prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidare har AMS gått in medanvisningar som direkt berör invandrar- ungdomarnas inträde påarbetsmarknaden. Deungdomar som har beredskapsarbete hos stat och kommun bör få kunna avbrytaarbetet antingen några limmar per dag eller någon dag för alt delta isvenskundervisning. Arbetsförmedlingarnaskall kunna ge invandrarungdomar beredskapsarbete i form av kontaktarbele ochuppsökande verksamhet i familjer, föreningar, hos invandrarråden och annat. Tvåspråkigaungdomar skall kunna få arbete hos arbetsförmedlingarna för att bistå sinakamrater. Detär några praktiska saker som håller på all ske. Men jag instämmer helt iAnna-Greta grundläggande värdering all siffrorna är oroväckande höga.Vi måste undersöka hur man här kan gå vidare. Om åtgärder mot arbetslösheten bland ungdom ochinvandrarkyinnor FruLEIJON (s): Får jag lill atl börja med säga ett par ord om kvinnorna, som jag intehann med i mitt tidigare inlägg. Situationen för invandrarkvinnorna är inlelika allvarlig som när det gäller invandrarungdomarna, men den är ändåoroande. Barnomsorgen är mycket viktig, och jag är glad över all statsrådetAhlmark understryker del. Men barnomsorgen är inle dessa kvinnors endaproblem. Del måste vidtas en rad arbetsmarknadspoliliska åtgärder för all gedem särskilt stöd. Närdet sedan gäller ungdomarna och AMS begäran om ell hundraprocentigtstatsbidrag för invandrarorganisationer som ordnar beredskapsarbete sägerstatsrådet all den frågan är under beredning. Men hur länge skall denvara under beredning? AMS har - det vet jag -diskuterat del här med de olikainvandrargruppernas riksförbund, bl. a. med Riksförbundet Finska föreningar iSverige. Vi väntar otåligt och har väntat ganska länge på all få besked i dennafråga. Arbetslösheten bland invandrarungdomarna ärskrämmande hög - det håller statsrådet med om. Då kan man inte hålla påoch bereda sådana här ärenden alltför länge - då måste man göra någonting! Jag nämnde en hel rad åtgärder som vi vidtar för att ökasysselsättningen bland ungdomar och bland invandrarungdomar. För myckel korttid sedan - jag tror det var sedan - fick vi en framställning frånarbetsmarknadsstyrelsen om hundraprocentigt statsbidrag lillinvandrarorganisationer som anställer ungdomar. Del är klart alt del kan hjälpaett mindre antal ungdomar. Vi bereder den här frågan, och vi har ännu inlefattat något beslut. Menhär har vi ju all göra med ell mycket stort problem, som gäller lusentalsmänniskor - yngre och äldre. Då kan man inte bara tala om statsbidrag tillinvandrarorganisationer som anställer ungdomar. Del är mycket annat som manmåste göra. Jag har räknat upp sju alla konkrela åtgärder som kan vidtas föratt vi skall komma lill rätta med dessa problem. Det går inte att gräva nedsig i en enda mindre fråga och glömma Om en bro vid Bjursund i län alla de stora frågorna somgäller sysselsättningen bland unga invandrare i . FruLEIJON (s): Nej, det går inle atl gräva ned sig i en fråga, och jag har inle gjortnågot som helst försök all föreslå det. Jag påpekade tidigare atl det behövssatsningar i en rad olika avseenden, bl. a. uppsökande verksamhet från t. ex.finskialande arbetsförmedlare och socialarbetare. Menfrågan om beredskapsarbetena är viktig i detta sammanhang därför att den är ettexempel på åtgärder som inte själv kan vidta. Deandra åtgärder som arbetsmarknadsministern räknade upp har myndigheten i deflesta fall möjligheter atl vidta själv. Men i en akut besvärlig situationbehöver extra stöd, extra resurser från departementet.Det är först och främst där statsrådet kan göra sina insatser.Statsbidrag lill beredskapsarbeten är ell exempel på en konkret sådan åtgärd. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om en bro vid Bjursund i län Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i Hullsfred (m) anmälda fråga,1976/77:427, och anförde: i har frågat mig om jag avser att vidta sådanaåtgärder atl en brobyggnad vid Bjursund, , i län kanförverkligas inom överskådlig lid. flerårsplaner för vägbyggandel som och länsstyrelserna upprättargemensamt och i samråd med kommunerna i resp. län anges vilka vägföretag somskall ulföras för de medel som anvisas för byggande av vägar. I nu gällandeflerårsplan för byggande av länsvägar i län ingår inte byggande av brovid Bjursund. planering på förutsätts dock en bro vid Bjursund kommalill stånd. Sålunda pågår f n. projektering av bron. skall flerårsplanernaförfattningsenligt revideras. De nya planerna avser femårsperioden 1979-1983.Vid revideringen får man pröva om brobygget vid Bjursund kan inrymmas i den nyaplanen för län. Därutöver kommer möjligheten all utföra bron som beredskapsarbeteatt prövas om behov av sysselsättningsskapande åtgärder finns i regionen.Beslut om beredskapsarbeten fattas av i samråd medvägverket. iHultsfred (m): Jag ber atl få lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Viförslår alla vilken olägenhet det innebär för en bygd atl till myckel stor delvara beroende av färjlrafik. har ett stort bekymmer med sinakommunikationer, särskilt när det gäller färjan vid Bjursund, väg 870. Frånmillen av har behovet av och önskemålet om en fast förbindelsemedelst en bro växt sig allt starkare. För såväl den enskilde som det allmännahar färjlrafiken dragit allt större kostnader, som får betalas i form avfördyringar i alla sammanhang. Jag kan som exempel nämna LoflahammarföretagelVienerbagarn, som har ca 70 anställda och som är i behov av regelbundnatransporter. Detta förelag ser naturligtvis färjan som etl av de besvärligasteproblemen för sin verksamhet. Man bör här la hänsyn lill all förelaget ändå harinvesterat ca 1 milj. kr. i utbyggnad av sin fabrik i . Kommunfullmäktigehar vidare antagit byggnadsplaner omfattande 300 fritidshus i kommer också all efler hand öka trafiken över färjan. Färjlrafikenhar för vägverkels del blivit allt dyrare, och den är för budgeteradlill . En bro som ersätter färjan har enligt beräknatskosta 8-9 milj. kr., beroende på vilken höjd som anses erforderlig.Projekteringen av en bro pågår f n. inom . Kostnadernaför färjlrafiken över Bjursund har uppgåu lill 370 000kr. för , 560 000 kr.för och . inkluderas reparationer förfärjlägel för ca . Ar 1977 är budgeterat till . Investeringskostnadernaför anläggning av en bro har preliminärt uppskattats lill 10 milj. kr. plustillfartsvägar om 1 milj. kr. Delrör sig här om stora kostnader, men värdet av en broförbindelse för den bygdoch de människor som berörs av densamma kan inle nog betonas. Jag hoppas därföratl bron vid Bjursund kommer med i planering för den kommandefemårsperioden och, om så inle blir fallet, alt den kan uppföras som beredskapsarbete. Jagber all åter få tacka herr statsrådet för det utförliga svaret och för denpositiva inställningen lill denna fråga, och det är min förhoppning att bronvid Bjursund blir verklighet. Om en bro vid Bjursund i län Meddelta anförande, under vilket herr andre vice talmannen överlog ledningen avkammarens förhandlingar, var överläggningen slutad. Omsäkerheten vid viss fraktfait med pråmar § 10 Om säkerheten vidviss fraktfart med pråmar Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (vpk) anmälda fråga,1976/77:435, och anförde: i har - med anledning av vissa pråmtransporlermed skroislen mellan och - frågat mig dels om jag anser attde vid transporterna utnyttjade plandäckade pråmarna ulan säkerhetsanordningarär lämpliga vid dylik fraktfart, dels, om så inle är fallet, om jag är bereddatl ta initiativ för atl få en ändring till stånd. Deaktuella transporterna sker med pråmar, som enligt sjöfartsverkels uppfattninghar myckel god stabilitet och sjövärdighet. Några risker ur säkerhetssynpunktbedöms därför inle föreligga. Eflerinspektion på platsen har verket i skrivelse till del danska företag som utförtransporterna utfärdat rekommendationer om bl. a. stuvning av lasten och val avfärdväg. För all ytterligare minska risken för all sten faller över bord harsjöfartsverket också påpekat atl särskild hänsyn skall tas till väderlekeninnan en resa