prot · G00994 · 1976-12-31 00:00:00 — Förvad innebär det för den som är ung och har lämnat skolan och vill göra sininsats i arbetslivet i samhället, om han eller hon från samhället får svaret:Dina prestationer behövs inte. Du är överflödig. Du är i stället en börda förvårt samhälle. Det finns ingen plats för Dig! Vad tror ni händer med den ungamänniska som vill gå ul för att göra sin insats i samhället tillsammans medsina arbetskamrater men får det svaret av sitt samhälle? Del är klart att delkänns som en fruktansvärd uteslängning och alt följden blir en oerhörd protestoch ett avståndslagande från samhället. Därför anser jag altungdomsarbelslös-helen är ett av de värsta sociala problem som de utveckladeindustriländerna över huvud laget har. ISverige har vi ju genom en aktiv politik kunnat minska ungdomsarbetslöshetenunder krisen . Jag skall inte upprepa alla siffror omkring det -dem har det redogjorts för , och del finns därför inget skäl attpå den knappa tiden nu gå in på det igen. Men vi får inte på något sätt nöjaoss med vad vi har åstadkommit. Trots att vi har kunnat nedbringaungdomsarbetslösheten är nämligen arbetslösheten bland ungdom fortfarandebetydligt högre än arbetslösheten bland andra grupper. () har år gjort inventeringar avberedskapsläget och genomfört syneförrättningar i kommunerna av derasplanering för alt klara ungdomsarbetslösheten. Tyvärr visar resultaten avSSU;s undersökningar alt del är oroande korta planeringstider imänga kommuner. Riksdagenhar fattat etl antal beslut som måste bli en grund att bygga vidare påför atl ytterligare nedbringa ungdomsarbetslösheten. Men för att riksdagensutfästelser lill ungdomen skall kunna infrias krävs att det finns en lokalorganisation, som kontinuerligt kan följa situationen för varie ung människamed svårigheter pä arbetsmarknaden. har vi alltså fr. o. m. i är nyainstrument för landsomfattande insatser på del lokala planet som gällersysselsättningsplanering för de unga. Det är dels del nya organetdistriklsarbetsnämnderna, som är en politisk instans lokalt påarbelsmarknadssidan, dels de lokala planeringsråden, som har beslutatom i samband med antagandet av SIA-proposilionen och som skall följaskolmyndigheternas nya uppgifi alt under tvä år med ulbildningserbjudandenfölja upp de elever som lämnar . Menom alla ungdomar verkligen skall kunna nås med erbjudanden om arbete,utbildning eller praktik på del lokala planet, krävs det all samarbetet mellanarbetsförmedling och skola intensifieras också utöver kontakterna i de lokalaplaneringsråden, bl. a. därför alt bägge de organen har lagfäst ansvar förkontakten med samma personer. Innebörden av SIA-beslutel i är ju attskolan har ansvaret för den personliga tvååriga uppföljningen intill dess attden har lämnat över resp. ärende till arbetsförmedlingen för altarbetsförmedlingsåigärder skall vidtas. Därefter ligger ansvaret för kontaktenpå förmedlingen. Förutom det närasamarbetet mellan skola och arbetsförmedling kring varie enskild person -både skola och arbetsförmedling har alltså etl lagfäst ansvar - kommer detnaturligtvis alt krävas väsentligt ökade ekonomiska resurser förpersonalinsatser. Det gäller bl. a. den uppsökande syon ocharbetsförmedlingarnas personalresurser, som det också har talats om förut . Mendet fordras dessutom - och det är här motionen 1976/77:537 kommer in - ellsamlat grepp på det lokala planet för att bedöma vilka resursförstärkningar somär nödvändiga för all ungdomsprogrammen skall kunna genomföras. För att göraden personliga uppföljningen praktiskt möjlig och ge anslagsgivande instanser- bäde kommunala och centrala myndigheter - underlag för alt bedöma inte baranödvändiga resursökningar utan också vad man har åstadkommit för varje ung människalokalt mäste enligt motionärernas mening arbetsförmedlingarnas distriktskonlori samråd med de lokala skolmyndigheterna upprätta planer som innehåller delslöpande älgärdsprogram för vad man skall göra, dels resultatredovisningar avhur det