuppgifterna. Jaghemställer alltså här alt beslutar tillsätta en styrelse som skallutses efter beslutet för alt skyndsamt genomföra sammanförandet ochbolagsbildningen, alternativt alt uttalar alt en styrelse tillsättssenasi . Denandra invändningen gäller det här med beställningsproduklionen. Jag är heltöverens med utskottet och med regeringen i dess proposition om alt beställningsprodukiionskall få förekomma för högskolan. Visserligen sägs det altbeställningsproduktion därutöver bör få förekomma endasl i begränsadutsträckning, men jag anser ändå att den skrivning som finns kan ge utrymmeför en expansion av denna produktionsform, vilket allvarligt skulle kunna skadaintegriteten hos företaget. Jag yrkar här att del i ulskollels skrivning börslå att beslällningsprojekl bör få göras enbart för högskoleområdet. Allvänsterpartiet kommunisterna är för ett förstatligande av all läromedelsproduktiontorde vara väl känt vid del här laget. Vi har väckt många motioner i frågan häri som lyvärr gång på gång avslagits av de övriga partierna. Men vianser inte att det är den diskussionen som del gäller i det här sammanhanget. Jagvill slutligen ta upp ytterligare en punkt. Det gäller den såomdiskuterade frågan om förelagets lokalisering. Vi är ense med utskottet omatt utbildningsradion skall ligga i . Vi anser däremot inleatt man i den här första omgången helt skall utesluta , ulan vi anserall det bör ingå som ett alternativ i diskussionen - utan att vi vill tadefinitiv ställning. Underiaget för ett bestämt beslut i den ena eller andrariktningen är alltför svagt, särskilt mol bakgrund av det kommande bolagetsspeciella karaktär, vilka tekniska resurser det komnier all få osv. Avsiktenär uppenbarligen inle alt dotterbolaget skall få hell egna produktionsresurserutan att det till stor del skall förlita sig på lekniskaresurser m. m. Och det är ju också det enda ekonomiskt försvarbara. Men dåtalar effektivitetsskäl och prakliska skäl för att ulbildningsprogramorganetförläggs i närheten av . Några sysselsätlningsvinster slår inteheller all finna genom att flytta ut elt antal tjänstemän utanför kärnområdet.Ur sysselsättningssynpunkt krävs hell andra insatser från statens sida somprioriterar tillverkningsindustri i de södra regionerna. Med detla yrkar jag i första hand bifall lill molionen 4 av . fl., i andra hand att , om motionen 4 inte bifalles, 1. dels uttalar sig för en lokalisering avutbildningsprogrambolaget till inberäknal kärnområdet, delsbemyndigar regeringen att besluta om den närmare lokaliseringen avutbildningsprogrambolaget, 2. uttalar att utbildningsprogramorganet bör få görabeställningsprojekt enbart för högskoleområdet, 3. uttalaratt en styrelse bör tillsättas snarasi, docksenast , för att trygga personalens förhandlingsrätt. Radiooch television i utbildningsväsendet i (c): Jag skall i mitt inlägg enbart ägna mig ål lokaliseringsfrågan. 1motion 1975/76:1427 föreslår jag tillsammans med att TRUlokaliseras lill . I utbildningsulskotlets betänkande 1976/77:11 ärman enig om att lokaliseringen skall göras till . Man taremellertid inte ställning till förslagel om som lokaliseringsort,utan anser att regeringen skall beslula om lill vilken kommun iStockholmsområdet lokaliseringen skall ske. Radiooch television i utbildningsväsendet Blandremissyttrandena till betänkande trycker arbetsmarknadsstyrelsenmyckel starkt på kravet att lokaliseringen av TRU skall ses som en viktigregionalpolilisk åtgärd. i har enhälligt förordatNorrtälje, delta främsl på grund av den regionala obalans som råder i della länoch den låga andel arbelslillfällen som har i regionen, i synnerhetnär del gäller kvinnor och lång-tidsutbildad arbetskraft. Vaddet geografiska avståndet beträffar ligger ju inte så väldigtavlägset från . Som riksdagsman och bosatt där är jag ju exempelvispå grund av närheten till inte beräuigad till fullt traktamente. Ochvägen förbättras successivt. Ungefär halva sträckan är motorväg, och resterande sträcka skall enligt långlidsplanenvara ombyggd under 1980-talel. Efter denna ombyggnad tvivlar jag på att manuppnår några mätbara