prot · G00946 · 1976-12-31 00:00:00 — ägarna till Sydvatten -de tolv kommunerna - skalli första hand la ställning. Jag delar uppfattningen att detta är en kommunalangelägenhet där skattebetalarna i kommunen bör föra en diskussion med dekommunala förtroendemännen om skall genomföras eller inte. Hen SILFVERSTRAND (s): Låt mig erinra om att den undersökning som nämndes, nämligen den somutförts av SGU - geologiska undersökningar - inte tar ställning i sakfrågan.Man gör inte någon bedömning av del framtida vattenbehovet. Man har alltså gjort något av en snabbutredning på direktiv från regeringen och det är i och för sig bra. Det finns också andra utredningar som visar att det finns fiera och större grundvallen- tillgångar i än man förutsåg i de ursprungliga kalkylerna vid Bol menprojekiets tillkomst. Menlåt mig också erinra om en annan faktor, som är betydelsefull för en samladbedömning av framtida vattenbehov. Debatten har ensidigt handlat omBolmenprojektet och miljön där omkring. Konstbevattningeni har ökat lavinartat . Enligt uppgifter frånlantbrukshögskolan har i 7 400 ha bevattnats. Del motsvarar 2,4 96 av åkerarealen. 9 miljoner m vatten har använts för dennakonstbevattning, varav 3,7 miljoner m grundvatten. Konstbevattningen ijordbruket kan förväntas öka kraftigt. Det är väl en inte alltför djärvslutsats alt påstå att god tillgång på såväl grundvatten som ytvatten ochi framtiden spelar en avgörande roll för det skånska jordbruketsproduktionsförmåga - ett förhållande som väl bör ligga en jordbruksministervarmt om hjärtat. Vimåste anlägga ett mera konstruktivt perspektiv på vattenförsörjningsfrågan,som vi litet till mans tagit alltför lätt på i vårt land , mensom vi nu tvingas angripa med större energi och målmedvetenhet.Länsstyrelserna i och län vill alltså - och jag hoppas attjordbruksministern ställer sig positiv till detta - ha en allsidig undersökning av de totala vattentillgångarna. Det gäller både grundvaitentillgångarna och hur de tillsammans med ytvattentillgångar bäst skall kunna utnyttjas och fördelas på olika in tressenter. Jag hoppas också alt jordbruksministern både inom regeringen och inom sitt parti vill medverka till att vi får en mer nyanserad debatt i frågan om och grundvattentillgångar. Omavdragsrätt vid inkomstbeskattningen för gåvor till ideella och humanitäraändamål Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för gåvor till ideella ochhumanitära ändamål Herrbudgetminisiern MUNDEBO erhöll ordet för att besvara herr tredje vice talmannenErikssons (fp) anmälda fråga, 1976/77:137, och anförde; Herr tredje vice talmannen har frågat mig om jag avser allframlägga förslag om rätt till avdrag för gåvor lill ideella och humanitäraändamål och när förslaget i så fall är att vänta. Regeringen har deklareratatt rätt till avdrag vid beskattningen skall Omavdragsrätt vid inkomstbeskattningen för gåvor till ideella och humanitäraändamål införas för gåvor tillideella och humanitära ändamål. Den närmare utformningen av en sådanavdragsrätt kommer att övervägas. Jag hoppas all kunna föreslåregeringen att lägga fram förslag till i denna fråga. Herrtredje vice talmannen (): Under fiera årtionden har behandlat krav som framförts imotioner om rätt till avdrag för gåvor till allmännyttiga ändamål. Dessaönskemål har underslrukits ytterligare genom uppvaktningar och uttalanden frånbl. a. frikyrkoråd och de fria samfunden. haruppslutningen bakom kraven på avdragsrätt blivit allt starkare. Motiveringenför kraven tycker jag att skatteutskottet bäst har formulerat i sittbetänkande nr 1974, där man säger; "Avsiktenmed yrkandena i motionerna om införande av avdragsrätt för gåvor tillallmännyttiga ändamål är givetvis att tillföra folkrörelserna och andra ideellaorganisationer ökade ekonomiska resurser för deras verksamhet." Manhar alltså betonat att det stora intresset för all få denna avdragsrätl framförallt finns hos mottagarna. Del är folkrörelser som erhåller stöd om avdragmedges. Idet betänkandet var