prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Innanjag går in på de reservaiioner som jag skall tala för mera i detalj, skall jaggöra några litet mer allmänna men korta refiexioner kring arbetet medhögskolereformen i dess senasie fas. Jagskall då böria med att ell ögonblick ta samma roll som statsrådet i sin egenskap av utskottsoppositionens talesman brukade la. Hanbrukade nämligen rätt ofta böria med att tala om hur dåligt skrivnapropositionerna var, och jag måste nu tyvärr säga ungefär detsamma. Den härpropositionen är inte bra skriven. Den präglas i hög grad av all ha kommii lilli hast. Det har heller inte underlättat ul-skottsarbetet att vi under lång lidfick arbeta med två upplagor, en sten-cilerad A4-del och en tryckt A5-del. Sådanaförseningar kan naturligtvis ibland vara ofrivilliga. Den här markantaförseningen är givetvis inte ofrivillig. Del är bl. a. den medvetet planeradehöstremissen som har bidragit till förseningen och gjorl alt ulskollel tvingatsarbeta under stark tidspress. Som slalsrådel sade i inledningen - ochsom han också känner lill sedan sin lid i ul-bildningsutskoltel - har vi ellmycket skickligt sekretariat. Men det har naturligtvis även för della skickligasekretariat tagit tid alt omvandla den här propositionen till, som herrWikström sade, ett bra betänkande. Jaghar nu sagt vad jag tycker om propositionens formalia och skall inte ta upp detmera. Men jag tyckte alltså atl jag kunde göra ungefär samma påpekande nu frånden här talarstolen som brukade göra i sin tidigare roll. Närdel sedan gäller propositionens , dvs. innehållet, skall jag förslanknyta lill vad jag tidigare sagl, nämligen all vi från socialdemokratiskthåll naluriiglvis är glada över att moderater och frångått sinalidigare ståndpunkter och i huvudsak accepterat högskolereformen. Trots dettahar emellertid propositionen vissa inslag som Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. vi från socialdemokratiskthåll inle kan biträda. Del principiellt viktigaste är naturligtvispropositionens avsleg från H 75:s planerings- och resurs-fördelningssystem, somjag strax återkommer till. Innandess emellertid en notering av de frågor där den socialdemokraliskaparlimolionen vunnit beaktande. Vi har här lyckals få gehör genom femlillkännagivanden och ivå bifall. Det har gälll uppförande av sjökaptens- ochsjöingenjörsuibildningarna som allmänna ulbildnings-linjer, utredning omenhetligt huvudmannaskap för högskolan, som också kommenteradehär, gemensamma linjenämnder för slallig och högskoleulbildning,sludiepraktiktiden för journalister, ökning av förskollärarutbildningen medyllerligare 150 plaiser och medelsanvisning för della, saml fördelning avylleriigare 4 milj. kr. Vi är självfallet glada överden eniga uppslutningen i utskottet på dessa punkter. Närvi socialdemokrater nu med lillfredsslällelse noterar alt moderater ochfolkpartister har frångått sina tidigare ståndpunkter och alt del finns en bredpolilisk enighet om huvudprinciper och grundsyn, så måsle vi göra ellbelydelsefulli undanlag. Det gäller, som jag sade förut, planerings- ochresursfördelningssysiemet Där har proposilionen frångått H 75:s förslag och därhar lyvärr centerpartiel fått ge upp för moderaler och , trots allcentern i H 75 stod med på vår linje ända fram lill dess alt valresultatet blevkänt och man skulle böria bilda regering tillsammans med moderater och . Denmolivering för del s. k. fria områdei som jag lyckals hitta i proposilionen äratt underlaget för all beräkna lillsirömningen lill uibildning inle räcker förall göra hållbara bedömningar av resurser lill olika delar av högskolan ocholika regioner. Denosäkerhet i atl beräkna lillsirömning som proposilionen talar om gäller, lyckerjag, belydligl fier områden än de som räknas lill det s. k. fria. Och varförhar man då avgränsat del jusl lill kurser inom dessa traditionella,huvudsakligen humanistiskt-samhällsvelenskapligt inriktade områden? Varför harman inle gjorl områdei än vidare och svepl in alla