prot · G00925 · 1976-12-31 00:00:00 — Socialdemokraternai län kan inle acceptera att länet blir ett av landels mestdrabbade områden beträffande sysselsättningen. Vi har ibrev till såväl arbetsmarknadsministern som industriministern givit uttryckför vår stora oro och anhållit om tid för uppvaktning. Förall trygga rätten lill arbeten måste samhället utforma en aktivsysselsättningspolitik. En sådan politik kan inte bygga på en passiv väntan påvad det privata kapitalets företrädare skall företa sig. Samhället måste aktivtgå in och leda arbetet för att trygga arbetstillfällena och planera de nyaarbetsplatser som erfordras för att vårt område skall ha fortsatt tillgång tillarbete och service. Härvid krävs samverkan mellan stat, landsting, kommuner,näringsliv, fackliga organisationer och folkrörelser. Medanledning av det anförda anhåller jag att få ställa följande frågor till herrarbetsmarknadsministern: 1, Äger regeringen närmare kännedom om de svårartadeproblem som präglar näringslivet och arbetsmarknaden i län? Vilken är iså fall regeringens uppfattning om situationen? 2, Är arbetsmarknadsministern beredd alt låtatillsätta en särskild ar- betsgrupp, förslagsvissammansatt av representanter för regeringen, statliga länsorgan, berördakommuner och arbetsmarknadens parter, med uppgift atl framlägga förslag omåtgärder för atl komma till rätta med arbetsmarknadsproblemen i län påkort och lång sikt? 3,Är arbetsmarknadsministern, vid ett positivt ställningstagande till fråga 2,med hänsyn till frågans akuta läge därvid beredd att ägna Nordupplandssituation speciell skyndsam uppmärksamhet? 1976/77:41av (vpk) till herr industriministern om åtgärder för att tryggasysselsättningen i kommun: kommun måste bli föremål för en snabbstatlig räddningsaktion. Vallenkraftsulbyggnaden, som under en rad år varitden stora sysselsättningskällan, håller på atl avvecklas, och därmed harkommunen också hamnat i en ekonomisk tvångströja. En snabb statlig räddningsaktionler sig hell nödvändig. IJokkmokks kommun liksom i övriga inlandskommuner har de traditionellabasnäringarna under en följd av år minskat i omfång. Rationaliseringar iskogen och nedläggning av jordbruk innebar många förlorade arbetstillfällen,men då kom utbyggnaden av vattenkraften att bli kommunens räddningsplanka. Imitten av 1960-lalet började trappa ner sin verksamhet. Enbart underåren 1965-1970 förlorade kommun 1 300 arbetstillfällen. Närvaltenkraflsutbyggnaderna snart är helt avslutade står kommunen inför enekonomisk katastrof därest staten inte vidtar åtgärder för all tryggasysselsättningen. Inomkort kommer att minska antalet anställda med minst 500, vilketinnebär en betydligt större befolkningsminskning. Servicenäringarna drabbas,och för kommunen blir konsekvensen ett drastiskt minskat skalleunderlag. Situationenhar inte uppstått som "en blixt från klar himmel". Det äroförsvarligt att inle statsmakterna planerat för annansysselsättning för att ersätta det väntade bortfallet. Redannu håller problemen på att växa kommunen över huvudet. Statens ansvar för attklara upp situationen är hell uppenbart. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrindustriministern ställa följande fråga: Vadplanerar regeringen i form av omedelbara såväl som långsiktiga åtgärder för attklara sysselsättningen i kommun? 1976/77:42 av (vpk) lill herr statsministern om kvinnofrigörelsen: Läget för kvinnofrigörelsen är ur en rad synvinklaroroande. Mot de senaste årens landvinningar på jämställdhelsområdet slår en radnegativa En del av dessatendenser förefaller ha förstärkts. Kvinnofrigörelsensgrund är kvinnans återvändande från privat hemarbete lill samhälleligt arbete.Det senaste årtiondet har endast en speciell form av kvinnoarbete ökatväsentligt: deltidsarbetet. Segregeringenpå arbetsmarknaden har inte blivit mindre. Ensidigheten och den orättvisayrkesfördelningen har på del stora flertalet områden skärpts. De utpräglade s.k. kvinnoyrkena har blivit