prot · G009130 · 1976-12-31 00:00:00 — Enutredning som endast gör företagsekonomiska lönsamhetsbedömningar - ulanhänsyn till samhällsekonomiska och sysselsällnings- och regionalpoliliskakonsekvenser- är inle något bra utgångsläge och sålunda inle en lämpligplattform för ålgärder - möjligen duger den som de-battmaierial. har väl andra syflen, herr statsråd? Jaglyssnade på statsrådets medverkan i TV . Den argumentation som dåanfördes av statsrådet som motargument mot uppbyggnaden av 80 var attde kapitalresurser som skulle bindas i della företag i stället borde nyiriasför alt "rädda Bergslagens bruksorter". Nulycks dock t. ex. bruksledningen i Hallslahammar bygga upp sin framtidstro föröverlevnad bl. a. på atl fä ämnen via siålverksutbyggnaden i . Ellannal krav är ell förstalligande av näringen, och denna lanke ger nu ävenprofessor sitl helhjärtade slöd. Låtmig lill sisl få slälla en fråga lill industriministern: statsrådetuppfattningen alt inga direkta åtgärder bör vidias förrän den framlidaägarslrukluren inom handelsslålsområdet närmare klarlagls? Det tycker jag ärdel väsentliga i denna debati. Jag vill för belöna all den föreliggande ulredningen ären ulgångspunkl för del förhandlingsarbele som lagil sin börian. En naturligoch väsenilig slutsals av detta är ju att en förulsällning för statensmedverkan i en strukturförändring och strukturomvandling i stålindustrin äratt man gör allsidiga avvägningar av alla de aspekter som har belydelse försysselsällning och regional utveckling och naturligtvis också för företagensmöjligheter all överleva och utvecklas. HenJADESTIG (s): Atl vi behöver en strukturrationalisering och en pro-duklionsuppdelningslår klarl för mig. iror också all del är myckel vikligi atl vi pähandelsslålsområdet gör stora nyinvesteringar. Vi behöver såvitt jag förstårsamla nationens resurser för alt bevara de iradilionella och framgångsrikaverksamhetsområdenas slagkraft i den internationella konkurrensen. För att viskall lyckas med det krävs atl sialen spelar den ledande rollen på områdei. Jagiror inle på de självläkande krafterna i delta spel. Det är bara staten som harresurserna för att trygga den sysselsättning det gäller, och del är på degrundläggande förutsättningarna som jag menar all en ny utredning borde kommatill stånd. Den bör inte ha en sådan ensidig uppläggning som professor uppvisar. Del är elt rimligl ulgångsläge i det skede som förhandlingarna nubefinner sig i alt de ska drivas förutsältningslöst Del är en illusion all troatt en ny utredning skulle kunna tillföra förhandlingarna någonling nytt. Detsakmaterial man behöver för förhandlingarna föreligger redan. Hen JADESTIG (s): Slalsrådel hänvisar lill referensgrupperna som har arbetat vid sidan omprofessor . Låt mig få hänvisa till del uttalande som de berördaparterna gjorde och som ger ultryck för en positiv vilja atl lösafrågorna. Det uttalandet är säkert elt för herr statsrådet känt dokument. Lål mig lill sist barasäga alt om statsrådet är beredd alt angripa den Nr 130 här problematiken med en öppen vilja att lösa frågorna tror jag hanfinner den ""' över samhällets stöd, --------------- Herr industriministern : Om åtgärder mot Herrlalman! Som framgått av mitt svar och mina övriga inlägg går flyttning av industri i jag somansvarigt slalsråd lill verkel utan förutfattade meningar. vissa fall att söka lösningar som skall säkra sysselsällningenoch bidra lill au bran schen och dess företag kan leva vidare och ulvecklas. Överläggningen varhärmed slulad. § 11 Om åtgärder motflyttning av industri i vissa fall Herr industriministern erhöll ordel för allbesvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:403, ochanförde: i har frågai vilka inilialiv jag avser atl ta för allförhindra atl företag, som kommit till en ort som ersättningsindustri och därsamhället satsat stora pengar, skall kunna fatta beslut på egen hand om atlflytta delar av produktionen. synes med sin fråga närmast mena altnuvarande regler för lokaliseringsstöd bör komplelieras om dessa inle ärlillräckliga för all lillse alt företagen