prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — På många håll har man dock svårt atl nåde mer komplicerade ungdomarna, de som löper den största risken. Genom medelfrån allmänna arvsfonden vill vi entusiasmera till ytterligare insatser. Jagvill också undersiryka värdel av alkoholfria miljöer i synnerhel för ungdom. Ipropositionen föreslås ell om än någol förändral så dock bibehålletprimärkommunalt inflytande. föreslåsen förstärkning avhand-läggarriänslerna vid länsstyrelserna. Del har i'pressen talats om en utökningav antalel spritspioner. Jag vill bestämt framhålla atl avsiklen med dennaförstärkning inle är all i första hand utöka kontrollen ulan alt skapaförulsällningar för ett förebyggande arbete i samarbete med olika kommunalaorgan, restauratörer och butiksägare så att problem ej uppkommer. Samtidigtgäller del all ha resurser för kraftfulla ingripanden då sådana är påkallade.I del avseendet har resurserna varit klarl otillräckliga. Alkoholpolitikenmåste sältas in i sitl sociala sammanhang. Många av de åtgärder som vidtas inomsocialpolitiken bör rimligtvis ha som 5 protokoll 1976/77:117-118 effekt att begränsaalkoholmissbruket, som i så slor utsträckning har karaktären av symtom påbakomliggande störningar. Jag kan här exemplifiera med insatser molarbelslöshel. En utbyggd SIA-reform bör också kunna få stor betydelse i dettaavseende. Medtanke på behovel av en social anknytning föreslår jag att socialslyrelsen laransvar för alkoholpoliiiken. Till slyrelsen anser jag bör knytas enalkoholpolilisk nämnd med bred folkrörelserepresentation. Nämnden föreslås fålill uppgifl all bl. a. la initiativ till åtgärder med alkoholpoliliskulgångspunkl. Jag hyser en stark förhoppning alt denna nämnd skall få enledande roll vad beträffar svensk alkoholpolitik och utgöra ett organ somständigt håller den alkoholpoliliska debatten levande och ständigt är bereddatl ta nya inilialiv för att begränsa alkoholmissbruket. Då blir detalkoholpoliliska program som här presenieras inte bara en lill tiden begränsadinsals ulan, som jag inledningsvis framhöll, ett avstamp för en effektivare,samlad och långsikiig alkoholpolitik. Hittillshar alllför få människor engagerat sig i del alkoholpoliliska arbetet.Nykterhetsrörelsen har gjort och gör en stor insals, men intresset utanfördenna har varit begränsat. Det är min förhoppning alt det samladealkoholpoliliska program som redovisas här och den debatt som föregåttriksdagsbehandlingen skall leda till ett väsentligt bredare ansvar, en meraallmän uppslutning kring de alkoholpoliliska frågorna. Dessa gäller nämligenhela samhället - de gäller oss alla. Avslutningsvisvill jag bara med några få ord beröra vårdfrågorna. I flera remissyttrandenöver den alkoholpoliliska ulredningen beklagades att vårdfrågorna ej berörts iutredningens direkliv och därmed ej heller av ulredningen. Som jag nämnl måsleell alkoholpolitiskt arbele ses på lång sikl. Vi kan inle räkna med alt nåsnara resullal. Under överskådlig lid kommer därför vårdfrågorna alt krävaslora insalser från samhällets sida. Elt alkoholpolitiskt arbete får därföraldrig ses som ett allernaliv lill kraftfulla insatser för dem som redan haralkoholproblem. Underdella anförande överlog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (s) kort genmäle: Jag förstår mycket väl all socialministern kan känna sig irriterad övermitt anförande, för jag sade ungefär så här: Del blev inga krafttag ialkoholfrågan, del blev små ändringar här och var i bestämmelserna och i vissafall försämringar i gällande lagstiftning. Jag vidhåller vad jag sade vid dettillfället; jag behöver inle la lillbaka ell ord. Omdel gällde all prala borl alkoholen tror jag atl skulle fåmycket goda vitsord, men del är inte det del är fråga om. Det gäller ju attkunna handla, och där brister det i handlaget; del vågar jag direkl säga. kryper bakom beredningsgruppen, som lillsalies av densocialdemokraliska regeringen. Det hade ju stått honom fritt all göra vad han ville både medberedningsgruppen