kvinnoyrken i än mer markerad grad. Det finns ingen proportion mellan av rekommenderadutbyggnadstakt och det akuta och framtida behovet. Daghemspolitiken saknarkontakt med verkligheten. Demedvetna kvinnornas kamp har mött en ideologisk motoffensiv. Ett återvändandetill irrationella myter, till en romantiserad familjesyn och ett idealiseratmoderskap kan spåras. Byggnadspoliliken prioriterar villaboende och isolering. Skolanhar helt misslyckats med att utjämna könsrollerna. Daghems-uppfostran tycks havarit lika verkningslös. Den massiva indoktrineringen i privat veckopress ochkiosklitteratur står mot avancerade men föga spridda uttryck för kvinnorspolitiska och litterära frigörelse. Densocialdemokratiska regeringen misslyckades med jämställdhetsfrågan. Denretirerade mer och mer mot en traditionell kvinno- och familjesyn. Bland deborgerliga partierna gjorde sig mot frigörelsen negativa attityder gällande:vårdnadsbidragen, villabyggnadspolitiken, abortfrågan osv. De kortfattadeparollerna i regeringsdeklarationen minskar därmed på avgörande sätt itrovärdighet. Motden nämnda bakgrunden vill jag ställa följande frågor lill statsministern: Vilken syn har regeringen på kvinnofrigörelsen? Varför främjas inom regeringspartierna motkvinnofrigörelsen och en progressiv kvinnosyn stridande attityder och politiskalösningar? 1976/77:43av () lill fru bosladsministern om åtgärder mot spekulation påbostadsmarknaden: Enligt regeringsförklaringen skall byggande ochförvaltning av bosläder ske i former som motverkar spekulation. Vad deltainnebär i praktisk handling vet vi ännu inle myckel om - trots uttolkningar itidningsintervjuer. Vad vi däremot vel är att del förekommer spekulation påbostadsmarknaden i en sådan omfattning och i sådana former all det ligger ifolkflertalels intresse inte bara att allmänt sett motverka den också attfå ett snabbi slut på den. Delär här fråga om åtgärder över ett brett fält. Behöver vi inte utvidga LexBackström till andra områden än storstadsområdena? Del behövs knappast någonutredning för all kartlägga hur hyreshajarna flyr lill landsorten. Hur serregeringen principiellt på förslaget att förbättra tvångs-förvaltningslagen ochinföra en möjlighet till inlösen? au göra åt del faktum attlagfartsplikten inte efterlevs? Delar regeringen uppfattningen atl del behövsåtgärder mot den svarta handeln med bostadslägenheter och för att avskaffaandelslägenheter? Är tanken på di-reklägda lägenheter nu avskriven? Kommer delförslag till en ny byggnadslagstiftning som värderar grundläggande socialasträvanden och gemensamma och långsikliga samhällsintressen tyngre än kortsiktigaoch privata intressen? Fleraav de här ställda frågorna har behandlats eller behandlas i utredningar sominitierats av den förra regeringen, och en del är ule på remiss. Del ärsjälvfallet inte möjligl all nu kräva preciserade lösningar i alla delar.Enligt min mening är det emellertid mycket viktigt alt viljeinriktningen ochambilionsgraden i de skilda frågorna deklareras klart och otvetydigt införriksdagen. Därför anhåller jag om tillstånd atl till fru bostadsminislernställa följande fråga: Vilkaålgärdstyper övervägs inom regeringen och dess kansli i syfte att inte endastmotverka utan slutligen stoppa spekulation på bostadsmarknaden? § 29 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1976/77:69av () lill herr kommunministern om kommuns ekonomiskaproblem: Med anledning av 80-planerna har Luleåkommun i sin driftbudget räknat med ell extraskatteutjämningsbidrag för att motverka alltför kraftigakommunalskattehöjningar. Efterförskjutningen av 80-projektet har kommunens ekonomiska situationytterligare försämrats. Mot denna bakgrund villjag ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar kommunministern vidta för althjälpa kommun ur den svåra ekonomiska situation man hamnat i på grund avinvesteringar som gjorts på förutsättningar som har direkt samband medStålverk 80-projekiet? 