prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — Liksom vid trafikolyckor blirmånga handikappade också genom alkoholmissbruk, och det kan vara en tung bördaall bära. Socialdemokraternaär genom sina motioner i narkolika- och alkoholfrågorna beredda alt satsabortåt 50 milj. kr. mer än den nuvarande regeringskoalitionen föreslårför en sådan kampanj - det kanske rör sig om 40-45 milj. kr. sammanlagt, detberor lilel på hur man räknar. Vi beklagar att utskottsmajoriteterna i social-och skatteutskollen avstyrkte detta lovvärda förslag. Jaglyssnade med iniresse till i när han var uppe italarstolen. Han sade att här föreligger en ganska stor samstämmighet, och dethar många sagl i den här debatten. förordade ändå atl man skulleavstyrka moiionsförslagel, eftersom inte tillräckligt många projekt fannsframräknade. Han tyckte att vi skulle återkomma till denna fråga, och han villeframför allt avvakta de förslag som kan komma att framläggas genom den nämndsom man föreslagit skall inrättas inom . Argumentet att det intefinns tillräckligt med förslag lycker jag är krystat, och flera talare harsagt delsamma. Motionen är i sig ganska detaljerad och utsäger bestämt påvilka projekt man vill satsa. Vi har ju dessutom i det här samhället organ somkan sälla till alla klutar för att göra någonting, och vi behöver nu egenlligenbara en signal till dem alt göra det. Denna fråga har vi nu utrett , ochdå vore del väl konstigt om vi inle nu kan bestämma oss. Minfråga till i är: Betyder inlägg indirektett bifall till den socialdemokraliska motionen? Kan vi ganska snarl vänla eltförslag, eller skall vi vänta på ytteriigare en stor ulredning som t ex. nämndeninom skall göra innan vi kan komma fram till ett förslag? Påvissa punkter har utskottens majoritet och socialdemokraterna blivit överens.Det har vi alla hälsat med tillfredsställelse. Men vad är det som egentligenhänder? Jo, man blir överens mest i frågor som rör re-striktiviteten. På denförebyggande delen blir man oense. Det är en trend som gör sig gällande rättofta i de här sammanhangen. Polis och vaktbolag kommer in, medan deförebyggande åtgärderna får slå tillbaka därför atl man inle har pengar. Jagvill, herr talman, varna för den ulvecklingen. Del är ganska fariigl för självaalkoholpolitiken, om vi blir så ensidiga i vårt sätt att hanlera den. Jaghar vid många tillfällen från denna talarstol efterlyst en alkoholpolitik somhar varil värd namnet, och adressen har då varil min egen regering. Denalkoholpoliliska utredningens förslag var lillsammantagna ell stycke på vägen,men proposilionen blev berget som födde en råtta - och en ganska litensådan, för resten. Nuär inte socialministern inne i kammaren, men jag skulle vilja fråga honom: Trorsocialministern verkligen atl man med detla förslag kan komma till rätta medalkoholskadorna? Då har han sanneriigen en tro som kan försätta berg. Imin hand har jag ett alkoholpolitiskt program, som jag finner mycket lovvärt i.Där står det att arbelel för ökad nykterhet liksom kampen mot alkoholskadornaoch narkotikamissbruket är uppgifter av första rang, all alkoholkonsumtionenmåste minskas, att spritfri representation måste eftersträvas, att nykterhets-och ungdomsorganisationernas arbele måste stödjas, att forskningen måste blisocialt inriktad, att vårdresurserna måste förstärkas, att medicinskbehandling måste ges åt berusade personer och all generöst slöd måsle ges lillde ideella organisationerna. Dehär i kammaren som är folkpartister känner igen programmet. Del är från 1972och har sedan kompletterats med 18 punkter av folkpartiels landsmöle 1975. Nuhar folkpartisterna fått en god bundsförvant i del socialdemokratiska parliet,men i dagens läge, herr talman, gäller ju andra bindningar. Vi har alltså ingelatt hämta från , inte ens från dess många nykferhetsvänner. De yrkarsom andra avslag på vårt förslag om en ordentlig satsning motalkoholmissbruket, och jag beklagar del. Vifick ett brev från DKSN med en uppmaning all stödja de krafter somvill minska den totala