prot · G00942 · 1976-12-31 00:00:00 — Närjag har tillfälle atl studera det svar som kommunikationsministern hargett på min fråga, ser jag all det ändå andas vissa antydningar lillförändringar. a. står del i svaret all det är tänkbart att "görasmärre anpassningar av telenätets indelning till t. ex. ändringar avkommunindelningen och vissa orters ändrade influens". Atldet i många län finns behov av all göra sådana smärre ändringar i dettaavseende är jag vid det här laget hell övertygad om. Kommunikationsministernanger också i sitt svar alt del finns möjlighel att arbeta ännu mera intensivtmed taxorna för att anpassa dem och därigenom kunna eliminera en del av deolägenheter som föreligger. Det är naturligtvis bra att man gör en sådananpassning av taxorna. Men jag anser atl man också måste se överriktnummerområdena i delta avseende. Låt mig bara kort tala om för i atl visstskall leleverkel försöka göra de smärre anpassningar som är möjliga ulan alltförstora kostnader. Men skulle man göra en fullständig anpassning över hela landelskulle del i dagens kostnadsläge kräva en investering på ungefär enhalv miljard kronor. Del är väl uppenbart all Nr 42 det skulle innebära ensådan betydande uppjustering av taxorna alt ål- Torsdaeen den gärdenmåste betraktas som utomordentligt diskutabel. iSödertälje (s): Vi fick där ytterligare en uppgift på vilka kostnader en totalrevidering skulle medföra. Jag är lacksam för den uppgiften. Men jag anser attdel också finns skillnader i behov och atl behovet alt verkligen kunna göraanpassningar av nummerområdena lill kommungränserna i vissa kommuner ärbetydligt större än i andra. Jag hoppas också alt fortsätter altgöra undersökningar om folks samlalsvanor och samtalsbehov. Jag tror atl mångakommuner efter den senasle kommunindelningen har fåll hell andrainfiuensområden än lidigare och alt människors samlalsvanor och samialsbehovhar förändrats i riktning mot centralorten i de nya kommunerna. Om åtgärder för atttiygga sysselsättningen i Kisa Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Kisa Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga, 1976/77:125, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka lill altannan stallig verksamhet lokaliseras lill Kisa för att ersättasysselsällningsbortfallet vid nedläggningen av postgirots stansverksamhet. Pågrund av bl. a. då rådande rekryteringssvårigheler i inrättadepostverket en stansfilial i . Redan vid etableringen lämnadepostverket sådana uppgifler alt del för kommunen och berördaarbetsmarknadsmyndigheter samt de anställda och deras organisationer stod heltklarl all några garantier för slansfilialens fortbestånd på inlekunde lämnas med hänsyn lill den fortsatta automaliseringen inom postgirot. 1början av informerade postverket kommunen och alla anställda om delsden planerade awecklingstakien m. m., dels vilka möjligheter till fortsatt anställningi postverket som stod lill buds för berörda anställda. Dessa erbjöds vid dellatillfälle forisaii anställning inom verket. inrättades en särskildpartssammansall samrådsgrupp med uppgift att planera och vidta nödvändigapersonaladministrativa åtgärder. Med samtliga dessa åtgärder har verketspersonalorganisationer varit fulll införslådda. Verksamhetensinriktning och ändamål hos postverket såväl som hos andra verk inomkommunikationssektorn beslutas av riksdag och regering. Även sättet förfinansiering av verksamhelen faslslälls av stals- Om åtgärder för tiygga sysselsättningen i Kisa makterna.Postverket skall således som ell affärsverk ombesörja den posiala verksamhetentill kostnader som läcks av verkets intäkter. Delta innebär bl. a. att verkellöpande måste bedriva en planmässig raliona-_ lisering för alt möta oundvikligakostnadsstegringar av olika slag. gången från stansning till s. k.direkt dokumentläsning är exempel på en sådan ralionaliseringsålgärd hospostverket. Under sådana förhållanden kan verken inte företa omlokaliseringaroch etableringar som inle motiveras av kundunderlag, trafikbehov