prot · G00989 · 1976-12-31 00:00:00 — säger att företagen inte kan känna något sådant ansvar, eftersom debara har intresse för vinsten, för aktieägarna, för produktionen och annatsådant. Att man säger detla innebär inte någon anklagelse mot företagen, menarHans Gustafsson! Jo,om det är så att vissa förelag inle känner något som helst ansvar försysselsättningen, som här påstår, tycker jag att del böruppfattas som en anklagelse mot de förelagen. Sysselsättningen i vårt land ärnämligen en övergripande målsättning, som alla grupper och institutioner börsamlas för atl värna. Del bör gälla företagen, det skall gälla kommunerna, detgäller de fackliga organisationerna - och det gäller inle minst de beslut somregeringen fattar och som jag här gett mängder av exempel på. Men om man undantar en part - förelagen - fråndelta ansvar för sysselsättningen och sedan säger att del inle innebär någonkritik, då försvagas vår gemensamma kamp atl hålla arbetslösheten nere iSverige. i (s); Jag beklagarall inle vill försöka förstå vad jag menar. frågar herrAhlmark; Skulle del innebära all del inte är bra när vi från vår sida säger atlföretagen skall bära ell socialt ansvar för sysselsättningen? Jag sadealldeles , alt visst är det bra. Del är ju en tanke som vi ofta för framatt företagen skall ha ett ansvar för sysselsättningen inom den bygd och påden ort där de verkar. Jag säger bara alt ytterst - och jag tror all herrAhlmark förslår vad jag menar - bygger egentligen det påståendet på lösan sand.Förelagens uppgifi i ett privatkapitalistiskt eller blandekonomiski samhälle ärnämligen att tillgodose kravet pä avkastning på kapitalel. När det kravetkommer i konflikt med sysselsätiningskravei, får sysselsättningen vika. Det ärendast så länge del finns korrespondens mellan avkastningskravet och sysselsättningskravetsom man tillgodoseräven sysselsättningen. Men uppslår del en konflikt fårsysselsättningen vika. Del tycker jag ändå är ganska självklart i etlprivatkapitalistiskt samhälle. Jag säger då att jag inte anklagar företagen Cördet, ty så länge vi tillåter den typen av företagsamhet får vi denkonsekvensen. Dethindrar inte, , om vi vill förstå varandra, att det finns företagaresom av humanitära skäl icke skickar ut folk precis den minut då det skulle varaeffektivast att göra det med hänsyn till avkastningskravet. Det är alldelesuppenbart, men del är ingen diskussion som vi skall föra i det principiellaresonemanget. Del är klart atl en regerings handläggning av dessa frågorpåverkas av om man insett denna konsekvens av biandekonomin eller inte. Det äregentligen vad jag har försökt säga och tagit upp mycket av kammarens lid med.Del har inte varit etl försök atl säga att eller regeringen iövrigt skulle strunta i sysselsättningen - något sådant har jag aldrigföreställt mig, och jag är glad om jag på den punkten kunnat medverka till ettbättre välbefinnande hos arbetsmarknadsministern. Omförbättring av sysselsättningen i Efter detla har den här debatten nu blivit ideologiskt utomordentligtintressant och viktig. säger en sak som verkligen skiljeroppositionen från regeringen. Han säger atl socialdemokratin också har sagtatt företagen skall ha ett socialt ansvar. Men, medger han, det påståendet harvi "byggt på lösan sand". Socialdemokratinhar alltså år efter är predikat atl vi alla, inklusive företagen, har ettansvar för sysselsättningen. Man har gjort det med rätta, och vi instämde närvi befann oss i opposition. påstår att detta var prat, byggtpå lösan sand! Enligtden nuvarande regeringens mening har alla parter i ett samhälle ansvar försysselsättningen, atl gemensamt värna om den: förelagen, kommunerna, defackliga organisationerna och inte minst regeringen. Att på det vis som herrGustafsson nu gjorde undanta en part, nämligen företagen, och säga att allahans tidigare påståenden om atl de har ett ansvar bygger på lösan sand är ettremarkabelt ideologiskt avslöjande. Omförbättring av sysselsättningen i i föredrar att föra den fortsatta debatten omde