prot · G009122 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:122 §1 Justerades protokollen för . §2 Herr talmannen meddelade alt återtagit sin plats iriksdagen, varigenom i uppdrag som ersällare förhonom upphört Omåtgärder för att trygga sysselsättningen för byggnadsarbetare i §3 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen för byggnadsarbetare iNorrbotten Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt i ett sammanhang besvara dels (-) anmäldafråga, 1976/77:376, dels () anmälda fråga,1976/77:394, och anförde: har frågat mig vilka ylleriigare åtgärder regeringenämnar vidla för all skapa full sysselsällning ät byggnadsarbetarna i Norrbollen. FruBerglund har frågai mig vilka konkrela åtgärder jag kommer alt vidta för atltrygga byggnadsarbetarnas sysselsällning i . Jag besvarar bådafrågorna i ett sammanhang. Förslvill jag erinra om all regeringen beslulade lidi-garelägga ettflertal byggnads- och anläggningsobjekt i till en sammanlagdkostnad av 145 milj. kr. Objekten beräknades ge arbele ål omkring 450 personerunder del här årel. Regeringen har därefier från länsarbetsnämnden iNorrbollen, liksom också från Norrbottendelegalionen, fält in förslag lillytterligare byggnadsobjekt, som kan lidigareläggas för all slödjasysselsällningen på bygg-arbeismarknaden i länet under nästkommande vinter.Beredning av dessa förslag pågår f n. inom . Till grund fördetta arbete ligger även rapporter frän länsarbetsnämnden i omsilualionen på byggarbelsmarknaden i länet Hen LÖVENBORG (-): Jag ber all få lacka slalsrådel för svarel på min enkla fråga. Delär ju bra all man funderar över de här problemen och länker på vad som kanlidigareläggas, men enligl de informationer som jag har fåll slår det heltklarl att det behövs myckel belydande insatser. Situationen är ytterstallvarlig , vinlern och /78. På byggnadsarbelarhålllalar man om kalaslrofhol, och del är ingen Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen för byggnadsarbetare i överdrift Trotstidigarelagda byggprojekt finns det nu i del närmaste I 000 arbetslösabyggnadsarbetare i , och då skall man la med i beräkningen att mångaredan har ivingals lämna länet. Föross i är det trist att notera alt flyttlasspoliliken håller pä attåteruppslä, atl sätts på sparlåga, atl oron sprider sig och all folkåterigen böriat lappa tron . Den tron fick verkligen en knäck närStålverk 80 torpederades. Man trodde att den gamla kolonialpolitiken äntligenhade avlösts av någol bättre, men så blev del tvärtom. Nustår människorna i det nordligaste länet med problem upp till halsen.Krissilualionen för länkarna lillbaka till 1930-talels svåra år. Jag skall inlegå igenom hela problematiken, eftersom del inle finns tid för del . En av dehårdast drabbade grupperna är emellertid byggnadsarbetarna. gavinget konkret besked om hur jobben och tryggheten för den här yrkesgruppenskall kunna garanteras. Vi har som sagl närmai-e 1 000 arbetslösa, men delkommer att bli ännu svårare. 1978 kan, om ingenting verkligt radikalt sker, blidel rikligl svåra årel med kanske 1 500 arbelslösa byggnads- ochanläggningsarbelare redan under de förslå sex månaderna. Hurskall den arbelslöshelen av och vilka konkreta besked har ge en myckel orolig byggnadsarbetarkär? Hur skall jobben garanteras för demsom redan är arbelslösa? Del är frågor som trols vad nu sagl ärobesvarade. Jag skulle vilja fråga om arbetsmarknadsministern har för avsiktatt engagera sig för något slörre projekt, som väsentligt skulle kunna förändrasituationen. Annars måste jag, som byggnadsarbetarna i ett brev till herrAhlmark redan gjorl, ställa frågan: Råder du våra medlemmar atl lämnaNorrbotten? Jag får lacka slalsrådel för svarel pä min fråga. Jag tyckeratl del är bra atl man i tänker och överväger, men jag hoppasockså alt det inle drar för långl ut . Anledningentill min fråga är den oro som byggnadsarbetarna i känner för sinframlid. De har också i elt brev till statsrådet gett ullryck för oron ochönskat få diskutera den uppkomna situationen med statsrådet . De harännu inte fäll veta när detla kan ske. Kan statsrådet i 'dag ge besked om näröverläggningarna med byggnadsarbetarna i kan komma lill stånd? Byggnadsarbetarnaär en yrkesgrupp som har svårl alt känna irygghel på arbetsmarknaden, bl. a.beroende på atl de fiesta är objeklsanslällda. Därför är del viktigt all maninte förhalar beskeden och yllerligare förvärrar arbetarnas situation. Undervalrörelsen försökte ledamöler i den nuvarande borgerliga regeringen ge skenav alt alla sysselsättningsfrågor kunde lösas genom atl de som på grund avlågkonjunktur, kärnkraftsstopp eller annat blev arbelslösa skulle isolera hus.Nu när del finns möjlighet för dessa le- damöler alt förverkligaell av sina vallöften har de borgerliga partierna avslagit detsocialdemokratiska förslaget om en särskild försökskampanj för energisparandeoch sysselsällning i . F.n. är av byggnadskassans medlemmar arbelslösa. Höslen 1977 kommer 1 000all vara arbelslösa och 1 500. Del finns behov av 100praklikplalser, då 140 elever kommer all uiexamineras från bygg-nadsiekniskalinjer vid gymnasieskolan. Del är silualionen i ett nötskal. Därförmåsle statsrådet förslå atl byggnadsarbetarna i finner dethögsl egendomligt, mol bakgrunden av alla de borgerliga partiernas löften ochden bistra verkligheten för byggnadsarbetarna i Norr-botlen, atl regeringeninle tar tillfället i akt all som komplement lill en del lidigareläggningarockså igångsätta försöksverksamhelen med husisolering. Arbelsmarknadsslyrelsenhar i sill remissvar angående energisparmöj-ligheter i befintlig bebyggelseframhållit att ett snabbi genomförande av planverkets förslag skulle få ettbetydande genomslag på arbetsmarknaden med risker för störningar av den normalabyggnadsverksamheten. AMS förordar därför en försöksverksamhet som kan gevikliga erfarenheler på området 1 Norrbollen hotar slor arbelslöshel. Del är därför motiverat all försökaäven med husisolering, och del brådskar med en sådan ålgärd. Nuhar regeringens proposilion angående energisparande åtgärder skjulils upp påen oviss framlid, och därför vill jag fråga : Ämnar statsrådetAhlmark med tanke på byggnadsarbetarnas sysselsätlningssituation överväga atlse lill au en försöksverksamhel med energisparande ålgärder kommer lill slåndi Norrbollen med del snarasle? Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen för byggnadsarbetare i lalade om "kolonialpolilik". Jag vill baraerinra om all vi presenlerade en hel rad olika ålgärderför atl Irygga sysselsällningen för byggnadsarbetarna i Norr-botlens län. Degällde Holmforshemmet i , tekniska högskolan i , en mekanisk verkstadi , en rad projekt för , rätt många åtgärder avseende ,brobyggen, SJ osv. Kostnadenför förslagen uppgick till sammanlagt 145 milj. kr., och de beräknades ge jobbför ungefär 450 personer. är elt ultryck för vår ambition atl inlebedriva det som kallar en kolonialpolitik ulan all i slällelsatsa på sysselsättningen i Norrbollens län. Jagär hell på det klara med au del är ell allvarligl läge för byggnadsarbetarna iNorrbollens län inför näsla vinter. Vi har fått in många förslag lillbyggnadsobjekl, som kan lidigareläggas för att klara sysselsättningen. Del rörsig om sammanlagt ell åttiotal olika förslag, som skulle kosta fiera hundramiljoner att genomföra. Innanregeringen beslular all lidigarelägga några av dessa objekt måsle vi sluderavarie förslag och fråga oss, hur myckel sysselsällning de kom- Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen för byggnadsarbetare i mer alt ge, omprojekteringen är klar, om det finns några planhinder av formell karaktär ellerandra tekniska problem som först måste lösas. När den prövningen är klar - ochjag hoppas all den skall bli färdig under - kommer regeringen attbeslula om lidigareläggningar. Hurmänga och vilka projekl del kommer atl bli kan jag därför inte svara på i dag.Men jag kan försäkra både och att vi är fulltmedvetna om de allvarliga problemen i och all vi jobbar medjusl de frågorna. Hen LÖVENBORG (-): Mörkret tycks sänka sig över Norrbollen. Man