områden med genuinl osäkraunderlag i den s. k. frihelen, eftersom dei. lycks vara molivei? Iproposilionen framställs förslaget om frill område som en komplel-lering av1975 års riksdagsbeslut Del slår fakliskl så på ell siälle. Man betonar ocksåatl del inte innebär någon molsälining lill beslulel . Jag tyckte atlstatsrådet i sitt anförande hade en annan varia ;l på den här punktensom möjligen kan lyda på all det inle enbarl är eri komplettering. Isjälva verket är det ju en hell ny princip man inför. Att kalla det förkomplettering av, eller att del inle slår i motsättning lill, beslutär, tycker jag, atl vilseleda litet grand, men om man nu korrigerar del så ärde>; O. K. Jag lycker all del är lika bra att säga som del är att det här ären ny princip - man bör tala om det i klartext. Ulbildninssulskoltel skrev1975, och godtog del, atl varken individernas efterfråganeller arbetsmarknadens behov ensamt kan läggas lill grund förhögskoleutbildningens planering, ulan den måsle grundas på båda dessa faktorer.Sedan måste de totalt tillgängliga resurserna för högskoleutbildning vara deytterst bestämmande för kapacitet och omfattning. Utskottetbetonade då vidare det önskvärda i alt ge förutsättningar för en utbyggnad avpermanenta resurser för högskoleulbildning på elt anlal orter utanför de nuvarandeuniversitetsorterna, dvs. på de s. k. utbyggnadsorterna, liksom också atlutöka utbudet av enstaka kurser där. Utskottetbetonade dessulom vikten av all säkra en ulveckling av utbildningsutbudet iUmeå, och de tre filialorterna, dvs. Dethär krävde, ansåg utskottet då, en översiktlighel i planeringen när det gällerall fördela resurser mellan regioner, orter, högskoleenheler och olika slag avulbildningar. Del krävde också, menade man, planeringsramar för alt fåstabilitet i planeringen. Alltdelta skrev under på 1975. är man uppenbarligen beredd all övergeen del av principer. Del beklagar vi från socialdemokratiskt håll.Förulom all man får ell sämre grepp över planeringen kan del få en annankonsekvens som inle heller är bra. Det kan hola möjlighelerna för nya grupperav sluderande all få sina behov tillgodosedda. Enligl1975 års beslut avsågs del inie ske någon utökning av den traditionellauniversitetsutbildningen. I proposilionen inslämmer man i della genom all medgillande cilera ullalande på den här punklen. Man blir kanske litetfrågande när del pä ett annal ställe i proposilionen - förreslen jusli samband med resonemangei om del s. k. fria områdei - står au della s. k. friaområde, omfaltande just de mest Iradilionella ämnesområdena, skall vara del somskall vidga möjlighelerna för nya grupper all få lilliräde lillhögskoleulbildning. Del rimmar inle särskill bra, lycker jag. Jag trodde annarsalt de nya grupperna skulle entusiasmeras alt främsi gå till nya utbildningaroch inle lill Iradilionelll humanisliskl-samhällsvelenskapliga ämnen ochulbildningar. Viaccepterar från socialdemokratiskt håll inle propositionen i de här avseendenaulan slår fasl vid lankegångarna beslui och anmäler en reservalionhär. Jagskall sedan, herr lalman, som jag nämnde inledningsvis bara korlfattat beröranågra av våra andra reservaiioner. Jagböriar med reservationen I belräffande regionslyrelsernas planeringsuppgifter.Enligt H 75 skulle regionstyrelserna när del gäller den samordnande planeringenha att beakta också verksamheten och resurserna vid jordbrukets högskolor. Delskriver man i proposilionen bort med hänvisning lill att man nu skall få ellenda lanlbruksinslilul som skall skola samordningen. Men del gäller ju inomlanlbruksutbildningen. Vi menar all mellan denna och uibildning underuibildningsdepariemen- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. lel ålerslår likvälbehovel av samordning, och den anser vi bör ske genom regionslyrelserna. Ireservalionen 2 anmäler vi sedan alt vi anser det principiellt olämpligl allLandslingsförbundels antagningsnämnd skall ha ansvarel för antagning till visshögskoleutbildning. Vi konstaterar emellertid också