och med dess förslag, men han hade inte kraft nog alt göranågonting. Det är hela felet Härhade haft en chans alt göra en stor insats som socialminister,för alkoholfrågan är onekligen vårt kanske största sociala problem. Men när delverkligen kommer till handling, då räcker inle regeringen och socialministerntill. säger vidare alt 100 milj. kr. mer, som socialdemokraterna nuföreslår, skulle man aldrig ha fått om man hade haft kvar densocialdemokraliska regeringen. Hur i all världens namn vet ? Det påståendel saknar täckning. Jag redovisade i mitt anförande delar av propositionens innehåll ochdel arbele som vi försöker genomföra . Men all lyssna på del eller ta del av innehållet i propositionen är litet förmyckel begärl, del förslår jag. Jaghar inte krupit bakom beredningsgruppen. Jag har bara redovisat hur vi hararbetat för att få fram proposilionen. Jag sade också belräffande de 100 milj.kr. alt del fanns inga 100 milj. kr. medskickade för beredningsgruppensfortsatta arbele. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Det är klarl att det inte fanns några 100 milj. kr. med i beredningsgruppensarbete. Den skulle ju hell förutsättningslöst se på problemen och överarbetadet utredningsresultat som förelåg, så del var alldeles naturligt Men RuneGustavsson sitter ju i en regering. Del är den regeringen som har ansvaret ochdet är den som inte har fyllt måttet i delta fall. Eftersom sprider 100 milj. kr. omkring sig här skullejag vilja ställa frågan: Hur skall de användas? Herrandre vice talmannen anmälde atl i anhållit alt tillprotokollet få aniecknat atl han inle ägde rätt lill ytterligare replik. i (s): I proposition 108 om alkoholpolitiken ingår ett avsnitt som remitteratstill kulturulskollel för behandling. Det gäller bl. a. organisationssiöd lillvissa nykterhelsorganisationer m. fl. 1propositionen föreslås bildande av en särskild samarbetsnämnd, som skall fåansvarel för fördelningen av anvisade medel lill berörda organisationer.Formuleringarna i proposilionen gav oss i kulturutskottet den uppfattningen attorganisationerna i fråga var helt eniga om bildandet av denna samarbetsnämnd.Det sägs nämligen att organisationerna själva föreslagit en sådanordning. Förmig och andra i kulturutskottet var del därför förvånande när fyra berördaorganisalioner bad om företräde inför ulskollel för all få redovisa en hellavvikande mening. Dessa fyra organisalioner har skrivii lill samlligariksdagsledamöter för all klargöra sin uppfallning. De fyra organisalionerna ärVerdandi, . Införkulturulskollei har dessa organisalioner beskrivit överiäggning-arna om ellsamarbelsorgan på följande säll -jag citerar ur deras skrivelse tillkulturutskottet: "1976beslöl all stödel lill nyklerheisorganisalionerna skulle utgå ifriare former så all dessa själva fick avgöra hur medlen bäst skulle användasför alt främja organisationens syften och verksamhel. Denna förändring skeddeefler samråd med berörda organisalioner. Från regeringens sida logs ocksåfrågan upp all organisalionerna själva skulle svara för fördelningen avbidragen, bl. a. med hänvisning lill den ordning som gäller för de friasamfunden. På denna punkt nådde man emellertid inle fram till någon lösning iöverläggningarna med organisalionerna inför budgelårel 1976/1977 varförregeringen fördelade medlen . ALRO,länkorganisationerna och , som deltog i överläggningarna under våren1976, anmälde då sin Iveksamhel inför möjlighelen alt upprätta ell organomfallande alla organisalioner för att fördela bidragen. Så blev alltså inteheller fallel för /1977. Underhösten 1976 fortsatte överläggningarna. Inle heller nu kunde man nå någonenighet om formerna för fördelningen. När det i proposilionen sägs altorganisationerna föreslår inrättande av en samarbetsnämnd m. m. så måsle detklargöras innan går till beslut all organisalionerna inte är eniga.ALRO, länkorganisationerna och har inle kunnal ställa sig bakom detförslag som förelagts . Vi anser alt den föreslagna ordningenstrider mot principerna för