känner en fläkt av dengamla lidens kolonialpolilik. Vi har en hög arbetslöshet, vi har enkataslrofartad situation. Detstörsta regeringspartiet gick i valkampanjen ut med beskedet all man skulleskaffa 400 000 nya jobb bara man vann valel. Vi har snarl 100 000 färre jobb ivårl land och åtskilligt färre än förut i . Byggnadsarbetarnai det nordligaste länet är inle hjälpta med mer eller mindre yvigadeklarationer, ulan det handlar faktiskt om atl skaffa fram jobb och göra delmycket snart. Vadsom flnns i ett eventuellt paket, som säger skall komma myckelsnarl, vel vi ju ingenling om. Man har från länsarbetsnämndens sida begärttidigareläggning av några större projekl för atl klara problemen förbyggnadsarbetarna och för anläggningsarbetarna. Dithör exempelvis frågan om ett kulsinterverk i , där ju har beslutatom senareläggning. Det skärper läget yllerligare, och beslulel Slrider även påannat säll mot länels intressen. Jagskulle vilja fråga hur han ser på den frågan och om han har någraallvarliga tankar pä all la initiativ för atl trycka på så atl del projektetskall bli av - inte senare ulan nu mycket snabbt. Ellannat projekl som har aktualiserats är mellanriksvägen -, därlänsarbetsnämnden kräver byggstart , Har arbetsmarknadsministernför avsikt alt göra någol för att det projektet skall lidigareläggas? Utöveralla dessa problem har vi de drastiskl minskade arbetstillfällena somVattenfall orsakar genom au anläggningsarbeten avslulas. Vadvill arbetsmarknadsministern göra för alt klara de myckel svära problemen? FruBERGLUND (s): Jag vill framhålla att om man på lång sikl skall lösa sysselsättningsfrågornai vårl län, både för byggnadsarbelarna och för andra kalegorier, krävs del allvåra basindusirier byggs ul och förnyas och all förädlingen av skogen, malmenoch siålei uiökas. Där har den borgerliga regeringen elt slort ansvar. Närdet gäller byggarbetsmarknaden och den situation som byggnadsarbetarna harkommit i alldeles oförskyllt, är det viktigt all man inle dröjer för länge medbesked. Jagslällde en fråga lill : När kommer byggnadsarbelarna att fådiskutera med om den situation som berörs i brevet från ? Anledningenlill den stora oron är i första hand silualionen som sådan, men också delbesked som man fick när skulle stoppas. Då sade företrädareför den borgerliga regeringen atl byggnadsarbetarna skulle stämpla och åkasöderut. Och del har verkligen blivit en realitet för dem att de inte har någramöjligheter alt få arbete på hemmaplan eller i länet, ulan de erbjuds arbete påt. Denandra frågan som jag ställde lill och som jag inte fick svar pågällde energisparande åtgärder såsom husisolering. Vi minns alla frånvalrörelsen hur den nuvarande statsministern påstod atl man kunde spara ungefär50 % av den energi som åtgår för bostadsuppvärmning genom all förbältraisoleringen. Hela argumentationen gick ut på all man skulle skaffa jobb genomall isolera hus. Hur går det med den saken? Energibesparande ålgärder genom isolering av hus var uppe lill debatthär . Jag går alltså inte nu in på isoleringsfrågorna. Vadgäller innehållet i ett nyll paket för Norrbollen har jag redogjort för all vihoppas bli klara med del under den här månaden. Vi håller på atl gä igenom deprojekt som har föreslagils av länsarbetsnämnden och Norrbottendelegalionen, FruBerglund låtsas som om vi skulle vara ointresserade av basinvesteringarna iNorrbotten, Men vilken var egenlligen den första kris som den nya regeringenfick la itu med förra årel? Jo, del var ju NJA och 80! Vimärkte atl kalkylerna för 80 bara inte höll, utan var en fasad. Och vifick gå in med för all klara rekonstruktionen av NJA, Ärinle det ett tillräckligt bevis för all den nuvarande regeringen verkligenvill värna om basinvesieringarna i ? Vi kommer att fortsätta med detoch lägga fram nya förslag för atl undvika en annars hotande arbelslöshel blandbyggnadsarbetarna i , HenLÖVENBORG (-): säger atl det finns bevis Kr atl den nuvarande regeringenvill slå vakl om basnäringarnas utveckling i , men jag tror liksomde flesta av vårl folk där uppe alt han är rätt ensam om den bedömningen. Jagkan ju inte göra annal än konslalera alt del inle är Per somanläggnings- och byggnadsarbelarna i det länet skall föriila sig på - här fårman inga som helsl konkrela besked, och bara halvkvädna visor kan jubyggnadsarbelarna inte leva på! Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen för byggnadsarbetare i Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen för byggnadsarbetare i Delfanns; all anledning till berättigad kritik under den förra regeringens lid,men en sak slår då hell klar för mig, och del är all när det blev ellborgerligt styre i landet var del ungefär som att dra ner en rullgardin,framför alll för oss som lever i de nordligaste länen. FruBERGLUND (s): Jag låtsas inte någonting, utan den oro jag känner är äkta. Jag delarden oron med mänga människor i -jag skulle tro atl flertaletnorrbottningar är väldigl oroliga för vad som kommer alt ske där i framtiden.Vad kommer den borgerliga regeringen atl göra för dem? Kommer den all slå fastvid det beslut som i stor enighei fållade, au man skulle lillförsäkraNorrbollen 2 300 nya arbelslillfällen? Denborgerliga regeringen lalar om ett metallurgiskt cenlrum, men jag har ännu inlemött någon som kan lala om vad delta skulle innebära sysselsällningsmässigl ochi form av invesleringar i Norrbotien. Del är bara så; del äralllsä ingenlingsom jag låtsas, ulan jag är verkligen myckel orolig. Närdet gäller strukturproblemen inom slålindusirin måste jag säga atllågkonjunklur och siruklurproblem inle kan få ödelägga hela vår länsdel. Därmåsle las ett ordentligt lag för alt lösa strukturproblemen, och det ärregeringen som skall göra del. Jag har ju hela liden visal atl vi delar oron för sysselsättningslägeti . Del var därför som vi gick in med denna enorma saisning på I800 milj. kr. för atl klara rekonstruktionen av NJ.\. Inte hade vi gäll in med1,om vi inle hade varil oroade för sysselsättningen iNorrbotten. Och inle hade vi fortsatt arbelel med paketet som vi lade fram ijanuari för all öka sysselsällningen bland byggnadsarbetare med en rad olikaprojekl, om vi inle varit oroade för hur sysselsäliningslägel annars skulle hakunnal ulvecklas! Ochom vi inle hade varit oroade skulle vi naturligtvis inte heller jobba som vi nugör med ett åtiital olika förslag för att öka sysselsättningen blanobyggnadsarbelarna, i konlakl med den byggdelegaiion, där parterna päbyggarbelsmarknaden ingår under ledning av statssekreteraren iarbelsmarknadsdepariementet Vi delar alltså oron för sysselsättningen iNorrbollen. Därför vidlar vi åtgärder. Vi har gjorl del, och vi kommer alt göradel även i fortsällningen. Del är bra om ni delar vår oro. men det är viktigt all den borgerligaregeringen då också lämnar konkreta besked om t ex. hursysselsättningsproblemen skall kunna lösas på lång sikl. Jag har forlfarandeinle fåll någol besked om när statsrådet har lid all diskutera de frågorna medByggnads i Norrbotien. Jagkan väl bara säga att lidigareläggningen av olika projekt är en ulmärki ålgärdmen all en av byggnadsarbelarna i en inlervju sagl all vad de nu upplevervisserligen är bra men all del ändå bara är som atl ge en magnecyl vid enlivshotande sjukdom: plågorna dämpas bara något för stunden. Del är därförvikligi alt regeringen också arbetar på atl flnna långsiktiga lösningar påsysselsällningsproblemaliken. Överläggningenvar härmed slulad. Omnegativa konsekvenser av utbildningsbidrag till företag §4 Om negativa konsekvenser av utbildningsbidrag till företag Herr arbetsmarknadsminisiern erhöll ordelför atl besvara () anmälda fråga, 1976/77:378,och anförde: har frågat mig om jag har uppmärksammat de negalivakonsekvenser som ulbildningsbidragel, den s. k. 25-kronan, fåll när del gällermöjligheier au rekrylera arbelskrafi lill expansiva företag på vissa orter. 