att det nu är för sent atti prakliken göra någon förändring för kommande läsår, eftersom förberedelsernasannolikt kommit så långl här. Vi betraktar alltså Landstingsförbundslösningensom ett provisorium och menar att man bör vidta åtgärder för atl få engemensam antagningsorganisation. UHÄ och SÖ bör ges i uppdrag alt utreda ochkomma med förslag här så fort som möjligl, anser vi. Ireservalionen 6 påyrkar vi alt förskollärarutbildning förläggs lill FiUja iBotkyrka l Ireservationen 7 förordar vi att 2 milj. kr. ställs lill UHÄ:s förfogande förfördelning möjligl på regioner i slället för att pengarna ställs lillregeringens disposition. Ireservationen 10 påyrkar vi ytterligare 3 milj. kr. i anslag lill högskoleförvaltningarna.H 75 föreslog som bekani att 130 nya tjänster skulle inrättas vidhögskoleförvaltningarna i samband med atl man startade den här reformen den 1juli . Redan de här 130 riänslerna var ett ytterligt pressat förslag ochinnebar en mycket stor återhållsamhet i förhållande lill behoven - del var vimedvetna om. Oppositionen har bantat ner del här till ungefär 60 riänster. Nuvill vi öka anlalel nya riänsler lill ca 90 för atl få möjlighel all i förstahand förstärka högskoleenheterna på ulbyggnadsorlerna och linjenämndernasarbete. Iett särskilt yttrande, slutligen, aktualiserar den socialdemokratiskaulskotlsgruppen frågan om all åsladkomma en enhetlig och sammanhållenorganisation för all högskoleulbildning, alltså även jordbruksutbildningarna.Vi anser all det skulle vara en fördel om insatserna för utbildning ochforskning på jordbrukels område finge vägas mot andra utbildnings- ochforskningsbehov mer direkt. Med del anförda yrkar jag bifall till reservalionerna I, 2, 5, 6, 7och 10 och i övrigt till utskottets hemslällan. Hen ELMSTEDT (c): "De vidgade uppgifterhögskolan måste få, bl. a. i vad gäller den åter- kommande utbildningen, gördet nödvändigl med en utbyggnad även på andra orter än denuvarande universitetsorterna. utbyggnad blir högskolanlällare tillgänglig för människor i olika delar av landet." Dellaär ell cilal ur högskolemolion 1975. Jag tar detta citat därför altdet i sin korthet knyter an till den nya syn på den framlida högskolan somomfattas av allt fler: 1975års riksdagsbeslut om reformering av högskoleutbildningen, som logs av en näranog enhällig riksdag, innebar en strävan att öka utbildningens tillgänglighetför andra studerandegrupper än de traditionella. Del innebar vidare enbreddning och differentiering av det samlade utbildningsutbudet, bl. a. medhänsyn lill anknytningen lill arbelslivet, liksom alt högskolan skulle få enannorlunda organisalion. Och sisl men inte minst skulle det pä olika sällfrämja principen om återkommande utbildning. Detär begripligt om en så pass genomgripande reform ger upphov lill en omfallandedebatt, även om denna nog varil mer högljudd på sina håll än vadmeningsskiljakiighelerna har gell anledning lill. Delär enligl mening ulomordeniligl värdefulll all vi får enhögskoleulbildning som lar sikle på möjlighelen lill åierkommande uibildning,som medför ell decenlraliseral ulbildningsulbud och som inrymmer ell merlokall beslulsfallande och därmed ökal lokall ansvarstagande. Del är ocksåvärdefullt atl i ledningsorganen för högskolan få in representanter för livetulanför verksamhelen. Del blir en värdefull kontaktyta mot yrkesliv ocharbetsliv. Enviktig målsättning framöver måsle vara atl finna nya utbildningar, anpassadelill dagens och morgondagens behov. Inom arbelslivel sker en sländig förnyelse,och del gäller all lillhandahålla uibildningsvägar som tar sikle också pådetla. Detär ett primärt krav hos den enskilde all få ett arbele som i slorl sell slår iöverensslämmelse med genomgången uibildning. Här är del alltså fråga om ettständigt samspel. Det gagnar inle att konstruera motsättningar mellanhögskoleutbildning och yrkesulbildning. Någon sådan motsättning finns inle. Universitetsutbildningenhar alltid i hög grad varit inriktad på någol yrke. har dessvärre