prot · G00994 · 1976-12-31 00:00:00 — attriksdagen med anledning av budgetpropositionens förslag samt med bifall tillmotionen 1976/77:543, yrkandet 27, till Bidrag till arbetsmarknadsutbildningför /78 anvisade ett anslag av 1 . 11. beträffande statsbidragtill kommunala beredskapsarbeten (mom. 32), vari reservanterna ansett all utskottet under 32 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:543, yrkandet 15, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 12. beträffande höjning avdet kontanta arbetsmarknadsstödet (mom. 44), vari reservanterna ansett att utskottet under 44 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:543, yrkandet 22, samt med anledningav motionen 1976/77:1280 skulle anta av reservanterna framlagt förslag till lagom ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 13. beträffande höjning avbidraget till utbildning i företag av han dikappade (mom. 48), vari reservanterna ansett att utskottet under 48 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:543, yrkandet 19, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 14. beträffande bidrag tillarbetarskyddsfonden (mom. 61), vari reser vanterna ansett att utskottet under 61 bort hemställa A. medbifall till motionen 1976/77:544, yrkandet 5, anta av reser vanterna framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1971:282) om ar- belarskyddsavgifi, B. medanledning av budgetpropositionens förslag samt med bifall lill motionen 1976/77:544, yrkandet 6, till Bidrag till arbetarskyddsfonden för /78 anvisa ett reservationsanslag av , C. med bifall till motionen1976/77:544, yrkandet'7, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört i fråga om upphörande av stödet till arbetsgivarorganisationer för information och utbildning i medbestämmandefrägor. Till betänkandet hadeangivits särskilda yttranden av herrar , iVarberg och i , , Nr 94 herrJohansson i , samt i Torsdaeenden 1. beträffandeeffektivare system för att undvika företagsnedläggningar- (mom. 39), Arbelsmarknads- 2. beträffande förstärkta bidrag till verkstäder inom arbetsvärden politiken (mom. 55). Hen (): Arbetsmarknadspolitiken har i dagens samhälle en ökad aktualitet. Närvi diskuterade arbetsmarknadspolitiken slog jag fast att Sverigemitt i den djupaste lågkonjunktur som industrivärlden upplevt sedan 1930-lalethävdat sysselsättningen och ökat antalet anställda i enskild och offentligverksamhet. Delta var ett resultat av den socialdemokratiska politiken och dengrundsyn som svensk arbetarrörelse haft och har, nämligen att alla medborgarehar rätt att få ett arbete, därför att vi anser att arbetet har ett värde närdel gäller gemenskap och individuell frihet. Vi hävdar att della även ifortsättningen skall vara del primära målet för politiken. 1samband med att behandlade propositionen 1975/76:211 diskuteradesockså sysselsättningsfrågorna. Propositionen var den socialdemokratiskaregeringens förslag för atl uppnå vissa fastställda mål. antogpropositionens förslag till stora delar, och jag skall där bara kommentera ettområde. Del gäller vad vi socialdemokrater förde fram i vår reservation nr 6lill arbetsmarknadsutskottets betänkande 1976/77:7. Idenna reservation krävde vi att skulle slå fast att den industriellaplaneringen måste byggas ut om det skulle bli möjligt all nå desysselsättnings- och regionalpolitiska målen. Om man kräver - och det gör visocialdemokrater - regional balans, en hög och jämn sysselsättning inomindustrin, en balanserad strukturomvandling, en bättre arbets- och livsmiljöliksom den resurs- och energisilualion vi har , då måste man mednödvändighet ha en mera långtgående industriell planering. Denborgerliga majoriteten i utskottet avfärdade hela delta avsnitt med att denicke funnit skäl att göra något uttalande. När man i dagens läge ställer fråganom värdet av planering inom industrin, får man nog den uppfattningen alt deborgerliga har fått lära om. I varie fall om de verkligen menar något med sitttal om atl skapa möjligheter för arbete