påbörjas. Sjöfartsverkethar därmed vidtagit de åtgärder som det med stöd av gällande lagstiftning haransett del möjligt och rimligt alt göra. Eftersomdel ankommer på atl fortlöpande följa denna typ av frågor anserjag inle all det är motiverat med några särskilda åtgärder från min sida i detaktuella fallet. i (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga.Skroistensfrakterna från lill i har upprört sinnena,framför allt hos fiskarna i . Det kan här talas om en verkligförbittring. Den skrolsten som fraktas är nämligen så illa stuvad all stenarnamed lätthet går över bord och fördärvar de bästa fiskevaltnen för dessafiskare. På kajen i ligger skrotsten på fiera hundra kilo som tagits uppi dessa irålvatten. Skroisienarnafördärvar för del första fiskeredskapen. För del andra får man ingen fisk, ochför det tredje kan man inle tråla där i fortsättningen om man inte får uppskrolstenen. Ju fler stenar som ramlar över bord från dessa pråmar, desto merfiskevallen och boitenyta fördärvar man. Jaghar till mitt förfogande fotografier, som jag gärna visar för kommunikationsministern.De illustrerar hur illa stuvad denna sten är. Jagvet mycket väl att folk från har besökt och givitanvisningar om hur stenen skall lastas. När pråmarna går lill sjöss är stenenlika illa stuvad i alla fall. Desvenska väslkustfiskarna har haft stora svårigheter. Deras gamla fiskevallenhar lagils ifrån dem genom atl andra nationer har förlängt sin fiskegräns.Skall man nu fördärva deras egna fiskevallen på svenskt Västerom utanför fiskar dessa Smögenfiskare upp till 90 96 av sin fångstav havskräftor om somrarna. Där hittar man dessa stenar. Omdel nu inte finns lagar i detta land - del framgår av svaret på frågan - måstedylika lagar komma lill. I svaret slår: "har därmedvidtagit de åtgärder som det med stöd av gällande lagstiftning har ansett detmöjligt och rimligt all göra." Lagengäller fartyg och människor, men för sjöbollen finns inga lagar. Detta kan mangivetvis inle nöja sig med. Kommunikationsministern söker skydd bakomsjöfartsverket, som egentligen har hand om frågan. säger attfiskerislyrelsen borde ha varit mer aktiv. i säger att detär sjöfartsverkels sak. förklarar att del gör vad det kanutifrån de lagar som är gällande i delta land. Omdel nu gäller lagarna vill jag fråga: Tänker kommunikationsministern vidtaåtgärder för atl ändra dessa lagar? Del gäller inle bara frakter av skrotslen.Det finns även modernare fraktmetoder som har med denna sak atl göra. Omsäkerheten vid viss fraktfart med pråmar Jag söker inle alls skydd bakom , iKramfors. Jag följer bara de regler som gäller för verkens ål-gärder ochstatsrådens handlande. Jag kan inte personligen ingripa i ett sådant här fall,ulan del ankommer på all göra del. Vad beträffar lagstiftningens lillräcklighel ellerotillräcklighet föreställer jag mig att det finns anledning att i densjöfartspolitiska proposition som skall föreläggas se över ävenlastningsreglerna. Hen LORENTZON i (vpk): Den upplysning som kommunikationsministern gav, nämligen atlfrågan skall bli föremål för behandling och möjligen komma med i enproposition, hälsar naturligtvis både jag och fiskarna med tillfredsställelse.Men problemet är att de danskar som lastar stenen i inte följersjöfartsverkets rekommendationer. Smögenfiskarna kan inte invänta enproposition från regeringen och möjligen nya lagar. Del är nu del måstehandlas. Lokaltidningarnakan bevisa genom fotografier hur illa denna sten är stuvad. Del är en enkelmatch atl fotografera dessa pråmar när de lämnar och sedan ha enfotograf som passar dem närde kommer fram. Då får man ju vela exakt huruvidasten har ramlat över bord eller inte. Men den åtgärden har man inte vidtagit.Jag tycker atl del är litet nonchalant mot den här lilla kåren av fiskare. Tänkom någon fördärvade de svenska böndernas mark, vilkel liv del skulle bli! Menmarken som del är fråga om i det här fallet är sjöbollen, och den fördärvarman. Förbittringen är stor bland fiskarna, men ingen hjälp får de. Nr 135 Det vore, som jag sade, enkelt