alkoholkonsumtionen. Jag upprepar alt det kommer inteden borgerliga majoritetens förslag all göra. I det avseendet instämmerjag i beskrivning - både den han har gjort här och denhan gör i sin motion 1530. Den stämmer också ganska väl med det som står i densocialdemokratiska motionen 1519: "Deförslag som förelagts innebär atl del mesta förblir vid det gamla.Minsl av alll är del fråga om någol målmedvetet försök att finna nya vägar föratl komma till rälta med alkoholskadorna. Den vilja alt värna om de svaga ochutsatta i samhället som alkoholfrågan i grunden gäller har inte kunnatmobiliseras inom den borgerliga koalitionen. Enighet har vunnits till prisetav stillastående. Därförbör riksdagsbehandlingen resultera i nya rikllinjer när det gäller mål föralkoholpolitiken och i fråga om sociala insalser. Del är nödvändigl att brytanya vägar för kampen mot alkoholskadorna." Jagvill gärna stryka under atl det gäller atl la i ordentligt och sälta i gångfort. Vi har hållit på alltför länge med utredandet. Socialslyrelsenskall nu genom sin följa frågans utveckling och fördelavissa anslag. Jag vill gärna säga i den här debatten att den första av dessauppgifter är den mest betydelsefulla. Denna nämnd skall alltså ta initiativtill åtgärder med alkoholpolilisk anknytning. Den skall vidare - jag citerarsocialministern i propositionen - verka "för att alkoholpolitiskasynpunkter noga beaktas i samhällsutvecklingen och att samordna olikaalkoholpoliliska insalser med varandra och med in- satser på angränsandeområden". Detla skall alltså slällas mot det mål som skalleutskottet enatsom och som har citerats här , nämligen "atl begränsaden totala, alllför höga alkoholkonsumtionen och till alt komma till rälta medalkoholmissbruket". Detbetyder i klartext att har skyldighel atl föreslå vägar förbegränsning och förändring av konsumlionen från nuvarande höga nivå. Stigerkonsumtionen, måste vi få förslag från socialslyrelsen, och del fort. Men jagutgår också ifrån att i framliden inte kan avhända sig rätten attsåväl diskutera som föreslå åtgärder. Socialslyrelsen kan ju inte genom sinnämnd överta ansvar. Det är i denna kammare och ingen annanslans somdet yttersta ansvaret ändå ligget Jagskall, herr talman, ta upp ytterligare en punkt i den socialdemokratiskamotionen, som har varit myckel litet diskuterad här, nämligen frågan omakutvården vid polisingripande mot berusade personer. Vihar här i kammaren varil med om avskaffa fylleristraffen. Jag tror att det varett riktigt beslut, och jag var tillskyndare av det. Meningen var att detskulle kombineras med vård på särskilda eller lill sjukhusen anknutna kliniker.Det senare kom bort i hanteringen, och så blev del en halv reform - och därmed,skulle jag vilja säga, en dålig reform. justitieutskott var vidbehandlingen av frågan inle nöjd utan påfordrade åtgärder. På en del håll ilandet har man också gjorl en del. föreslår vi i den socialdemokratiskamoiionen ett anslag på 10 milj. kr. i avvaktan på socialutredningens förslag.Pengarna bör fördelas lill de orter i landel som har de största problemen. Man kan inle vårda borl alkoholmissbruket Men vi har skyldighet attbistå de människor som inte orkar med alkoholseden, som blir offer för densedvänja som svenska folkel och dess massmedia så ömt omhuldar. Menom vården är viktig, så är de förebyggande insatserna ännu viktigare. Del ärsocialdemokratins svar på ett halvhjärtat försök från de borgerligas sida attkomma lill rätta med, som socialministern säger, "ett av våra störstasociala problem" - ett problem som dessutom hotar atl växa. Viinbjuder från socialdemokratiskt håll folkrörelserna att ta på sig ett arbeteoch ett ansvar för en bättre tingens ordning. Vi vill lösgöra krafter inomfolkrörelserna för att hjälpa lill med rehabilitering av alkoholskadade, vivill satsa på hälsoupplysning, på skolans undervisning, på informalion inomfackföreningsrörelsen när del gäller arbete och alkohol, vi vill satsa på enalkoholfri, icke kommersiell nöjesmiljö, på ungdomsorganisationer