åt alla, oavsett bostadsort, kön ellerarbetsförmåga. Ty hur är lägel ? Ja,enligt vissa talesmän för regeringen är det ju rena katastrofen för den svenskaindustrin och den svenska exporten. Men som framgick av finansdebatlen är inleläget sä mörkt, och enligt en artikel i en ekonomisk lidskrift redogörsför 55 av de svenska storföretagens årsredovisningar är det endast fyra avdessa företag som har redovisat förlust, medan 26 stycken har ökat sin vinst. Detta innebär dock inleatt arbetsmarknadsläget är problemfritt, långt Vi nås dagligenav rapporter om permitleringar och hot om nedläggningar. Vi har inte råd attlita på självläkande krafter, utan samhället måste ta sitt ansvar försysselsättningen. Omman ser på dagens arbetslöshetssiffror finner man att bilden inte är mycketolik den vi hade , och vi socialdemokrater kan med tillfredsställelsekonstatera alt den nya regeringen i stort följer den tidigare förda politikenpå arbetsmarknadsområdet och att den icke har avrustat densamma. Men vi anseralt åtgärderna inte är tillräckliga och att de saknar de framålsyftandemålsättningarna. Vihälsar också med tillfredsställelse att vi sedan kommit in iregeringen icke har hört något av den vulgärpropaganda som vi hörde tidigare omalt de som deltar i arbetsmarknadsutbildning eller har sysselsättning iberedskapsarbete liksom de som har skyddat arbete skulle räknas som arbetslösa.Om detta är uttryck för en tillnyktring bland och inte bara ettutslag av politisk taktik är det verkligen glädjande, ty har vi fiermänniskor inom denna sektor än vi hade . Men sanningen kommerväl inte att uppdagas förrän arbetarrörelsen på nytt fått regeringsmakten idelta land, och då får vi se var slår. Serman på sysselsättningen inom de olika verksamhetsgrenarna kan man konstateraatt sedan den borgerliga regeringen tillträdde har antalet anställda inom denoffentliga sektorn ökat med 50 000. Detta ger belägg för den uppfattning somframkom i sysselsättningsutredningen och som vi socialdemokrater har drivit,nämligen att det är inom vård- och omsorgssektorerna som de största bristernafinns och att det är där som insatserna måste sättas in. Även här visar sig detsig att det moderata skallet på oss socialdemokrater för att vi skulle hasatsat alldeles för mycket på den offentliga sektorn har rättats till avverkligheten. Delsom emellertid är allvarligare i sysselsättningsstatistiken är att antaletanställda inom gruv- och tillverkningsindustrin , densenaste månad som vi hade en socialdemokratisk regering, har gått ner med 32000. I centerpropagandan i samband med valrörelsen sade man att "vi icentern skall ordna 400 000 nya jobb", och den nuvarandeindustriministern, , sade atl två tredjedelar av dessa skulle ordnasinom tillverkningsindustrin - i konkreta siffror 266 000. ligger man 32 000back. Med den takten blir det, i Säffie som kommer efter mig idebatten som talesman för , nära 200 000 färre industrisysselsattaunder en treårsperiod - om regeringen nu sitter kvar så länge, och i så fall:Arma svenska folk! vill jag fråga i Säffie: Vilka konkretaförslag har när del gäller att uppfylla löftet i valrörelsen?Blir det bara tomma ord? Skall det, nu när ni skall stoppa utbyggnaden påenergiområdet, bli ännu fler arbetslösa människor? Jagvill upprepa frågan: Vilka konkreta förslag har när del gäller attskaffa dessa i dagens läge 300 000 nya jobb inom industrin? Kom nu inte baramed fraser, utan redovisa konkreta åtgärder! Efter dessa mera allmänna kommentarer skall jag gå in på de frågor därvi socialdemokrater har reservationer till utskottets betänkande. Antaletreservationer är 14, och dessutom har vi två särskilda yttranden. Jag villomedelbart yrka bifall till samtliga reservationer som är fogade tilluiskottsbetänkandei. Bakgrundentill våra reservationer är den partimotion 543 som vi lämnade in under denallmänna motionstiden. Den behandlas i betänkandet utom på några punkter, bl.a. när det gäller datateknikens inverkan på sysselsättningen och de punkter somberör