alt fotografera pråmarna och bevisa den °danskarna hur illa det hela sköts. Om verksamheten sedan fortsätter 18 mai 1977 Psamma vis går del an alt vidta åtgärder. Omarbetslivsorien- Herr kommunikationsministern : tering for lärare ! Jag har inte på minsta sätt sökt bagatellisera den skada som skett för fiskarna.Jag är den förste all beklaga, om det förhåller sig på det sätt som herrLorentzon säger. Jag har sett fotografier av pråmarna, men jag har också hörtsjöfartsverkets bedömning. Om anvisningar rörande hur pråmarnaskall vara lastade inte följs, ankommer det på verket att ingripa. HerrLorentzon menar väl inte att jag skall ut och fotografera pråmarna? HenLORENTZON i (vpk): Del kunde naturligtvis vara skönt för kommunikationsministern allkomma ner lill och ha en kamera med sig, men det var inte minmening! Det finns tjänstemän tillräckligt på det här området. Närman talar med loisarna i exempelvis säger de: Del är ett bedrövligtförhållande delta - vi vet precis hur det går till, men del är sjöfartsverketsom har alt bevaka sådan här verksamhel! Sjöfarisverkei å sin sida säger alllagarna är sådana au det inte är möjligt atl vidta åtgärder just . Vihar alltså alt invänta en proposition från regeringen. Men å andra sidan gårdet alt vidta åtgärder . Även om en gång har varit danskt, såbestämmer ju inle danskarna i längre. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Om arbetslivsorientering för lärare Fru statsrådet erhöll ordet för alt besvaraherr i (s) anmälda fråga, 1976/77:402, ochanförde: i har frågat mig av vilka skäl den delen avlärarutbildning som avser arbetslivsorieniering inte har kommit i gång så somavsetts. Underanslaget Lärares fortbildning finns innevarande budgetår för första gångenanvisade medel för lärares arbetslivsorieniering. 1 avvaktan på allförhandlingar mellan och berörda personalorganisationerskall slutföras har denna arbetslivsorieniering ännu inle kunnat komma lillstånd. En av parterna gemensamt tillsall arbetsgrupp bereder nuärendet. HerrKARLSSON i (s): Jag lackar statsrådet för svaret. Anledningen 96 lill min fråga är del sätt på vilket man harhanterat en för skolan viktig Nästaår skall SlA-reformen börja all gälla inom . Ett av skolansviktigaste mål enligt reformen är atl skolan skall öppna sig mot samhället ocharbetslivet. Många har upplevt skolan som en värid för sig, isolerad från detsamhälle som eleverna får sin utbildning till. är, som framgår av propositionen, atl söka kontakt med arbetslivet.Detta måste framhållas som en väsentlig del av skolans samhällsansvar. Det ärangelägel att företrädare för arbetslivet i myckel högre grad än vad som nusker får komma in i skolan. Elever och lärare måste lämna skolan och bedrivastudier ute på arbetsplatserna i omedelbar kontakt med de människor och deproblem som där finns. Dessutom måste det till facklig medverkan iundervisningen. Inomde fackliga organisationerna är vi beredda all göra omfattande insatser i deltaarbete. Eleverna måste få kunskap om arbetslivet och del fackliga arbetet undersin skoltid. De flesta elever kommer ju alt bli löntagare. Men självfalletmåste även lärarna få chans att orientera sig om arbetslivet. Den möjlighetlill fortbildning som föreslogs i SIA-proposilionen var myckel betydelsefull.Därför är det synnerligen irriterande alt denna verksamhet inle kommit i gång. Riksdagenbeslutade om denna resurs när togs i kammaren - propositionenlades . Med den lid som myndigheterna haft lill sill förfogandeär del anmärkningsvärt all de inle handlat snabbare. Förhandlingarna medpersonalorganisationerna borde ha startat i så god tid alt de tilldelade medlenkommit lill användning. Med litet god vilja från båda parterna hade dettasjälvfallet kunnat vara klart än vad som tycks blifallet. Ytterstär del förstås regeringen som måste bära ansvaret. Något större intresse tycksinte den borgerliga regeringen ha visat frågan, vilkel jag måste beklaga. Jagvill slutligen fråga statsrådet : Tillmäter inte statsrådet denna frågalika stor betydelse som del