o. d. Deinstruktioner och ramar inom vilka verken arbetar tillåter följaktligen inleatt verken etablerar andra verksamhetsgrenar vare sig isysselsättningsfrämjande eller annat syfte. En etablering av förkommunikationsverken främmande verksamheter i Kisa eller på annan ort skulledirekt motverka de ansträngningar verken i övrigt gör för all kunna fullgörasina åligganden och vidmakthålla sin servicenivå lill så låga priser sommöjligt. Frågan om att skapa sysselsättning för den personal somberörs av stansningens slopande i Kisa och som inte accepierar annananslällning inom poslverkel får diirför ses som en allmän arbelsmarknadsfråga. I samråd med arbeismarknadsdeparlemeniel har poslverkelanmodals all undersöka om någol annat förelag - eventuellt med utnyttjande av deresurser i fråga om lokaliseringslån m. m. som slår till buds -kan etablera sigi Kisa. Undersökningen pågår, och jag kan därför inte nu uttala mig om vad denkan leda till. HerrSTENSSON (fp): Jag får först tacka kommunikationsministernför atl han svarat på min fråga. Av svaret kan jag utläsa all problemet nu betraktas som enallmän arbelsmarknadsfråga. Atl frågan ställdes lill chefen för kommunikationsdepartementetberor på alt jag anser alt del verk eller det departement som är berört måsteta ell speciellt ansvar då staten lägger ned verksamhel och försätter enskildaoch kommunen i ell besvärligt sysselsättningsläge. Av de handlingar och den information jag skaffat mig frånKinda kommun framgår atl uppvaktningar i ärendei skett åtskilliga gånger. Närkomniunen 1973 gjorde sig påmind för all om möjligl få en utökning av antaletarbetstillfällen lill slånd fick man klart för sig att stans-filialen snararebefann sig på elt avvecklingssladium. Jag vel inie om det är rikligl, herrkommunikationsminister, alt dra den slutsatsen all det var en tillfällighet atlkommunen då fick vetskap om vad som var på gång. I en inlaga från komniunen av tilldåvarande arbetsmarknadsministern hänvisas lill au poslverkei/föreiagsledningensagi sig vara beredd alt medverka lill all skaffa ersäliningsverksamhel. Kännerkommunikationsministern till vilka initiativ som kan ha tagits i deltaavseende'? Jag släller frågan trots atl jag vel alt en annan minister lidigarevar ansvarig för departementet. Jag förutsätter alt del finns någon form avdokumenlaiion, om sådan aktivitet varil på gång. ändå gått åtskillig tidsedan 1973. Avskrivelsen kan utläsas att kommunen fått uppfattningen atl avvecklingen avstansfilialen skall ske successivt fram lill 1978. Men enligl länsstyrelsensskrivelse av fruktar man all verksamheten skall varaavvecklad . Det är en kalldusch för kommunen ochäven för de anställda alt nedläggningen av stansfilialen lidigareläggs iförhållande till vad man från början hade anledning frukta. Vidare har manalltså utläst visst positivt iniresse från postverkets sida om all hjälpa tillmed ersäliningsverksamhel, men ännu har inga konkreta förslag kommit. När kanett sådant besked förväntas under medverkan av kommunikalionsdepariemenieteller i samråd med ? Omåtgärder för atl trygga sysselsättningen i Kisa Jag kan meddela att jag erfarit att postverket undersökt sina egnamöjligheter att placera någon annan verksamhet i Kisa men inle funnit någonsådan möjlighet. Deursprungliga planerna au lägga ned verksamhelen i Kisa innebar atl della skulleske fr. o. m. den , men del har senarelagts lill 1977. Omdet meddelande som lalade om från poslens sida lill myndigheternai Kisa var föranlett av någon uppvaktning från Kisa kommun eller inte kan jag,av helt naturliga skäl, inle svara på. HerrSTENSSON (fp): Detta är ett stort problem för kommun. I den skrivelse somlänsstyrelsen sänt lill betonas all de 90arbelslillfällen som det är fråga om skulle motsvara 7 000 arbetstillfällen iStockholm för bl. a. kvinnliga arbetstagare. Det är som sagt ett ston problemför kommunen. Därför är del myckel angelägel all del verkligen kommer lillstånd ett samråd mellan de olika departementen och verken