höjda arbetsgivaravgifterna med mig i bänken. Det ser jag fram emot. Detskall jag gärna göra och utveckla ämnet litet längre. Men jag tycker ändå atthan då kommer för billigt undan. Hurkan förklara att industrin kan få större bärkraft och attnäringslivet inle får ökade kostnader genom atl arbetsgivarav-gifierna höjs?Det måste ju drabba speciellt vårt län, där industrin redan har så storasvårigheter. Somjag har anmärkt skulle vårt län eventuellt bli betraktat såsomtemporärt stödområde. Men den socialdemokratiska skuggbud-geten villytterligare höja arbetsgivaravgifien även i stödområdena. Den ekvationen gårinte ihop, . Jag tycker atl det är litet dåligt att inte kunnasvara på den frågan här ulan hänvisa till enskilda samtal i bänken. i (s): Med anledning av inlägg vill jag säga alt jagföreställer mig atl hon menar den procentuella höjning av arbetsgivaravgiftensom finns intagen i vår alternativa budget. Hon frågar hur den höjningen kan gåihop med företagens situation. Men, , den arbetsgivaravgift somfinns inlagen i vår alternativa budget ingick till en del - den andra hälftentog regeringen -i den överenskommelse som var träffad mellanregeringen och löntagarorganisationerna om att statsskatten skulle sänkas ochlotalfinansieras via arbetsgivaravgiften. Delta skulle man ta hänsyn till vidde kommande löneförhandlingarna. Omman avräknar en arbetsgivaravgift i löneförhandlingarna, kan jag inte förståatl det ökar kostnaderna för företagen. Jag skulle i stället kunna påslåmotsatsen. Vid en reallöneökning via sänkt statsskatt blir kostnaden förföretagen bara ungefär en tredjedel av vad den eljest skulle bli om man villeuppnå samma resultat via nominella lönehöjningar. Detär ungefär samma resonemang som en annan företrädare för regeringen för, närhon frågar: Kan ni verkligen påstå att kommunerna genom en ökad belastning pä800 milj. kr. skulle få bättre möjligheter atl vara progressiva och bygga ut?Nej, självfallet inte. Det vore allra bäst för kommunerna om de inte hade någrakostnader alls. Varför tar man inte bon alla typer av belastningar? Givetvisskulle kommunerna då fä de bästa förutsättningarna. Men sä enkel är inteproblematiken. Isill sen'dste inlägg rövklar'dde arbelsmarknadsminislern all del var ett remarkabeltideologiskt påstående att det privatkapitalisliska näringslivet är baserat päen filosofi, som utgår från avkastningen på kapitalet och inte anser det varakapitalets primära uppgifi atl svara för sysselsättningen. Jag tror inte altdet är ett särskilt remarkabelt påstående. Det finns god grund för detpåståendet. Företagen är saken beredda atl instämma i det. Arbetsmarknadsministernfrågar: Betyder detta att vi inle skall ställa krav på atl företagen skall visasocialt ansvar? Detär klan atl vi skall ställa krav. Vi skall, , försöka trängatillbaka effekterna av denna inbyggda konsekvens av del biandekonomiskasystemet genom alt gemensamt driva en opinion för att hävda företagens socialaansvar. Det skall vi visst göra, men jag kan dra den slutsatsen, i motsats tillherr , atl när det uppstår en allvariig konflikt mellanavkastningskravet och sysselsättningen, då är det sysselsättningen som fårvika. Varförhade inte försökt inympa denna utmärkta strategi hos ?Vad var det som gjorde att L M ville lägga ner företaget i ? Jo,precis del jag säger: Företagsledningen räknade ut att från avkastningssynpunktvar avveckling det mest lönsamma. Man hyr fabriken på ett kontrakt som upphör1981, man har små maskininvesteringar därför alt det är den typen avproduktion, och man har låga utbildningskostnader. Alltså, sade man, låt osslägga ned fabriken. I det brev från en L M Ericsson-direktör som lästes upp förarbetsmarknadsministern och mig i Kvällsöppel hette det att man inte villeplottra på fiera ställen. Detär precis detta jag har beskrivit här, och jag har inte gjort det utifrånmoraliska utgångspunkter. Jag har beskrivit ett förhållande i ett system.Skillnaden mellan den s. k. Ahlmarkdoktrinens sätt alt se på saken och detsynsätt som