prot · G00961 · 1976-12-31 00:00:00 — Regeringenhar därför givit i uppdrag atl, i samråd medkriminalvårdsstyrelsen, medverka vid genomförandel av nedläggningen avkriminal-vårdsanstallerna i och Ulriksfors för atl bereda annansysselsättning ål de anställda som berörs av nedläggningen. I uppdraget ingåräven alt i övrigt verka för att ytleriigare arbelslillfällen tillförs deberörda kommunerna. Hen i Stenkyrka(c): Herr lalman! Jag ber alt få lacka statsrådet för svaret. Det har gåttnågon månad sedan personalen vid kriminal-vårdsanstali fickjulhälsningen från regeringen all dess arbetsplats kom- mer att försvinna. Denfråga jag framställt är föranledd dels av den silualion som därmed uppslår förde anställda vid anstalten som byggl sina hus och är bosatta på orten, dels avallmänt regionalpolitiska synpunkter. Del kan lyckas att antaletarbetstillfällen som det här rör sig om inte är så mycket atl tala om i delläge som vi har i övrigt, men om man känner silualion, och särskiltsituationen för den norra delen av ön, framstår frågan i en annan belysning, Gotlandär den region i vårl land som lyvärr har del inre stödområdets problem, men somi varie fall inte har haft statsmakternas slöd på samma sätt som deorter som tillhör inre stödområdet. Enligtde upplysningar jag inhämtat om kriminalvårdsanstalt har anstalten välfyllt sin uppgift. Personalen anger all del för många kan vara en fördel medanstaltens läge - exempelvis för dem som vill bort från Stockholmsområdet.Kriminalvårdsstyrelsens chef generaldirektören , har i entidningsintervju uttalat att han rör sin del blivit förvånad övernedläggningsbeslutet. Han menar au läge innebär en fördel medtanke på placeringen av alkohol-och narkotikamissbrukare. Anstalten har f n. 58platser, som betjänas av 35 anställda med en medelålder på . Närdet gäller sysselsättningsfrågan vill jag hänvisa till det uttalande avriksdagen som gjordes 1975 i anledning av justitieutskotlets belänkande1975:11. Del uttalandet har jag ålergetl i min fråga. Delalternativ som enligt min mening i första hand bör undersökas är huruvidaanstalten kan behållas ytterligare någon lid uiöver den som anges iregeringsbeslutet. Måhända borde del undersökas om anstalten kan ges en någotannan inriktning. Narkomanvården är l. ex. synnerligen akluell, och vårdplatsersaknas uppenbarligen. Omanstalten inte kan bibehållas kommer andra sysselsäitningspoliliska åtgärder ifråga. Jag uppfallar industriministerns svar på min fråga som positivt i detlaavseende, och jag tackar för svaret. Jag vill i detla sammanhangerinra om uttalande med anledning av propositionen 1975/76:99 ommedel till Statsföretag. "Fråganom möjlighelerna alt lokalisera statliga industriprojekt lill Golland bör enligtutskottets mening särskilt beaktas. få i uppdrag au, så somföreslås i motionerna , göra en inventering av induslriprojekl somlämpar sig för lokalisering lill Golland." Måhända borde detla komma iåtanke. Omåtgärder för att främja sysselsättningen på norra i Stenkyrka åberopar ett uttalande av kriminalvårdsstyrelsensgeneraldirektör, som sägs ha blivit förvånad över nedläggningsbeslutet. Jag haringen anledning atl kommentera detla yttrande. Jag vill bara konstatera allnedläggningen av liksom Ulriksfors är en följd avkriminalvårdsstyrelsens planering . Man kan säga all detär ell resultat av en successiv process Omåtgärder mot produktionsminskning i gruvor som spänner över flera år.Det är alltså att notera att i sin planering har räknatmed denna utveckling. Jagskulle i det sammanhanget vilja göra den principiella deklarationen att närförändringar av den här karaktären sker i samhällsfunktionerna så gäller delatt ge förändringarna en från regionalpolitisk synpunkt så konstruktivinriktning som möjligt. Det är därför som regeringen, som den haraccepterat denna planering, också manifesterat etl arbetsgivaransvar och ärberedd alt mobilisera de resurser som behövs för atl skapa alternativasysselsältningstillfällen. Delta bör ske i företag som har meraframtidsinriktad