prot · G00961 · 1976-12-31 00:00:00 — Det var enbart en referens till det förhållandetatl han väl känner situationen i bygden, väl känner regleringsproblematiken ochborde kunna svara litet grand när det gäller de problem som uppstår då man serpå siffrorna och finner dessa underligheter. Där måste man ändå väldigt starkiifrågasätta om regleringsföretagen har följt de bestämmelser som skulle följas- bestämmelser som redan i sig själva från naturvårdssynpunkter måste ansesotillfredsställande. Omnu regeringens målsättning är att Åsnen skall räddas - och därvidlag noterar jag med tillfredsställelse- måsle detta innebära,vilket jag hoppas bekräftar, atl regeringen i sitt förslag tillomprövning av domen faktiskt utgår från de minimikrav som bl. a. finnsfastlagda i den Malmerska utredningen. Jag villsvaia på frågorna om kostnaderna. Dettaär ju helt nödvändiga beräkningar som man har att göra och som måste finnas föratt skall la upp en ansökan. Del är alltså ingentingmärkvärdigt med del, . Överläggningenvar härmed slutad. Omtillstånd till våijaki på s/öfågel § 15 Om tillstånd tillvårjakt på sjöfågel Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:195, ochanförde: har frågat mig när får förslag som ger denbofasta skärgårdsbefolkningen möjlighet atl bedriva våriakl på sjöfågel. Påregeringens uppdrag och i enlighet med del av åberopaderiksdagsbeslutet har stålens naturvårdsverk utrett frågan om våriakl påsjöfågel. har i etl avlämnat yttrande redovisatresultatet av detta utredningsarbete. Verket avstyrker våriakl pä sjöfågel. Regeringenkommer atl tillsätta en särskild beredning med uppgift alt behandla olikaaktuella frågor inom jaktens och viltvårdens områden, bl. a. de förslag som haravlämnats av jaklmarksulredningen. Beredningen, i vilken företrädare för såvälnaturvårdsverket som jägarna avses ingå, kommer också atl få i uppdrag attbehandla frågan om våriakl pä sjöfågel. Syftel med beredningens arbete i detlaavseende blir atl komplettera utredning. Frågan om våriaklpå sjöfågel skall av beredningen behandlas med förtur, varför jag förutsätteralt det skall vara möjligt för regeringen atl kommande höst åierkomma tillriksdagen i frågan. Jag lackar jordbruksministern för svaret på minfråga. Våren1975 väckte 27 riksdagsledamöter, däribland jag, en molion där del begärdes atl man skullegenomföra en begränsad senvinleriakt för yrkesfiskareoch andra skärgårdsbor i huvudsaklig överensstämmelse med Svenskajägareförbundels förslag av . godkänderiksdagen ett belänkande från jordbruksulskollel i vilket utskottet hemställeratt som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anförtangående undersökning av de möjliga formerna för att anordna våriakl eftersjöfågel. Det här uppdraget från sida har i mars förra åretöverlämnats till . meddeladenaturvårdsverket alt verket ansåg sig behöva ytteriigare anstånd med atlfullgöra uppdraget till . Sedermera har naturvårdsverketändrat sig och i skrivelse av meddelat att man, med hänsynlill de intressen verket har alt bevaka, inte kan ange någon möjlig form föratl anordna våriakt pä sjöfågel. Därför hemställer man om befrielse frånifrågavarande uppdrag. Idet uttalande från jordbruksutskottet som byggde sitt ställningstagandepå 1975 utgick man ifrån alt det fanns skäl all godta skärgårdsbornasupprepade försäkringar om våriaktens betydelse som en del av en levandeskärgårdskullur. Den här frågan är ju inte den första där ell kulturmönsler fören begränsad befolkningsgrupp kommer i konfiikl med övergripande mål ochdär ivislen inte kan lösas pä något annat sätt än genom politiska beslut.Sjöfågelsjakten är en del av skärgårds-kulluren, en del av det liv somfortfarande ger underiag för bosättning och utkomst i skärgårdsområdena. Jagtror mig kunna konstatera alt det fanns en stor majoritet i jordbruksulskollel1975 som var inställd på atl