statsbidrag lill organisationerna och all den inletillgodoser kraven på oberoende och integritet för våra organisalioner." Därmedslutar citatet ur den skrivelse som man har ställt lill kulturutskottet lagil del av dessa synpunkter inbjöd vi även representanter förett antal andra nykterhelsorganisationer. Vid överläggningarna framkom alldessa välkomnade förslaget om en samarbetsnämnd. Här fanns alliså moistridigaviljor. Därmedställdes utskottet i en någol brydsam situation. Alla i ulskollel - del villjag försäkra - ser posilivi på slrävandena atl lill organisalionerna självaöverlämna avgörandet om fördelning av de medel som staten ställer lill derasförfogande. Den ordningen har med framgång kunnal tillämpas i vissa andra fall.Men en sådan ordning måste enligt min mening bygga på ell medgivande frånorganisalionerna - helsl på en aktiv anslutning lill denna princip. Eftersom utskottet underbehandlingen av ärendet blivit klarl och en- lydigt informerat om altenighet om bildande av en samarbetsnämnd inte finns bland berördaorganisalioner föreslogs under utskottsbehandlingen all frågan om allfaslslälla samarbetsformer skulle få anstå yllerligare en lid och altregeringen även nästa budgelår skulle fördela medlen. Del föreföll som om delfanns en majorilel i kullurulskollel för denna temporära lösning. Vid delsluiliga avgörandet visade del sig emellertid all samtliga borgerliga ledamöterbestämt sig för alt driva igenom regeringens förslag. Jagmåsle säga alt det smärtar mig all kullurulskollets majorilel på detta sättvisar en okänslighet för organisationers krav på integritet De fyraorganisalioner som inte vill ingå i en samarbetsnämnd med övriganykterhelsorganisationer har i skrivelse till samlliga riksdagsledamöterförklarat atl de anser all förslaget inle är förenligt med den respekt för enfolkrörelses särart som de hillills uppfattat som en bärande princip för stalsmaklernasstöd lill organisationerna. De har därför inför utskottet föreslagil en annanorganisatorisk form för fördelning av statsbidrag. Dethar inle varit möjligl atl under utskollsarbetel så ingående dis-kulera dennafråga med alla berörda organisalioner som vore erforderiigl för all laställning till en hell ny lösning. Socialdemokraterna i kulturulskollet hardärför stannat för all föreslå au beslula om forlsällaöverläggningar med organisalionerna för all finna en lösning som alla kan anslutasig lill. Under liden får regeringen som hillills fördela medlen lillnyklerheisorganisalionerna. Ulskotlelsmajorilel vill med sill förslag ivinga fria organisalioner in i ensamarbelsnämnd, och del är del allvarliga. Propositionens förslag kunde måhändaursäktas med all någol missförstånd hade uppstått. Utskottet kan inte hänvisatill missförstånd. Det har stått hell klart för oss alla i utskottet alt ettanlal organisalioner anmäll principiella betänkligheter mot att ingå i dennanämnd. Utskottet har således handlat med öppna ögon. Jag har som ordförandegjort vad som stått i min makt genom all vädja och genom all föreslåbordläggning för yllerligare belänkelid för atl om möjligl förmå utskottet altvisa tillbörlig respekt också för dessa organisationers vilja. Men allt har varitförgäves. Jagvill dock än en gång vädja - nu lill kammarens ledamöler. Det här kan ju intevara en partipolitiskt skiljaktig fråga. sade lidigare att100-miljonersprogrammet inte var någon partipolitiskt skiljaktig fråga, och delhär borde ännu mindre vara del. Vi kan ha olika meningar om del berättigade iall vissa organisationer inte vill ingå i en viss form av samarbele. Det kan vidiskutera, men det är inte det saken gäller . är del fråga om ifallriksdagen i vetskap om ell anlal organisationers bestämda mening anser delrimligt all tvinga dessa in i ett samarbetsorgan för all erhålla medel lill sinverksamhel. Delta kan inle vara förenligt med den moderna syn som vi väl ändåganska allmänt har på folkrörelser. Själva har de nämnda organisationernaförklarat att de upplever elt sådant beslut som ett makiövergrepp. bör