1976/77:70 av herrÖstrand(s) till herr arbetsmarknadsministern om statsbidragen lillberedskapsarbeten för arbetslös ungdom: För att stimulera sysselsättningen bland ungdomenvidtog den föregående regeringen en rad åtgärder. a. fick kommunernastatsbidrag för all anordna beredskapsarbeten åt arbetslösa ungdomarunder . Jag har erfarit all regeringen beslutat minska della bidragtill 60 96, vilket jag anser vara en allvarlig försämring, då den totala arbetslösheten har ökatoch man kan frukta all även ungdomsarbetslösheten kommer all dröja kvar ochäven den kanske öka under den närmaste framtiden. Medhänvisning lill vad jag här anfört vill jag fråga herr arbetsmarknadsministern: beredd att ompröva beslutet om all sänka statsbidragen tillkommunerna för att anordna beredskapsarbeten bland arbetslös ungdom under 25år? 1976/77:71av i (m) till fru utrikesministern om offentliggörande avUD:s material angående : Den svenske diplomaten öde harunder varit föremål för stort intresse hos den svenskaallmänheten. Någon möjlighet atl tillfredsställande belysa de svenskamyndigheternas handläggning av fallet föreligger emellertid inle då detomfattande arkivmaterial i ärendet som förvaras hos ärhemligstämplat. Allteftersomliden går minskar möjligheterna all bringa klarhet i öde. Ettoffentliggörande av hela materialet, med de undanlag där personliga hänsynkräver anonymitet, skulle såväl underlätta allmänhetens möjligheter att bedömahur efterforskningsarbeiet tidigare bedrivits som öka möjligheterna att iframliden bringa klarhet i hans öde. Mot denna bakgrund vill jag fråga fruutrikesministern om hon är beredd all frisläppa hela materialet om RaoulWallenberg med undantag för de akter där särskilda anonymitetshänsyn måste lassamt vidare om hon i en vitbok är beredd att publicera särskilt viktigadokument, särskilt sådana som tillkommit sedan den senaste vitbokenpublicerades ? 1976/77:72 av () lill herr arbetsmarknadsministern om arbetet för jämställdhet mellankvinnor och män: I regeringsdeklarationen anges att arbetet förjämställdhet mellan kvinnor och män skall påskyndas. Mot denna bakgrund villjag , efter regeringsombildningen, ställa följande frågor tillherr arbetsmarknadsministern: När kommer regeringen all utse ordföranden ikommittén för all utreda frågor om jämställdhet mellan män och kvinnor m. m.resp. den s. k. stora jämställdheisdelegationen? Vilka åtgärder har under de somförfiutit vidtagits för atl fullfölja de av den förutvarande lilla delegationenigångsatta projekten, t. ex. aktiviteterna inom de statliga företagen? På vilket sätt kommer den parlamentariska kommitténalt beredas tillfälle att få insyn i och kunna påverka regeringensbudgetarbete? 1976/77:73 av herr tredjevice talmannen () lill herr statsrådet om vidgad rätt tillavdrag vid inkomsttaxeringen för bilresekostnader: De beviljade avdragen för resor mellan bostad ocharbetsplats underlättar för många atl bo kvar i mera glest befolkade bygderutanför själva tätorterna. Detta har i sin lur bidragit lill atl servicen idessa bygder har kunnat upprätthållas. De höga drivmedelspriserna och ökadekostnader i övrigt för all ha bil har dock medfört att de nuvarande möjligheternatill reseavdrag är helt otillräckliga. Med hänvisning lill detanförda vill jag ställa följande fråga: Kommer statsrådet alt ta initiativ föratt förbättra avdragsmöjligheterna för resor med egen bil mellan bostad ocharbetsplats? 1976/77:74 av fruAndersson i Hjärlum (c) till fru bostadsministern om utbyggnaden av mindretätorter: Från vissa ledande planerare har gjorts gällandeatt någon utbyggnad av mindre tätorter inte bör ske om det inte finnsarbetstillfällen på just den orten. Detta argumenl har framförts trots atlarbetstillfällen funnits på avstånd. Från den nya regeringens sidaanger man i regeringsdeklarationen att bebyggelse i mindre tätorter skallunderlättas. Vilkeninställning har statsrådet till en utbyggnad av mindre tätorter under ovanrelaterade omständigheter? §30 Kammaren åtskildes .