man skulle medge en begränsad våriakl för denbofasta skärgårdsbefolkningen, men man ville 1975 kontrollera omsjöfågelstammen skulle medge en sådan jakt, och man ville ha förslag på hur manadministrativt skulle kunna lösa frågan. vet vi genom naturvårdsverketsskrivelse att sjöfågelstammen har ökat, och de invändningar somnaturvårdsverket framfört är i och för sig inte nya. De internationellakonventionerna fanns också tidigare, och de medger en sådan här begränsning.Därför hälsar jag med tillfredsställelse alt regeringen tillsätter beredningen.Därmed tillmötesgår man också ett molionskrav från socialdemokratiskt håll underårets riksdag. Tillsist vill jag bara vädja lill mina fem medmoiionärer, som återfinns iregeringskretsen, bl. a. jordbruksministern: skärgärdsborna fåen laglig fågel i grytan efter en tung och mörk vinter! Omförbud mot användning av fenoxisyra innehållande giftet dioxin Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Om förbud motanvändning av fenoxisyra innehållande giftet dioxin Herrjordbruksministern erhöll ordet för all besvara (vpk)anmälda fråga, 1976/77:206, och anförde: har frågat mig om jag avser vidta åtgärder i syfte attförbjuda användningen av fenoxisyran 2,4.5-T, innehållande giftet dioxin. Hanteringenav kemiska bekämpningsmedel prövas enligt lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor. är den myndighet som i första handhar ansvaret för tillämpningen av lagstiftningen. För att elt bekämpningsmedelskall få användas måste det vara godkänt och registrerat hos nämnden.Registreringen får återkallas så snart ändrade förhållanden inträder. Sommaren1975 infördes en rad nya bestämmelser rörande hantering och spridning avbekämpningsmedel. Dessa bestämmelser syftar lill alt så långt möjligt säkerställaatt allmänheten inte ovetande skall komma i kontakt med bekämpningsmedel ellerkomma in pä områden där sådana medel har spritts. Med ledning av bl. a.synpunkter från berörda hälsovårdsnämnder överarbetades dessa bestämmelser avproduktkontrollnämnden . Produktkontrollnämndenföljer ingående användningen av fenoxisy-rorna. Nämnden har gjort ensammanställning över användning- Omförbud mot användning av fenoxisyra innehållande giftet dioxin en av olikafenoxisyrapreparat. Beträffande den i frågan nämnda fenoxisyran 2,4,5-Tvisarsammanställningen att användningen underdel senasteåret har minskalmycket kraftigt. Sammanställningen visarocksåatt det är en myckel liten del avden totala skogsarealen som besprutas varie år. Nämndenföljer också pågående forskning om fenoxisyrornas miljöeffekter. Jagförutsätter att nämnden, om nya forskningsresultat om fenoxisyrornasegenskaper presenteras, förulsällningslösl prövar frågan om användningen avdessa ämnen. HenMÅBRINK (vpk): Jag lackarför svaret. Närden nya lagen om hälso- och miljöfariiga varor antogs uttalade sigriksdagsmajoriteten för en tolkning av 1 >:; på det sättet, alt om det finnsvelenskapligl grundad missianke om elt medels farlighet för människor, djur ochväxilighel, skulle det kunna förbjudas. I detta fall, som gäller fenoxisyran2,4,5-T, som innehåller dioxin, anser jag atl del finns en velenskapliglgrundad misstanke om medlets farlighet. Manhar gjort försök på bananflugor och fått fram vissa resultat, som pekar på atlmedlet har en skadlig effekt. Man har gjort experiment på möss och fått framliknande resultat. Vi känner lill katastrofen i Seveso och vel också atl mananvänt detla gift i . har pekat på vissalarmrapporter från norra , där man misstänker att just denna fenoxisyrahar förorsakat missbildningar. Underdessa förhållanden borde produktkontrollnämnden ha förbjudit medlet ochtillämpat kravet på omvänd bevisföring, innebärande alt gift-producenten ellerde som vill använda medlet skall lägga fram bevis på att det inie är skadligtför människor, djur och natur. Anledningenlill