jag har beskrevs av industriministern i riksdagsdebatten den 9mars, där han just konstaterade det här förhållandet. Jag märker nu att säger all vi skall ställa krav påföretagen i vad gäller sysselsättningen, trots atl företagen också har andrabevekelsegrunder i ett antal lägen. Detär bra all säger det, därför atl i sä fall har vi under denallra sista delen av den här debatten närmat oss varandra: alla paner isamhället - företag, fackliga organisationer, kommuner och regering - har ettgemensamt ansvar för sysselsättningen i . HerrGUSTAFSSON i (s): Arbetsmarknadsministern gjorde en sä välvillig avrund-ning av debattenatl jag egentligen borde kunna avstå från ytterligare inlägg. Men jag villgärna säga att del är bra om man inser att framgången för hävdandet av dennaprincip sannolikt är ganska ringa, därför att den principen står i strid medden filosofi som finns inbyggd i systemet. Är man klar över att man inte kommeratt lyckas särskilt bra på den punkten, så har man sannolikt en bättreberedskap för att sätta in åtgärder när problemen dyker upp. Överiäggningenvar härmed slutad. Omförbättring av sysselsättningen i § 7 Om ökadesysselsättningsmöjligheter i Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmäldainterpellation, 1976/77:85, och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder jag är bereddatt vidta i syfte atl skapa ökade sysselsättningsmöjligheter i . Göteborgsoch län omfattar från arbelsmarknadssynpunkt tre delar: storstadsregioneni söder, den förhållandevis expansiva Stenung-sund-Lysekilsregionen med storatunga industrier och den glesbygdsbe-tonade norra delen av länet. Som herrNilsson framhåller inger utvecklingen i de norra och mellersta delarna avBohuslän bekymmer. I de fyra nordligaste kommunerna , , Munkedaloch har huvudnäringarna traditionellt varit fiske, jordbruk ochstenindustri. I och med att dessa näringar gått tillbaka har det uppståttproblem atl finna alternativ sysselsättning. Tanums,och kommuner tillhör det allmänna stödområdet, och herrNilsson känner väl till vad delta innebär i fråga om möjligheten att fålokaliseringsstöd. Stöd har också utgått lill 26 företag i dessa kommuner. hade 400 arbetstillfällen tillkommit i dessa företag. Närdet gäller orter utanför del allmänna stödområdet vill jag erinra om all redangällande bestämmelser gör det möjligt all bevilja lokaliseringsstöd närarbetslöshet hotar lill följd av t. ex. induslrinedlägg-ningar. Frågan omlokaliseringsstödens utformning behandlas f n. av sysselsältningsutredningen.Jag vill därvid erinra om atl regeringen i avvaktan påsysselsättningsulredningens arbete avser tillämpa en ordning som innebär attregeringen efter framställning frän länsstyrelse kan förordna all kommunutanför stödområdet skall i fråga om lokaliseringsstöd kunnajämställas med kommuner i den s. k. grå zonen. Deakuta sysselsättningsproblem som vi möter till följd av deninternationella konjunkturnedgången och strukturomvandlingen har mötts med enrad åtgärder. Företagen har givils möjlighet alt producera på lager, altutbilda personal som riskerar permittering osv. I har69 förelag beviljats stöd för en beräknad lagerproduktion om 170 milj. kr.,och ungefär 1 000 personer kommer i åtnjutande av utbildning. Statliga ochkommunala industribesiällningar har lidiga-relagis, volymen avberedskapsarbeten har ökats, och möjligheterna lill arbetsmarknadsutbildninghar vidgats. tar upp varvsindustrins och tekoindustrins problem. Regeringenöverväger f n. den rapport som analysgruppen för vissa varvsfrågor harutarbetat och som berör bl. a. Göleborgsvarven och Uddevallavarven. När detgäller tekoindustrin lade regeringen fram förslag som syftar tillatl stödja sysselsättningen inom denna bransch. I sammanhanget vill jagnämna atl regeringen på en rad punkter ändrade SJ;s planer på attförsämra järnvägsservicen, bl. a. i norra . Jagvill avslutningsvis försäkra att regeringen uppmärksamt följerutvecklingen i . Vi skall positivt pröva varje seriöst förslag som kanmedföra en förbättrad