har gått med erbjudandena lill alla unga arbetslösa om praktik,utbildning och arbete. De här programmen och redovisningarna mäste sedanbehandlas i distriklsarbetsnämnderna och de lokala planeringsråden för atlpolitiskt ansvariga lokala organ skall kunna fylla sin del av riksdagsbeslutetsåtagande alt samhället skall tillförsäkra alla ungdomar möjlighet till arbete,utbildning eller praktik. Dethär är en av klämmarna i min motion. Efter att ha läst utskotts-betänkandetskulle jag vilja ställa en fråga lill utskottets ordförande, . Nuhar han lämnat lokalen - troligen för en vid det här laget välförtjänt middag -och jag fär i stället rikta frågan till , som också representerar utskottet;den gäller innebörden i utskottets i och för sig positiva motionsutlätande. Iutskoliets betänkande sägs dels - utan precisering - att vissa åtgärder här ärpå gång och att man bör i positiv anda pröva de uppslag som förts fram i frågaom ungdomens sysselsättningsproblem, dels atl motionen skall överlämnas förevarande delar till sysselsältningsutredningen. Hur ställer sig dåutskottet till mitt yrkande 1 i motionen 537 om regeringsinitiativ till attplaner upprättas av distriktskonloren och de lokala skolmyndigheterna medlöpande åtgärdsprogram och resultatredovisningar, som sedan skall behandlas avdislriktsarbetsnämnder och lokala planeringsråd? Den klämmen är ju enkonkretisering av beslul i anledning av regeringspropositionenom sysselsättningen för att förverkliga åtagandet alt samhället skalltillförsäkra ungdomarna möjligheter till arbete, utbildning eller praktik. Härkrävs omedelbara åtgärder. Riksdagsbeslut har fatlats, och måste apparatensättas i gång både centralt och lokalt. Är del utskottets uppfattning alt dennadel av min motion direkt skall beaktas av regeringen i det löpande arbetet?Det kan ju inte vara rimligt, såvitt jag förslår, atl della yrkande så att sägaskall lämnas tillbaka lill sysselsältningsutredningen; yrkandet härstammar jufrån de tankegångar som fanns i dess redan framlagda belänkande. Jag har fattatdel så att del är de övriga, merprincipiella funderingarna som sysselsältningsutredningen skall se pä, medanyrkandet nr 1, som jag här har refererat, skall effektueras av regeringen såsnart som möjligl. Jag vill fråga om det också är utskottetsmening. HerrFRANSSÖN (c): När fattade beslut om den framlidasysselsättnings- och regionalpolitiken, betonades bl. a. den breda värdegemenskapsom finns i vårt land beträffande målsättningen arbete åt alla. Jag vill idagens debatt understryka detta. Trotsatt vi fortfarande befinner oss i en lågkonjunktur har vi lyckats hållaarbetslösheten på en låg nivå. Detta har vi kunnat göra tack varearbetsmarknadspoliiiska insatser av olika slag. Det finns anledning attunderstryka att regeringens förslag om olika åtgärder har kommit i rätt tid.Jag tänker då inte minst pä möjligheterna att erhålla förhöjt utbildningsbidrag.Det måsle vara en styrka för förelagen att kunna bibehålla sin arbetskrafi ochvidareutbilda personalen för all ha produktionsapparaten intakt närhögkonjunkturen kommer. Det ökade antalet varsel om bl. a.kortlidspermilteringar i börian har i myckel stor utsträckningåiertagits - det har ju omnämnts tidigare i denna debatt - lack vare demöjligheter som kommer att finnas att erhålla det förhöjda utbildningsbidraget,som regeringen föreslog i proposition nr 65 och som vi behandlar här . Deolika förslag som regeringen presenterat är uttryck för en fortsalt högambitionsnivå inom arbetsmarknadspolitiken. Ulskottsmajoriteten har svårt altförstå den kritik som framförts i den socialdemokratiska partimotionen - att deav regeringen föreslagna åtgärderna inte skulle svara mot de mål som fastslogsi samband med riksdagsbeslutet . En rad olikaarbetsmarknadspoliiiska förbättringar har föreslagits, som alla skall leda effektivare och mera utvecklad arbetsmarknadspolitik. 