för att underlättaatt arbetstillfällen tryggas även i denna kommun. Jag förstår mycket väl all detta ärelt problem både för Kisa kommun och för de anställda vid stansningscenlralen.Jag har fullt klart för mig all del erbjudande som posten har lämnat deanställda om anslällning i postens verksamhet på annan ort för de flesla inleär särskilt realistiskt. Därför är del ytterst angeläget alt de undersökningarsom nu pågår och som jag nämnde i slutet av min svar på frågaleder lill resultat som ger nya arbelslillfällen just i Kisa. Får jag falla svarel från kommunikalionsminislern på del sättet allsåväl kommun som inom en mycket nära framlid kan få någonform av besked om vilka aktiviteter som är på gång för att tryggasysselsättningen för de berörda, både personal och kommun? Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om förkortning av fordonslängder Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (fp) anmälda fråga,1976/77:127, och anförde: i Siockholm har frågat mig om det är min uppfattning alten lagstadgad förkortning av fordonslängderna bör ske. Sombakgrund till frågan har pekat på bl. a. traflkpo-liliskautredningens förslag om sänkning av maximalt tillålen längd påfordonskombinationer från 24 lill 18 m. genomför på regeringensuppdrag en undersökning om bl. a. effekterna från irafiksäkerhetssynpunkt aven begränsning av fordonslängderna lill 18 m. Innan resultatet av denna undersökningföreligger bör man enligt min mening vänta med atl ta slällning lill trafikpolitiskautredningens förslag. Hert i Siockholm(fp): Jag vill tacka kommunikaiionsministern för ett svar som kanske var merkoncist än klargörande. Sverigetillhör ju de ytterst få länder som tillåter mycket långa fordon. I nästan helaEuropa är 18 m den maximala längden för lastbilar. håller f n. på atlgå upp till en maximilängd för alt därmed anpassa sig till EG. Nackdelarnamed de väldigt långa lastbilarna är uppenbara för varje bilist. De skaparstörre risker vid omkörning och möten. Irritationen i Irafiken ökar.Trafikrytmen störs. Vidsidan av irafiksäkerhetsskälen talar också en del ekonomiska skäl för enförkortning av lastbilslängden. Trafikplatser och korsningar måste byggasså stora att också de mycket långa lastbilarna kan klara svängarna. Kommunikationsministernhänvisar lill trafiksäkerhetsutredningen, men frågan om längden på lastbilarhar faktiskt redan utretts åtskilliga gånger. Till grund för de bestämmelsersom nu gäller låg statens trafiksäkerhetsråds betänkande från 1966.Trafiksäkerhetsrådel ansåg atl trafikfaran ökade i relation till fordonenslängd. Därför motiverade - redan enligl den uiredningen - Irafiksäkerhetshänsynrestriktivitet när del gällde att tillåta långa fordon. har dentrafikpolitiska utredningen lagit slällning för att maximilängden för fordonbör sättas lill 18 m. har remissvaral på den utredningen och kommit fram tillatt vi bör begränsa fordonslängden. Också den trafiksäkerhelsulredning somkommunikationsministern nu hänvisar till för alt undvika all ge ett klarl svarhar tillstyrkt den föreslagna minskningen av högsta tillåtna längd hos fordonoch fordonskombinationer från 24 till 18 m. Naturligtvisgår del alllid atl i alla frågor väga fördelar mot nackdelar. Del finns ocksånackdelar med alt förkorta fordonslängden - främsl risken för alt vi då skullefå fler långa fordon i irafiken. Därför skall naturligtvis en förkortning avden tillåtna fordonslängden kombineras med andra åtgärder som stimulerar ökad övergång till järnväg. intressanta är att alla dessa ulredningar och myndigheter, som myckel välockså ser riskerna med en förkortning av fordonslängden, i sin sammanvägninghar kommii fram lill en entydig slutsals: Fordonslängden bör förkortas! Stoppade längsta lastbilarna! Motden här bakgrunden är det lilet oroande att kommunikationsministern är såangelägen om alt hålla alla dörrar helt öppna för att vi skulle bevara dennuvarande fordonslängden. Jag kan i och för sig förstå alt han inle vill gå inpå detaljer för en reform