prot · G009107 · 1976-12-31 00:00:00 — representanter med statsministerni spetsen reser land och rike runt och lovar vitt och brett att avskaffakärnkraften, men när det kommer till kritan ställer de upp bakomkapilaliniressena som det borgerliga parti del är. Det är elt verkligthyckleri! Jagmötte i en debatt i just när villkorspropositionenblivit offentlig. Frågan om anslag till miljöorganisationer ochkärnkraftsmotständare kom upp, och han svarade all medel till motpropagandasjälvfallet skulle beviljas. mötte jag en annancenterpartist, , ledamot av näringsutskottet, i en debatthär i inför en publik av miljöaktivister och kärnkraftsmotständare.Jag frågade honom om han var beredd att stödja den här motionen i ulskottel menfick det undvikande svaret att energiministern hade lovat anslag. Det ärnaturiigtvis svårt alt offentligt erkänna att man inle slår för de höga idealen- det gär bäitre i de lugna sammanträdesrummen. Vänlerparliel kommunisterna anser all det är en rättvisefråga alt denstora ekonomiska övervikt som anhängarna till kärnkraft är i besittning avbalanseras av anslag till kärnkraftsmotståndarna. Jag yrkar därför bifall tillmotionen 1976/77:400. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. I , varifrån jag kommer, har vi haft ettkärnkraftverk vilkel varil i drift och producerat elenergi som matats ut påstamnätet. Det första aggregatet har en effekt på 450 . Sedan 1974finns också aggregat 2 med en effekt på 580 . Vidare är del planeratoch klart för ytterligare ett aggregat, populärt benämnt 3. Det skall haen effekt på 1 000 . Markområdetfinns avsatt för denna reaktor sedan de första planerna på att förläggakärnkraftverk till Simpevarp i nuvarande konkretiserades på1960-talet. Kraftledningar har byggts och galor härför har röjts för tänktaelleveranser. En egen hamn med kaj, kran, farled osv. för verketssjötransponbehov finns anlagda. Vägar har byggts och problemen medlandkommunikationer har lösts på ett tillfredsställande sätt. Administrations-och förvaltningsbyggnader finns också. Nr 107 Starten för byggandet pä platsen för 3 skulle enligl de den ursprungligaplanerna ha ägt rum , men som jag har påtalat i 14 anrii 1977 motion1337, understödd av , , har de oklara ut- --------------- talandena angående kärnkraften, som från regeringshåll gjorts sedan i Säiskilt tillsiånd all höstas, medfört atl byggandet av O 3 vad avser arbeie på anlägg-lillförakärnreak- ningsplalsen inte igångsatts. tor kärnbränsle, Jaghar redan nämnt de arbeten och anläggningar som kraftbolaget m. m. OKG gjort och som således redan finns för ett aggregat 3 i , men jag skall inte längreuppehålla mig därvid utan gå in på de problem som kommunen redanfält genom framfiyttad byggstart och som blir än värre, om byggnationen nuskjuts fram pä obestämd tid genom statsmakternas agerande. Det är mänga iOskarshamn som är oroliga för kärnkraftverkets skull, men den oron berorpä bristen pä besked om sysselsättning och möjligheter till framtidsplanering.Det är kraftverkspersonal, det är anläggningsarbetare, del är förelag - sloraoch små - och deras personal, underleverantörer, servicepersonal, bostadsbyggare,bostadsplanerare och kommunalförvaltning, som förutsatt att ett brett förankratpoliliskt beslul skall gälla. Men sedan elt halvår tycks ingenting längre varafast förankrat. Enbred riksdagsmajoritel ställde sig 1975 bakom förslag om minst elvakärnkraftsreaktorer, bland vilka ingick O 3.1 har-grundat påstatsmakternas beslut - samtliga politiska partier direkl eller indirekt, medundantag för vpk, tillstyrkt byggandet i yttrande enligt 136a § byggnadslagen.Det gjorde vi i fullmäktige 1974. Attuppföra en kärnkraftsreaktor innebär ett stort byggnadsprojekt. Det kräver långplaneringstid. Berörd kommun måste på ell tidigt stadium i sin planering beaktade effekter som elableringen av en arbetsplats med drygt tusentalet anslälldaunder en period av fem, sex eller sju är medför i olika avseenden.Bostadsfrågan för anläggningspersonal är av särskilt stor betydelse