karaktär än kriminalvårdsanslalter rimligen har. HenGUSTAFSSON i Stenkyrka (c): Min avsikt är givetvis inte atl ta upp någon deball omkriminalvårdspolitiken. Det är ell problem som ligger på ett annat plan. Jaghar i min fråga inriktat mig på de sysselsättningstillfällen som faller bon. Jagvill då gärna säga att vad är i behov av är inte en minskning avsysselsättningsmöjligheterna utan nya sådana. Jag tar fasta på vadindustriministern har sagl, nämligen alt man verkligen med allvar skall angripade problem som här har uppstått. Jag tackar ännu en gångför svaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Omåtgärder motproduktionsminskning i gruvor Herrindustriministern erhöll ordet för all besvara () den 13januari anmälda fråga, 1976/77:182, och anförde: har frågat mig hur jag ser pä en ifrågasattproduktionsminskning i gruvor och om jag är beredd att vidtaålgärder för atl produktionen skall kunna upprätthållas i minst nuvarandeomfattning. Deninternationella stålkonjunkturen är svag och efterfrågan på järnmalm liten.Eftersom del f n. finns en betydande överkapacitet i järnmalmsindustrin ochstora lager har byggts upp är priserna låga. medför svårigheler för allajärnmalmsgruvor. Denrådande situationen på väridsmarknaden medför alt malmen från intekan exporteras till elt pris som täcker tillverkningskostnaderna. De ålgärderbolaget har aviserat är en följd av detta och innebär all endasl så myckel malmbryts som behövs för de svenska stålverkens behov. De mellansvenska gruvornalevererar huvudparten av sin malm lill stålverken i Bergslagen och är såledesnästan hell beroende av utvecklingen för dessa. Redandel aviserade arbetsmarknadspoliliska programmet ger företagen vissastödmöjligheler. Regeringen arbetar nu med etl förslag till stödåtgärder förnäringslivet. De stödformer som där aktualiseras kommer naturligtvis atl varatillgängliga även för Gruvor. Jagvill också nämna i detta sammanhang att regeringen tagit initiativ tillutredningsarbete kring handelsstålverkens och specialstålverkens framtid.Vidare bör i detla sammanhang erinras om den mineralpolitiska utredningen, somhar till uppgift att lägga fram förslag till långsiktiga försöriningmed mineralråvaror. Ulvecklingenpå längre sikl i den mellansvenska gruvindustrin får dis-kuleras mot bakgrundav de resultat som pågående utredningar kommer fram lill. Omåtgärder mot produktionsminskning i gruvor HenNYQUIST (s): Jag ber all få lacka statsrådet för svaret, som dock var en besvikelsefor mig. Tillskillnad från flertalet väsleuropeiska länder har vi i betydande egnamalmtillgångar. Från börian klarade vi inte av att exploatera de störstajärnmalmsfyndighelerna själva, utan det skedde med slöd av utländskt kapital.Del är väl delvis bakgrunden till alt en avsevärd kvantitet malm alllid hargäll på expon. Naluriiglvis hade del från många synpunkler varit enklare, om vialltid hade kunnat använda den brutna malmen inom landet. Omväridens behov av malm ökar eller minskar. Liksom på 1930-ialelär nu brytningen i fara vid en del gruvor. Ledningen för Gruvor haraviserat minskning av malmproduktionen i med personalindragningarsom följd. Orsaken har angivils vara - detta sägs också i statsrådets svar - depressade priserna på utlandsmarknaden. Produktionen i skall nuenligt uppgift anpassas till den svenska stålindustrins järnmalmsbehov. Delinnebär en minskning av produktionen med 20 eller 30 96 och av kostnaderna medca 25 96. Minskningen av antalet anställda skulle röra sig om 300 personer -gruvarbetare, arbetsledare och folk i administrationen. Del är myckel i etlsamhälle som har förlorat dynamitfabriken med inemot150 anställda och tillhörig Kema Nord. Därtill kommer, om förslaget lillminskning blir verklighet, en rad små företag som levererar varor och tjänstertill gruvan att få sysselsättningssvårigheier. Jaghade väntal mig atl beskedel från statsrådet skulle ha kunnat innebära ellriktat slöd, men statsrådet hänvisar bara lill det redan aviseradearbetsmarknadspoliliska programmet och till alt