1slutel av januari föreslog regeringen en kraftig höjning av stödet lillförelag som i stället för att permillera låter de anslällda gå ul i utbildning.Detta bidrag, den s. k. 25-kronan, har haft myckel god effekt Under liden den 1februari-den 24 april har drygl 75 000 personer i 715 förelag beviljats sådanutbildning. Undertidigare år har problem uppstått för företag som i enkonjunkturnedgång gjort sig av med personal och sedan fält svårigheler allåtei-fä utbildad arbetskraft när en uppgång har kommit. Hjälp lill förelagenalt kunna behålla personalen under en nedgång och dessulom höjautbildningsnivån hos de anslällda måsle därför vara riklig politik. senasie konjunklurbaromeiern från konjunkturinslitulet uppgav av allaindustriförelag atl de hade brisl på yrkesarbelare. Att förelag på vissa orleroch i vissa branscher har brisl på ulbildad arbelskrafi är ell problem somflnns vid såväl hög- som lågkonjunktur. Dessa problem söker vi lösa med olikaarbelsmarknadspolitiska medel - arbelsmark-nadsulbildning, flyiiningsersättningm. Vi försöker också lösa dem genom alt förmå arbetssökande alt välja eltyrke som inte är så köns-rollsbundet Mol den här bakgrunden kan jag inte hålla med herrFridolfsson om alt de expansiva förelagens problem på vissa orler är enkonsekvens av 25-kronan. Hen (): Jag lackarslalsrådel för svarel på min fråga. Först vill jag - för undvikande aveventuella missförstånd - säga alt jag flnner del av regeringen föreslagna ochav beslutade ul- Omnegativa konsekvenser av utbildningsbidrag till företag bildningsbidraget, den s.k. 25-kronan, vara ett riktigt och effektivt grepp i rådande konjunkturläge.Denna uppfattning delar jag med huvudparten av riksdagsledamöterna, och jagskulle tro atl stora delar av industrin tycker sammalunda. Attförelag med sysselsätlningssvårigheler genom utbildningsbidraget har fåttmöjligheter att behålla sin arbetskraft upplevs nalurliglvis som någolpositivt. Skulle inte ha beslutat om 25-kronan, hade endast en utvägfunniis för mänga förelag - nämligen permilterings-förfarandet Därför tyckerjag alt den anvisade vägen är riktig och befogad under en övergångstid. Mendet står helt klart - och det är anledningen lill min fråga - altutbildningsbidraget slagit snett på vissa orler. Flera expansiva företag haricke haft möjligheter att rekrytera arbelskrafi, medan andra företag på ortenfår utbildningsbidrag för många arbetare för all inle tvingas permillera dem.Det kan ju inte vara rikligt. vällovligt syfte insatta slödel på 25 kt för utbildning av personal\ de krisdrabbade företagen får naturligtvis inte försvåra en nalurlig övergångav arbelskrafi från mindre expansiva företag till företag med brist päarbelskrafi - särskilt när det gäller samma ort. Jagfick ett långl och uttömmande svar på min fråga, och jag är inte direktbortskämd med så rejäla svar. Jag kan också insiämma i statsrådets lovprisningav 25-kronan - den har gjort slor nytta. Men nog måste väl ändåarbelsmarknadsminislern hålla med om all vissa negaliva konsekvenser har följli 25-kronans kölvatten. Det finns många exempel på förelagsom icke kan klaraexportorder på grund av arbetskraftsbrist. Del irodde jag all statsrådet varmedvelen om, Pä den här punklen skulle det ha varit glädjande med elt klarlbesked; det finns vissa negaliva konsekvenser med 25-kronan, men dem skall viförsöka komma lill rälta med. böriar med en lovsång till 25-kronan, Han säger alldel är ett "rikligl" och "effektivt" grepp, atl enmajoritet i håller med om det och alt man upplever 25-kronan somnågot positivt också i industrin. Hade man inte haft 25-kronan, hade det bliviten massa permitleringar i onödan. står alltså, såvitt jagförstår, bakom den förda poliliken. Menså kommer en del halvkvädna visor i senare delen av inlägget, nämligen orri atl25-kronan har fått negaliva konsekvenser. Del är klart, om jag nu skall lolkaherr välvilligt, alt om 25-kronan ulgår lill ett företag därproblemen egentligen inte är konjunkturberoende, om förelaget inle kan behållapersonalen på sikl, och om del finns ell annat förelag på orten somsöker samma typ av arbetskraft, så skulle den i enstaka undantagsfall få enfördröjande effekt. Del måste vi i så fall beklaga. Men