organisationen av skyddat arbete. När det gäller frågan om skyddat arbetehar vi i vår parlimotion föreslagit åtgärder i enlighet med vad den utredning,som lämnade sitt betänkande för etl halvår sedan, kom fram till och som ocksåstöddes av de remissvar som arbetstagarorganisationerna lämnade. Förslagen är redovisadei punkterna 4-8 i motionen. I utskottet yrkade vi på atl frågorna skullebehandlas i detla sammanhang, men den borgerliga majoriteten avslog vårframställan med motiveringen att det skulle komma en proposition i ärendet. Enligtetl tidningsreferat har arbetsmarknadsminister sagt attsocialdemokraterna skäller på allt som rör sig. Nej, , vi skällerinte pä det som rör sig; vi kritiserar allt som står stilla! Jag vel att närherr fick fiytta in i var frågan om enproposition långt framskriden och att meningen var att en proposition skulleläggas fram efter valet, sä att en ny reform skulle kunna träda ikraft . Av orsaker som jag inte har full insyn i har det nublivit en fördröjning . Och vilka är det som blir lidandepå det, herr arbetsmarknadsminister? Jo, det är de grupper som har det sämstställt i värt samhälle. Det är de människor som inte fär jobb i vare sigenskild eller offentlig verksamhet. Fackliga organisationer hotar attstänga en del verkstäder på grund av dålig arbetsmiljö. De nuvarande huvudmännenväntar med att göra nödvändiga investeringar och utbyggnader, och allt liggerstilla. Det är därför vi kritiserar den sittande regeringen! Förratorsdagen sade arbetsmarknadsministern följande i ett frågesvar till LO:sordförande : Vi planerar att förelägga förslag i fråganunder maj månad . Jag vill då ställa följdfrågan: Kan arbetsmarknadsministerngarantera att ett förslag läggs fram och atl det förslaget går utpå att den tänkta reformen kan träda i kraft ? Variefördröjning är nämligen en olycka i detta fall. Somjag redan sagt är bakgrunden till våra reservationer vår parti-motion, som iinledningen tar upp målsättningen för sysselsättningspolitiken utifrån våragrundvärderingar. I reservationen 1 redovisar vi all dessa motsättningar medförkrav på konkreta åtgärder från statsmakternas sida pä både kort och lång siktsamt att grundvalen för en effektiv sysselsättningspolitik är den ekonomiskapolitiken och, på kort sikt, den budgetproposition som vi nu behandlar. Någonuppföljning av beslut anser vi inte att budgetpropositioneninnehåller, och vi reservanter föreslårdärför en mängd åtgärder. Det anser vi vara nödvändigt för alt skapa respektför de beslul som fattar. Vi kräver sålunda att vår motion skall tastill utgångspunkt för sysselsättningspolitiken, och vi följer upp det medförslag på såväl arbetsmarknads-som regionalpolitikens område. Den senarekommer all behandlas vid annal tillfälle, men förslagen skall ses som enhelhet. Föratt uppnå målet arbete åt alla anser vi atl de arbetsmarknads-politiskaåtgärderna i ökad utsträckning skall knytas till arbetsplatserna samt atlarbetsmarknadspolitiken skall omfatta en allt större del av arbetsmarknaden.Vi skjuter fram de enskilda människorna i förgrunden, och vi anser all del ärutifrån deras individuella förutsättningar, problem och förhållanden som eneffektiv arbetsmarknadspolitik skall utformas. Endast därigenom kan vi uppnåmålen: jämlikhet mellan män och kvinnor i arbetslivet, regional balans, arbeteefter vars och ens förmåga, trygghet i anställningen samt arbete, praktikeller utbildning ät alla ungdomar. Föratt klara detta anser vi bl. a. att arbetsförmedlingarna behöver personalförstärkningarutöver vad som föresläs av regeringen, särskilda för-medlingsinsatser förkvinnor, en förstärkning av de deltidsarbetandes ställning på arbetsplatserna,ökade bidrag till företag som anordnar utbildning, bättre jämställdhetsbidragoch förbättrad barntillsyn. Alla dessa förslag kommer alt utföriigt motiverasav i och . Deförslag som vi lägger fram gör det nödvändigt att öka medelsanvisningen pådenna huvudtitel med 85 milj. kr., men de medlen har vi täckning för i detstora budgetförslag