ge oss lite att länkapå. Reservationenger sin anslutning lill tanken på att organisalionerna själva har hand ommedelsfördelningen. Men måste avvakta ytterligare - till dessatt man funnit former för detta som inte står i strid med vissa organisationersbestämda uppfattning. Den respekten mol organisalioner och folkrörelser börväl ändå kunna visa. Med del anförda yrkar jag bifall till reservationen i kulturutskottetsbetänkande nr 40. /ENKEL (fp): En huvudlinje i den alkoholpolitik som nu är i färd med allbeslula om är ju, att mycket stora och betydelsefulla uppgifter anförtros åtfolkrörelserna. Dit hör den alldeles överväldigande delen avinformationsverksamheten, och dit hör den fritidsverksamhet som skall la siklepå människor som är särskill utsålla för risken atl hamna i ett problematisktalkoholberoende. Denna huvudlinje, att folkrörelserna alltså skall handhastora delar av det förebyggande arbelel, är ullryck för ell siort förlroendeinle minsl för från statsmakternas sida. Eftersom del är såhar del också varil naturligt atl anförtro fördelningen av de medel som ställstill nyklerhetsorganisalio-nernas förfogande åt dem själva. Såsomredovisas i utskottsbetänkandel har överläggningar förekommii mellanutbildningsdepartementet och företrädare för nyklerhetsorgani-salionerna omformen för deras ansvarstagande vid fördelningen av anslaget Den självklarautgångspunkten har varil alt statsmakterna inte skall styra organisationernasverksamhel. Varie organisation skall arbela ulifrån sina egna ideologiskaulgångspunkler. Det fördelningsorgan som föreslås i form av en samarbetsnämndskall inte ha någon annan uppgift än all just fördela pengarna mellanorganisalionerna. Organisatoriskt bygger uppbyggnaden av nämnden på sammaprincip som gäller för fri-kyrkorådet Del hävdas i den socialdemokraliskareservalionen all "del finns anledning aii hysa en viss iveksamhel omhuruvida man i sina överläggningar nått den grad av samstämmighet som utskottetanser vara en förutsättning för den i propositionen föreslagnaorganisationsformen". Jagtycker att det lät på i som om den tveksamheten nuhade blivit förvissning om atl det var fel. Tillatt böria med vill jag framhäva alt den första reaktionen från dessaorganisationer, vilkas uppvaktning hos ulskollel föranledde den socialdemokraliskareservationen, kom först dagen innan kulturutskottet skulle ta slutligslällning till frågan om principerna för anslagsfördelningen tillnyklerheisorganisalionerna. hänvisade också till den skrivelse som vi fick i går, som varundertecknad - dock inle med namnleckningar - av fyra personer. En av depersonerna var med på samlliga överiäggningar i departementet som böriade den31 och slutfördes den 21 sep- först i detta Nr 117 Ingen gångreserverade sig denna person brev som vi fick lill ulskollel. Delhelt avgörande i delta sammanhang är dock att det är organisationernassjälvständighet och integritet som respekteras. Det får naturligtvis inleförekomma alt skillnader i synen pä hur verksamhelen skall läggas upp kanpåverka fördelningen av anslaget. Jag menar emellertid för min del att dennaprincip är så klar atl det inle behöver råda några delade meningar. Jag harockså den bestämda uppfattningen att ingen av dem som är eller kommer all bliinblandade har någon annan mening. Jag anser också att del bara är för altunderstryka denna självklara inställning som utskottsmajoriteten framhållil:"Den omständigheten alt några av dem, som nämnts, har andrautgångspunkter och därmed andra former för sitt arbete än flertalet får inleleda lill att de sätts i efterhand vid bidragsfördelningen." Samtidigtär det inte heller rimligt eller acceplabell alt någon eller någraorganisalioner med hänvisning till dessa olika utgångspunkter och andraarbetsformer nu reser krav på atl få bestämma hur statliga medel skallfördelas. Atl hävda detta innebär, menar jag, inte på något sätt någondiskriminering av vissa organisalioner och bör inte heller av dem uppfattas somnågol som helst intrång i deras