alt produktkontrollnämnden inte har gjort detla måste vara atl den ocksåhar att väga in de fördelar för samhället som användningen av en sådan härvara kan föra med sig. Jag tycker alt del verkar som om produktkontrollnämndeni sin avvägning mäter riskerna och sätter dem mot vad samhället skulle tjäna påalt ha medlet kvar - i del här fallet såvitt jag kan förslå skogsbolagen. Dessabolag har också skrikil myckel högljutt, när det varit tal om att förbjuda delhär medlet, och framhållit att de skulle förlora så och så många miljoner på ensådan åtgärd. Jagvill ocksä fråga jordbruksministern om man inte borde konkretisera lagen så atlproduktkontrollnämnden skulle slippa att göra dessa avvägningar. Jag villfråga om jordbruksministern är beredd atl göra della. Mitt svar på den direkta frågan är nej. Jag är inte beredd att göra deli nuläget, eflersom jag har förslåll alt produktkontrollnämnden ägnar dessafrågor myckel stor uppmärksamhet och anser sig ha den frågan under kontroll. Produktkontrollnämndenutför mycket stora forskningsundersökningar på det här området. Nämnden harexempelvis tagit initiativ till granskning och undersökning av påståddagenetiska effekter av 2,4,5-T. Man bedriver vidare forskning om2,4,5-T-preparalels kemiska och fysikaliska egenskaper i miljön. 450 000 kr.har anslagits enbart till detta projekt. Man utför undersökningar av fallvilimed avseende på symtom på dioxin-förgiflning. Mer än 500 djur har undersökts.Vidare förekommer undersökning om bildning av giftet i naturen på folokemiskväg eller vid skogsbrand och inspektion av besprutade ytor, av vetenskapligexpertis, för atl studera vegetationen och djuriivets utveckling. Jagkan också nämna alt det kommer att hållas ett internationelltforskarsymposium om fenoxisyror på här i . Vidsymposiet, som tillkommit på initiativ av bl. a. produktkontrollnämnden, kommerett sextiotal forskare från tio länder atl från olika utgångspunkter diskuterafenoxisyrornas kemiska, toxikologiska, genetiska och ekologiska effekter. HenMÅBRINK (vpk): Del var ju inget positivt svar som jordbruksministern gav.Jordbruksministern kryper i viss män bakom produktkontrollnämnden, men ettfaklum är ju, , atl man i 1973 har uttalat sig för attden omvända bevisföringen skall tillämpas, om det finns vetenskaplig misstankeom ell medels farlighet. Dåmåste man tolka 1 i på det sättet att det är giftfabrikanterna och de som skallanvända medlet som har skyldighet att lägga fram vetenskapliga resultat somvisar atl medlet inte är farligt. Men,, det finns vetenskaplig misstanke om detta medels fariighet. Detborde ha resulterat i ett förbud. borde giftfabrikanterna ha arbetatfram sina resultat. Eller anser inte jordbruksministern att de härvetenskapliga misstankarna finns? Överiäggningenvar härmed slutad. §17 Om inrättande av ett centralt register över miljöfarliga produkter Ominrättande av ett centralt register över miljöfarliga produkter Herr jordbruksministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda interpellation,1976/77:66, och anförde: har frågat mig jag anser att ellcenlrall produktregister bör kunna vara färdigt för användning iproduktkontrollen. redovisade i sin anslagsframställning etl förslagfrän produktkontrollnämnden om ell centralt produktregister över hälso- ochmiljöfarliga varor. Ominrättande av ett centralt register över miljöfarliga produkter medel för upprättande avett sådant register. Arbetetmed all närmare utforma registret pågår f n. inom produkt-kontrollbyrän vidnaturvårdsverket i samarbete med andra berörda myndigheter. Delta arbete harvisal sig vara betydligt mera komplicerat och tidskrävande än vad somförutsattes i produktkontrollnämndens ursprungliga förslag. Attfå lill stånd en effektiv produklkoniroll är enligt min uppfattning en av devikligasle frågorna inom miljövärden under de närmasle åren. Därvid