sysselsätlningssiiuation i regionen. HerrNILSSON i (s): Jag ber att få lacka arbetsmarknadsministern för svaret på mininterpellation. Istort delar jag hans uppfattning om det bekymitiersamma lägel i , somvarat i åtskilliga är speciellt i samband med de problem som finns på varvs-och tekosidan. Jagvill däremot erkänna att jag nog hade ganska stora förväntningar på detta svarmed tanke på en del uttalanden som arbetsmarknadsministern gjort i samband medsina åriiga resor i . Men låt mig beröra några av de synpunkter som jaghar fått av arbetsmarknadsministern här i svaret. Låtmig då börja med varvssituationen som ju är aktuell f. n. Regeringen har atlförfatta en proposition i ämnet, och därför är vi naturligtvis intresserademed tanke på den stora betydelse varvet har för stora områden i Bohuslän.Människorna i detta område har mänga gånger känt oro . Delhandlar om Thordén-tiden och om delägarskap i varvet. Under senareår har del däremot funnits en större tillförsikt inför framliden mot bakgrundenav de stora investeringar som gjorts och den resultatutveckling Uddevallavarvethaft . 1976 var vinsten för varvet 79 milj. kr., och vi vetockså att självfinansieringen av de gjorda investeringarna har varit påfallandehög. Näranalysgruppen kom med sin rapport, återkom känslan av oro . Dåfrågade sig många vid varvet: Vad kommer detta att innebära för oss? Kommermaskinverksladen att vara kvar ? Hur kommer del alt bli? Detvar några av de frågor man ställde, men något svar gick inte atl få. Något svarhar jag inle sett i analysgruppens rapport. Därför finns del anledning för migall vara ganska kritisk till rapporten. Jag hoppas atl arbetsmarknadsministerntar med sig dessa kritiska synpunkter när han skall skriva förslaget iregeringen. Mantalar om nedskärningar av varvskapacileten. Man analyserar inte framtiden ochdess möjligheter. Man säger bara att av de anställda påUddevallavarvei bör försvinna, delta trots atl både företagsledning och deanställda har sagt att alla medarbetare behövs för att klara den orderstock somfinns och som utökats med ytterligare en norsk beställning. Sedantycker jag också att analysrapporien är alldeles för optimistisk. Det finns flerasaker i den rapporten som jag hoppas alt man funderar litet närmare pä. Denförsta är då formerna för organisationen av svensk varvsindustri. Jag vill härbetona att jag ingalunda är motståndare till Detbehövs samverkan i olika delar för all skapa en slagkraftig varvsindustri ilandet. Men vad jag är fundersam över är den modell av organisationen somanalysgruppen har lagt fram. Man redovisar inte vilka fördelar man uppnår meddenna typ av organisation. Jag har alltid hafi den uppfattningen, att om manföreslår förändringar bör man också tala om vad dessa förändringar innebär. Imina hemtrakter - och inte minst ute på varvet - har vi varit oroliga därföratl vi fruktat för att analysgruppens förslag skulle leda till krångel ochbyråkrati samt alt förslagens genomförande skulle kosta fören tung administration. Vi är också oroliga för alt Uddevallavarvei inle fårbehålla den särart som det nu har - och som egentligen alla varv har. Varvsnäringenär ju speciell, och därför bör de olika varven även i större sammanhang fåbehålla sin självständighet och särart. Jag hoppas därför att regeringen, närman skriver propositionen, ser litet närmare på problematiken vid etteventuellt nytt moderbolag. Enannan fråga som vi också har funderat över i är stödformerna. Därhoppas jag att regeringen studerar de olika stödformer som finns och deraspåverkan på olika konkurrensförhållanden. Jag har här pekat påvarvsproblematiken mot den bakgrunden att Uddevallavarvet har stor regionalbetydelse inte bara för utan för stora delar av . Jag tänkerdå inte minst pä att vi har en hel del företag som tillverkar produkter vilkakommer till användning i verksamheten på Uddevallavarvet. Jag kan också pekapå att hälften av samtliga industrisysselsatta i arbetar vid varvet.Del är ju någonting som visar varvets betydelse. Detkan