om förkortad fordonslängd. Men det vore rimligt omvi fick någon mer precisering än det lakoniska svar som lämnats här.Bilproducenier och åkare borde få besked om vilken utvecklingslinje den som ärsatt atl ansvara för trafiksäkerheten förespråkar. Skall vi i Sverigefortsätta med våra unikt långa lastbilar? Regeringen kommer att lägga fram en trafikpolitiskproposition för . Den kommer alt innehålla trafikpolitiska riktlinjerpå en mängd områden, inte minst naturiigtvis på det Irafiksäkerhetspolitiska.Del är väl ganska naturligt att man inte vill föregripa della tillfälle t. ex.genom ett ställningslagande till fordonslängden. Visstfinns det skäl som talar för en förkortning av fordonslängden, och visst kanman argumentera för all del skulle innebära en ökad trafiksäkerhet. Men dettagäller endast, i Siockholm, under förutsättning alt antaletfordon och den mängd gods som transporteras på vägarna minskar och atl denspårbundna irafiken kan göras så attraktiv att i vart fall den tillkommandedelen gods förs över från landsvägstrafik till järnvägstrafik. Om så inte sker,om samma godsmängder fortsättningsvis - sedan fordonslängden minskat och godsmängdenökat - skall transporteras på landsväg komnier naturligtvis antalet fordon allöka mycket starkt. Där kan man allvarligt ifrågasätta vilket som är mesttrafiksäkerheisfrämjande - ell stort anlal 18 meters fordon eller ett mindreanlal 24 meters fordon. Del är sådana frågor,liksom möjligheterna att åstadkomma sådan at- Omuppruslning av Göla kanal iraktiviiel hos despårbundna transporterna, som jag talat om, som gör atl jag vill avvakta denallsidiga utredning som pågår. Överläggningenvar härmed sluiad. § 8 Om upprustning av Herr kommunikationsministern erhöll ordelför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:129,och anförde: har frågat mig när jag avser lägga förslag till riksdagenom en upprustning av . Fråganom uppruslning av bereds inom kommunikations-deparlemenlel. Jagräknar med all lägga fram förslag i frågan i vår. Jag ber all få lacka kommunikalionsminislern för svaret på min fråga. Dethar blivit litet väl myckel i kammaren. Vi hade en lång debatt iämnet i går. Jag skall försöka alt inte upprepa den. Kommunikationsministernssvar är positivt, och jag vill tacka för det. Det är också myckel intressant -särskilt mol bakgrund av den debatt vi hade i kammaren i går och det beslutriksdagen då fattade. Jag tvingades ställa den här frågan när det blev känt förmig hur trafikulskoitets borgerliga majoritet hade behandlat ell antalmolioner i dessa ärenden. Man avstyrkte samtliga motioner, även den motion jagstod bakom, nämligen om upprustning av kanalen enligt förslag. Jagär alltså tacksam att del kommer ell förslag . Vi fick besked altherr kommunikationsministerns förelrädare var beredd att läggafram ett förslag till på det här området . Men jag harfull förståelse för all kommunikationsministern naturligtvis måste hamöjligheter all överväga dessa ting i sitt nya ämbete. Jag hade nog hoppats atlärendei skulle nämnas i budgetpropositionen, men komnier förslaget i vår är jaglacksam för del beskedel. Men,herr kommunikationsminister, fattade i går ett beslut innebärande atläven utbyggnadsalternativet ingående skall prövas i samband med övervägandenai regeringen. Då vill jag fråga: Hur tänker kommunikationsministern följariksdagens uppmaning och beställning i delta avseende? Alt ingående pröva enulbyggnad av måste, såvitt jag förstår, la ganska lång lid. Delskulle vara intressant att få en kommentar från kommunikaiionsministern pådenna punkt. Självklart kommer regeringen att följa det riksdagsbeslut som innebäratt vi ingående skall pröva de båda alternativen. för dagen inle bedöma hurlång lid della kommer atl la. Men med kännedom om de noggranna ulredningar somfinns gjorda och det malerial som vi har all ösa ur tror jag inte att en sådaningående prövning kommer all försena den tidtabell med en proposition tillvåren som jag har utlovat. HerrJANSSON (s): Jag lackar för