skatteutskottet relativt positivi och sade bl. a.; "Avvad ovan anförts framgår att man från statsmakternas sida på olika sätteftersträvar att tillgodose organisationernas i och för sig berättigade krav påökat samhällsstöd." Men utskotiet kunde inte gå med på kravet just för attärendet ligger hos skatteulredning, som skall pröva behovet av avdragav detta slag. Nusäger budgetministern att det kommer ett förslag 1977. Jag tackar för del klarabeskedet och hoppas verkligen att budgetministerns förhoppningar blir enrealitet. Men jag skulle just med hänvisning lill vad skatteutskottet har sagt,att den stora skatteulredningen skall pröva behovet av avdrag, vilja ställa enkompletterande fråga till budgetministern: svaret i klartext att manbryter loss den här frågan ur den stora skatteutredningen och att man kommeratt behandla avdragsrätten med förtur så att förslaget verkligen kan komma 1977? Herrbudgetministern : Herr talman! Svaret är ja. Herrtredje vice talmannen (): Herr talman! Då vill jag säga lack. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om lämpligheten avfrimärke med dryckesmotiv Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (c) anmäldafråga, 1976/77:147, och anförde: i har frågat om jag anser del varaförenligt med det svenska anseendet i internationella sammanhang och medambitionerna inom alkoholpolitiken att ge ut ett frimärke med dryckesmotiv. Förstvill jag nämna att det är postverket som avgör vilka motiv som skall finnas påfrimärkena. Som ett rådgivande organ för postverkets frimärksulgivning finnsett konst- och programråd med sakkunskap inom konstområdet. Undersenare år har postverket i sin frimärksulgivning bl. a. skildrat olika delar avdet svenska landskapet. Avsikten är att skildra Roslagen. Samtidigtvill postverket hylla minnet av . Fri-märksserien, som kallas"I famn", innehåller fem motiv ur vals. Påtvå av märkena förekommer själv. Jaghar varken anledning att ifrågasätta eller möjligheter alt påverka motivvalen ipostverkets frimärksulgivning. Omlämpligheten av frimärke med dryckesmotiv iVikmanshyttan (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga angåendemotivval på frimärken. Frimärket,detta lilla märke, är ett bevis på internationellt samarbete. Man sänder etlbrev från med ett svenskt frimärke, och det går fram till adressatenvar han än befinner sig i världen. Likadant är del med försändelser lillSverige - frimärket från resp. hemland gäller. Med dessa ord vill jag endastunderstryka frimärkets värde och betydelse. Frimärket,med sitt motiv, är också ett lands ansikte. Den stora mångfalden avmotivmärken är belysande för detta. Närnu postverket har för avsikt att ge ut ett Taubehäfte om fem frimärken, finnerman däri ett märke med reklam för brännvin med orden "jag blandar mittkaffe med krön". Statsrådet säger i sitt svar alt man skall skildra detsvenska landskapet och att man skall skildra Roslagen. skall manhylla minnet av . Jag undrar vad människorna i Roslagen säger om attskildras som personer med brännvinsliiern stående på bordet, så som sker på dethär frimärket. Låtmig säga, för alt undvika missförstånd, all jag inte ifrågasätterden konstnärliga friheten. Den skall självfallet finnas. Men vad jag och mångamed mig reagerade mot är motivvalet. Denna oförsynta reklam och dettaromantiserande av brännvinsdrickandet är föga representativt för veterligt har han aldrig prisat brännvin eller s. k. starksprit med denför svenskt alkoholmissbruk typiska brännvinsliiern. Frimärken går jorden runtoch är eftersökta objekt för samlare. Nog måste det väcka både förvåning ochförundran all man Omlämpligheten av frimärke med dryckesmotiv i nedlåter siglill att förhärliga supseden så djupt att den får ge motiv till ett frimärke.Och detta i när alkoholkonsumtionen är vårt största sociala problem inomlandet. Nusäger en del att frimärket vill ge färg åt en del av viskultur.Låt mig bara konstatera alt där alkoholen går in, där går kulturen ut. Härförs en allvariig debatt om att förbjuda