1della sammanhang finns det anledning att notera att socialdemokraterna inteställer sig bakom utskottets skrivning vid besvarandet av vpk;s partimotion,när vi hävdar att en socialistisk planekonomi inte är den rätta metoden attlösa sysselsättningsfrågorna. I reservationen frän socialdemokratiskt hållfinns ingen motivering alls för yrkandet om avslag pä vpk-motionen. Tilldagens betänkande finns, som omnämnts tidigare, ett antal socialdemokratiskareservationer. Jag skall bara kommentera elt fåtal av dessa. Ireservationen 8 har sysselsättningsulredningens tankar om ulbildningsfonder iföretagen tagits upp. Utskottet är positivt till tanken, men anser alt man böravvakta med ett ställningstagande till dess att utredningen har presenteratsill material. Införs ett sådant här system med utbildningsfonder, kommerdetta, som jag ser det, med största säkerhet att innebära att företagen i ökadutsträckning tar samhällsekonomiska hänsyn vid inplaneringenav utbildningen. Reservanterna menar all man redan nu bör ta upp frågan lillutredning. Reservationen11 tar upp frågan angående omläggning av statsbidragsgivningen till kommunalaberedskapsarbeten och innebär att ärendet bör påskyndas. Efiersom frågan f n.är under beredning i regeringens kansli anser utskottet att det inte finnsnågon anledning atl ge regeringen detta till känna. Majoriteteni utskottet har utgått ifrån atl regeringen sä fort det finns praktiskamöjligheter kommer att presentera ett förslag till . Höjningav det kontanta arbetsmarknadsstödet aktualiseras i reservationen 12, där manifrån socialdemokratiskt håll anser atl det kontanta arbetsmarknadsstödet börutgå med . per dag frän . Med tanke pä att säsent som fattade beslul om höjning av stödet lill 55 kr.per dag från , anser ulskottsmajoriteten att det för dageninte finns anledning att göra ytterligare någon höjning. Förelagenhar en stor uppgift att fylla när det gäller att skapa möjligheter förutbildning av handikappade. Stödet ifrån samhällets sida reformerades genomriksdagens beslut och tillämpas fr. o. m. . Delinnebär alt bidrag utgår med 75 96 av den totala lönekostnaden under förstaåret, och sedan sker det en avirappning under kommande är. AMS har i dagensläge möjlighet att i enstaka fall företa jämkning, vilket innebär alt man kanutanordna elt högre bidrag när så är befogat. Det är bl. a. detla motiv som harlegal till grund för utskottsmajoritetens uttalande i den här frågan. Slutligen några ord om reservationen 14 som ingående diskuterats härunder eftermiddagen. Reservationen gäller frågan om samhällets stöd lillkostnaderna för utbildning och information angående medbestämmandelagen. Närriksdagen 1976 fattade beslut om den nya arbetsrätlsreformen behandlades ocksåfrågan om på vilket sätt kostnaderna för information och utbildning skullefinansieras. Del fanns delade meningar i vid del tillfället, och såär förhållandet även . Vimenar att utbildningskostnader till följd av en lagstiftning icke skallfinansieras genom en arbetsgivaravgift, utan dessa kostnader bör finansierasdirekt via statsbudgeten. Delade meningar är det också i fråga om möjlighet förarbetsgivarorganisation atl erhålla bidrag efter utgången av . Vi anseratt bidrag skall kunna utgå till arbetsgivarorganisation lika som lillarbetstagarorganisationerna. Vi anser att det även under dessa är finns ellbehov av att utbilda och informera nya arbetsgivare, och då bör dessa också hamöjlighet att via sina organisationer erhålla bidrag. Behovet tordenaturligtvis inle vara av samma omfattning som under inledningsskedet, men detmåste från principiell synpunkt vara fel att undanta den ena parten påarbetsmarknaden när det gäller bidrag till information och utbildning så somdet har framförts i den socialdemokratiska reservationen. 