lidsvinster genom alt lokalisera TRU söder om en lokalisering till " slipper man ju trafiken genomStockholm, när man skall till . Dessutomförbättras den kollektiva trafiken med direktbussar i bådariktningarna och SL:s 70-kort gäller. Attden dåvarande socialdemokratiska regeringen vid proposilionsskrivandet, medtanke på förestående val, körde över den enhälliga medlandshövding i spetsen och dessutom sin egen riksdagsman , som lidigare uppvaktat den förre utbildningsministern i ärendetlill förmån för , är väl inte så mycket en omtanke om TRU, utan meraen rent valtaktisk åtgärd. Jag kan påminna om att både och Botkyrkavid den tidpunkten hade en knapp icke-socialistisk majoritet. Jaghoppas att utskottet vid studiet av remissvaren uppmärksammal den regionalaobalansen i . kommun är till strukturen en utprägladjord- och skogsbruksbygd, och eftersom industrialiseringen är låg har kommunenen god fysisk miljö. Detta tillsammans med vackra natur, inle bara omsommaren utan även under andra årstider, besjungen av trubadurer och poeter,har gjort att kommunen blivit eftertraktad av fritidsmänniskorna. Med sina ca34 000 fritidshus är den mest utpräglade fritidskommunen i vårtland. Så länge exploateringen pågår ger del här en del jobb, men tasen mängd mark i anspråk som genom bebyggelsen blir improduktiv, och närexploateringen upphör leder detta till atl en mängd arbetstillfällen försvinnerpå grund av nedlagd skogs- och samt till inkomstbortfall föryrkesfiskare, anläggnings- och byggnadsarbetare m. fi. I Länsplanering 74 harman också gjort den här bedömningen och räknar där med en minskning avarbetstillfällena inom dessa yrken. Ochen kommun kan inte från kommunalekonomisk jämlikhetssyn-punkl vara serviceorganpå fritiden ål människor från i huvudsak andra delar av vårt land och vårregion. Kommunen måste också ges möjligheler lill arbetstillfällen, sompå sikt ger kommuninvånarna framtidstro. En lokalisering av TRU lill Norrtäljetror jag skulle vara den injektion som skulle bli början till en bättreregional balans för Slockholms läns nordostregion. Vore inle detta en bättreväg att pröva än att kommun tvingas stämma in i den klagokör som bliralltmera vanlig, nämligen: Inlemma oss i det allmänna stödområdet. Jaghyser naturligtvis den största tilltro till den nuvarande regeringensregionalpolitiska omdöme och sätter nu min lit till atl den mycket nogaförsöker sätta sig in i kommuns sysselsättnings- och regionalpoliliskaproblem. Men är det några av kammarens ledamöler som tror att den har bällretid och möjligheter till detta än utbildningsutskottets ledamöter haft? Jagtycker att del är en svaghet i betänkandet att utskottet inte utnyttjar den härchansen att åstadkomma en avgörande regionalpolilisk satsning, och detta medminsta möjliga personella påfrestningar som följd, genom att besluta attföreslå all bifalla motion nr 1427 och på så sätt definitivi avgöraatt TRU förlägges lill . Jag har inget yrkande utan föriilar mig nu helt på regeringen och dessgoda omdöme. Radiooch television i utbildningsväsendet i Siockholm (fp): Den svenska utbildningsradion har utretts under nästan ett decennium.Den långa utredningstiden har varit till nackdel för utbildningsradionsutveckling. Att och kunnat göra såmånga fina program och så många goda insatser är en prestation mot bakgrund avatt man arbetat i en ständig osäkerhet, att man vetat så litet om vad det skallbli av utbildningsradion. Därför är det väldigt glädjande atl nulycks kunna enas om ett -om än interimistiskt - förslag till hurutbildningsradion skall vara organiserad. Det är särskilt glädjandesom de förslag som kommer från elt i allt väsentligt enigt utskott innebäratl - i motsättning lill vad försökte hävda -de liberalakraven har tillgodosells om att utbildningsradion skall vara decentraliserad,ha garantier mot statlig dirigeringslusla och kunna hävda sin integritet. Påfå områden är socialism och centralisering så olyckliga som när del gällerläromedel - tryckta som elersända. Ceniralslyrning innebär ju ell syslemdäralli fler elever ges en och samma version av verklighelen. Men