prot · G00958 · 1976-12-31 00:00:00 — Befolkningsprognoserrörande olika åldersgruppers utveckling visar alt befolkningen i åldern 70 åroch däröver kommer alt öka såväl i absoluta tal som procentuellt under dennärmast överblickbara planeringsperioden. Åtgärder för all möta däravföranledda behov är inte minst på bostadssidan beroende av en långsiktigstatlig och planering. Del är därför av stor vikt att dennabehovsutveckling klargörs i ell tidigt skede för alt möjligheterskall kunna finnas lill effektiva praktiska ål-gärder. Delär enligt min mening myckel viktigt alt den av begärda undersökningenav frågor om de äldres boende tas upp i effeklivt arbete, så att enöversiktlig redovisning kan ges senast . Del bör strykasunder att inte begärt en långtgående och arbetskrävande utredning medslutliga ställningstaganden till alla aktualiserade frågor. Det som har begärtsär utgångspunkter för en avstämning inbördes för det fortsatta arbetet - ettarbete som möjligen senare ställer krav på speciella överväganden. Det viktigaär att skapa underiag för och alt stimulera en planeringsberedskap. Frågornaom de äldres bostäder har Övergripande karaktär och rör både den fysiskaplaneringen och bostadsstödet. Jag önskar därför till fru bosladsministernställa följande fråga: Vilkaåtgärder kommer alt vidtas inom ansvarsområde medanledning av begäran om en undersökning beträffande de äldresboende? 1976/77:82 av i (s) lill herr handelsministern om åtgärder för att hindraatt svenska fartyg förs över lill bekvämlig-hetsfiagg, m. m.: Arbetslösheten för svenskt sjöfolk är värreän pä mycket . Vid sjömansförmedlingarna fanns över 1 200arbetssökande (befälet oräknat). Delta motsvarar ca 9 96 av manskapet i densvenska handelsfiollan. Samlidigtsom sysselsättningen blir sämre kommer från redarhåll allt tätare signaler omatt man vill föra över svenska fartyg till bekväm-lighetsfiagg. Under sådanfiagg kan en redare få lägre lönekostnader, lägre krav på fanygsbemanning,minskat socialt ansvar för de ombord-anställda, lägre krav på säkerhetsstandardenoch svagare kontroll av säkerhetsbestämmelsernas efterlevnad. Flykt lillbekvämlighetsfiagg saboterar alltså del sjöfackliga arbetet. På fartyg medbekvämlighetsflagg har de ombordanställda sällan reglerad arbetstid,övertidsersättning, uppsägningsskydd, sjukförsäkring, arbetslöshelsersällningeller anställningstrygghet. Inle heller kan de som pä svenskregisireradefartyg kvalificera sig för pensionslrygghel. De får ofta uppleva en undermåligarbetsmiljö. En skrämmande statistik visar an haverierna är många gångervanligare bland fartyg under bekvämlighetsfiagg än bland fartyg i övrigt. ' (SOU 1976:44) stod representanter för redare ochombordanställda, liksom för departement och myndigheter, eniga om följandenegativa bedömning av bekvämlighetsflagg: "Utredningen anser attförekomsten av fartyg under bekvämlighetsflagg i princip utgör ett ovälkommetinslag i världssjöfarien såväl i fråga om sjösäkerhet och sociala förhållandensom ur konkurrenssynpunkt. Normall kan det därför antas att enHaggöverföring lill bekvämlighetsflagg strider mot väsentligt allmäntintresse." Den18 avslog valutastyrelsen en ansökan om all tankfartyget av skulle få överföras till bekvämlighetsflagg. Rederiei villeutan insats bilda en dotterbolag i och sedan överlåta fartyget tilldetta bolag. I valutastyrelsens beslut finns följande motivering: "Medhänsyn lill de villkor, varunder svensk sjöfart arbetar, skulle betydandeföretagsekonomisk vinst kunna uppnås genom att överföra med svenskregisireradefiirlyg bedriven verksamhet lill bekvämlighetsfiagg. Tillslånd därtill skulledärför kunna leda lill att sådan överföring finge en från de synpunkter, somriksbanken har alt företräda, besvärande omfattning." 1yttrande till riksbanksfullmäktige har valulastyrelsen också framhållit"att ett starkt intresse föreligger inom den svenska rederinäringenför all överföra fartyg till bekvämlighetsflagg eller annan relativt 'billig'flagg med bibehållet driftsinfiytande. All så är förhållandel bekräftas även avriksbankens egna iakttagelser inom valutaregleringen. Därtill kommer attflaggutredningen i sill belänkande föreslagit införande av ny lagstiftning föralt för framtiden kontrollera och i väsentlig omfattning hindra utfiaggning.Härigenom har i rådande läge skapats ytterligare incitament för överföringlill bekvämlighetsflagg innan slutlig ställning hunnit tas till utredningensbetänkande. Med hänsyn till angivna förhållanden kan del befaras att omvalulalagens möjlighet att beakta industri- och sysselsällningspolitiskasträvanden ej utnyttjas, även i förebyggande syfte, en så omfattandeulflaggning kan komma lill stånd, all detta får betydande negativa konsekvenserför den svenska sjöfartsnäringens framlid. En sådan