uttrycks i SIA-proposilionen? Jag kan ju inte instämma i allt vad i sagt, men sålill vida har han rätt och jag delar i hög grad hans uppfattning auarbetslivsorientering för lärarna är myckel angelägen. Givelvisär del också viktigt atl skolmyndigheterna och personalen är eniga om hurarbelslivsorienteringen skall utformas. Jag har inte för avsikt all göra somherr Karisson och bestämma var skulden lill den eventuella oenigheten ligger.Jag bara konstaterar all ulan enighet torde effekten inte bli den som vi haravsett. Jaghar goda förhoppningar om att man i den av mig nämnda arbetsgruppen snartkommer lill resultat och att alltså arbetslivsorientering för lärarna snartskall komma i gång. För alt inleskall missuppfatta mig vill jag tala om alt 7 protokoll 1976/77:135 Omrätt för gymnasieelev att överklaga rektors beslut om ledighet från skolan jag inte på någol sätt ärmindre intresserad än den tidigare regeringen av denna fråga. HenKARLSSON i (s): Jag är mycket lacksam då statsrådet uttalar sill intresse förall den här utbildningen kommer till stånd. Jag vill ändå erinra om alt det ärför innevarande budgetår som dessa medel har anvisats. Vi har bara en ochen halv månad kvar på detta budgetår, och man har knappast kommit lillplaneringsstadiet när det gäller utbildningen. Därför får jag uttrycka denförhoppningen alt del verkligen kommer att hända någonting inom den närmastetiden. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om rätt för gymnasieelev att överklaga rektors beslut om ledighet frånskolan Fru statsrådet erhöll ordet för atl besvarafru () anmälda fråga, 1976/77:422 och anförde: har frågat mig om jag är beredd all ge gymnasieeleversamma möjligheter som grundskoleelever atl överklaga rektors beslut om ledighetfrån skolan. Möjlighetall överklaga rektors beslut om ledighet för enskilda angelägenheter enligtskolförordningen 6 kap. 25 S resp. 9 kap. 54 S saknas för elev både igrundskolan och gymnasieskolan. Fråganom ledighet frän skolarbetet i (6 kap. 25 >j) prövas avskolstyrelsen i de fall den begärda ledigheten gäller underett läsår. Ledighet för elev i gymnasieskolan (9 kap. 54 >;) beviljas avrektor för den tid han bestämmer. Det synes mig väl avvägt alt skolstyrelsen fattarbeslut om längre ledighet för grundskoleelev, eftersom det är fråga ombefrielse från obligatorisk skolgång. Beträffande gymnasieskoleelev rör delsig om ledighet från frivilliga studier, vilket inte nödvändigtvis behöverbeslutas av skolstyrelse. Jag lackarstatsrådet för svaret. Entjänsteman påtalade för mig den orättvisa som flnns mellan gymnasieelevers ochgrundskoleelevers möjligheter alt få ledigt från skolan. Skolljänslemannen hadeden erfarenheten att det i praktiken fanns en skillnad i möjligheterna au gåvidare, all överklaga etl ärende. Statsrådethar rätt så lill vida all del inte finns några formella möjligheter attöverklaga. Men statsrådet har också uppmärksammat de skillnader som finns ibehandlingen av grundskoleelevers och gymnasieelevers begäran om ledighet, ochdet är just denna skillnad som är kärn- Iskolsladgans 6 kap. 25 §, som reglerar grundskoleelevernas begäran om ledigheti enskilda ärenden, står det: "Behöverelev ledigt från skolarbetet för enskilda angelägenheter får klassföreståndarenbevilja sådan ledighet för i följd och sammanlagt högst sexdagar för läsår. Om särskilda skäl föreligger får ytteriigare sådan ledighetbeviljas av rektor för och i övrigt av skolstyrelsen." Iskolstadgan 9 kap. 54 §, som reglerar dessa förhållanden för gymnasieelever,slår det: "Behöverelev ledighet från skolarbetet för enskilda angelägenheter fårklassföreståndare bevilja sådan ledighet för i följd ochsammanlagt för läsår om ej annat följer av andra stycket.Rektor får bevilja elev ledighet för enskilda angelägenheter för tid som rektorbestämmer." Engymnasieelev är med andra ord beroende av en enda människas, dvs. rektors,välvillighet för alt få ledigt. En grundskoleelev har möjlighet atl gå längreoch få sin begäran om ledighet prövad av fler, vilkel är mer demokratiskt