alkoholreklam. Mot den bakgrunden terdet sig minst sagt omdömeslöst av postverket att ge ut ett frimärke med dettamotiv. Och fadäsen blir ju ännu större med postchefens - jag skulle vilja kalladet larviga - förslag att gå ut med en poslslämpel med slanguttrycket"spola kröken". Är detta värdigt postverket med dess internationellakontakter? Vad har kommunikationsministern alt säga om detta? Jagtror ändock att när postverkets intentioner här ligger på kollisionskurs medsamhällets syn på alkoholbruket så finns det anledning för statsrådet all tasig en allvarlig funderare på detta, och jag ställer frågan: Är herr statsrådetberedd, med hänvisning till vad jag anfört, att söka stoppa utgivandet av dettafrimärke med brännvinsreklam? Jag delar i uppfattning att alkoholfråganär en allvarlig fråga och ingenting att skämta om på något sätt, så det villjag inte medverka lill. Men gjorde sig skyldig lill en litenöverdrift när han sade att på frimärket står någonting om alt blanda sittkaffe med krön. Det finns ingen text alls mer än "" och"". avbildas sittande vid ett bord med en kaffekopp,en kaffekanna och en sockerskål framför sig, och så håller han en fiaska lutadöver kaffekoppen. Ingen människa kan se vad som finns i den fiaskan. Del kanvara vatten, att svalka kaffet med. Jagtror inte att det här motivet är farligt ur den synpunkt som , nämligen att det skulle kunna skada del svenska anseendet. Vadbeträffar den text som frimärket alluderar på vill jag erinra om att i CalleSchewens vals förekommer självdeklaralionen att han är både nykter och klok.Jag tycker nog att jag inte har anledning tro att en konstnärligt väl utfördillustration till en dikt av skadar det svenska anseendet. Vadavser följdfrågan om den slogan som föreslagits bli stämplad på breven vill jagsäga att jag delar uppfattning om att del är en vulgär och fögatilltalande slogan. HerrCARLSSON i (c); På en punkt är herr statsrådet och jag överens: att detnykterhetsproblem vi möter är utomordentligt allvarligt. Det är också frånden utgångspunkten som jag har ställt frågan om den reklam som det härfrimärket innebär. har redovisat vad frimärket innebär. Men på frimärket finns detockså, enligt de upplysningar jag fått från postverket, noter som svarar mottexten: "Själv blandar jag fredligt mitt kaffe med krön . . ."Noterna säger detta, och del ger alltså belägg för vad jag har sagt. Statsrådetoch jag är intresserade av filateli, men del ligger utanför diskussionen. Frimärketär dock särpräglat och kommer kanske att bli eftersökt, eftersom det, såvittjag förstår, är ett av de få frimärken i världen som kommer att bedrivaalkoholpropaganda. Jaglycker faktiskt att del är kränkande för alla de människor som engagerat sig ivår alkoholdebatt, all postverket lånar sig lill alkoholpropaganda. Under desenaste dagarna har jag fått många belägg för att frimärket tolkas på delsättet. Dessutomgör detta frimärke inte rättvisa åt och hans intentioner. Får jagfråga herr statsrådet, och det kan gå vidare till postverket: Om att han är både nykter och klok, varför har man då inte gjort etlfrimärke med noter på det motivet? Nej, del passade självfallet inte, ty dåhade det inte överensstämt med de ambitioner som man tydligen hade då mangjorde frimärksserien. I vals ingår också orden "IRoslagens famn på den blommande ö . . ." Varför kan man inte ta mednågonting av den delen utan just detta motiv? Självfalletkan ingen kontrollera vad fiaskan innehåller, men det torde vara ganska klart,eftersom man har den här devisen med på frimärket att "blanda kaffe medkrön". Jag vidhåller min uppfattning att del här frimärket är olämpligt, ochjag hoppas att herr statsrådet, utan att behöva utöva ministerstyre, dockskall kunna påverka postverket all la sitt förnuft lill fånga på den härpunkten. Jag ber alt än en gång fåtacka för svaret. Omlämpligheten av frimärke med dryckesmotiv Låt mig bara säga att åtminstone jag är helt övertygad om altpostverkets val av frimärksmotiv i den här serien är helt fritt