samstämmigheten mellan uibild-ningsvolymen på en del områden och utrymmetpå motsvarande delar på arbetsmarknaden inte varit tillfredsställande. Den nyahögskolan med möjligheter lill lokal anpassning av utbildningsutbudet bör blien lillgång när del gäller att nå samstämmighet mellan utbildning ochmöjlighelen att senare få ett arbete, för vilket man utbildat sig - detta utanen snäv inriktning mol direkl yrkesanknulna mål. Del bör snarare bli fråga omen utbildning med en bredd som gör atl man kan finna framkomliga vägar inom enstörre sektor. Ellav den nya högskolans kännemärken är del ökade lokala inflyiandei påulbildningens innehåll. De nya grupper som kommer lill är i sior Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. ulslräckning människor meden viss arbeislivserfarenhei, vilka behöver kompleilera sin uibildning för altlättare klara sina arbelsuppgifter eller för att kunna fullgöra mera krävandesådana, om de så önskar. Här har de enskilda högskolorna säkert motiv till enviss profilering med tanke på arbelsmarknadsslrukturen inom resp.upptagningsområde. Jagvill gärna undersiryka det angelägna i denna profilering. Man har nämligen påsina håll gjort gällande atl vi skulle få en för slor utbild-ningskoslym. Jagtror därför alt det är viktigt att varie enskild högskola strävar efter attskapa sig en egen profil som står i överensslämmelse med del upptagningsområdedär vederbörande högskola ligger. Förcenterpartiels del finner vi det naluriigt och rikligt att högskolan bådeinnehållsmässigt och organisatoriskt får denna anpassning till den verklighetden verkar i. Här kommer också den yrkeslekniska högskolan in i bilden. Enförsöksverksamhet pågår, som en följd av riksdagsbeslutet , på ett antalplatser och inom olika branscher. Ännu är del för tidigt atl dra någraslutsatser om resultalel, och deiia är också en anledning lill all ell enigiulskoll nu avsiyrker samlliga molioner som önskar YTH ulbyggd på ylleriigareorier i landel. Detär inte något definitivt ställningslagande av utskotlel till YTH-utbyggnadframöver. Vi har funnit del angeläget atl avvakta resultatet av den pågåendeförsöksverksamheten innan beslut om nya orter och branscher fattas. Däremol harvi tillstyrkt en fyrpartimotion om en utvidgning av försöksverksamheten vidpappersskolan i . Det är en anpassning av verksamheten för att bällreutnylria resurserna där. Riksdagsbeslutet1975 om reformering av högskoleutbildningen innebar bl. a. att en centralorganisationskommitté, H 75, och sex regionala organisationskommittéertillsattes för att framlägga mera detaljerade förslag till organisation påolika nivåer. Den nu aktuella proposilionen bygger i alll väsentligt på detarbete som utförts av dessa kommittéer. Delär ett ökat antal människor som för sin yrkesverksamhet ochnaturlig>;vis också av renl personliga skäl önskar utnyUja möjligheten tillbättre utbildning. Utbyggnaden på nya orter är ju ett led i strävan allunderiälla della. Del borde då framslå som självklart all della medför ökadekoslnader, som i sin tur gör att högskoleutbildning på elt mera uttalat sätl äntidigare måste räkna med atl konkurrera med andra sam-hällsnyttigheter när delgäller de ekonomiska resurserna. Jag tror att det är ett område där man kanskepå sina håll måste vänja sig vid delta. Närriksdagen drog upp rikllinjerna för den framlida högskolanulgjorde frågan om planeringsramarna en viklig del - i Barkarbyuppehöll sig vid delta. av huvudsyftena i delta sammanhang varall säkra en viss stabilitet i planeringen och ett effektivt utnyujande avresurserna. Del innebar med andra ord att man med beaktande av bl. a. densamlade efterfrågan på högskoleutbildning skulle slälla resurser förgrundläggande högskoleulbildning till förfogande i en ulslräckning som rimligenborde ge alla sökande utrymme lill utbildning, där det f n. är fritttillträde. Sedanbeslutet har debatten om den nya högskolan gått vidare. Den har främsigällt frågan huruvida beslulel medför risk för all anmälda behöriga sluderandekan