de stödformer som aktualiserasdär kan vara tillgängliga även för Gruvor. Minfråga är därför: När kommer detta program? Del är jag mycket intresserad av attfå veta. 6 protokoll 1976/77:59-61 Nr 61 Herr industriministern : Tsdaeen den lalman! Jagdelar oro beträffande utvecklingen inom Jag räknarmed att de insatser av arbelsmarknadspolitisk karaktär som Om åtgärder mot görsi det redan skisserade programmet - som kommer på produktionsminsk- bordså snabbt som det över huvud tagel är möjligt atl ta fram det - ning i ochde insatser av industripolitisk natur som förbereds får en betydande gruvor effekt på gruvindustrin. Del är generella ålgärder, och företagenmåste naluriiglvis självavärdera hur de skall kunna utnyttja 1. ex. det ökade anslaget för internutbildning.Men det är etl myckel generöst stöd, och jag har sloraförhoppningar om all del också får en posiliv effekl i gruv- Dessutomkommer specialinriktade åtgärder för järn- och stålindustrinsom självfallet också måsle få en betydande positiv effekt för sysselsättningeni gruvorna. HenNYQUIST (s): Del är klart atl vi i Bergslagen väntar med storl intresse på hela delhär paketet. FörLudvika kommun, där ligger, skulle en mycket allvarlig situationkunna uppstå. Del har sagts atl de mellansvenska bruken skulle ta hand omGrängesgruvans hela fortsatta anpassade produktion. Hur skall del då gå för demindre järnmalmsgruvorna inom samma område? kommun har förutomGrängesgruvan, som är största järnmalmsgruva, också två mindrejärnmalmsgruvor inom sitt område. Jaganser alt den självklara målsättningen bör vara att finna utvägar för atttrygga sysselsättningen för samtliga anställda inom förelaget. Del har intealllid varit så lätt atl anställa underiordsarbetare - Ivärlom har det variiett bristyrke. Därför är det angeläget atl vara rädd om den yrkesgruppen. Undermånga årtionden har malm, stål och stålmanufaktur tagit hem stora exporlvinslertill . Då kunde det vara rimligt att i en konjunktursvacka stötta dennagrupp av anställda, sä att de slipper drabbas av arbetslöshet saml social ochpersonlig oro och så atl man undviker all skapa lokala svårigheter i deberörda kommunerna. Vi borde ha råd i del här landet att solidariskt bärakonsekvenserna av en sådan här kris. Jag vill påminna om alt målsätlningen för de ålgärder som regeringen nu inilieral är alt trygga sysselsättningen för de anställda. Vi har för avsikt all mobilisera alla de resurser som det nuvarande budgetlägel tillåter. Betecknande är atl det arbetsmark nadspoliliska pakel som regeringen aviseral är av en helt annan dimension än det som skisserats av oppositionen. Delta visar del allvar med vilket 82 vi ser på ulvecklingen, och del visar alt vi ärberedda all vidta alla länkbara åtgärder för attsäkra sysselsättningen. Viskall emellertid ändå ha klart för oss atl produktionen vid gruvorna måste haen marknad. Det måste finnas avsättning för malmen från gruvorna om man pålängre sikl skall kunna upprätthålla produktionen. Nugäller det att försöka överbrygga en konjunktursvacka, som vi hoppas ärtillfällig, så alt man när en lyckligare situation inträder har en intaktproduktionsapparat. Huruvida del lyckas beror mycket på hur förelagenulnytriar det stöd som statsmakterna offererar och på hur man värderar sinsituation på . Det måste förelagen avgöra. Omsäkerställande av driften vid mälteriet i HenNYQUIST (s): Det gäller verkligen alt komma över den här konjunktursvackan. Jagupprepar vad jag tidigare sade om de svårigheter man haftatt finna underiordsarbetare. Bara någon vecka innan varslen kom rekryterademan underiordsarbetare till . När man nu har en fast kader, finns detall anledning alt vara rädd om denna kategori arbetare. Därför anser jag attetl riktal slöd i detta fall vore atl föredra. Menvi får väl fortsätta den här diskussionen när hela detla paket med förslag tillstödåtgärder har framlagts. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om säkerställande av driften vid mälteriet i Herr industriministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1976/77:189, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka lill altdriften vid mälteriel i av samhällsekonomiska och sysselsäitningspoliliskaskäl säkerställs. Bakgrunden till fråga är en oro föratt grundvalen för verksamhet i rubbas om ABPripps Bryggerier fullföljer sina planer på etl nytt mälteri i . Någotbeslut i frågan har inte fallats inom . Jag utgår från all Prippsstyrelse vid sin slutliga bedömning också kommer att väga in sysselsättningseffekternavid mälteriet i . Jag ber atl få tacka industriministern för svaret, fast jag ärnaturligtvis inte nöjd med det. För mig står det fullständigt klart allomPripps fullföljer sina planer på ett nytt mälteri i kommer driftenvid mälteriel i all upphöra. Och kommer ca 45 personer i Söderhamnatt mista sina jobb. Tillkomstenav fabriken i berodde uteslutande på riksdagsbeslutet om allinföra mellanöl. Omsäkerställande av driften vid mälteriet i steg av den anledningenmallförbrukningen myckel snabbi från ca 35 000 till 65 000 lon . Och förall tillgodose det ytterligare stigande behov som väntades under 1970-talel byggdes1972 mallfabriken i med en årskapacitet på ca 30 000 lon. Ochplaceringen bestämdes helt av lokaliseringspoliliska skäl. Anläggningskostnadenvar på ca 19 milj. kr., och lokaliseringsstöd har utgått med ca 12 milj. kr. Mellanölsförbudelkommer att innebära all maltförbrukningen i minskar med tillca . Av totalförbrukningen väntas svara för ca 24 000ton och övriga för ca 14 000 lon . är alltså helt dominerande. Dessasiffror visar också all mälteriel i efter en mindre komplettering föruppskattningsvis 4-5 milj. kr. får en kapacitet som gör del möjligt att klarahela landets mallbehov där. Motden bakgrunden måste del, som jag ser del, vara samhällsekono-miskl vansinneall genom en investering i ell nytt mälteri för upp-skaltningsvis 30-50milj. äventyrar möjlighelerna till fonsatt drift vid ett förelag somerhållit sä betydande lokaliseringsstöd. Som jag erfarit finns del slora föruisätlningarför atl genom ett förvärv av aktiemajoriteten eller ell långsiktigtleveransavtal skulle kunna säkerställa sitt eget mallbehov och dessulom iryggadriften vid Söderhamnsfabriken. Minfråga lill industriministern gällde om industriministern är beredd att medverkatill alt driften vid mälteriel i säkerställs. Man kan inte tolkasvaret på annat sätt än alt industriministern här lastar över ansvaret påföretaget, i etl läge då staten har aktiemajoriteten. Jag kan inte komma ifrånkänslan att delta är på något sätt typiskt för den borgerliga näringspolitiken. Föratl kunna bedriva en aktiv näringspolitik måsle man, som jag ser del, hastyrinstrument. Aktiemajoriteten i ett förelag är väl ell styrinstrument somsamhället borde kunna använda i ett sådant här läge? I det avseendet finns dethär ett ypperligt lilltälle för industriministern all omsätta orden om en aktivnäringspolitik i konkret handling. Jag tycker atl tolkar migväldigt restriktivt. Det är ju alldeles uppenbart atl avgörandet här ligger hosPripps, som är ett självständigt företag. Men kontentan i vad jag sade var alljag har den uppfattningen all företaget bör ta hänsyn till de investeringar sommed samhällets hjälp har gjorts vid Nord-Malt. Det måsle väl ändå som etl klart principiellt ställningslagande i frågan. Hen ÖSTRAND (s): Industriministerns senasie inlägg gör alt jag kanske ser litet ljusarepå den här frågan. Detär ju så i en marknadsekonomi atl vad som styr företag, till viss del ävenstatliga företag, är i första hand avkastningen på det insalta kapitalet.Samhället måste då kunna balansera della och skaffa sig de styrinstrument som behövsför en akliv näringspolitik. Aktiemajoriteten är ell sådant instrument. Mankan se den här frågan på ett annoriunda säll. Här är ell exempel päkonsekvenserna av de alkoholpolitiska beslut vi fattar här i , de fårkonsekvenser för bl. a. sysselsättningen. Mot denna förändrade inställning somstatsmakterna har fått lill alkoholpolitiken - mellanölsförbudel är ettexempel