detta besked. Men i kommunikationsministerns svar finnsinle ens antytt någol om en ulbyggnad av kanalen. Svarel är rakt och klarl:"Frågan om upprustning av Göla kanal bereds inomkommunikationsdepartementet. Jag räknar med att lägga fram förslag i frågan ivår." Det gäller alltså frågan om en upprustning. Därmed kan jag väl utgåfrån atl kommunikationsministerns förslag kommer atl innebära en uppruslningenligt det Hjalmarsonska utredningsförslaget. ömkonkurrensförhållandena för sjö-och kusttransporter Överiäggningenvar härmed sluiad. §9 Om konkurrensförhållandena för sjö- och kusttransporter Herr kommunikaiionsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:131,och anförde: har frågat mig om jag avser alt låta se över gällandebestämmelser i syfte all uppnå bällre villkor för sjö- och kusttransporter inomdet allmänna stödområdet. Detnuvarande transportstödet gäller från den 1 januari 1974.Trafikpolitiska utredningen överväger- inom ramen för sitt utredningsuppdragrörande sjöfartens roll i trafikpolitiken - på begäran frågan omtransportstödets eventuella konkurrensförskju-tande verkningar mellan land- ochsjötransporter i . Verkningarna av transportstödet följs fortlöpandeupp också i andra avseenden, och därvid studeras även effekterna påkonkurrensförhållandet mellan land- och sjöiransporimedel. Jag lackarkommunikationsministern för svaret. Senasii våras beviljade en relativt kraftig höjning av transportstödet,för innevarande budgetår från 100 lill 115 milj. kr. Redan när det statligatransportstödet tillkom 1970 diskuterades frågan om del skulle utgå också tillfarlyg, som trafikerar hamnar inom stödområdet. I propositionen då anfördesemellertid såsom ell motiv för att inle inräkna kustfarten bland destödberältigade transportmedlen all kustfarten ju har tillgång till avgiftsfriaisbrytare. Jag vill gärna påpeka alt lastbilarna trots alll har tillgång tillavgiftsfri snöröjning och snöplogning. Del har, herr lalman, häntåtskilligt . Den princip som låg 9 protokoll 1976/77. till grund för införandetav stödet, nämligen all bestämmelserna inle på något väsentligt sätt skullerubba konkurrensförhållandena på iransportmarknaden, håller inle längre.Energikrisen och stigande oljepriser har gjort transportkostnaderna lill enviktig faktor i de norrländska företagens kalkyler. Stödet, som utgår i formav bidrag i efterskott till företagens fraktkostnader, varierar mellan 15 och35 % av erlagd frakl beroende på varifrån godset sänts. Fraktkostnaderna harstigit avsevärt och därmed subventionerna. Kustfartenkan numera ofta inle konkurrera med dessa rabatterade landtransporler. Delförekommer t. o. m. att omlastning sker från sjötill landiransporl för allminska företagens kostnader, della trots atl förfarandet totalt sett innebärenfördyring av transporten. Det rimliga borde vara en samordning för attsammanlagt få så låga fraktkostnader som möjligl och - vill jag tillägga - sålilet energikrävande frakter som möjligl. Fråganom lika konkurrensmöjligheter för olika transportmedel är inte enbart enNorrlandsfråga utan gäller alla de siörre och mindre rederier som finns utefterhela vår kust. Det är en fråga för skeppare som får gå med tomma farlygtillbaka från , därför atl SJ eller lastbilstransporterna ärsubventionerade. Kostnaderna för fartygen har däremol inte minskat, och alltfier måste avvecklas. Jagvel alt kommunikaiionsministern tidigare hyllat principen om konkurrens pålika villkor. Rederinäringen - och här är del inte i första hand fråga om deslora rederierna - har upprepade gånger framfört önskemål om likställdhet islödfrågan. Min fråga till kommunikationsministern gällde om han är villig attlåta se över bestämmelserna om transportstödet. sägerkommunikationsministern alt verkningarna av detla stöd följs fortlöpande upp"även i andra avseenden". Jag skulle gärna vilja vela: Vad innebärdessa andra avseenden, och står kommunikalionsminislern fasl vid satsen om allkonkurrensneutralitet bör råda? Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Omförbättring av SJ:s transportservice Herrkommunikationsministern erhöll ordel för att besvara iHeden (c) anmälda fråga, 1976/77:134, och anförde: i Heden har - med hänvisning bl. a. lill att SJ aviseratom nedläggning av viss irafik vid järnvägsstationer på linjen -frågat om jag är villig medverka till förbättring av SJ:s transporlservice. Enligtden särskilda handläggningsordning för prövning av ärenden om nedläggning avSJ:s järnvägsstationer som gäller , kan kommun påkalla regeringensprövning av sådana frågor. I de fall som berör i sin fråga harsådana framställningar kommit in från och kommuner.Framställningarna, som f n. remissbehandlas, kommer atl prövas av regeringenfrån irafikförsörjningssynpunkt. Härvid kommer de frågor som tarupp om SJ:s transport-service och om de planerade trafikinskränkningarnaskonsekvenser för förelag och enskilda personer givetvis alt beaktas. HerrPERSSON i Heden (c): Jag ber att få lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga omden försämring av SJ:s transporlservice som skett litet varstans i landet. Jaghar som exempel tagit bandelen , för vilken SJ har aviserat enkatastrofal försämring i fråga om antalet in- och utlämningsstationer för gods.Tidigare har del funnils 14 eller 15 inlämningsstationer, ändstationernaoräknade, på denna handel, som utgör en sträcka av sju ä . Om SJ:sförslag fullföljs blir det kvar tre inlämningsslaiioner, och var och en förstårvilken försämring del innebär för enskilda människor och för förelag. De måstei så fall själva transportera sitt gods per landsväg innan de kankomma till en inlämningsstaiion. Delfinns många andra exempel på försämringar. Jag kan nämna alt , med ca 30000 invånare, numera betjänas från stationsområde. Statsrådetsvarar all det har kommit framställningar från de berörda kommunerna utefterbandelen vilka kommer att prövas av regeringen frånIrafikförsörjningssynpunkt. Om regeringen vid sin prövning beaktar deomständigheter som kommunerna har anfört i framställningarna - och jag villinle ifrågasätta annal - så tror jag atl del skall bli möjligl atl sätta stoppför den tilltänkta våldsamma försämringen av iransporiservicen. ömförbättring av SJ:s transportservice Jag är övertygad om all del material vi kommer alt få tillgång lill närdet ärende som åberopar har varit ute på remiss kommer all ge ossett myckel gott underlag för den prövning vi skall göra. Jag kan försäkra altvi skall studera dessa frågor noggrant och ingående, precis som vi gör i allasådana här ärenden. Jag vill också understryka att del ärsjälvklart all den prövning som vi gör sker just ifrånirafikförsörjningssynpunkt. Hert i Heden (c): Jag tackar för detta ytteriigare understrykande, som ger belägg för vadjag sade. Jagifrågasätter inle regeringens vilja att lösa denna fråga. Kommunikationernabehöver organiseras så alt alla landsdelar omfattas av en ändamålsenligtransportförsörjning. En övergripande planering måste göras så att man kansamordna de olika irafikförsörjningsapparaterna. Under den lid som dennasamordning sker får ju SJ underlåta alt gå vidare med nedläggningsåväl av in- och utlämningsstationer för gods som nedläggning av persontrafik. Jagtackar statsrådet för della kompletterande svar, och jag avvaktar med glädjeoch förhoppning att det skall bli en bällre lingens ordning. Överläggningenvar härmed sluiad. På förslag av herr talmannen beslöl kammaren altbesvarandet av återstående frågor och meddelandet om interpellationssvarskulle uppskjutas lill dess atl de på föredragningslistan upptagnautskottsbelänkandena behandlats. §11 Föredrogs och hänvisades 1976/77:34-38 lillulbildningsutskoltet 1976/77:391 tillskatteutskottet Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1976/77:7med anledning av motioner om bojkottålgärder mot . Idetta betänkande behandlades moiionerna 1975/76:208av m. fl. (vpk), vari föreslagits att hos regeringenskulle anhålla hos denna 1. all ställa sig positiv till en bojkott avChilejuntan på alla plan,