verklighetenär aldrig entydig. Urvalet av fakta är präglat av värderingar, kunskaper ochpersonlig bakgrund hos den eller dem som svarar för urvalet. Utsiktspunktenpräglar den bild som förmedlas. Därför är del i ell demokratiskt samhälleviktigt all skolan förmedlar,//era bilder, all alla klassrum inle bliridenliska. Molden bakgrunden var vi från mycket kriiiska både mot de två tidigareTRU-utredningarna och mot den förra regeringens proposition omutbildningsradion. På fem olika punkter visade den Radiooch television i utbildningsväsendet förra regeringen hur litenfaroinstinkt den hade inför att staten skulle få makt och myndighet överetermedia: Fördelförsta föreslog den förra regeringen att utbildningsradio skulle blien helstatlig stiftelse direkt under . På så sättskulle vi få helt statlig radio och TV i , ettämbetsverk för utbildningsradio. kan kritiseras, menradioavtalel och den litet komplicerade sammansättningen av styrelsen ger ialla fall vissa garantier för självständighet. Men vem skulle ha utsettstyrelsen i utbildningsradion enligt det gamla regeringsförslaget? Jo,regeringen själv. Och vem skulle ha beslämt stiftelsens stadgar? Jo, samma regering.När ulskollel nu enhälligt överger propositionen och föreslår att den nyautbildningsradion skall bli ett dotterbolag lill så värnar manpå ett glädjande säll om utbildningsradions integritet. Fördet andra såg den gamla regeringen mycket små risker i atl de som redan harmakt skulle få mera makl: via särskilda kommittéer skulle myndigheter ochfolkrörelser kunna påverka program, budget och planering. Del skulle innebäraatt Utbildningssveriges redan mäktiga skulle få än mera atl säga till om. Närulskollel nu föreslår att kommittéerna skall bli rent rådgivande är detta ocksåett steg för alt värna utbildningsradions självständighet mot starkapåtryckningsgrupper. Fördet tredje fanns det i regeringspropositionen en möjlighet all förvandlaulbildningsradion till början av ell monopol på läromedelsområdet. Deetersända läromedlen skulle spela en alll viktigare roll. skulleutbildningsradion producera läromedel. - en av de ledande i arbetetbåde för atl få fram utredningsbetänkandena och för att 1 fram propositionenoch av den gamla regeringen designerad som chef för ulbildningsradion -karakteriserade ett av syftena med den nya utbildningsradion som att man ville"skapa en bjässe på läromedelsmarknaden". För socialdemokraterna,som ju på sin partikongress lagil ställning för att hela den svenskaläromedelsbranschen skall förstatligas, är del självfallet svårt atl seriskerna i en sådan utveckling. För oss liberaler som vill ha frihet ochmångfald också på läromedelsområdet och som vill alt elever och lärare skallkunna välja mellan flera konkurrerande läromedel i skolorna skulleutbildningsradion som bjässe på läromedelsmarknaden vara en slor fara. Närnu utskottet enhälligt kraftigt begränsar den nya utbildningsradionsmöjligheter alt producera tryckta läromedel är därför delta myckettillfredsställande. Konkurrensen och mångfalden skall upprätthållas också påläromedelsområdet. Fördelfjärde ansåg i sin proposition all organisationer och myndigheteri samproduktion med ulbildningsradion skulle kunna göra program. Delta var eltav de allvarligaste hoten mot utbildningsradions integritet mot samhälletsmäktiga. Låt oss ta ett exempel. När LO efter den stora gruvstrejken ville hamer ordning i leden vände man sig lill TRU föran få en programserie lill slånd.TRU skulle göra program. LO slå förstudiematerialet. Men TRU lydde inte riktigt order. Serien Arbetare 71 blevinte så okritisk som LO velat. Det socialdemokratiska partiet och LO gick hårtut mol misshagliga producenter. Intressant är inte om programserien var braeller dålig - själv tycker jag den var dålig. Del viktigaste är atl LO ansågsig ha rätt atl få för sig tillrättalagda program producerade och elersända avutbildningsradion. Densamproduktion som den förra regeringen föreslog innebar att en , en myndighet eller en organisation skulle kunna gå in iutbildningsradion och erbjuda pengar för alt ett program skulle produceras ochsändas.