uppfyller de motprestationer somutlovades när stödet beviljades. Bakgrundenlill fråga är utvecklingen vid E, A, Resengrens AB:s fabrik iNykroppa, Jag vill därför först kommentera utvecklingen vid detta företag föratl sedan någol redogöra för hur staten sökt gardera sig för atl beviljatlokaliseringsstöd inte missbrukas. År1971 bildade Statsföretag och Coronaverken ett gemensamt dotterbolag, , för att i tillverka brand- och hissdörrar lill främsiflerfamiljshus. Fabriken skulle vid full kapacitet sysselsätta ca 220 personer.Som grund för sysselsättnings- och produklionspro-gnoserna låg ett antagande omfortsatt hög produklion av flerfamiljshus, Deua antagande visade sig varafelaktigt, och antalel anslällda vid förelaget kom alt bli lägre än beräknal.Vid elableringen utgick regionalpolitiskt stöd, I lokaliseringsbidrag fickbolagel . År1973 avvecklade slaten sill ägarengagemang i Staros och Coronaverken blevdärmed ensamägare. Dittills hade Staros gjort slora förlusler, Coronaverkensåldes lill AGA och drivs verksamheten av E, A,, är ett helägl dotterbolag till , Isamband med atl log över verksamheten i flyttades visstillverkning av brandisolerade skåp från fabriken i lill fabriken iNykroppa, Bolagel planerar nu alt återföra delar av denna produktion tillMalung, Därigenom minskar behovel av arbetskraft i , Företagsledningenhar emellertid garanterat au inga varsel eller permitleringar kommer attäga rum under innevarande år. pågår en fortsalt analys och utredningom verksamheten i , Om så skulle visa sig erforderiigl, kommerAGA-koncernen all försöka finna andra produkler som komplement till dennuvarande lillverkningen i , Jag har därför goda förhoppningar all deanslällda vid i även på sikl skall kunna få varaktiga ochtrygga anställningar. Närdet gäller den principiella fråga som slälll vill jag poänglera attsyftet med lokaliseringsstödet är alt få till slånd utbyggnader ellernyetableringar som ger nya arbelslillfällen. Staten har på skilda sätl söklgardera sig för all slödet inle används för annat ändamål än vad del är avsellför. De regler som gäller finns i kunförelsen om slalligl regionalpolitisktslöd. Om man ser lill lokaliseringsbidragei kan della enbart utgå lillbyggnadsinvesleringar, Förelagel får inle ul bidragel förrän byggnaden slårfärdig och slutbesikligad och alla fakturor har redovisats lill AMS. Jag anseralt del är väl sörit för all pengarna inle stoppas i "egen ficka"ulan går lill byggnationen. När bidraget är utbetalt kan detla hell ellerdelvis krävas åter i vissa fall, bl. a. om bidragstagaren lägger ner väseniligdel av rörelsen, om väsenilig ändring sker i äganderällen lill rörelsen, ombidragslagaren ulan lillsiånd använder bidragel för annat ändamål än som varavsett och om bidragstagaren i övrigt bryter mol de villkor som föreskrevs närbidragel beviljades. Liknande regler gäller för lokaliseringslånen. Närdel gäller initiativ för att komplettera de nuvarande reglerna vill jag nämnaall sysselsällningsulredningen fåll i uppdrag alt lägga fram förslag om denframlida utformningen av det regionalpoliliska stödet. I direktiven sägs bl. a.att utredningen bör överväga om en större del av lokaliseringsstödet vidinvesteringar kan lämnas i form av lån och om de nuvarande bidragen helt ellerdelvis kan ersättas av någon form av avskrivningslån som skrivs av med visslbelopp för varie person som nyanställs i verksamheten. Del är möjligt atl ensådan ordning ytterligare skulle kunna irygga att huvudsyftet med bidraget,dvs. att skapa nya arbelslillfällen, uppfylls. Frågan om en omläggning avbidragsgivningen efter dessa riktlinjer bör lämpligen prövas efter altutredningen lämnat sitl förslag. Omåtgärder mot flyttning av industri i vissa fall i (s): Först vill jag tacka industriminister för svaret, som vargrundligt och väl genomarbetat Närjag lagil upp frågan huruvida ell företag som fåll la emol statligt stöd i formav lån och bidrag på egeli hand skall kunna falla beslut om all flyttaproduklionen eller delar därav har jag såsom framgår av motiveringen tagil framelt konkrel exempel