från varjetanke på någon form av propaganda för alkohol. Del är alldeles självklart. Vad motivvalel i övrigt beträffar är del precisså"som önskar sig. Här finns en bild av med mö i sin famn, här finns solen som brinner i martallenstopp; och här finns måsen med löjan i näbben. Det är just del rikt varierademotivval som, såvitt jag förstår, på ett utmärkt sätt speglar om Roslagen. Hen iVikmanshyttan (c): Jag har självfallet utgått från att det vid postverket inte funnitsnågon tanke på alkoholreklam. Del är tanklösheten att ge ut Ominförande av periodkon i kollektivtrafiken ett sådant frimärke somjag reagerar mot. Jag menar att man kan använda andra motiv, och jag hoppas attden här diskussionen med statsrådet, som säger sig se allvarligt på frågan,ändå skall innebära att man kan byta ut frimärket mot ett annat med tanke påalla de mångskiftande motiv som tog upp i sin konst och som är merabetecknande för Roslagen. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om införande av periodkort i kollektivtrafiken Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1976/77:154, och anförde: har - med hänvisning till betänkandet Länskorl ikollektivtrafiken (SOU 1976:43) - frågat mig om jag redan nu är beredd gedirektiv lill statliga trafikulövare för att underiätta för kommuner ochlandsting att träffa uppgörelser om införande av periodkort i enlighet medintentionerna i utredningen. Betänkandetöveriämnades till och har därefterremissbehandlals. Remisstiden gick ut den . En sammanställning avremissvaren sker f n. inom departementet. I betänkandet anges formerna för hurett regionalt rabattkortssystem kan införas och hur staten på olika sätt börmedverka härtill. En sådan fråga är hur rabattkortet skall kunna få giltighethos olika trafikföretag. Avsiktenär att frågan om införande av regionalt gällande periodkort skall ingå i dentrafikpolitiska proposition som jag ämnar förelägga . Jag vill emellertid erinra om att det redan nufaller inom den kommunala kompetensen att införa regionalt gällanderabattkort. Ett sådant finns som bekant i och kommer sannoliktockså att införas i län på ett stort antal irafiklinjer. Det bör ocksåframhållas att det inom ramen för nu gällande yrkestrafikförordning finns vissabestämmelser som kan underlätta för en kommun att införa rabattkorts-system.Jag tänker då på den företrädesrätt som trafikutövare har när delgäller tillstånd till linjelrafik med buss. Vidare finns särskilda bestämmelserom inlösen av trafikrörelse och om ersättning till trafikutövare vid sådaninlösen. Hen (): Jag ber all få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Bakgrundenlill frågan är alt del nu får betraktas som ytterst angeläget alt intentionernai utredningsbetänkandet Länskorl i kollektivtrafiken Vivet att ett väl förgrenat och effektivt fungerande kollektivtrafiksystem är enav fiera förutsättningar för en bra och rättvis samhällsutveckling. a. ärdet en absolut förutsättning för alt skapa likvärdiga levnadsbetingelseroavsett människors bostadsort. Även för näringslivsulvecklingen hartrafikpolitiken en stor betydelse. Mot den bakgrunden är det därför nödvändigtatt samhället i ökad utsträckning får ta ansvaret för transportförsörjningen. Ettsteg på vägen när det gäller att klara de här problemen och öka intresset ochunderlaget för den kollektiva persontrafiken skulle vara att införa prisbilligaregionala periodkort. - om jag nu får kalla den så - har iett enhälligt betänkande lagt fram konkreta förslag som, om de genomförs, skaparförutsättningar för en väl fungerande kollektiv persontrafik i länen. Vikligainslag i utredningen är dels det i och för sig självklara förslaget att ettsådant periodkort också skall gälla på järnväg, dels principerna för ersättningtill trafikutövare vid köp av tjänster. Delär rikligt som kommunikationsministern framhåller i svaret att det redan nufinns möjligheter för landsting och kommuner att i samverkan införa sådana härregionala rabattkort. I län kommer ra-battsysiemet att