ochfolkrörelser, på debatt och fackliga initiativ. Vi beklagar, som jag tidigarehar sagt, atl riksdagsmajoriteten troligen kommer atl säga nej . Tillslul vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 5 i skalleutskoltelsbelänkande - av m. fl. - vilka i stort sett överensstämmer medden avvikande mening som vi socialdemokrater anföri i socialutskollei. Jagyrkar också bifall till den socialdemokratiska reservalionen i kulturutskottetsbetänkande nr 40. Därtillvill jag tala för socialutskottets enhälliga yttrande över bl. a. motionen 1500av m. fl. socialdemokrater om rätt för de kommuner som så önskaratt ha kvar den periodvisa prövningen av servering av alkoholdrycker, dvs. Jagkommer att ansluta mig till det yrkande som senare kommer allframställa. Herr andre vice talmannen tillkännagav all anslagutfärdats om sammanträdets fortsällande . HertANDERSSON i (c) kort genmäle: Jag lycker all i spetsade lill det onödigt mycketoch ansträngde sig till det yttersta för alt få fram mol-säliningar. Vi är isjälva verket, vilket har underslrukils såväl av utskottsordföranden som avmig tidigare i deballen, eniga om framkomstvägarna i mycket stor utsträckning.Däremot råder oenighet belräffande de anslag som skall beviljas för detnärmaste budgetåret. Sett på är det alldeles uppenbart att vi måslesalsa större resurser. Jag är ganska övertygad om alt skillnaderna blirskäligen små när del gäller de konkreta resultaten i fråga om anslag för tre årräknat. Menvi har ansett att det behövs bättre överväganden av hur resurserna skallanvändas, vilka behov som föreligger och hur man skall sälta in kampanjer m. m.och att detta givetvis måste göras av socialslyrelsen och dess alkoholpolitiskanämnd inom en mycket snar framtid. Alldeles uppenbart är atl del är riksdagensom beslutar, men vi måste utgå ifrån all socialslyrelsen är del organ somskall arbeta fram de direkta förslagen om hur man skall använda pengarna. I delavseendet kan jag hänvisa till vad bänkkamrat, ,hade för synpunkler på behovel av resurser och användandet av dem. Men jag hartill skillnad från den uppfattningen att man bör kunna få framde här förslagen inom en mycket begränsad lid och all vi alltså redan när detgäller anslagel för budgetåret efter det som vi nu behandlar bör kunna kommafram till betydligt större satsningar därför att det är erforderligt Jag troratl motsättningarna är mycket små. Närdel gäller oktrojperioderna har vi i utskottet ansett - och vi är enigadärvidlag - atl man inle gärna kan ha en speciallagstiftning avsedd för vissakommuner. I utskottets skrivning understryker vi myckel starkt att viförutsätter atl länsstyrelserna är lyhörda för de förslag och påpekanden somkommunerna lämnar. I realiteten når man då samma resullal som om man hade haftokirojprövning. HerrSVENSSON i (s) korl genmäle: På ell säll är jag ganska nöjd med det svar som i Knärednu har lämnat. Det betyder med andra ord all han inte men yrkarbifall till vår molion och till våra re- Vi har allinhösta detta och får sedan se vad som händer Men, , vi skall nutillsälta en nämnd inom . Den skall arbeta, den skall komma medförslag, men jag är rädd all det kommer atl dröja. Jag tycker att situationenär så pass akut all man inle bör dröja. Vi menar från socialdemokratins sidaatl det redan finns möjligheter; vi har , landstingen, kommunernaoch de organisationer som finns och som vill hjälpa lill. Om de finge reda på all medel kommer alt ställas till förfogande skulle del vara som alt tryckapå en knapp. Många skulle sätta in sina resurser för alt planera, och detskulle vara vinslen med ett beslut . Jag är rädd, herr talman, att detlöfte som herr i lämnat här kommer atl skjuta frågan inleelt år ulan kanske . Jaghar vidare inte så mycket att tillägga när det gäller oktrojperioden. Själv harjag sell del så i socialutskottet att del kan vara bra att en kommun tvingastill en sådan här prövning . Jag har alltså yrkai bifall lill delsom vi i socialulskollet varit överens om men som skalleutskottet varittveksamt till. Till atl böria