frihet Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. i Lyck.sele(s) kort genmäle: citerade ur vår reservation, där vi anmäler att detföreligger viss tveksamhet beträffande enigheten. Ja, vi har skrivit så. Detvar ett försök att åstadkomma enighet i utskottet kring en mycket försiktigskrivning, där vi inte utpekade några organisationer - varken den ena eller denandra - utan bara konstaterade atl ärendet inle var moget för ett avgörande.Denna försiktiga skrivning var en inbjudan lill samlliga ulskottsledamöler atlansluta sig. Vi fick inte den anslutningen. Sedanhar organisationerna själva gått ut med en skrivelse till samtligariksdagsledamöter, och det är nu för alla känt vilka organisationer sommotsätter sig den ordning som majoriteten vill genomdriva. Det föranleddenaturligtvis den något mera bestämda tonen i mitt lidigare inlägg. Uppvaklningeninför ulskollel kom sent, sade . Det är riktigt. Men del har viupplevt tidigare också, och då har utskottet ändå beaktat de uppvaktandessynpunkter. Det har t o. m. hänl atl man från departement uppvaktat oss eflermotionstidens utgång och velat ändra inslag i proposilioner. och det har vi dårespekterat. FruFraenkel försöker beskriva vad som har hänl i överläggningarna i arbetsgruppen,där man gjort försök att bilda en samarbetsnämnd. Jag tror alt det ärmeningslöst att fördjupa sig i della. Vi har haft hearings inför Ulskollel. Vadvi nu med beslämdhel kan konslalera är alt utskottet och ledamöler -oavsett vad som lidigare har skrivits och sagls - vet all det nu ickeföreligger enighet om att bilda en samar- betsnämnd och att allaorganisationer inle vill ingå i den. Och del är nu vi fållar beslulel, ivelskap om detla. kan undvika all genom ell bifall lillmajorileisskrivningen tvinga dessa organisationer in i ett samarbetsorgan. FruFR/ENKEL (fp) kort genmäle: och jag har litet olika uppfattningar om vad som framkomvid utskottels hearings med de olika organisationerna. Jag vidhåller altundertecknandet av skrivelsen till utskottet är ett underligt förfaringssättav två personer som från var närvarande vidöverläggningarna i departementet och då icke hade någol att reservera sig mol.En infann sig inle. På min fråga svarade man att man inte vare sig uppvaktatdepartementschefen eller tagil kontakt med något riksdagsparti - inte förrändagen innan vi skulle la slällning. Del verkar ytterst egendomligt Jagförslår inte vad är så orolig för. En stor majoritet avnykterhetsorganisationerna önskar ingå i nämnden. Vi brukar ju böja oss förmajoritetens beslut Misstror dessa organisalioner på något sätl?Tror att de är så maklfullkomliga all de inle låter de mindreorganisalionerna komma till tals? Pådel brev som vi fick i går slår en devis: Alla är i grunden lika. Jag tyckeratt de organisationer som har den devisen skulle tänka igenom sillställningstagande när de nu opponerar sig mot att gå med i sam-arbetsnämnden. i (s) kort genmäle: Den senaste lilla kommentaren från tyder på okänslighelför organisalionernas krav på integritet Där försöker hon ge ytterligare ettpekfinger till organisationerna om vad de borde länka och tycka. Deorganisationer som del här gäller har varit involverade i en lång diskussion ombildandel av en samarbelsnämnd. Jag tror mig vela att det varulbildningsminislern i den förra regeringen som log inilialiv i denna fråga.Man kunde inle finna en lösning i enighet De organisalioner som del här ärfråga om vet vad de talar om, och vi har enligl min mening att lyssna lill dem.Då hjälper det inte all slår här och föreskriver dem vad de börtycka och länka - det är bara uttryck för bristande respekt för derasintegritet och självbestämmande. Vihade i utskottet hearings med båda parler, och vi framkastade då förslaget attvi skulle dröja med alt ta ställning till formerna för ettsådant här samarbete. Jag uppfattade då att båda parler fann sig kunnaacceptera en sådan lösning, även om det var till nöds. Ingen av dem var nöjd,för båda parter hade förslag om hur de ville badet, men