det vore inlressanl omherr hade några exempel på detta; då får vi titta på de exemplen. Huvudtankenmed 25-kronan är ju följande: Den första försvarslinjen mol arbetslöshet går iföretagen själva. Se till att man inte permitterar vid en nedgång! Håll kvar deanställda! Se till all de blir utbildade i det jobb de har - eller någol annat- så atl de är bättre rustade när orderingången väl böar komma och konjunkturenhar vänt! Såvilljag förslär slår bakom ideologin när del gäller 25-kronan, Delär bra. Han säger all den har lett lill oönskade konsekvenser i några fall.Jag efterlyser dä de konkrela fallen, så skall vi titta på dem. Omnegativa konsekvenser av utbildningsbidrag tillföretag Hen (): Slalsrådel tyckte att jag sjöng en lovsång lill 25-kronan, och del ärriktigt - det gjorde jag. Och slalsrådel kan visst tolka mig välvilligtJag lycker 25-kronan var ett bra initiativ. Menjag påtalade en nackdel i delta förträffiiga paket, och den nackdelen varockså anledningen lill min fråga. Man är säkerl inom arbetsmarknadsdepartementetklar över atl det, som har framgått av tidningsartiklar och massmedia iövrigl, finns exempel pä att expansiva förelag på samma ort därutbildningsbidrag utgår har haft svårigheter med att anställa arbetskraft. Jaghar ett par tidningar här som beskriver förhållandena och en uppställning frånSveriges över ett liolal förelag där man icke kunnalrekrylera arbelskrafi. Jag skall skicka över della malerial lill deparlemenlet. Minposiiiva inställning till 25-kronan skall inte ifrågasättas. Men för den skulllycker jag alt man kan påtala en detalj som noleras som negativ inom industrin. Vi är i departementet oerhörl intresserade av alla negativa detaljersom skulle kunna störa helhetsbilden. Dem vill vi kunna lilla noggrannare på.Jag nolerar atl inle kommer med någol sådant exempel ulan islället säger all principerna är rikliga men all del kan bli negativa konsekvensernågon gång. Jag har beklagat om det skulle vara så. Omdel gäller ell förelag där svårighelen inle är konjunklurbelonad, där man intekan behålla personalen , och om det finns elt annat förelag påorten som söker samma lyp av arbetskraft, som säger, då bli eri fördröjande effekt, och del är i sä fall beklagligl. Men då måslevi länka på alt företagsutbildningen kommer till stånd efter samråd mellanarbetsmarknadsmyndigheterna och de fackliga organisationerna. Här har ju ocksåfackel en viklig tillsynsfunktion. Och vi måsle kunna lita på all fackelulnyUjar sill medinflyiande och sill medansvar. Omvidgad bristyrkesulbildning inom vårdsektorn Hen (): Jag har inte tagit upp den här frågan för att störa helhetsbilden. Jagdeklarerar än en gång all ulbildningsbidragel var elt bra grepp, men alt manfrån induslrihåll har pälalal vissa negaliva konsekvenser. Del måsle, eflervad jag kan förstå, vara av iniresse för regeringen all en enskildriksdagsman, som f ö, siller i del ulskoll som behandlal de här frågorna, larupp problem som förelag ule i landet brottas med. Jagkan naturligtvis ta tid i anspråk med att läsa upp de tio ä tolvexempel som har skickat över en förteckning på, mendet vore kanske all pressa arbetsschema för hårt. Jag skall skickaöver förteckningen lill departementet så all ni kan tiila på den och se omdella är någonling som man kan göra någol ål. Överläggningen var härmedslulad. §5 Om vidgad bristyrkesutbildning inom vårdsektorn Herr arbetsmarknadsminisiern erhöll ordelför alt besvara () anmälda fråga, 1976/77:396, ochanförde: har frågai mig om jag är beredd atl vidgabrisiyrkesulbildningen lill atl omfatta fler yrkeskategorier inom vårdsektorn, Brisiyrkesulbildningenbeslår av särskilda AMU-kurser som ordnas för yrken med stor brist påarbelskrafi. Inom vårdområdet får bristyrkesulbildning f n, ordnas förföljande yrken: sjukvårdsbiträden, biträden för sjukvård och åldringsvård,undersköterskor, arbetsterapeuter, lera-pibiträden, biträden inom den psykiskabarnavården, skötare i psykiatrisk vård, barnskötare, övervakningspersonal,fritidspedagoger och hemvårdare.