införas redan nuvid . Men där inträffar då det märkliga att reformen blir stympad ochkommer att gälla endast vissa delar av länet och bara vissa delar avtrafikutbudet därför alt det visat sig omöjligt alt träffa avtal med statligatrafikulövare. Vi kan alltså konstalera alt medan del gått bra att kommaöverens med privata bussbolag har det dels varit omöjligt att träffauppgörelse om rabattkortens giltighet på tåg - vilket i förlängningen kanbetyda mer järnvägsnedläggningar - dels varit omöjligt att få avtal omrabattkorten för buss med statliga trafikutövare. Även vid förhandlingar omförvärv av fordonsparken förefaller det som om statliga företag har krav påbetydligt högre priser än de skulle få enligt den substansvärdering som normaltligger till grund för förvärv. Det skulle vara principiellt intressant alt fä ett besked huruvida mandirekt eller mellan raderna i kommunikationsministerns svar kan utläsa ettintresse hos kommunikationsministern all medverka till snabba åtgärder för attlösa problemen ute i länen. Jag kan tyvärr inte själv utläsa något sådantintresse ur det lämnade svaret. Jag kan försäkra alt jag har ett myckel starkt intresseför att dessa frågor skall kunna lösas på ett tillfredsställande sätt både förtrafikanterna och för trafikföretagen. Del har jag uttalat vid fiera tillfällenunder i olika sammanhang. Men jag har inte funnit dellämpligt all gå in i den debattfråga som rör situationen i län. Vivet att det på flera ställen i landet finns kommunala rabattkort som gäller förresor inte bara med kommunens egna trafikförelag ulan Ominjörande av periodkort i kollektivtrafiken Ominjörande av periodkort i kollektivtrafiken också med både statligaoch privata trafikförelag. Deras giltighet kan omfatta både busslinjer ochjärnvägslinjer. Som jag tidigare nämnde finns det exempel även utanförStockholms län pä all ett kommunalt rabattkort har giltighet på en av statensjärnvägar trafikerad järnvägslinje. Del finns kanske anledning att i falletÖrebro län ställa sig frågan varför man inte där har kunnat nå fram lill ettavtal. Jagvet att frågan om vilken ersättning SJ bör ha för att länsbolagets rabattkortskall få giltighet även för statens järnvägars bussar och tåg i länel har variten svår punkt vid förhandlingarna mellan länsbolagei och . Menjag är helt övertygad om att det skulle vara felaktigt av mig att göra etluttalande i det känsliga läge som råder, innan dessa förhandlingar har brutitsamman - om de nu gör det, vilket jag hoppas att de inte skall. Jag utgår istället från alt man på ömse håll har en god vilja och syftar lill att så snartsom möjligt komma fram till ett avtal. Jag lackar kommunikationsministern för detta förtydligande av hanssvar. Jagvill bara exemplifiera litet grand ytteriigare för att kommunikationsministernskall få en uppfattning om hur det kan ligga lill. Enligt de uppgifter jag harkräver tydligen statliga trafikutövare all den s. k. entreprenadprincipen skallgälla vid förhandlingarna. Del betyderatt huvudmannen, kommunen/,får acceptera och betala de av företaget uppgivna självkosinaderna utan insyni räkenskaperna och de handlingar som gör det möjligt att bedöma skälighelen avdessa uppgifter. Såvitt jag förstår betyder det också att kommuner ochlandsting får la på sig hela kostnaden för olönsamma linjer medan det statligaföretaget vill behålla vinsten på de lönsamma linjerna, på skolskjutsar och påbe-ställningslrafik. Del blir således ingen utjämning mellan lönsam och olönsamtrafik och små möjligheter lill rationaliseringar, eftersom trafiktillståndenligger kvar hos trafikutövarna. Detär alltså mot denna bakgrund som jag skulle önska - utan alt på något sättkräva att kommunikationsministern skall ingripa i pågående förhandlingar - attdet positivt uttalades att sådana attityder som har visats i förhandlingarnainte är förenliga med samhällets intresse av att skapa bättre kommunikationer ivårt land. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Herr talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7 uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden samt skatteutskottets betänkande nr 12sättas sist. § 12 Anmäldes ochbordlades 1976/77:4 om höjning avvisst avdrag vid arvs- och gåvobeskalining avförmånstagarförvärv 1976/77:49 om nya förmåner ål frivilligpersonal m. fi. § 13 Anmäldes ochbordlades 1976/77:19 med anledning av riksdagensförvaltningsstyrelses förslag 1976/77:5 om ändrade bestämmelser angåendeRiksdagens författningssamling m. m. 1976/77:20 med anledning av riksdagensförvaltningsslyrelses förslag 1976/77:6 till ändring i ersättningsstadgan(1971:1197) för ledamöter 1976/77:21 med anledning av propositionen1976/77:27 om åtgärder för alt begränsa möjligheterna all föra omfaltandepersonregister jämte motioner 1976/77:6 med anledning av propositionen 1976/77:47om sparstimu-lerande åtgärder 1976/77:11 med anledning av propositionen1975/76:148 med förslag till enklare former för beivrande av mindrelagöverträdelser 1976/77:13 med anledning av proposilionen1976/77:33 om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfle i vissa fall jämte motion 1976/77:14 med anledning av propositionen1975/76:194 om TV-över-vakning jämte motioner 1976/77:15 med anledning av proposilionen1975/76:162 med förslag till lag om alkoholutandningsprov jämte motioner 1976/77:16 med anledning av propositionen1976/77:10 om ändring i lagen (1965:94) om polisregister m. m. 1976/77:12 med anledning av regeringens skrivelse1976/77:34 med redogörelse för tillämpningen av lerroristlagsliftningen 1976/77:13 med anledning av propositionen 1976/77:15om ändring i lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, m. m. § 14 Meddelande omfrågor 15december 1976 Meddelades att följande frågor framställts 1976/77:159av i (c) till herr budgetministern om ökad rätt tillmuntlighel i taxeringsärenden: Enligt 16 ;; förvaltningslagen skall sökande,klagande eller annan part som vill muntligen lämna uppgift i ärendet beredastillfälle att göra del, om del kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. Dettorde dock förekomma alt taxeringsnämnd förvägrar vederbörande skallskyldig altmuntligen föra sin talan lill ledning för fastställande av dennes taxering. Inteminst med hänsyn lill rättssäkerheten är del angeläget alt den skatlskyldigeskall beredas möjlighet, om denne del önskar, att muntligen införtaxeringsnämnd och högre instanser lämna uppgifler till ledning för sintaxering. Enligt min mening skall endast i undantagsfall skattskyldigförvägras denna rätt. Alllämna muntliga uppgifter bör icke förvägras skallskyldig med motiveringen allomfattande utredning och föreliggande omständigheter gör muntliga förhandlingarobehövliga. Del anser jag icke utgör tillräckligt skäl för avslag för begärtpersonligt hörande. Medstöd av vad jag anfört vill jag ställa följande fråga till herr budgetminisiern: att del föreligger skäl att ålägga taxeringsnämnder och högreinstanser på laxeringens område skärpta krav om skyldighet all bereda möjlighetför skattskyldig alt muntligen föra sin talan i taxeringsärende? 1976/77:160 av herrBörjesson i (c) till herr kommunikationsministern om planeradpersonalbegränsning vid SJ:s lokverkstad i : Enligt vad jag erfarit har man från SJ:s sidaplanerat att ej rekrytera någon ny personal till SJ:s lokverkstad i Falköping.F. n. arbetar ca 100 personer inom trafikområdet, inkl. lokverksladen. Antaletkonduktörer i uppgår till 12 personer. Nedbantningen beräknastill 30 man på loksidan. Det finns all anledning all befara att den personalpolitiksom SJ bedriver, och del rekryleringssysiem som tillämpas exempelvis när detgäller , kan medföra svårigheter all upprätthålla entillfredsställande trafikservice, som några företagsekonomiskavinster på centraliseringen ej kan påräknas. Deplanerade åtgärderna från SJ;s sida i innebär encentralisering av lågföringen till , en åtgärd som innebär en klar försämring av SJ;strafikservice. Med stöd av vad jag anförtvill jag ställa följande fråga lill herr kom- den