från , nämligen i . Egenlligen vill jag diskuiera principerna i de fall företag som ifallet inte uppfyller den sysselsättningseffekt som ställs Omåtgärder mot flyttning av industri i vissa fall i utsikt vid ansökan omlokaliseringsstöd. Jag menar alt man av förelag som kommii i åtnjutande avlokaliseringsbidrag, lån, avskrivningslän, lånegaranti in. m. måsle ha räll attkräva vissa motprestationer och all det här kan vara moliveral altbeslämmelserna om motprestationer pä någol säll kompletteras och skärps. Imänga fall har den statliga satsningen varil av avgörande betydelse för atlelableringen skulle kunna ske. Så var fallet , då del hårldrabbade skulle få sin ersättningsindustri. Idetta aktuella fall rör det sig om en total saisning på omkring II milj.kr. i samband med byggandet av den fabrik som uppfördes för alt kunna ge platsåt mellan 225 och 250 anställda. arbelar 150 personer i fabriken, och uppenbar risk föreligger för att dennaslyrka kommer alt skäras ner belydligl genom all delar av produklionen skallflyllas frän . Detla har skapat stor oro i den redan lidigare hårtdrabbade bygden. Vikan säkerl la fram liknande exempel från andra håll i landel, och min frågalill industriministern är närmasl, om en sådan utveckling inom ett företagöverensslämmer med elt företags samhälleliga ansvar. Jaghar haft flera skäl alt fundera över om vi inte borde ha en lagsliftning somgör del möjligt atl kräva bättre redovisning av lokaliseringsmedel och i vissafall återbetalning- med andra ord en skärpt kontroll av lokaliseringsmedlensanvändning. En sådan samhällskontroll borde vara en avgjord tillgång också fören regering och synnerligasl för dess ekonomiminister. Jag vill hänvisa till vad jag sade i mitt svar, atl frågan nu ärföremål för sysselsätlningsutredningens överväganden. Jag vill belöna för herrOlsson alt vi självfallel, om del visar sig all sysselsäii-ningsulredningensanalys av frågan viisordar behovel av särskilda åtgärder, är beredda all läggafram förslag lill regler som skulle kunna reglera detla förhällande. HenOLSSON i (s): Jag är lacksam för detia besked, och det är klarl alt jag med verkligtslorl intresse skall följa vad sysselsällningsulredningen kommer fram lill. Delhär är nämligen ell fall som - del vågar jag påslå - har upprört hela vårt län. Jag lycker inte atl del får gå till pä del härsättet, all ett förelag som prakliskl lagel sitter i fabror statens knä självihar att beslula om när del skall företa personalneddragningar på orler därsysselsättningen lill slor del är beroende av jusl del förelagel. Därför trorjag atl del blir nödvändigl med en skärpl lagsliftning, och jag skall med slorliniresse avvakia vad utredningen resulterar i. Överiäggningen var härmedslutad. § 12 Herr lalmannenmeddelade att socialulskollels betänkande nr 29 skulle sättas sist päföredragningslistan för morgondagens sammanträde. §13 Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framslällls 1976/77:455av () lill fru utrikesministern om åtgärder för befrielse fråndubbell medborgarskap för svenska medborgare av baltiskt ursprung: Den sovjetryska ockupationen av de baltiskastaterna innebär ell hårt förtryck mol folk nära vårl land. Tiotusentals balterflydde lill . Dessa människor är svenska medborgare. Det framstårsom stötande att betraktar dem som medborgare. dubbla medborgarskapinnebär risker vid utlandsresor och är djupt kränkande för denenskilde. De som flydde lill när ockuperade deras hemländer haraldrig begärl all få räknas som sovjetryska medborgare, och deras i Sverigefödda barn kan självfallet inte anses vara sovjelmedborgare. Men den ryskaregimen framhärdar i atl bokföra dessa svenskar som sovjetryska medborgare.Däremot har fått en överenskommelse med om all balterna i Canadainte längre skall räknas som sovjetiska medborgare. Jagvill fråga fru ulrikesminislern om regeringen ämnar vidta någon ålgärd för allövertyga om det orimliga i att svenska medborgare av baltiskt ursprungockså räknas som medborgare i den stal som ockuperat de baltiska länderna, §14 Kammaren åtskildes kl, 23,56,