lyckas atl en minskning med drygt 300 arbetstillfällen är litet motbakgrund av den situation som Uddevallavarvet befinner sig i. Jag villemellertid betona att när investeringarna i varvet gjordes, så syftade de ökning av antalet anställda där med ca 700 man. Delhar i många sammanhang, inte minst i storstadspressen, gjorts gällande atltrycket på är starkt. Detta är emellertid en vrång-' bild av denverklighet som vi lever i. Det har aldrig existerat något tryck mot ,allra minst mot de norra delarna av . Del enda tryck som vi någonsinupplevt är det som förekommer , när befolkningen plötsligtflerdubblas. Men som arbetsmarknadsministern vet kan människorna i norraBohuslän inte leva enbart på sommargäster. Det krävs också andra former avverksamhet. Pågrund av den konjunktursituation som arbetsmarknadsministern har beskrivit isitt svar lill mig har man på många håll i landei stora bekymmer.Naturligtvis tror vi att de bekymren kommer att lätta när vi får enkonjunkturuppgång, och även i kommer ju sysselsättningsläget då altförändras. Men vi vet ändå att del nu förekommer korllidspermilteringar. Vi harockså utbildning på gång för flera hundra människor. Det har Per redanpekat på. Likaså har vi eU tjugotal förelag i norra och mellersta somhar varslat om uppsägning för 300-400 människor. En hel del av de företagen kommerockså att säga upp de anställda, somhar arbetat vid företagen och arbetar där . Dåkanske någon säger; Ja, men detla kommer vi att reda upp när tiderna blirbättre. Jag tror inte det. Även om en del kommer att rättas lill vill jag ändåpåslå all situationen i mellersta kommer att bli mörk, om ingentinghänder. Detta gäller framför allt i norra . Där vill jag likna bekymrenvid problemen i , som ju är stora. Jag vill ha sagt delta mot bakgrundav de uttalanden som gjorts om del tryck som finns mot . Naturligtvishar det vid olika tillfällen funnits ljusa drag även i , t. ex.tillkomsten av , som betyder mycket för och försysselsättningen i just den regionen. Vi hade utbyggnaden av Uddevallavarvetsom också skapade arbetstillfällen. Oljeplattformen i har också haften viss betydelse, men en kortvarig sådan, vilket nu ställt till en hel delandra problem. Vivel också att den typ av anläggningsarbeten som förekommit utefter imånga år nu håller på att ta slut. Framtiden för byggnadsarbetarna ser dysterut. Del är bara alt konstalera att enbart i Tanums och kommuner gåri dag ca 150 byggnadsarbetare arbetslösa av totalt 360. Dessutom finns del iTanum och ett 90-tal människor i beredskapsarbete. Regeringenhar nu också lagt Stalsraff på is. Även om arbetsmarknadsministern säger atlLysekilsregionen är en förhållandevis expansiv region, kommer beslutet alllägga Stalsraff på is att leda till alt och kringliggande orterfår bekymmer . De prognoser som redovisat pekarnämligen på alt sysselsättningen kommer alt minska i dessa delar av länet. Jagtror alt samhället, vilket också Per har sagt vid olika tillfällen,måste ha ett stort inflytande när det gäller utvecklingen och se till att detskapas alternativ till den sysselsättning som vi nu inle får. Arbetsmarknadsministernssvar på min interpellation inger mig ingen större optimism. Som Per Ahlmarkpekar pä har vissa förelag fält stöd, vilket inneburit ca 400 arbetstillfälleni de nordligaste kommunerna i . Vi skall emellertid komma ihåg attavtappningen och framtidsprognoserna visar allsysselsättningen kommer att minska trots samhällets insatser, som vinaturligtvis är överens om måste fortsätta. Del positiva är givetvis attarbetsmarknadsministern försäkrar att den nya regeringen, liksom den tidigaregjorde, uppmärksamt tänker följa utvecklingen i . Jag tror emellertidatt del krävs starka instrument för att bryta den här utvecklingen. 