är delnödvändigl att de myndigheter som ansvarar för produkt-konlrollfrågor får denöverblick över den totala användningen av kemiska produkter i vårl land som ettcentralt produktregister kan ge. Jag anser det därför synnerligen angeläget altdel planerade produktregislret kan upprättas. Samtidigtvill jag säga all vi måste vara medvetna om atl det är en stor och svår uppgiftalt bygga upp ett sådant register. Det är därför också viktigt all de olikapraktiska frågor som hänger samman med registrets uppläggning noga utreds. Delär i första hand produktkontrollnämnden som har all ta ställning tillregistrets närmare utformning och uppbyggnad. Enligt vad jag har erfarit räknarnämnden med att kunna fatta beslut härom. All nu ange exaktvid vilken tidpunkt registret kommer alt vara färdigt för användning är intemöjligt. Utgångspunkten för nämndens arbete är dock självfallel atl så snartsom möjligt ha etl funktionsdugligt register i bruk. Jag vill gärna tacka jordbruksministern för det välvilliga svaret. Jagtycker alt svaret är positivt pä tre sätt. Fördet första säger jordbruksministern atl registret är en av de viktigastefrågorna inom miljövården, och del vill jag verkligen hålla med om. För detandra sägs det i svaret all registret skall ge en överblick över den totalaanvändningen av kemiska ämnen, dvs. omfatta alla ämnen. Det är också mycketviktigt. För del tredje sägs det att registret bör upprättas. Au deltaär angelägel är någonting som jag verkligen kan understryka. finns många frågor som jordbruksministern inte besvarat. Jag har läst endel av remissyttrandena över förslaget till produklde-klaralionsförordning. LO,och är ytterst angelägna om att registretsnarast blir av. Men producenterna och branschorganisationerna har åtskilligainvändningar. De vill dröja, ytterligare pröva och utreda. Kort sagt de villvänta. Samtidigtsom allt fler människor oroas över de ofta påtalade riskerna för ohälsa genommänga kemiska ämnen i vår omgivning, i vår vardag, som vi bevittnarolika katastrofer i utlandet, t. ex. Seveso, och här hemma, exempelvis BTKemi-affären i Teckomalorp i , fördröjs alltså i det grundläggandearbetet på alt förebygga sådana olycksfall. Jagläste i en teknisk tidning - Modern Kemi - att den avproduktkonlrollbyrån tillsatta arbelsgruppen skall ha ett färdigt underlagtidigast i vår och alt en referensgrupp sedan skall studera förslaget. Denproduklkontrollagsliflning som planerades böria gälla 1976 försenas alltsåytterligare minst ell år. Dettaär, tycker jag, en allvarlig följd av fördröjningen. Fastän det iregeringsdeklarationen gjordes elt uttalande om att kontrollen av kemiskaämnen i arbetsmiljön skall skärpas, försenas de gemensamma tagen över dessaämnen. Motbakgrund av att så många frågor inte blev besvarade av jordbruksministern villjag ställa ytleriigare ett par frågor för alt få del hela litet preciserat:Vilka praktiska frågorär del som måste ylleriigare utredas? Del framgick inteav svaret. Vilka är de ytterligare komplikationer som sägs ha föranlett all manefter tvä remissomgångar måste fortsätta atl utreda något som i principbeslöts ? Och vad menas med funktionsdugligt register? Är registret intefunktionsdugligt för produkt-kontrollen och eller förkonsumenterna och arbetarskyddet? Eller är del funktionen sedd frånproducenternas sida som brister? Jag tycker all jordbruksministern bör försökaprecisera sin -och kanske regeringens - uppfattning på dessa punkter. Jag vill säga atl jag anser det myckel angeläget att vikan få fram etl effektivt produktregister som hjälpmedel för myndigheterna ideras arbete. Del är självfallet också mycket angeläget att registret blirfärdigt så snart det är möjligt. Jag är glad över att kunna konstatera att detpå den punkten inte finns några delade meningar mellan och mig. Somjag lidigare sagt är det emellertid också