som vi har presenterat som alternativ till regeringensförslag. Ivår reservation 8 tar vi upp frågan om utbildningsfonder inom företagen.Förslaget härstammar från sysselsättningsutredningen, som förde fram tankenatt man inom förelagen skulle bygga upp fonder för alt användas för utbildningoch som medel att utjämna aktiviteten mellan hög- och lågkonjunktur. Fondernaskulle stå under samhälleligt och fackligt inflytande, och della är viktigt.De skulle byggas upp enligt samma principer som gäller förinvesteringsfonderna. Vid remissbehandlingen stödde bl. a. LO detta förslag. Vikräver att förslaget skall tas upp lill ny beredning, då vi anser det varaanvändbart när det gäller alt klara sysselsättningen. Atl vänta anser viicke motiverat, och det var inte heller meningen med vad som sades ipropositionen 211, som utskottet hänvisar till. Ireservationen 11 tar vi upp förslaget om omläggning av statsbidraget lillkommunala beredskapsarbeten. Den borgerliga majoriteten anser icke att manskall kräva ett förslag lill omläggning som skulle gynna dagsverksbilligaberedskapsarbeten. Om man får en omläggning av statsbidragssystemet i denriktning som AMS föreslår i sin skrivelse, skulle del gynna ungdomar ochkvinnor, dvs. de grupper som har det svårast i samhället. Det skulle enligt AMSäven medföra fördelar frän administrativ synpunkt. Trots detla går varkendepartementschefen eller ut- skottsmajorileten med påalt man skall begära en omläggning i enlighet med förslaget. Här hade ni ju enmöjlighet att minska byråkratin, men då säger ni nej. Hur slår det till medkonsekvensen i all diskussion om att ni skall stoppa byråkratiseringen? Detkontanta arbetsmarknadsstödet uppgår f n. till . 1 reservationen12 föreslår socialdemokraterna att stödet skall höjas till . per dag.Detta innebär också all vid arbetsmarknadsutbildning dagsersättningen blir 75kr. I vår reservation finns förslag till de nödvändiga lagändringarna.Vi anser alt ersättningen skall kunna garantera mottagarna samma standard somden de hade förut, ja, t. o. m. en successiv förbättring. Jag kan hålla med demsom säger att stödet är för lågt även enligt värt förslag. Med deninflationstakt som rätt sedan den borgerliga regeringen tillträdde är en saksäker: vi socialdemokrater har icke tagit till i överkant. Trots detta anserutskottsmajoriteten att man inte behöver höja dagspenningen inom KAS ocharbetsmarknadsutbildningen. Utskottsmajoriteten avfärdar det hela med följandemening: "Utskottet hänvisar till den gjorda höjningen av KAS ochavstyrker de båda motionerna." Det är de borgeriigas tröst till de arbetslösaoch lill dem som går på arbetsmarknadsutbildning. Del enda de inte fått med iavslaget är väl ett "lycka till". Engrupp som har del speciellt svårt i vårt samhälle är de som av olikaanledningar är handikappade. Jag har redan berört frågan i samband med denskyddade sysselsällningen. Att skapa möjligheter för dessa människor attskaffa sig ett yrke anser vi vara myckel angeläget. Därför är vi redo attföreslå en ökning av bidraget vid utbildning av handikappade från 8 till 16 kr.per timme. Utskottsmajoriteten anser att della bidrag icke kommer alt fyllanågon uppgift och hänvisar lill att svårt handikappade som fårutbildning skall kunna få etl bidrag som uppgår till av dentotala lönesumman. Vi har inget alt erinra mol detta bidrag, men det gällerendast svårt handikappade, och det behövs en höjning av det bidrag som normaltskall utgå. Närvi diskuterade medbestämmandelagen förlorade socialdemokraterna lottningenbeträffande finansieringen av informationen, utbildningen och forskningen. ser vi följderna av denna förlust. De fackliga organisationerna har ickemedel att fullfölja sin utbildning. 