ochmer tidsenligt. Förvisso gäller detta endast längre ledighet, men dengrundskoleelev som får avslag av sin rektor kan gå vidare till skolstyrelsenmed begäran om längre lid. Jagfinner del oacceptabelt alt rektor skall ha sådan stor makt i det ena fallet.Jag beklagar atl statsrådet inle ser det odemokratiska i del här på samma sättsom jag. Omrätt för gymnasieelev att överklaga rektors beslut om ledighet från skolan Jag tycker all i alla fall missuppfattat saken. Del ärinte så all man, om man inle får ledighet för en kortare lid, kan gå vidare ochöverklaga, ulan del är en funktionsuppdelning: kortare ledighet beviljas avklassföreståndare, längre ledighet av rektor och ännu längre ledighet avskolstyrelsen. Jagkan inte finna annat än att det här är en ganska bra ordning. Del är möjligtatt det kan finnas problem, och del låter skrämmande, kan jag tänka mig, attdet är rektor som beviljar ledighet för tid som rektor bestämmer. Jag har nogdet intrycket alt man i allmänhet försöker komma fram lill samförstånd. Om det nu skulle finnas skäl att vidta förändringari bestämmelsen beträffande gymnasieskolan så utgår jag från attgymnasieulredningen kommer atl ta upp det. Det är inte obehagligt all just rektor bestämmer, utan del ärobehagligt all en enda person kan bestämma över gymnasieelevernas möjlighetertill ledighet. Det är också detta som jag protesterar mot, och jag säger atldet är odemokratiskt atl rektor skall ha en sådan stor makt. Men, , samma sak gäller ju kortare ledighet. Del är enperson som bestämmer. Jagundrar vad drar för slutsatser av delta resonemang. Skall allaansökningar om ledighet föras upp till skolstyrelsen? Del kan väl knappast varaen särskilt bra ordning. Eller är det möjligen en över-klagningsrätl som fruBernström efteriyser? FruBERNSTRÖM (fp): Jag tycker det vore rimligt att elever även i gymnasieskolan skulle kunnafå begäran om längre ledighet prövad i demokratisk ordning på samma sätt somgrundskoleelever får begäran om längre ledighet prövad av skolstyrelsen. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om en betygsfri skola Fru statsrådet erhöll ordet för att besvarafru (vpk) anmälda fråga, 1976/77:426, och anförde: har frågat mig om regeringen redan före remissbehandlingenav betygsuiredningen tagit ställning mot en betygsfri skola. Regeringen har självfallet inle tagit ställningtill belygsutredningens förslag i någol avseende. Det kommer all ske förstefler remisstidens utgång i samband med att en proposition i frågan förbereds. (vpk): Jag skall be all få lacka för svaret, och för en gång skull är jagfaktiskt nöjd. Jagtycker emellertid alt del är anmärkningsvärt atl , som ärstatssekreterare i , kunde göra följande uttalande när1973 års betygsutredning presenterade sitt slutgiltiga betänkande: Först skallvi nu ha en bred remiss under en väl tilltagen lid. I nästa andetag sade han:Så mycket kan jag ändå säga som att elevorganisationernas krav på en heltbetygsfri skola saknar aktualitet. Ettsådant uttalande måste för det första innebära att utbildningsdepartementetinte kommer att ta någon hänsyn lill de remissinstanser som vill ha enbetygsfri skola och för det andra atl regeringen redan har tagit ställning moten betygsfri skola. Detta i sin lur innebär för det tredje att hela deltraditionella remissförfarandet sätts ur spel. Enhelt betygsfri grundskola eller både en betygsfri grundskola och en betygsfrigymnasieskola kommer alt krävas av väldigt många remissinstanser.Elevförbundet , , , , , socialdemokraternas ochvänsterpartiet kommunisternas ungdomsförbund kommer atl ställa kravetpå en betygsfri skola. Skall man nu ta på orden och utgå ifrånatt de här remissinstanserna inle skall kunna påverka betygsfrågan, innebär delatt remissinstanser som inte vill ha betygen kvar i praktiken ställs utanmöjlighet all påverka regeringens beslut och proposilionsskrivande. Detfinns, enligt min mening, tyvärr all anledning att se mycket allvarligt påAnders uttalande. Vi vet alt vill införa fler betyg iskolan. Det framgick bl.