1 detta länsom bäde Per och jag upplever som mycket vackert - och som är entillgång för vän land och för de människor som vill komma ut i den vackranaturen - uppslår det stora konflikter mellan arbete, miljö och fritid. Jag ärhelt övertygad om alt just i sådana här områden måste samhället i kanske ännustörre utsträckning än på andra platser ta sitt ansvar för att vi skall kunnabehålla den fina naturen som det skapas sysselsättningför de människor som lever och verkar i de här trakterna. Jaghade hoppats att arbetsmarknadsministern i denna debatt kunnat redovisa litetav de funderingar som enligt uppgift induslriminislern hade beträffande projektför . För en lid sedan var han nere i och talade om just dehär sakerna. Avslutningsvis skulle jag vilja hjälpa arbetsmarknadsministern påvägen. Det finns en del projekt som jag tror skulle kunna betyda en hel del, omde kunde komma lill stånd snart. Destörsta bekyniren upplever vi i och ; vi har haft demunder . Jag håller med om atl man kanske inte har gjort tillräckligtför de här orterna - del gäller naturligtvis atl vara självkritisk. Men medtanke på de uttalanden som Per gjort i olika sammanhang hoppas jag atthan vill medverka lill en ökning av sysselsättningen i dessa trakter, och närdet gäller just tror jag att man kan utveckla verksamheten genomexempelvis en utbyggnad av industrier, industrihus och genomberedskapsarbeten. Låtmig la ett annal mycket angeläget exempel. Vi har, som myckel välkänner lill, byggt ett stort oljeraffinaderi vid . Del saknasjärnvägsförbindelse lill denna industri. Om man medverkade lill atl bygga utett industrispår till denna del av industriområdet, tror jag att det skulle haen stor betydelse för möjligheterna att förlägga ytterligare industrier dit.Samtidigt kunde man medverka till alt få bort en del tung trafik från våravägar. Denna trafik är ju en belastning inte minst av sommarennär del vistas mycket människor i den här bygden. Jagvädjar till arbetsmarknadsministern atl man allvarligt skall fundera över altsnarast ge oss besked när det gäller hamnulbyggnaden i . Dennahamnuibyggnad har stor betydelse inte enbart för de människor som finns iUddevalla. Den har också stor betydelse för som ett regionaltcentrum, för de människor som pendlar från olika delar av Bohusläntill , och även - framför allt i dagens situation - för alla debyggnadsarbetare som skulle behöva arbetstillfällen. Ellannat projekt som också är angeläget och som jag tror all man kan tidigareläggaär en broförbindelse över Sunninge sund för att avlasta trafiken och förbättrakommunikationerna med de norra delarna av . Delär alltså bara några exempel som jag har pekat pä här och som jag hoppas atlarbetsmarknadsministern allvarligt överväger när man funderar översysselsättningsproblemen i . framställde en ledamot av kammaren eninterpellation till civilministern. En av frågorna dä löd så här: Vilka åtgärderavser regeringen vidta för att öka sysselsättningen i norra ? Riksdagsmanneni fråga är nu arbetsmarknadsminister - ja, lär han dessutom varastatsminister, om man får tro den här veckans tidningar. Jag vel inte omarbetsmarknadsministern har gjort den erfarenheten att del är lättare allfråga än att svara, men hans svar är i alla händelser, som , litet tunt. Jagvill dock la fasta på ett konstaterande i svaret, och del är värdefullt all dethar kommit på pränt från arbetsmarknadsministern. Det står så här; "Deakuta sysselsättningsproblem som vi möter lill följd av den internationella konjunkturnedgången och strukturomvandlingen ." Närvi talar med Per partivänner och mittenparlivänner i får vialltid höra, alt del är den socialdemokratiska regeringen som förorsakat deproblem som har. Därför är det myckel skönt atl del här konstaterandetgörs i svaret, även om man naturiigtvis kan utveckla del litet genom atl sägaalt de akuta problemen beror på den internationella konjunkturnedgången medande långsiktiga problemen beror på strukturomvandlingen. Arbetsmarknadsministernhar vidare i sitt svar råkat ut för det fatala all tappa bort i sinuppräkning av regioner. har ju ställt det till rätta -är ju länscentrum och borde självfallet ha varit med i dettasammanhang. Vi socialdemokrater menar att utvecklingen i har enavgörande betydelse för utvecklingen i .