utveckling skulle ocksåmedföra en minskning av sysselsättningen för svenskt sjöfolk eller - i den månde ombordanställda behålls för sina befattningar - i vart fall en försämringav anställningsförhållandena." Dennya borgerliga majoriteten i riksbanksfullmäktige ville dock inte godtavalulastyrelsens bedömning i fallet . beslutaderiksbanksfullmäktige all upphäva valulastyrelsens beslut. Ärendet överlämnadesför prövning lill kommerskollegium med underrättelse att ejmotsätter sig ulflaggning av . Mol beslutet reserverade sigsocialdemokraterna i riksbanksfullmäktige. Enligtuppgift kommer kommerskollegium på grund av ärendets stora principiellabetydelse alt föra frågan vidare lill regeringen. Detmåste nu vara regeringens uppgift all hindra en ulflaggning av . Dessutombör regeringen lägga fram förslag till generell tillståndsprövning vidöverlåtelse av svenskt fartyg. Vidare måsle regeringen driva en aktiv statlignäringspolitik för alt stödja den svenska sjöfartsnäringen. En branschuiredningför sjöfarten är också motiverad. Därför ber jag att tillherr handelsministern fä ställa följande frågor: Är regeringen beredd attstoppa ulflaggning av ? Vad ämnar regeringen göra föratt i övrigt hindra alt svenska fartyg förs över tillbekvämlighetsflagg? 3.Går regeringen med på kravet från de ombordanslälldas organisationer alltillsätta en branschuiredning för sjöfarten? 1976/77:83av () till herr industriministern om gruvbrytning i Kaunisvaara: Av befintlig statistik över kommunerframgår att kommun äter minskal sin befolkning och därtill väldigtkraftigl. Det har varil fallet en lång följd av år. Kommunen har larmat omdetta, dä befolkningsunderlaget snart inle räcker lill för all underhålla ennödvändig samhällsservice. Inomkommunen har man salt ston hopp lill all den omtaladegruvbrytningen i Kaunisvaara skulle komma i gång. Man hoppas ochstärks i denna förhoppning av alt företrädare för de skilda partierna undervalrörelsen uttalade sin stöd för projektet. Häri har frågan behandlats i skilda sammanhang. 1 molioner har krav pågruvbrylning framförls, och i vissa av dessa har man begärt omedelbarigångsättning ulan någon ytterligare utredning. Iett svar pä fråga angående Kaunisvaara sade industriministern så sent som den25 att han hade för avsikt all återkomma i ärendet sedan densamhällsekonomiska utredningen var klar. Projektet har utretts och utvärderatsbåde företagsekonomiskt och samhällsekonomiskt. Statens industriverksutredning om samhällsekonomiska ef-fekierav gruvdrift i Kaunisvaara harenligtuppgifter i massmedia föranlett industriministern att inta en negativ hållninglill gruvbrylning i Kaunisvaara. Den samhällsekonomiska bedömningen synes iväsentlig grad bygga pä den av lidigare framlagda förelagsekonomiska utredningen.I övrigt gör man i denna bedömning en rad antaganden, som förefaller vara merafria konstruktioner än pä fakta grundade ställnings taganden. Medangiven motivering vill jag lill herr industriministern ställa följandefrågor: Anser industriministern allulredningen om samhällsekonomiska effekler av gruvdrift i Kaunisvaara är såklar och entydig alt den kan uigöra underlag för ell poliiiski beslui? 2. .'\nser industriministern an utredningar av detta slag ärvad regeringen behöver för att kunna bedöma framlida induslriprojeki? § 12 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:209av () till herr industriministern om åtgärder för att säkrasysselsättningen vid Domnarvets : Tämligen oväntal har Domnarvets aviseratett driftslopp med permitteringar av de anställda. Med hänsyn till den direktberörda arbetskraften och följdverkningarna i produktionskedjan anhåller jagom svar på följande fråga: Ärindustriministern beredd att utan all avvakta handelsslålsulred-ningen vidtaäigärder för alt säkra sysselsättningen vid Domnarvets ? 1976/77:210av i (s) till herr socialministern om utsträckt tid för rätttill anordningsbidrag för daghemsbyggen: För all stimulera ett ökat byggande av nya daghemoch fritidshem beslutade den förra regeringen - inom ramen Kr den av riksdagenlämnade finansfullmakien - om en tillfällig höjning av anordningsbidragel från7 . per plats som börjar byggas mellan den inovember 1975 och utgången av . Ielt interpellationssvar meddelade socialministern altregeringen beslutat medge alt del temporärt höjda anordningsbidraget på 12 000kr. per plats skall utgå för de platser i daghem och fritidshem som börjarbyggas föreden . Regeringsbeslutet innebar således en utsträckningav tiden för igångsättning av nya barnslugebyggen . 1anledning av detta interpellationssvar vill jag fråga herr socialministern: Övervägersocialministern att yllerligare utsträcka liden för erhållande avanordningsbidrag för daghemsbyggandet i landets kommuner till den ? 5j13 Kammaren åtskildes .