ytteriigare ett årsdröjsmål uppfattade jag ändå som en minsta, gemensamma nämnare som vi utan attträda någon organisalion för när hade kunnat gå på. Sedankommer lillbaka lill frågan om vad som kan ha förevarit i de diskussionersom har ägt rum mellan organisationerna, all ingen har reserverat sig osv.Inför ulskollel har man förklaral all "vi har aldrig gåll med pådelta". Här står alltså uppgift mol uppgifl. i varje fall så långt vi kanbedöma efter de muntliga uppgifterna - några skriftliga har vi tyvärr inte. är ointressant, lycker jag. alt spekulera i och försöka leda i bevis vadsom har sagls och inle sagts -det är nusitualionen som vi har all la slällningtill. Då säger atl hon förslår inle vad jag är orolig för. Det ärytterligare ett tecken på bristande känslighet Jag vill visa respekt för friaorganisationers rätt. Det är bara del som det är fråga om. Jag yrkar än en gångbifall till reservalionen. FruFR/EENKEL (fp) kort genmäle: i sade någonting som jag lycker är värt attlägga på minnet, nämligen alt arbetet med nämnden igångsattes under den förraregeringens tid. Så länge den förra regeringen satt var man tydligen enig. Detär man inte , men man har inle tidigare talat om att man var oenig - detgjorde man inte förrän man kom inför utskottet 1förra veckan behandlade vi i utskottet en annan proposilion, iLycksele. Vi fick då också en skrivelse från en liten grupp som inte ansåg sigvara nöjd. Den hade inle heller i förväg gjorl någon uppvaktning. Då var herrAndersson en av de förslå som sade, all vi kan inle i sisla minuien la hänsynlill alla små gruppers meningar. Jag var finkänslig nog atl inle hänvisa till dagensärende, och jag hade inle heller tänkt göra det. Men jag tycker att jag i dagbehöver påpeka att vi i andra fall är ense om att del är majorilelens åsiki somvi måsle la hänsyn till. Om riksdagseiikellen hade medgivii det skulle jag ha insiämi i delanförande som höll för en limme sedan. Jag lycker inle bara allhans synpunkler, som alllid, framfördes elegant ulan också all del var ell djupi den analys som han gav av de frågor som har all la slällninglill. Somvanligl när alkoholpoliiiken deballeras är del inte frågor om övergripande måloch inriklningen i slorl av de alkoholpoliliska insatserna som tilldrar sig detstörsta intresset Huvudfrågan tycks t. ex. inte vara vadnyklerheisorganisalionerna skall göra för insalser med hjälp av det över entreårsperiod mer än fördubblade anslagel, utan hur det organ skall varasammansatt som skall fördela detta större anslag. Det finns också i debatien en ålerklang av den allmänna deballen i massmedia och på möten som gör attfrågan om alkoholservering på teatrar och i konserthus - hur kvaniilalivloansenlig den än är - får slörre uirymme än frågan, om målel föralkoholpolitiken skall anges vara atl åsladkomma en begränsning av denlolala, alllför höga alkoholkonsumlionen. Jag iror alt detla är en olyckligavvägning som knappast bidrar till att skapa del förlroende för samhälletsalkoholpolitik som är en av förutsättningarna för alt den skall bliframgångsrik. Jagvill bara helt kort säga att jag beklagar den komplikation som uppstått genomatt, såvill jag kan förslå, främsi har reagerai mol förslaget omfördelning av anslagel till nykterhetsorganisationerna genom en samarbetsnämnd. Dethar från sida gjorls gällande all inrättandet av en sådansamarbelsnämnd skulle innebära elt hot mot organisationernas frihet Jag kanbegränsa mig lill alt säga atl del skulle ha varil någol lättare att tro altVerdandi menade allvar, om organisationen hade tagit vara på de möjlighetertill överläggningar i denna fråga som erbjudils från ulbildningsdepartementetssida och som övriga organisationer utnylriat Verdandisbrev till kulturutskottet och senare till ledamöler får enegendomlig belysning av atl underlåtit att medverka isträvandena atl finna former för anslagsfördelningen. Detta förfaringssättviilnar inle om någon stor iver från sida atl i demokraliska formerhävda vad de uppfattar som sina legitima inlressen.