1den tidigare debatten har det sagts atl de fackliga organisationerna skulle hasvårt att planera utbildningen beroende på knappheten på pengar. Klart äremellertid att de fackliga organisationerna , i börian påjuni månad när fattade sitt beslut, mäste ha varit medvetna om vilketbelopp som stod till förfogande först halvårel 1977, efiersom del var klarl ochentydigt angivet i riksdagsbeslutet. Detkan naturligtvis finnas olika uppfattningar om storleken av bidragen ochbehovet av desamma, men man har anledning att understryka viklen av att detskapas sådana förutsättningar att företrädare för de anställda ute i företagenkan beredas den utbildning som erfordras för att lagens intentioner skall kunnaförverkligas. Eftersom det förhöjda utbildningsbidraget även skall kunnaomfatta utbildning beträffande medbestämmandelagen måsle det ses som en positivåtgärd frän samhällets sida. Också på det sättet medverkar man till attförbättra utbildningsmöjligheterna för de anställda. HerrHellström ställde en fråga lill utskottets företrädare om behandlingen av denmotion som han står som första namn på. Enligt min tolkning av utskottetsskrivning anser vi att punkten 2 i motionen skall överlämnas tillsysselsättningsutredningen för vidare behandling och utredning och att deövriga synpunkterna i motion skall ligga till grund för detfortsatta arbetet i dessa frågor inom regeringens kansli. Meddet anförda yrkar jag, herr talman, bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. () kortgenmäle: Får jag säga ytterligare några ord i frågan om utbildningsfonder. sade att utskottet är positivt men vill vänta med avgörandet tills nupågående utredning är klar. Jag tror att det råder en del missförstånd om vadden utredning som jusl nu pågår egentligen skall syssla med. Jag tillsatte denen gäng och skrev direktiven. Det är en utredning som skall kartlägga i förstahand företagens inlernutbildning. Man skall se på tre olika aspekter av dennainlernutbildning. Fördet första skall man undersöka hur den genomförs i förhällande tillkonjunkturnedgångar och konjunkturuppgångar. Vi misstänkte när vi tillsatteutredningen alt företagen inle utnyttjade konjunkturnedgångarna till alt geutbildning. Fördet andra skall utredningen belysa vilka av de anställda i företagen som förstoch främst får del av internutbildningen. Vi vel från andra utredningar att t.ex. kvinnorna i väldigt liten utsträckning kommer i fråga. Fördet tredje skall utredningen titta på hur den utbildning man ger förhåller sigtill de krav på kunskap som man har inom företagen -kunskap när det gäller attutföra arbetet. Utredningen skall även kartlägga en del andra frågor, men detär alltså ett rent kartläggningsarbete. Visocialdemokrater har den uppfattningen - och den har vi givit uttryck förfiera gånger - atl utbildningsfonderna är något väsentligt att salsa på. Vi'har sagt att vi skall ha en utredning om denna fråga. Men vad de borgerligaledamöterna i utskottet och ännu tydligare i riksdagsdebatten ärtveksamma om är huruvida dessa utbildningsfonder över huvud laget skallutredas. Man är alltså inle beredd att säga att vi skall ha en utredning omutbildningsfonderna. Det är därför som vi har en reservation i denna fråga. Hen () kortgenmäle: Utskottsmajoriteiens ställningstagande när det gäller utbildningsfonderframgår av den skrivning som utskottet gjort på s. 33, där vi klarl ochentydigt anger att utskottet ställer sig positivt till tanken påutbildningsfonder. Vi anser emellertid att det finns anledning att avvaktatill den tidpunkt då materialet presenterats i sin helhet. Detär naturligtvis myckel viktigt atl man noga kartlägger den utbildning somförekommer ute i företagen. Jag delar uppfattning atl del kanföreligga risk att utbildningen sker ensidigt och kanske inte tillgodosersamtliga anställdas behov och intresse av utbildning. Det finns därföranledning all i det avseendet följa utvecklingen med största uppmärksamhet. Detmåste vara angeläget både för arbetsgivare och för de anslällda att man skaparökade förutsättningar för utbildning och att denna sker under bådehögkonjunkturer och lågkonjunkturer, men kanske inle minst i lågkonjunkturer,så atl de anslällda då kan skaffa sig en utbildning som de kan dra nytta avunder kommande högkonjunktur. FruLEIJON (s) kort genmäle: Vad utskoltsmajoritetens