på det, där man strävar mot en ökad detaljreglering - ställer man sigosökt frågan om inte samhället måste la alla konsekvenser och ta över ansvaretför all tillverkning av alkoholhalliga drycker här i landet och då ävenöltillverkningen. Då får samhället möjlighet att ta det fulla ansvaret för dealkoholpolitiska beslut vi fattar här i och då även ansvaret försysselsättningen för de människor som drabbas av dessa beslut. Överläggningenvar härmed slutad. Herr industriministern erhöll ordet för altbesvara i (s) anmälda fråga,1976/77:202, och anförde: i har frågat mig dels hur ston belopp jag harberäknat för del s. k. Vindelälvsprogrammet, dels till vilka projekt i deltaprogram jag har beräknat statligt stöd under nästa budgetär. Samarbetskommiliénför Vindelälvsområdet har lagt fram förslag omålgärder i Vindelälvsområdet. Förslagen innebär att åtgärderna skall genomförasunder en femårsperiod och alt särskilda medel skall ställas till förfogande fördetta. ullalade att arbetet med att realisera olika delarav Vindelälvsprogrammet borde bedrivas med kraft av berörda departement ochmyndigheter. Jag är väl medveten om behovet av åtgärder iVindelälvsområdet. De ålgärder som har föreslagils av samarbetskommilién är avskiftande karaktär. En del kan komma att utföras som beredskapsarbeten. Så harredan skett i viss utsträckning. Andra kan närmast betraktas som affärsidéersom kräver ytterligare studier innan man kan bedöma möjligheterna altförverkliga dem. Vissa av projekten bör kunna genomföras med hjälp av gängsestödformer inom ramen för regional- och glesbygdspolitiken. De olika projektenfår prövas i vanlig ordning för den stödform som kan komma i fråga. Det är motden bakgrunden inte lämpligt att precisera något totalbelopp för slalensinsatser. Hen i (s): uttalade att statliga ålgärder iVindelälvsområdet var erforderiiga. Det uttalandet väckte slora förväntningar.Del tolkades som ett löfte om betydande ålgärder. marknadsutskottetsordförande lät i en intervju i Väsierbotlenspressen förslå atl slalens åtagandeskulle uppgå till 143 milj. kr. Kommitténsprogram, som åsyftades, presenterades och kostnadsberäknadesdå till 260 milj. kr., varav alltså staten skulle svara för 143 milj. kr.Kommittén framhöll atl särskilda medel, utöver de bidrag som kan erbjudas istatsbidrag lill beredskapsarbeten, måste ställas till förfogande. Anledningentill det var dels de utfästelser som statsmakterna har gjort beträffandeVindelälvsområdet, dels behovet av snara åtgärder i det här området. Starkkritik har riktats mot den socialdemokratiska regeringen för att den intelillräckligi omfallande och kraftfullt har vidtagit åtgärder i det här området.Representanter för de tre borgerliga partierna har pä både läns- och riksnivågått till häftiga angrepp. Pressen har också kraftigi understött denna kritik. Motden bakgrunden var det med stor spänning jag log del av den borgeriigaregeringens budgetproposilion. Jag skall ärligl erkänna alt jag väntade mig attden borgerliga regeringen skulle anse sig tvingad all i denna fråga åtminstonenågot litel överträffa den förra regeringen för all undvika atl få äta upp denkritik som framföns. Därför blev jag mycket förvånad över det besked sombudgetpropositionen hade atl erbjuda. Rubriken i Vindelälvsområdethade raderats bort. Under denna rubrik anvisades 15,1 milj. kr. förvägbyggen - där står nu bara ell streck. I stället kom en ny rubrik. Särskildasysselsättnings-insatser, och för dessa anslogs 17 milj. kr. Men dessa pengarskall delas för alt täcka många behov. De skall räcka till statligt stöd tillkommuner i hela det inre stödområdet för uppförande av industrilokaler. Deskall räcka för att tillgodose arbetsgrupper i fiera län med medel för derasidéer. Delvar mot den bakgrunden jag frågade: Hur mycket pengar har beräknats förVindelälvsområdet och vilka projekt av dem som presenterats har man räknat med?Det svar jag fick är verkligen nedslående; inga särskilda pengar harberäknats, inga särskilda projekt nämns i sammanhanget. Svaret