bli utestängda från sökt utbildning, lill vilken fritt tillträde nu råder.På i fråga varför man stannat för atl just den friasektorn skulle omfattas av det som här föreslås vill jag svara att del heltenkell beror på alt man vill ha en anknytning till den del av högskolan som deti dag är fritt tillträde till. I propositionen föreslås alt en viss fri sektor,motsvarande just det område där del fria tillträdet finns, också skallfinnas i den nya organisationen. Ul-skottsmajoriteten ansluter sig tillföredragande statsrådets påpekande atl del vid en eventuell oväntat starktillströmning av studerande kan uppslå svårigheler. Mankan se förslagei om denna fria seklor som en yllerligare markering av denbedömning som gjorde , då man ansåg alt resursramarna var såpass väl tilltagna atl alla behöriga som sökte lill ospärrad utbildningrimligen borde bli anlagna. Efiersom proposilionen i alll väsentligt bygger påde bedömningar som då gjordes och som H 75 senare också kommii fram lill, sägerutskottet all det endasl undantagsvis blir akluelll för regeringen all hosriksdagen begära att medel anvisas på tilläggsstat, vilket i så fall skulle blimöjligt. Delfinns sålunda ingen anledning att göra frågan om det fria tillträdet större änden på goda grunder kan antas bli. Del tillkommer dessulom de enskildahögskolorna att noga pröva och göra omfördelningar av anslagen, innan anhållanom tilläggsanslag kan göras. Propositionen gör klara uttalanden om della, vilkautskottet hell ställer sig bakom. Ireservalionen 5 yrkas avslag på den komplettering av resurssysiemel enligt 1975års beslut som föreslås i proposilionen. Motiveringen är au dennakomplettering skulle strida mol en av grundtankarna beslut Jaghar poängterat att utbildningsutbudet och arbetslivels behov måste anpassaslill varandra. Detta står utskottet bakom. I övrigt kan tilläggas att oavsettvilket syslem vi väljer - här eller på andra områden - så är resurslillgångenalllid en begränsande faktor, vilkel torde vara känt för alla. Ibudgelproposilionen, som återkommer, görs de avvägningar avresursfördelningen som kan vara erforderliga. Självfallel kan då också vissakorrigeringar göras, om lendensen när del gäller ulbild-ningsulvecklingen pekari en oacceplabel riktning. Vi anser atl del är fel att tillmäta dennakomplettering av beslut den slora betydelse som jag tyckte mig förståatt i gjorde, nämligen atl man därigenom skulleriskera ulbyggnadsorternas framtida utvecklingsmöjligheter.Utskottsmajoriteten är, som framgår av utskottsbetänkandel, rätt övertygad omatt det endast i undantagsfall kan bli nödvändigl alt tillgripa denna s. k.säkerhetsventil. Den nya högskolansorganisation bygger på decentraliseringsidén. krilik har riktats främsi mot inrättandet av regionslyrelserna. Man haransell all detta led är onödigt Del lalas om centralstyrning Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. och ökad byråkratisering,för att nu nämna någol av del som framskymtat i deballen. Det är främsi från destörre universiteten denna kritik kommer. Jag har en känsla av alt man glömmerbort all del är en ny högskola vi får med fiera nya, mindre högskoleenheler ochmed nya studerandegrupper. Min erfarenhel från arbelel i en avorganisationskommittéerna är den, att särskilt förelrädare för just de mindrehögskolorna ofta understrukit del regionala organels belydelse - de har känten slyrka i atl ha denna lillgång. Också här är del konkurrens om resurser,vars fördelning lorde vara lättare att göra på det regionala planet än påcentral nivå. Regionstyrelsensövergripande ansvar är en viktig del i den fortsatta utbyggnaden av högskolan.Fördelningen av anslagen till enstaka kurser och lokala linjer, där den nyahögskolans förnyelsearbete i hög grad kommer all finnas, är också en viktiguppgift, där orter som helt saknar högskoleulbildning är starka intressenter.Säkerl har dessa lättare all hävda sina intressen i en regionsiyrelse än ombesluten om fördelningen fattades på centralt håll. Dengrundläggande