företrädare och göri den här debatten är atl de ger med den ena handen och tar med den andra. Manär först positiv, och sedan kommer alla reservationerna. Vad visocialdemokrater kräver i denna motion är att tar ställning för atlfrågan om utbildningsfonder skall utredas och ger regeringen detta lill känna.Här finns alltså en skillnad i sak, som man pä den borgerliga sidan inteär villig att erkänna men som ändå framkommer när man diskuterar den härfrågan. Man är allmänt positiv men kommer med en mängd reservationer.Slutsatsen blir att man inle är med på att direkt säga, såsom vi vill, all nuskall frågan utredas. HenFRANSSON (c) kort genmäle: Jag vill bara konstatera atl del ställningstagande somutskottsmajoriteten gör på den här punkten är exakt detsamma som detställningstagande gjorde i propositionen 1975/76:211. Hen i (s): Jag har i en motion föreslagit atl man skall se över samhälletsbidragsgivning till handikappbilar. Bakgrundenlill mitt förslag är att det statliga stödet till anskaffande av bil som utgårgenom AMS i syfte att arbetsrehabililera rörelsehindrade inte följtkostnadsutvecklingen. är det svårt för handikappade med behov av bil isin arbetssituation att finansiera inköp av bil. Särskilt svårt är det för demsom pä grund av grava handikapp är i behov av bilar med inbyggd automatik ochservo. Del gäller ofta personer som genom olika arbetsvårdsåtgärder kunnatetablera sig på arbetsmarknaden. De nuvarande bidragsgrunderna ger intemöjlighet att göra ell nyinköp av det förfiyttningshjälpmedel som bilen utgör.Detta förhållande avspeglas i minskat antal bidrag frän AMS. Detär två faktorer som medfört denna negativa utveckling - dels utgör utgåendebidrag en allt mindre del av anskaffningskostnaden, dels har inkomsigränser somgäller för erhållande av bidrag inle justerats med hänsyn lill dagenspenningvärde. NärAMS 1963 helt övertog ansvaret för bidragsgivningen, uppgick bidraget lill fullkostnadstäckning för en 444. utgör bidraget avpriset pä motsvarande slandardbil, . Uppräkningen i åretsbudgetproposition med . motsvarar endast beräknade prishöjningar päbilar under /78. Elt återställande av bilbidraget lill tidigarebidragsnivå finner jag därför myckel angelägel. Detär lika viktigt med en uppräkning av inkomslgränserna för bidraget. Tidigaregällde inga fasta gränser, ulan bedömningen av bidragsbehovet skedde pågrundval av individuella avvägningar. kunde la hänsyn tillden totala ekonomiska situationen för den som har mycket stora funktionshinder.Genom att bidraget inte höjts i takt med löneutvecklingen är det alltfärre som kan erhålla helt bidrag och många som helt ställs utan samhälletsstöd lill anskaffning av förfiyttningshjälpmedel. Enligt regeringens förslagskall bidraget avtrappas redan vid en månadsinkomst på . Det är intemöjligt för en person med en sådan inkomst före skatt att spara eller klararäntor och amorteringar av här aktuella belopp. Utskottetförsvarar sig med att det - i samband med en översyn av reglerna för några årsedan - skedde en avsevärd förbättring av stödet till handikappadefordonsförare. Därför avstyrker utskottet mitt utredningsyrkande. Detär riktigt atl man såg över bestämmelserna och även höjde beloppet, men denhöjningen motsvarade endast prisstegringarna. Jag lycker att utskottet interiktigt har satt sig in i hur del fungerar för en handikappad person, som skallut i arbete eller utbildning. Situationen är den att bilbidraget harförsämrats, vilket avspeglas i ell minskat antal bidrag. Del utgående bidragetutgör en allt mindre del av anskaffningskostnaden. Vad som saknas är enhelhetssyn när det gäller att rehabilitera människor och motivera demför ett aktivt liv. Kommunikationernaär en viktig del i ett åtgärdsprogram för att en svårt rörelsehindrad personskall kunna komma ut i samhället. finns massor av spärrar, som förhindraren rehabiliteringsprocess. Allt färre människor kan utnyttja sig avbilbidraget, eftersom del är för lågt. Del är svårt för många atl skaffaresterande belopp - upp emot . - så att ett bilinköp blirmöjligt. Vi bör komma ihåg alt det här gäller människor, som på grund av etthandikapp lever under små omständigheter. Detförhållandel att antalet utgående bidrag minskat borde ge utskoliet entankeställare. Det är verkligen beklagligt att arbetsmarknadsutskottet inte hartagit allvarligare pä den här frågan. Därför yrkar jag bifall till min motion900. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överläggningen om delta belänkande samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden till . §13 Meddelande om inbjudan från HenANDRE VICE TALMANNEN: Riksdagensledamöter m. fl. har inbjudits att bevista Dramatiska teaterns föreställningErik XIV på . De som önskar är välkomnaatt medföra en gäst. Teckningslistorflnns utlagda i foajén. Beställdabiljetter bör inte överlåtas. Ledamot som är förhindrad att utnyttja beställdbiljett ombedes återlämna den till kammarkansliet senast dagen föreföreställningen. §14 Anmäldes och bordlades 1976/77:84 om vissa anslagur kyrkofonden, m. m. 1976/77:120 om godkännandeav ändring i §15 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1976/77:16 förvaltningssiyrelsesredogörelse verksamhet §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:1459 av herrJansson m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:66 omupprustning av , m. m. 1976/77:1460 av herrHögström m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:74 ominriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling 1976/77:1461 av herrar Rosqvist och i med anledning avpropositionen 1976/77:79 om anslag för budgetåret 1977/78 tillbyggnadsarbeten m. m. inom utbildningsdepartementels 1976/77:1462av i m.fl. medanledning av propositionen 1976/77:81 om bokhandelsstöd 1976/77:1463av och med anledning av propositionen 1976/77:83 omexporlfrämjande åtgärder avseende 1976/77:1464av i m.fl. 1976/77:1465 av herrar i Botkyrkaoch Ekinge 1976/77:1466 av herrar och i /77:1467 avhen m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:87 ominsatser för handikappades kulturella verksamhet 1976/77:1468av hen Ollen med anledning av propositionen 1976/77:92 omändrade regler för skattetillägg enligt taxeringslagen (1956:623), m. m. 1976/77:1469av m.fl. 1976/77:1470 av 1976/77:1471 av herrarStensson och i /77:1472 av iTrollhättan m.fl. 1976/77:1473 av hen m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:99 om stödtill vissa tidningar och lidskrifier, m. m. 1976/77:1474av i m.fl. 1976/77:1475 av herrarandre vice talmannen och 1976/77:1476 av herrar Nyhage ochandre vice talmannen 1976/77:1477 av hen m.fl. 1976/77:1478 avherr m.fl. 1976/77:1479 av hen Wenter m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:105 omålgärder för textil- och konfektionsindustrierna 1976/77:1480av och 1976/77:1481 av m.fl. 1976/77:1482av herrar Holmqvisi och i 1976/77:1483 av frökenUttmarck med anledning avpropositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken § 17 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1976/77:121 av () till herr justitieministern om inlösen av mark vidfastighetsreglering: Skyddet och respekten för den enskilda äganderättenlill bl. a. mark är - och har traditionellt varit - en viktig del av värträttssystem. Ivissa fall måsle dock avsteg göras från delta skydd, nämligen närallmänintresset kräver att samhället får la mark i anspråk för t. ex. vägar,ledningar och viss bebyggelse. Expropriation för samhällets behov tordeaccepteras av de allra flesta såsom nödvändigt från allmän synpunkt. Menäven i andra fall kan samhällets intressen komma alt stå i motsatsförhållandelill den enskildes intresse alt behålla den mark han äger. Samhället harnämligen ett intresse av all all mark utnyttjas sä produktivt som möjligt. Videxempelvis myckel stor uppsplittring av skogsmark och oförmånliga ägofigurerkan delta samhällsintresse av produktivt utnyttjande av marken ge anledningtill krav på ändringar av ägoförhållandena och ägofigurerna.