1 reservationen 14 föreslår vi sammaordning som den som föreslogs i vår tidigare reservation beträffandemedbestämmandelagen. får svar på en interpellation idenna fråga och kommer atl närmare argumentera för vår reservation. Med det anförda ber jag än en gång atl få yrka bifall till samtligareservationer som är fogade till utskottets betänkande. Hen i (vpk); För möjligheterna till en progressiv sysselsättningspolilik här i Sverigear den borgerliga irepartiregeringen en ren katastrof Det gäller i tre viktigahänseenden. Fördet första uppmuntras storfinansen och kapitalägarna till ett hänsynslösareoch militantare uppträdande. De vet att de har en regering som ser med passivsympati på deras hänsynslöshet. Fördet andra har vi att vänta en förstärkning av den tendens som visar sig ikapitalismens sena utvecklingsstadium - att statens bördor för attsubventionera och stabilisera privatkapitalets ställning medvetet vältras överpå de lönarbetande. Fördet tredje visar regeringen upp en fullständig perspektivlöshet och en totaloförmåga att självständigt och aktivt analysera problemen. På grund av de trepartiernas opportunism gentemot varandra förstoras effekterna av denosjälvständighet i förhållande till privatkapitalet som redan ligger i denallmänna borgerliga politiska filosofin. Tillallt detla kommer en annan sak i dagens debatt. Del är den oklarhet ochoordning i vilken tvingas föra sina debatter omsysselsättningsproblemen. I dagens debatt blandas t. ex. behandlingen avsysselsättningspolitikens riktlinjer i stort med en mängd ekonomiska ochadministrativa specialproblem. Den översiktliga principdiskussionen borde haförts särskilt, så att partiernas politiska grundinställning klart framgick.Den i och för sig lika viktiga debatten om de många praktiska specialåtgärdernaute på fältet borde också föras särskilt. Såsom det nu är blandas korten ofiabort, och den intresserade allmänheten fär mycket svårt att vaska utkärnpunkterna. Varförär det så svårt alt föra en verklig diskussion om sysselsättningspolitikens måloch om den verkliga samhälleliga situationen? Jo, det förstår man om man läserutskoitsbetänkandet. Och i rätt stor utsträckning gäller detsamma även om densocialdemokratiska reservationen i det avsnittet. Det finns ingenstans någonverklig analys av problemen och heller inle någon målsättning. Detfinns en mängd fraser som inle har givits innehåll. Vad är t. ex. "arbeteåt alla"? Man måste ju fråga; Åt hur mänga? På vilka villkor? Hur mångajobb måste tillskapas för atl uppnå målsättningen? När kan den uppnås osv. Vadär "jämställdhet mellan man och kvinnor"? Det räcker ju inte med ensådan allmän paroll. Han tycker att del ärjämställdhet när kvinnan är hemma. Han tycker det ärtoppen när av deltidsarbetarna är kvinnor. Mendet som ökade mest under hans regering var de kvinnliga deltidsarbetarna. Vadmenar man då med jämställdhet? Manmåste komma ifrån sådana här alltför allmänna fraser. Man mäste definiera detpraktiska och det ideologiska innehållet i varje sådan allmän paroll. Denkonkreta diskussionen om målsättningen måste föregås av atl man försöker klaraut; Vari består arbetslöshels- och sysselsättningsproblemet i ?Vad har egentligen hänt? Det har folk rätt att få veta ulan alt matas med skrytoch med innehållslösa paroller. Mellan1965 och 1976 har sysselsättningen i egentligen icke ökat. Utskottetredovisar atl antalet sysselsatta personer har ökat, men det är ju en helt annansak. Det är närmast litet löjligt när utskottet redovisar etl antal personerutan att fråga sig om de är heltids- eller deltidsarbetande. Hellidsarbetandehar minskat med nära 7 96. Dellidsarbetarna har samtidigtökat med - det är ju en mindre grupp. Men räknat i heltidsarbeten harantalet personer i arbete minskat med grovt räknat . Samtidigthar antalet människor i åldrarna ökat med 300 000. Arbetslösheten,i ordets klassiska mening, ligger på en ungefärlig genomsnittsnivå som ärhalvannan gång så hög som . Arbetslösheten bland dem som ärunder är ungefär dubbelt sä hög nu som sedan.Ungdomsarbetslösheten var 1965 ca tvä och en halv gång så hög som dengenomsnittliga arbetslösheten. Men 1976 var den tre och en halv gäng så hög.Ungdomskullarna har blivit mindre , men ändå är ungdomsarbetslöshetenvärre. Antalet kvinnor i arbete har ökat med 258 