med en kort kommentar lill i Kungälvanförande i de delar det berörde alkoholpolitiska program. i citerade några av punkterna i det programmet, som han tyckerär bra. Sedan antydde han alt det här programmet inte skulle vara tillgodosetti den proposilion som regeringen har lagt och del belänkande som vi nu har altbehandla. Jag vill göra två kommentarer till de synpunkterna. Fördel första är alkoholpolitiska program i huvudsak tillgodosett iden proposition som vi behandlar - och i ännu slörre utsträckning i delbetänkande som skalleutskottet har lagt på bord. Fördet andra är del svårl att se alt den socialdemokraliska motionen skulleinnehålla några radikala grepp när det gäller att komma till rätta med vårllands största sociala problem - utöver det som finns med i skatleutskottelsbelänkande och i del förslag som vi nu behandlar. I den socialdemokraliskamotionen finns ett yrkande om kraftigt påslag när det gällerinformationspengarna, och här har flera talare sagt alt de gärna skulle se attdet funnes utrymme för slörre satsning på informationen. Det har också sagtsatt del är märkligt att socialdemokraterna försl nu visar den generositetgeniemot nykterhetsarbetet och informalionen i alkoholfrågor som de skulle hakunnat visa i regeringsställning. Delär min mening, herr talman, atl i första hand beröra informationsfrågorna. Delbeslut som kommer att fatta har förberetts under ovanligt längtid. Alkoholpoliliska utredningen arbetade i nära nog . Efter sedvanligremissbehandling annonserades och väntades en propositionför . Den kom inle. I stället tillsattes en beredningsgruppmed uppgift alt "redovisa ett samlat underiag för regeringensställningstagande i de alkoholpoliliska frågorna". Dennasegdragna förberedelse för dagens riksdagsbeslut kan inte förklaras enbart medalt alkoholpolitiken innehåller en rad kontroversiella detaljfrågor. Denlånga,förberedelseliden beror snarare på att alkoholfrågorna är politisktkänsliga och av många politiker uppfattas som svår-hanterade. Man vet mycketväl att alkoholkonsumtionen bidrar till ulslagning av människor och att denkraftigt ökar samhällets vårdkostnader. Men man vill inte ta konsekvenserna avdenna kunskap därför all alkohollradilionerna har så stort uirymme i svenskafolkels umgänge. Åena sidan stora och ökande alkoholskador och å andra sidan alkoholtraditionersom omhuldas av flertalet medborgare. Del är i spänningen mellan dessa tvåfakta som debatien om huvudmålet för alkoholpolitiken förs. Imoiionen 1481 har jag tillsammans med mina medmotionärer från tagitupp frågan om informationens utformning och inriktning. Informalionen börsjälvfallet utformas i överensstämmelse med det huvudmål för alkoholpolitikensom beslutar om. Socialdepartementetsberedningsgrupp anser att informationen bör inriktas på en minskning avalkoholmissbruket och bidra lill en ökad deball och opinionsbildning kringframtida åtgärder mol missbruket Gruppen vill koncentrera upplysningen kringmissbruket. Samma synsätt återfinner man i den socialdemokratiskapartimotionen, "nämligen att upplysningsarbetet skall sätta in alkohol-och narkotikaproblemen i en social verklighet och därigenom öka medvetenhetenom arten av svårighetsgraden av problemen". Härfinns uppenbarligen en skiljelinje mellan å ena sidan dem som anser altinformationen i huvudsak skall sättas in mot missbruket, och å andra sidan demsom menar all man inle kan komma lill rätta med missbruket om man iinformationsarbetet förbiser den lolala alkoholkonsumtionens betydelse förskadornas omfallning. Detär bra att skatteutskottel ansluter sig lill den sistnämnda uppfattningen. Ulskotietunderstryker "betydelsen av alt informationen även inriktas på attförändra och begränsa det traditionella bruket av alkohol". Detta stämmerbra överens med den huvudmålsättning för alkoholpolitiken som utskottetförordar, nämligen alt "alkoholfrågorna infogas i sitt sociala sammanhangoch att ett klart mål uppställes för en flerårig insats syftande lill altbegränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen och till alt komma tillrätta med alkoholmissbruket". Denmålsättningen betyder att samhället överger sin passiva neutralitet beträffandealkoholtraditionen och klarl säger ifrån all alkoholkonsumtionen är för högoch att den bör minska. Och blir det inle bara fråga om att minska denkonsumtion som har ell direkl samband med skadorna, dvs. Det måste också bli fråga om att minska konsumtionen över huvudtaget Vadfinns del då för skäl för en sådan hållning från samhällets sida? För detförsta finns det ingen säker gräns mellan "återhållsamma alkoholvanor"och alkoholvanor som innebär att människor hamnar i riskzonen. För det andrafinns det ell direkt samband mellan loialkonsumtion och skador. En expertgruppinom Väridshälsoorganisalionen har slagit fast all elt sådani samband finns.Det går alltså inle atl pressa ner alkoholskadorna så länge den totalaalkoholkonsumtionen tillåts atl stiga. Och den har, som vi vel, stigitoavbrulel . Hurskall då informalionen ulformas för all den målsättningen skall kunna uppnås?Det är den fråga vi tagit upp i vår molion och som jag här yllerligare villbelysa. sänka den lolala alkoholkonsumlionen är det nödvändigt att försöka påverkade miljöer där alkoholtraditionerna spelar den största rollen i människornasumgänge. Det sociala tryck som alkoholvanorna utövar måste brytas. Och detlakan inte ske så länge alkoholkonsumlionen nära nog är ett villkor förgemenskapen, som det nu är i många fall. Delär emellertid min övertygelse alt de allra fiesta människor-oavsett personlighållning till alkoholbruket - skulle kunna bli överens på en bestämd punkt,nämligen att varie människa vid varie dryckestillfälle bör ha full frihet attvälja en alkoholfri dryck som första och främsta alternativ och inte vid någottillfälle utsättas för påtryckning att välja en alkoholhaltig dryck. Jagtror del är möjligt att få förståelse för en sådan ordning. Men den kan såviitjag förslår inle komma till stånd utan samarbete och samförstånd mellanalkoholkonsumenter och nykterister. Det betyder all de bör umgås vid sammabord. Det är enligl min mening nödvändigl, om vi skall kunna brytaalkoholtraditionernas sociala tryck. Samhällel har all anledning all främjaalkoholfria miljöer för ungdomen, i arbetslivet, i trafiken osv. Men när detgäller vårt privata umgänge tror jag del är olyckligt med en separation av folki olika grupper alll efler deras inställning till alkoholen. Denunga människa som kommer från en helnykler miljö och vill förbli helnykler kaninte välja sitt umgänge i skolan, vid militärriänst-göringen, på arbetsplatsen,under högskolestudierna, som nyinfiyttad i höghuset eller i villaområdet medhänsyn till kamraternas eller grannarnas inställning lill alkoholen. Det ärenligt min mening inte heller önskvärt att man gör ett sådant urval, om manvill bryta upp alkoholtraditionernas sociala tryck. Alkoholinformationenbör molverka föreställningen alt fest och högtid nästan undantagslöst skallsammankopplas med alkoholförtäring. Del vore både naturligt och sannolikt ävenlönsamt om t. ex. sociala centralnämnderna i våra kommuner inför slörre helgergick ul med annonskampanjer för minskad alkoholkonsumtion. Det finns exempelpå sådana insatser. Systembolaget har i samarbele med Föreningen gjort insatser av denna art, bl. a. genom information om alkoholfri glögginför luciafirande och julhelger. Ialltför många sammanhang är det vanligt atl värdfolk eller festarrangör tarinitiativ lill alkoholförläring, micdan den enskilde gästen för alt komma överen alkoholfri dryck måsle ta ell eget initiativ som ofta orsakar avbroll iserveringspersonalens ruliner eller extra besvär för värdfolket helt enkeltdärför alt det alkoholfria allernalivel inle finns med i planeringen. Så längedenna ordning beslår, kvarstår också påtryckningen att i första hand välja enalkoholhaltig dryck. Det är enligt min mening en viktig uppgift föralkoholinformationen all avskaffa denna påtryckning och därmed öka den enskildamänniskans valfrihet Desiändigl ökade vårdkosinaderna