för denkommunala planeringen. Andra frågor som berörd kommun har atl bevaka gällerockså ordnandet av allmän och kommersiell service. Jag vill även påminna om vad utredningen rörande miljöproblem m. m. ivissa industriområden - UMI - sagl i sitt betänkande frän 1975, där man bl. a.behandlat större industrietableringars inverkan på kommunernas planering. Ibetänkandet framställs krav på avsevärt bättre boendeförhållanden för byggnads-och montagearbetare m. fi. personalgrupper under uppförandeliden. De hittillsvanligen använda baracklägren i mer eller mindre omedelbar anslutning tillarbetsplatsen anses i enlighet med de fackliga organisationernas krav böraersättas med i princip samma boendestandard som gäller för permanent boende. Anläggningspersonalenaktualiserade starkt boendefrågan under uppförandet av Oskarshamnsverkels andrareaktor, den s. k. Därför har Oskarshamnskommun på allvar inriktat sin planering och sitt bostadsbyggande påatt sä långt möjligt pä ell tillfredsställande sätt 92 möta behovel av tillfälliga bostäder för anläggningspersonalen vidupp- förandel av 0 2.Realiserandet av planerna har kommunen grundat pä statsmakternas ochvederbörliga myndigheters tillstånd för anläggandet av O 3 med börian under1976. Planeringsarbetet och bostadsbyggandet har sä långt möjligt samordnatsmed kraftverkets personal- och lidsplanering. Resultatetav uppskovet med starten av anläggningsarbetet har för kommunens del redanblivit elt stort antal tomma lägenheter. Antalet i regi byggda nutomma lägenheter med åtföljande hyres-föriuster kommer att öka allteftersomliden för byggstart för O 3 uppskjuts. Snabb omläggning av bostadsproduktionär kostnadskrävande och ger också den negativa återverkningar påarbetsmarknaden. Propositionenmed förslag lill lag om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaklor kärnbränslem. m. behandlar bl. a. ersättningsfrågor vid eventuell avveckling av pågåendekärnkraflsprojekl. Där sägs att del är riktigt att en eventuell avveckling avpågående projekt kan ske pä ell sätt som tar all rimlig hänsyn tillarbetstagarnas och de berörda kommunernas intressen. Men i lagtexten ipropositionen las ingen hänsyn till vad ett uppskov eller elt inställt byggandefär för konsekvenser för kommuner och regioner. Del är oklart om och på vilketsätt kommuner kan ersättas för direkta kostnader som åsamkats dem genom vad somi vanliga fall brukar betecknas som lovvärd förutseende planering. Jaghar efterlyst en meningsyttring från som gär ut på all kommun somåsamkas kostnader genom nya statliga ålgärder beträffande kärnkraftsbyggandeskall fä skälig ersättning härför. Utskottet hänvisar i denna fråga och dess direktiv. Kommissionen skall redovisa ekonomiskaoch sysselsättningspoliliska konsekvenser av en eventuell avveckling avkärnkraften. Utskottet anser all frågan skall lösas av energikommissionen.Detta innebär, herr talman, en precisering av kommissionens direktiv, somannars på den här punkten är minst sagt vidlyftiga. har det gällt attredovisa konsekvenser av en avveckling. fär kommissionen i uppdrag att ocksåkomma med förslag till ersättning. Och i fallet och reaktor 0 3,herr talman, gäller det inte ersättning för avveckling utan ersättning förfördröjning. Kommissionen skall redovisa sill uppdrag senast nästahalvårsskifte och då skall också, enligt etl enigt utskott, önskemålet imolionen bli tillgodosett. Detgår inle att exakt ange de ekonomiska förluster som kommunen kommer allgöra och redan har gjort beroende pä fördröjningen av byggnationen av O 3. Detkan bara konstateras atl hade besked funnits om den nuvarande regeringenspolitik hade man vetat hur planeringen för framliden skall ske. öm den politiksom socialdemokratin stod för helt fått gälla hade såväl kommun som förelag ochenskilda sluppit alla de bekymmer för trygghet, sysselsättning, ekonomi ochovisshet som blivil följden av en mycket oklar energipolitik. motion av och från har det krävts alltillståndet för uppförandet av reaktor 3 i skall Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Folkpartietvar med och gav tillstånd för O 3 i 1975. Jag vill säga, herr talman,att det gär inte att fladdra hit och dit med beslul av sä stor samhällelig ochekonomisk betydelse. Del skall tas nya beslul om vår energipolitik 1978. Därmedavstyrker utskottet nu hell kort folkparlimotionen. min förhoppning att byggandet av O 3 skall vara i gång 1978 närvi lar det nya energipolitiska beslutet. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle: Herr talman! känner vältill, såväl som jag, debatten omkring det elfte och det tolfte aggregatet ivårt kärnkraftsprogram, och känner också till de skäl som ligger lill grund föratt man inte ännu har beslutat om garantierna till OKG för della verk. Jagskulle i denna debatt vilja inflika att det, enligt de uppgifter vi har fränlänsarbetsnämnden och myndigheterna i län, aren överfull sysselsättningpå byggarbelsfronien, såvida lägel inte har försämrats , ochdet har varit brist på byggnadsarbetare i län. Det kanske gör atl bildenändå inte är sä oerhört mörk som här framställer den. Jag hartalat med kommunalmän i och de var oroliga för atl kärnkraftsbyggetoch skogsägarnas stora bygge i skall ske . Dä skulleupphettningen pä byggarbetsfronten jusl i den här regionen bli för slor. Jaghar inle direkt lokal kännedom om hur del ligger till med jobben för byggnadsarbetarnai , men det är den deball som har förts där nere bland de lokalarepresentanterna i stad. Hen ROSQVIST (s) kortgenmäle: Det var intressant alt i Glömminge tog upp den härfrågan från den aspekten att det är beroende på bristen på byggnadsarbetare som0 3 inte har komrriit i gång. Men det är inte på det sättet, ,alt del skulle vara brist på byggnadsarbetare. är del balans påarbetsmarknaden. Men det bygge som nämnde, skogsägarnas industrii , kommer atl trappas ned eller ell är. Och skullearbetskraftsbehovet för O 3 ha böriat stiga-därmed hade man kunnat suga upp denarbetskrafi som blir friställd från arbetsplatsen i . Kärnkraftsbyggeti Simpevarp låg med i den planering som länsarbetsnämnd och andra hade gjort.Under några korta perioder skulle det ha blivit en viss överhettning, men somdel nu är kommer det alt bli mycket djupa vågdalar, . Det kommeratt orsaka att sysselsättningen blir ell problem framöver. Sedangäller det här inle bara byggnadsarbetare, utan också annan arbetskraft somkan få sysselsättning vid en ulbyggnad av det kraftverk vi här lalar om. har lidigare sagt beträffande kärnkraftverket i Simpevarp; Har mantvä aggregat kan man också ha tre. När nu motiverar den negativaattityd som regeringspartierna har intagit mot OKG tolkar jag honom såatt hans negativa attityd inte bottnar i negativism mot kärnkraften, utan herrBöriesson är tydligen rädd för att det skall bli konkurrens ombyggarbelskraflen för skogsägarna när de bygger ut sin industri i . HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle: Herr lalman! Det senaste yttrandet avherr Rosqvist var en felaktig tolkning. Jag sade att med hänsyn till att detvarit överhettning inom byggnadsverksamheten i regionen var inte bakgrunden sämörk som försökte framställa den då han talade om all del härkärnkraftverket inte hade kommil i gång. Närdet sedan gäller min uppfattning om byggande av kärnkraftverk eller inle skallman inte dra några växlar på vad jag har sagl i den här frågan. Det jag anfördevar bara en kommentar till läget när vi förra gången diskuteradearbetsmarknadssituationen i Oskarshamnsområdet. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Hen (): När fattade beslut om riktlinjerna förenergipolitiken, efter ett omfattande utredningsarbete och en intensivenergidebatt, var målsättningen au hålla tillbaka den totala energikonsumtionenstillväxt. Energiförbrukningen skulle bringas ned till en genomsnittlig äriigökningstakt pä 2 96 fram och man skulle uppnå nolltillväxt frånbörian av . Vi bör därvid ha i minnet all den totalaenergiförbrukningen ökadegenomsnittligt med 5,6 96. Enliglvad som är känt har inget annat land fallat ett politiskt beslut om en så storåterhållsamhet i energiförbrukningen som vårt. Då vi diskuterar dennamålsättning bör vi också ha i minnet att värt land har relativt dåliga yttreförutsättningar att vara ett energisnålt land. Vår geografiska belägenhetkräver enbart för uppvärmning av bosläder och arbetsplatser myckel energi. Enliten befolkning utspridd över stor yta medför stora transportbehov medåtföljande energiförbrukning. Våra stora naturtillgångar skog och malm kräverredan i sill första förädlingsled mycket energi. är fakta som vi inle kanbortse från i en deball om en tryggad energiförsörining. Vikan inte heller bortse från värt stora oljeberoende. Hela 80 96 av vårt landsenergiförsörjning är baserad på detta enda energislag. Det blev vi synnerligenbrutalt medvetna om vid den s. k. oljekrisen med åtföljande kraftigtstigande oljepriser. Vi klarade energikrisen dä med etl nödrop, endast tackvare vår vattenkraft. Våra dä välfyllda vattenmagasin tömdes helt.Värmeförsörjningen höll emellertid på att råka i direkt kalasirofiäge. Detär egentligen förvånande hur snabbt denna verkligt slora världskris fallit iglömska. Den offentliga debatten har mest rört tvisiefräganom kärnkraften och mindre frågan om hur oljeberoendet Särskilttillstånd alt tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. För Sverigemed sill extremt höga oljeberoende är del den mest allvarliga frågan, allrahelst som oljan snabbt kommer att bli en alltmer knapp resurs. Härvill jag gärna erinra om ett uttalande av verkställande direktören i SvenskaShell i av ; "Oljemansom jag är kan jag inte annal än beklaga politikernas energigalenskaper. Manpratarom marschen ur kärnkraftssamhällel, men har glömt bort den verkligtviktiga och strategiska marschen - den ur oljesamhället. Trots oljekrisen,trots det femfaldigi högre oljepriset, sä lutar vi oss lugnt lillbaka ochanvänder alltmer olja. Vad är det för lyp av varningar som politikernaegentligen behöver?" Ja,det kan man fråga sig. Alla är vi väl medvetna om atl oljan är den snabbastsinande energiråvaran och den mest användbara. Den borde inte brännas upp utanfrämsl komma till användning där ekonomiskl rimliga alternativ saknas eller däroljans unika kemiska egenskaper kan utnyttjas. Sädana områden ärkommunikationerna, den petrokemiska industrin samt kvalificeradeanvändningsområden inom industrin. Energidebattenborde därför i första hand gälla frågan hur vi så snabbt som möjligt kan minskaberoendet av olja i vår energiförsörining. I särskilt hög grad borde dettagälla för etl land som värt, som är mera beroende av olja än fiertalet länder ivärlden och som saknar egna oljetillgångar. Villvi minska oljeförbrukningen i vår energiförsörining erhålls de störstabesparingarna genom reduktion av de ofta betydande omvandlings-förlusterna vidproduktion av värme och el. En övergäng lill industriell oljeeldning, tillfjärrvärme, medför en oljebesparing som beräknas uppgå till närmare 30 96.Fjärrvärme kan också relativt snabbi byggas ut alt omfatta all slags bebyggelsei våra tälorter. Tillvaratagande av spillvärme och utnyttjande avkraftvärmeverk är andra exempel pä åtgärder som snabbi kan ge resultat i formav minskad oljeförbrukning och minskad miljöförstöring. - Detla sagt somexempel på energisparmöjligheler där samhället bör göra bruk av tillgängligastyrmedel. Härkommer kommunernas energiplanering och den framlagda propositionenmed förslag till lag pä della område in i bilden. Jag avser inte att ta upp denlill närmare granskning. Den får vi möjligheter all återkomma lill längre fram. Menlåt mig i detla sammanhang framhålla atl skall det vara möjligt för de enskildakommunerna att få fram energiplaner så är det nödvändigl att vissagrundläggande utgångspunkter och underlag verkligen finns alt tillgå och attdessa har en tillfredsställande grad av stabilitet. Del gäller ej endastbostadsbebyggelse, industrietablering och andra lokala program utan i minstlika hög grad den övergripande energipolitiken. Frågorangående