kommer altinnebära en stor besvikelse i det berörda området. Kommunerna väntar på besked.Befolkningen väntar på besked. Om detta är alll industriministern har all sägai den här frågan, då vill jag säga att det närmast är alt betrakta somnonchalans mot uttalande . Det är ju här, i , en fråga om metodik när detgäller glesbygds- och regionalpolilik. Man kan diskutera om man skall arbetamed separata budgeter för en rad separata program, eller om man utifrån de förregionalpolitiken - för kommunikationer etc. - anvisade medlen skall försöka fåen optimal prioritering mellan olika angelägna projekt. De anslag förvägbyggnader som har funnits ibudgetpropositionen har ju fyllt sitt ändamål, och det fanns därför anledningatt gå in i en ny fas i Vindelälvsbygdens utveckling. Vi bedömde del då så, nu får tillämpa samma metodik som används i övrigt för regionalpolitikennär del gäller glesbygd. Jagtycker att i i stället för atl dra förhastadeslutsatser skall se lill budgeten totalt och till de ambitioner för atl åstadkommaen akliv regionalpolitik som där avspeglar sig och som också bör få effekl iVindelälvsområdet. Del program som i har arbetatfram ger underiag för många i och för sig värdefulla åtgärder, och i budgetenfinns resurser all tillgodose förhoppningsvis en hel rad av dessa önskemål. Menman måste rimligen ändå göra en prioritering med hänsyn till önskemålen i andrabygder, där behov av utveckling är framträdande. HerrANDERSSON i (s): Jag noterar atl industriministern gör detla lill en fråga om metodik.För de berörda är del enda intressanta vilka resultat som blir följden avregeringens handlande. Det gäller konkreta åtgärder. tidigare uttalandegick också ut på atl berörda myndigheter och departement med kraft skullebedriva verksamheten i Vindelälvsområdet för all förverkliga det mycket konkretutformade program som ligger pä regeringens bord på beställning av den förraregeringen. Industriministernsäger atl anslagen lill vägbyggen har fyllt sill ändamål. Ja, det är riktigtsåvitt gäller väg 363. Men i programmet ingår också vägen somär minst lika angelägen. har efter lång väntan äntligen anvisats 4,1miljoner av beredskapspengar lill den vägen, och det räcker för att bygga av vägen. Projektering är klar för ytterligare , men det fattaspengar. Därtill kommer mer än 40 kilometer innan är klar. Medden tillämpade utbyggnadstakten tar del lio år innan bygden får sin väg, ochdel är ju turistsatsningar i övre delen av vägen som i så hög grad är beroendeav den här kommunikationsleden. Dä säger industriministern: på budgeten i desshelhet! Men här är det verkligen fråga om särskilda medel. Det var ju del somden lidigare opposilionen så kraftigi underslrök gång på gång, all här fannsdel särskilda motiv för alt göra speciella insatser därför att riksdag ochregeringen förut hade uttalat sig för della. Del fungerar ändå så - det vel i från andratillfällen - atl elt riksdagsultalande av den här karaktären är vägledande närman går atl behandla de krav som ställs för del speciella ändamålet. Detuttalande som har gjort är alltså, oavsett hur man budgettekniskthanterar frågan, självfallet vägledande för frågans fortsatta behandling. Del var dock väl att herrAndersson i erkände atl det gamla anslaget, som herrAndersson i gjorde en viss affär av lidigare, representerade en förstaetapp av utvecklingsprogrammet som är klar. går vi in i en ny fas där delgäller alt utifrån det slora program, som i harupprättat, prioritera de projekl som är mest angelägna i bygden, och härvidlagär vi ju beredda att medverka. Det är alldeles uppenbart att detta innefattarangelägna regionalpolitiska insatser och att vi är beredda alt medverka tilletl fullföljande av utvecklingsarbetet i bygden. Delhar f ö. gjorts ganska betydande insatser där redan. Man skall komma ihåg alt ilokaliseringsstöd har man i regionen fått 144 miljoner under de senaste åren.Man har alltså en bra grund atl stå på när del gäller att vidareutvecklanäringsliv och boende i denna bygd. HenANDERSSON i (s):