och våra svårigheler au nå balans mellan å enasidan vårdresurser och å andra sidan vårdbehov är enligl min mening elttillräckligt slarkl motiv för att myndigheter, organisationer och förelaginför alkoholfri representation. Vi vet att av alla somsöker vård vid sjukhusens akutmottagningar har alkoholproblem eller akuta alkoholförgiftningar.En tredjedel av dödsolyckorna och hälften av drunkningsolyckorna har sambandmed alkohol. Vi vel all frånvaron i arbetslivet är högre blandalkoholkonsumenter än bland övriga. Mer behöver knappast sägas som motiveringför att samhällsorgan och företag borde erkänna sill ansvar för samhällelsstörsta sociala problem och överge sin neutrala för att inle säga iblandpositiva inställning till alkohol. Skatteulskollel"förutsätter all stal och kommun bör kunna visa stor återhållsamhet ifråga om användning av alkoholdrycker i representationssammanhang". Dellycker jag aren värdefull rekommendation som jag gärna vill undersiryka. Jaghoppas all den kommer alt följas, framför allt därför all samhällelsinformation för att minska alkoholkonsumlionen förlorar sin trovärdighet omsamma samhällsorgan i sin egen represenlalion slimulerar alkoholkonsumiion.Dessulom iror jag all den offenlliga representationen i många fall ärnormbildande i det privala umgänget. Enviklig uppgift för alkoholinformationen är enligt min mening atl sälta inalkoholen i den aktuella miljö- och giftdebatten. Modern ungdom engagerar siggärna i kampen mot föroreningar av luft och vatten. Ungdomarna ärutomordentligt uppmärksamma på risker i den yttre miljön. När de ser att mångaav deras kamrater slås ut på grund av drogmissbruk kan man vänta sig att deockså märker den våldsamma konflikten mellan å ena sidan alkoholhanteringen ochå andra sidan exempelvis livsmedelslagens bestämmelser atl livsmedel - dit hörsjälvfallet även alkoholdryckerna - inte får ha sådan sammansättning all dekan anlagas vara skadliga alt förtära. Ungdomarnahar ell väl utvecklat sinne för konsekvens. Jag är övertygad om att enförbättrad informalion om alkoholens roll som skadefaklor skall kunna förändraderas allilyd lill alkoholkonsumlionen och leda flerlalel av dem fram lillföljande slutsats: Del är helt orimligt att en människa vid något endatillfälle skall utsättas för påtryckningar att förtära alkohol. Mina synpunkler på alkoholinformalionenkan sammanfallas på föl- Vi måsle brylaalkoholtradilionernas sociala iryck och se lill all alkoholfria drycker alllidfinns med som första och främsta alternativ. Det skulle öka förståelsen ochunderlätta umgänget mellan människor med olika alkoholvanor. Det skulle öka denenskilda människans valfrihet och bidra till minskad loialkonsumtion avalkohol samt leda till färre alkoholskadade människor och minskadevårdkostnader för samhället. Fören liten stund sedan slällde utbildningsministern frågan: Har vi någramöjligheter alt nå den här målsättningen? Han gav ett mycket enkelt svar somjag vill instämma i: Om de som icke brukar alkohol fortsätter med den modellenoch om de som använder alkohol försöker dra ned sin konsumtion, då kan vi nåmålet - all minska alkoholkonsumlionen och därmed också skadorna. i (s) kort genmäle: Bara tre saker med anledning av vad sade i börian av sittanförande. Fördelförsta barden alkoholpoliliska utredningen arbetat. Det arbelel tog alllförlång tid. Så länge den utredningen pågick var det ju praktiskt taget omöjligtall handla. Det förmodar jag all och jag har varil överens om. Fördet andra vill jag i samband med detla hänvisa till all tidningen den 10september 1976, alltså strax före valel, innehöll en intervju med den dåvarandestatsministern, . Vad han säger där slår i stort sell iöverensstämmelse med den motion vi nu har väckt. Det belyder alt densocialdemokratiska regeringen redan före valet i stort sett var på det klaramed hur den ville handla. Fördet iredje måste jag, herr lalman, på något sätt ha missförstått folkpartietsskrivningar både i partiprogrammet och i 18-punktsprogram-met Jag hör alt herrEnlund är nöjd.