t. ex. kärnkraft, oljebaserad kraft, naturgas, satsning pä vissaalternativa energiformer, finansieringsmöjligheter och statliga stöd- resp.prioriteringsålgärder liksom energibeskattning och beredskapskrav kan vara avmer eller mindre avgörande betydelse för kommunernas Skallden kommunala energiplaneringen bli meningsfull måste statsmakterna ge deprimära planeringsförutsättningarna med tillräcklig framförhällning ochmålinriktning. Försl då kan vi räkna på kommunernas medverkan i en meramålmedveten satsning pä hushållning och sparande pä energiområdet. Härkrävs det en fast styrning av vår energiplanering från statsmakternas sida, omvi på allvar skall minska det stora oljeberoendet i vår energiförsörjning. Delär en arbetsuppgift som energiministern borde ägna kraft och intresse, och därdet i sanning är myckel ogjort för att hålla tillbaka den totalaenergikonsumtionens tillväxt - del första och övergripande ledet i den svenskaenergipolitiken och i energihushållningens målsättning som riksdagenfastställde 1975. Denna inriktning måste med kraft fullföljas om vi skall uppnåmålsättningen högst i ökning av den totala energiförbrukningen. Detförutsätter en ordentlig satsning på en effektiv, närmast sträng,energihushållning framför allt med oljeprodukter. Lösningenpå våra oljeproblem uppnår man förvisso inle genom att hålla antikärnkrafttaleller skriva resolutioner - det krävs praktiska och realistiska lösningar avvåra framtidsproblem. En bit pä vägen kan vi nå genom energihushållning och ettutvecklat energisamarbete mellan de nordiska länderna! Här utgör Nordelsverksamhet etl bra exempel pä praktiskt samarbete på elområdet. Det samarbetetbör byggas ut till atl omspänna även andra områden för vår energiförsörjning. Fyndig-heternaav gas och olja i utgör en utmaning och en möjlighet att utvecklaenergisamarbeiet. Jagtog upp den frågan vid session i för någon veckasedan. Efter att ha tagit del av den norske industriministern lalnödgas man emellertid konstatera all del ännu är för tidigt all med siörrebestämdhet uttala sig om möjligheterna att importera naturgas till ochSverige från den norska delen av . Statsminister sig också med slor försiktighet om dessa planer: "Vihar fåll en redogörelse för dessa frågor av industriminister . Låt migbara säga följande. Vi har lärt oss åtskilligt om de tekniska och ekonomiskarealiteter som styr utvecklingen pä olje- och gasområdet. De nordiska ländernahar här begränsade möjligheter att påverka de internationella spelreglerna. Vivet också atl det krävs elt målmedvetet förberedelsearbete - inte minst när detgäller naturgasen, som ju är en ny energiform för flera av länderna i Norden.Vi begär inga särskilda förmåner. Däremot räknar vi med att den nordiskaaspekten skall finnas med när de avgörande besluten om tillgångarna i Nordsjönfattas." Lätmig i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på atl naturgasen kan komma allminska vårt oljeberoende men endast ytterst marginellt påverka vårtelkraftbehov. Naturgasen ersätter i första hand oljan och inte elkraften. Vibör givetvis så långt det är möjligt basera våra länders energiförsörining påegna resurser. En sådan inriktning av vår energi- Särskilttillstånd att tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. 7 protokoll 1976/77:107-108 Särskilttillstånd all tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. försörjning är ingen i ochför sig storstilad princip. Den kan heller inte i dagens situation upphöjastill någon allmän norm. Den skulle i så fall leda till en energiförsörining därvi gjorde oss oberoende av oljan utifrån. Vi mä sträva därhän, men inte påmånga är ännu kan vi utveckla stora tekniska energisystem ulan att bli beroendeav andra länders oljetillgångar. INordels rapport till meddelas att fiertalet av dealternativa metoderna för energiproduktion maximalt kan ge ell marginelltbidrag till energiförsöriningen . För atl uppnå detta krävs enicke obetydlig forsknings- och utvecklingsinsats. Del är klara och kalla faktasom ställer krav pä