utbildningens forskningsanknytning är en annan myckelbetydelsefull fråga, över vilken har ett klarl ullalal ansvarenligl riksdagsbeslulel . Högskoleslyrelsens större rörelsefrihet närdet gäller anslagshanieringen och anpassningen härvidlag lill lokala behov ärvärd all noteras, särskill som del finns de som menar atl högskolan präglas aven centralstyrning. kommer all få uppgifter som ligger påämbetsverks- och departementsnivå. Som exempel kan nämnas fastslällande avkursplaner. Del kan anföras flera exempel där decentraliseringen framstår somhell klar. Underanslaget lill lokala och individuella linjer och enstaka kurser föreslås altdrygt 2,5 milj. kr. bör slällas lill regeringens disposition. I reservationen 7yrkas all 2 milj. kr. härav skall slällas till universitets-ochhögskoleämbetets förfogande för fördelning på regionerna. Enligl ulskotlelsmening är del rimligt all regeringen disponerar dessa medel. En mindre reservlill regeringens förfogande när man går över lill ell nyll anslagssyslem måsleanses moliverad. Sålill sist några ord om reservalionen I, som berör regionslyrelsesplaneringsuppgifter. Jag vill inom parentes säga alt andra förelrädare förulskoltsmajoritelen kommer att behandla övriga reservaiioner. Del är närmastelt yrkande i den socialdemokraliska partimotionen 1407 angåendesamordningsuppgifter mellan högskoleorganisationen inom utbildningsdepartementetsresp. ansvarsområden som i reservationen I följs upp avde socialdemokraliska ledamöierna i ulskollel. Ett bifall lill dennareservalion skulle innebära all regionslyrelserna skulle ha ansvarel också förvissa uppgifier inom högskoleutbildningen på jordbrukets område. Vi anser atten nära samverkan mellan de olika utbildningsområdena är angelägen men attdenna kan ske på informell väg, vilkel jordbruksuiskoiiei gell ullryck för isill yttrande lill Ulbildningsutskollet i ärendet Iett särskilt yttrande utvecklar man förhållandena vidare och menar au ävenjordbrukels högskoleulbildning borde sorlera under ulbildningsdepartemenlel.Förvisso kan detla låta bestickande. Dock finns del välgrundad anledning alterinra om atl utbildningen vid jordbrukels högskolor endasl tar knappa avde samlade resurserna. Drygl gäller forskning och försöksverksamhetFörsöksverksamheten har dessutom en stark anknytning till utvecklingsarbetetinom jordbruksnäringen och hör alltså så till vida underjordbruksdepartementet. 1975 om reformeringen av högskolanframhöll dåvarande statsrådet att jordbrukets högskolor även framöver borde haen egen organisation under , och i årets proposition nr67 framhålls och föreslås detsamma. Från sida delar vi denna uppfattning. Delär nog naturligt all reformen föregås av en viss osäkerhet, eftersom del mednödvändighet måste finnas en mängd frågetecken för hur del skall bli iframtiden. Del går hell enkell inle all svara på alla dessa frågor, efiersomden lokala beslutanderätten och därmed ansvaret självfallet inte rymmer någonlikrikining. Och vissl är del enklare med centralt utfärdade besked. Om någontror alt man på alla nivåer där nu elt ökal ansvar kommer all läggas har fullklarhet i hur alla frågor skall hanteras, så är della optimistiskt iöverkant Säkerl kommer man i institutionsstyrelser, linjenämnder,högskolestyrelser och regionslyrelser au behöva en ordentlig inkörningsperiod.Man får helt enkell vänja sig vid all del är här vi skall besluta, del är härrikllinjer skall dras upp och del är här vi skall ta ansvaret. Delär ett omfallande förberedelsearbete som ligger bakom den högskolereform somträder i krafl den . Vi får en ny högskola som vänder sig lill nyagrupper i samhället som ofla har bristfällig ungdomsutbildning men som harerfarenhet från arbetslivet. Tillgängligheten ökar genom utbyggnaden på nyaorter. Möjlighelerna till lokala initiativ när det gäller utbildningensinnehåll ökar till gagn för förnyelsearbetet inom högskolan. Detta bör ocksåkunna bidra lill arbelslivels förnyelse med tanke på del samspel som alllidmåsle finnas härvidlag.