000. Mende kvinnliga deltidsarbetarna har ökat med 243 000. Det är nästanlika mycket. Del är alltså bara deltidsarbetet som tenderar att öka blandkvinnorna. Vad säger oss delta? Detsäger oss att läget långsamt och blir sämre. Att arbetslöshetsnivån påsikt ökar. Alt läget för arbetande blir svårare. Alt kvinnodiskrimineringenhålls vid makt och stärks genom deltidsarbetets växande utbredning. Attsysselsättningsgraden bland män sjunker utan att de hellidsarbetande kvinnornablir fler. Att ungdomsarbetslösheten blivit betydligt värre. Attdeltidsarbetet, som jag påpekade, allmänt breder ut sig och att procentendeltidsarbetare bland de arbetande kvinnorna blir högre. Vadtjänar det dä lill att basunera ut en mängd fraser: Vi vill alt alla skall haarbete, vi vill jämställdhet för kvinnorna, svensk arbetsmarknadspolitik ärden bästa i väriden, vår sysselsättning ökar och kvinnorna träder mer och merin pä arbetsmarknaden, och liknande. Det är ju falskt alltsammans. Problemenblir i verkligheten svårare och mer komplicerade. Det ekonomiska systemetklarar sysselsättningen allt sämre. Och den politik som förts har icke lyckatshejda den tendensen. Vadär det för fel pä svensk sysselsättningspolitik av ? Det är allmänt hålletungefär samma fel som i andra kapitalistiska länders. När fullsysselsättningenblir en andrahandsfråga i förhållande till uppgiften att söka stabiliserakapitalismen och hålla dess vinster-dä går det givetvis ut över de arbetandemänniskorna. Vadvar huvudtanken i den gamla fullsysselsäilningspolitiken sådan den utarbetadesav ? Huvudtanken var ungefär följande, uttryckt i mycket kortadrag: Ingenarbetslöshet skulle i princip tillålas, bortsett från s. k. friktionsarbetslöshet,dvs. när folk flyttar från ett jobb till etl annat. Det skulle vara fullsysselsättning i ordets egentliga mening. Den skulle uppnås genom direktastatliga arbeten och genom förstärkning av de breda folk- lagrens sociala standardoch köpkraft. Delta skulle i sin tur bilda underlag för ökad avsättning.Expansion och fullsysselsättning skulle kombineras med en social omfördelning.Den sociala omfördelningen var ett sätt atl stärka sysselsältningsunderlaget. Wigforssvar i sitt tänkande inte helt klar och i sitt genomförande inte hellerkonsekvent. Men han hade ett principiellt alternativ till den gamla borgerliganationalekonomin. Del var ett alternativ grundat på en alternativ ideologiskvärdering. Vadblev det av denna Wigforsspolitik? Den har gradvis ersatts med en helt annan. Denpolitiken har följande grundtankar: Stöd företagen med direkta förmåner ochsubventioner! Låt utslagnings- och koncentrationsprocessen ha sin gång!Acceptera alt människorna delas upp i ett A-lag och ett B-lag, eventuellt ocksåett C-lag! Låt samhället la över ansvar och kostnader för B- och C-lagen! Låtde lönarbetande själva via ett skattesystem som blir allt mindre omfördelande -därför att de indirekta skatterna ökar - betala kostnaderna för kategorin avutslagna arbetskamrater! Gynna de privata investeringarna, håll tillbakastatens utgifter! Vadblir följden av denna politik, som i alltmer renodlad form företräds av den nyaregeringen? Kapitalägarna gynnas, deras utgifter driver pä inflationen, som är långt snabbare än exempelvis i börian av 1960-lalel. En ständig tendenstill omfördelning sker relativt sett från de arbetande och till kapitalelsförmån. De privata investeringarnas andel av nationalprodukten ökar, destatliga och kommunala investeringarnas andel minskar. Lönernas andel avnationalprodukten och även deras andel av den totala privata konsumtionenminskar. Deltaär, kan man säga, alliså raka motsatsen till Wigforss linje. Wigforss menadeatt omfördelningen lill de breda lagrens förmån var ett stöd ät en expansivsysselsättningspolitik. Dagens svenska sysselsättningspolitik bygger pä enhelt motsatt princip: Stöd företagen och kapitalägarna, omfördela från debreda lagren till kapitalels förmån - så får företagen, enligt vad man påstår,utrymme för att klara sysselsättningen.