ökade insatser på energiforskningens område. Här kan vi t.v. endast räkna med kärnkraften som det tunga inslaget, åtminstone fram . Reaktorteknologinhar nu utveckling bakom sig. Den kommersiella utvecklingen avelproducerande kärnkraftsreakiorer har pågäll under väl 20 är. Trots allskräckmålning har oss veterligt ingen människa dödats avverkningarna frän radioaktiv strålning från något kärnkraftverk. Som jämförelsekan nämnas alt enbart elektriska olycksfall i under dessa harberövat bortåt 400 människor livet. Detta inte sagt som något argumenl för atlbemöta kärn-kraftsmotslåndarnas lal om kärnkraftens farlighet. Om orsakernatill motståndet mol kärnkraften kan man diskutera i det oändliga.Kärnkrafts-motståndarna låter sig inte övertygas av sädana fakta som de häranförda. Någonhar sagt att människans fruklan inför stegel in i superiekno-logins tidsålderär en drivande kraft i kärnkraftsmoisiåndet. Alt denna fruktan kan upplevas somnågot påtagligt är sannolikt, om än inle alltid motivet för vederbörandesställningstagande lill värt lands energiförsörining. Man lalar sålunda iallmänhet från kärnkraftsmotståndarnas skara om att kärnkraftens risker skullevara av annan dimension än de risker vi upplever vid annan energiomvandling ochvid nära nog all mänsklig verksamhet i vårt industrialiserade samhälle.Kärnkraftverk är inte fullständigt ofarliga, lika litet som någon annan formav mänsklig verksamhet. Men det måsle om och om igen slås fast alt ettkärnkraftverk aldrig under några omständigheter kan explodera som en bomb i Hiroshimaeller . Säkerheten i kärnkraftverken är synnerligen hög. Del är vid delhär laget ett tämligen känt faktum. Meraokänt är alt del inte kunnat konstaleras någon ökad frekvens av medföddamissbildningar, dödfödda, barnadödlighet eller abnormitet bland de ca 75 000barn som fölls av föräldrar vilka fick utstå strålning från atombombningarna iHiroshima och . Dessa krigshändelser har ingenting med kärnkraftverkenssäkerhet alt göra. Däremot kommer kärnkraftens avfallsproblem in i bilden. Härär pluioniumfrägan besvärlig, och vi bör därför i nuvarande läge avvakta medden s. k. upparbetningen och i stället lagra använt kärnbränsle. Jaghar emellertid främst nämnt händelserna i och därför att jagär övertygad om att dessa händelser ingjutit skräck för kärnkraften även ifredliga sammanhang. Del är sådana skräckbilder som synes ligga bakomkärnkraflsmolständarnas lal om ansvaret förde ofödda generationerna, om denokontrollerade tekniska utvecklingens hot mot människans miljö, omenergislöseriet som sätter själva framliden i fara, fördärvar jordens resurseroch färdärvar livets struktur. Det är en debatt som i politiska sammanhang merakommit att handla om grundläggande demokratiska begrepp, om framstegs- ochreformtakt, om det allmännas förtroende för experter och politiker samt ommassmedias roll än om hur energiförsörjningen skall kunna . Dettaär en debatt som vi politiker måsle vara lyhörda för men där vi framför alltmäste vara medvetna om det ansvar vi har för energiförsöriningen ochinför morgondagen. Energifrågorna är av så långsiktig natur att de beslul somfattas knappast kan förväntas få elt genomslag förrän om närmare tio är.Det lar 7 ä 8 är all bygga ett storkraftverk på en ny plats och 4 å attbygga ell block på en befintlig plats. Närriksdagen 1975 för första gängen i sin historia fastställde etl energipolitiskiprogram var del en viktig förutsättning att den ekonomiska tillväxten inleskulle begränsas av brist på energi. Energiförbrukningens ökningstakt skullebegränsas till 2 96 per är i medeltal . Oljeförbrukningenskulle då vara i del närmaste oförändrad. Elförbrukningen skulle tillåtas stigamed . Detla program ansågs internationellt vara en mycket ambitiösmålsättning. Regeringsskiftetbetyder alt den av fastställda målsättningen nu är oklar för all intesäga förvirrad. enprocentsmål och dess kärnkraftslinje gör detomöjligt för kraftinduslrin att ställa upp en hypotes över den framlidaelförbrukningen och dess tryggande.