viktigt alt ett väl genomarbetatutredningsmaterial ligger som grund när man sätter i gång det praktiska arbetetmed att bygga upp regislrel. Jag hoppas atl vi kan vara överens om alt det ärbättre atl vi får fram ell register som fungerar redan från börian, och sommyndigheterna kan ha användning för, än all vi kanske något snabbare får ettregister som sedan inte visar sig fungera väl. Vilkauppgifter som redan från börian skall ingå i registret är naturligtvis en avde allra viktigaste frågorna under det pågående planeringsarbetet. Här måstesjälvfallel avvägningar göras mellan olika synpunkler. De avvägningarna bör iförsta hand göras av de myndigheter som svarar för produktkonlrollen och somsedan skall utnyttja registret. Det är också dessa myndigheter som sitter med iden arbetsgrupp som förbereder registret. Dessa myndigheter har tillsammansmed företrädarna för de fackliga organisationerna dessutom ett dominerandeinflytande i produktkontrollnämnden. Jag tror därför inte att det är någonrisk för att deras synpunkler inte skulle komma alt tillgodoses när nämndensedan tar ställning till registrets slutliga utformning. Ominrättande av ett centralt register över miljöfarliga produkter 8 protokoll 1976/77:59-61 Ominrättande av ett centralt register över miljöfarliga produkter Trots atl man nu har haft tvä remissomgångar, , angåendedenna förordning som skall komma, och trots atl man på flera punkter haranpassat sig lill producenternas önskemål genom all minska de krav man ställeri deklarationen, så är inte producenterna nöjda. Jag måste faktiskt ställafrågan: Är del så säkert att producenterna vill samarbeta kring regislrel? Jaghar läst etl brev, daterat - alltså efter valet -där en branschsammanslutning inom kemibranschen skriver följande till sinaanslutna företags direktörer: "Delstår emellertid redan klart att man hörsammat PKL:s" - Plast-ochKemikalieleverantörers förenings - "och övriga branschorganisationerskritik med bl. a. krav på ett betydligt närmare samarbete mellanindustrin/importhandeln och myndigheten, för att utarbeta en fungerandeprodukldeklaration. Sålunda kommer att tillsättas en arbetsgrupp beslåendeav representanter från Produktkonlrollbyrån, Arbelarskyddsstyrelsen,Statskontoret och den kemiska indusirin." PKL är representerat i såvälarbelsgruppen som i referensgruppen. Sedan,herr jordbruksministern, kommer ell uppseendeväckande och oroande besked idetta brev: "Produkldeklarationsfrågansynes sålunda böria i det närmaste från noll igen." Vadsäger herr jordbruksministern om en sådan bedömning? Är det så alt näringslivetanar morgonluft inför en fortsatt okontrollerad användning av kemiska ämnen,där samhället har få eller inga möjligheter att ingripa när giftighet ellerannan farlighet påvisas? Producenterna vill nämligen söka begränsa registrettill varor som redan är kända för hälso-och miljöfarlighet. Någon beredskapeller förebyggande insats önskar man inte medverka till. Vilken omänskliginslällning man har! Enledamot i arbelsgruppen har enligt tidningen sagt: "Kan maninte lösa sekretesskyddet är det meningslöst atl införa enproduklkoniroll." Här står verkligen produktion mot konsumenter,näringsliv mot arbetstagare. Nutycker jag att jordbruksministern måste välja sida: mot hälsorisker för totalkontroll, mot en fortsatt ekonomisk exploatering av ämnen som kan vara fariigaoch för en snabb möjlighet att bromsa farliga ämnen. ISchweiz har man redan nu en klassificering av produkter i ett register efterdeklaration av producenter och importörer. Varför skall del dröja så länge iSverige? Vore del inte en idé att ge konsumenterna och arbetstagarnarepresentation i den nämnda arbetsgruppen och referensgruppen, så all de kanfölja verksamheten? Och hur vore det alt söka lids-begränsa det fortsattautredandet? Jag tror att många, både arbetstagare och konsumenter, tycker attvi har väntat nog. Vi är ju överens om atl vi skall ha ett register, och detta register ärunder uppbyggnad. Men del är inte möjligt att stå här i ochdiskutera de detaljfrågor som produktkontrollnämnden själv ännu inte har tagitställning till. Inom nämnden har man inte ansett frågan färdig för beslut. FruLUNDBLAD (s): Jag är på del klara med att del är produktkontrollnämnden som har detavgörande inflytandet över registret. Men jag vet också att det ärjordbruksministern som har ansvaret för hela den sektor där miljövården kommerin och där också produktkontrollnämnden verkar. En nämnd fördröjer alltså pådetta sätt verkställandet av etl beslut som tog i princip 1973 - jagtycker nämligen att man kan säga att sedan den sista remissomgången var övermåste resten vara något av en fördröjning. Då tycker jag också alt del måstevara möjligt för det statsråd som är ansvarig för denna sektor att påskynda detarbele som pågår. En bransch bör icke fördröja etl beslut som är lill nyttaför den största delen av befolkningen. Del är rikligt, , att jag har del yttersta ansvaret för densektorn, och jag är beredd att la det. Jag utgår ifrån all industrin är bereddalt samarbeta. Kommer man inte överens får väl regeringen ta slutlig ställning.Där är vi inte . Sedanfår väl ändå ursäkta mig om jag som jagvarit departementschef inte har haft hand om den här frågan och direkt kunnatpåverka den som den har varit aktuell i . Överläggningenvar härmed slutad. § 18 Om reduceringav älgstammen Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara () den18 januari anmälda interpellation, 1976/77:78, och anförde: har frågat vilka initiativ jag är beredd att ta i sambandmed de alll större problemen med anledning av älgstammens kraftiga tillväxt. Riksdagenfattade 1975 beslut om riktlinjer för älgvården. Riktlinjerna innebär attälgstammen skall hållas på en lämplig kvalitativ och kvantitativ nivåsamtidigt som älgens skadegörelse på skog och gröda begränsas och riskerna förkollisioner med älg i trafiken minskas. Bakgrunden till beslutet är bl. a. attälgstammen på några håll har nått gränsen för vad som kan tolereras.Enligt beslut skall försök med den s. k. samordnade älgjaktenbedrivas i samtliga län där del inte redan pågår försök med hell regleradälgjakt. Fr. o. m. jaktårei 1977/78 kommer älgjakt att bedrivas på licens ihela landei med undantag av områden där samerna har jakträtt. Ansvaretför alt avskjutningen av älg sker i lämplig omfattning åvilar länsstyrelserna,som meddelar licenser. Till varie länsstyrelse är knuten en länsälgnämnd sområdgivande organ i frågor om älgvård och i ärenden om åtgärder för att motverkaälgskador. Skadar älg i större omfattning skog eller gröda eller föreliggerpåtagliga risker från irafiksäkerheissyn-punkl får medge jaktäven . Särskilda, begränsade jakttillslånd får ocksä i andrafall meddelas av , t. ex. om älg är lill avsevärd skada pågrund av talrik förekomst. Försökenmed helt licensierad älgjakt avses pågå under de närmasle fem jaktåren.Därefter skall frågan om älgjaktens fortsatta utformning övervägas på nytt.Försöksverksamheten och älgslammens ulveckling följs kontinuerligt avnaturvårdsverket. För atl få en preliminär information om erfarenheterna av1976 års älgjakt har jag kallat berörda myndigheter och organisalioner till enöverläggning senare . Jämsides med försöksverksamheten pågår också enintensiv älgforskning, bl. a. rörande trafikproblemen. Avvad jag har sagt framgår alt den nuvarande lagstiftningen ger många möjligheteratl hålla älgstammen på en lämplig nivå för atl motverka olyckor ochskadegörelse. Några särskilda ytterligare initiativ från min sida finner jagdärför inte vara påkallade f n. HerrFÅGELSBO (c): Först skall jag be att få tacka jordbruksministern för atl jag nu fållmin interpellation besvarad. Genomgod jaktvård har älgstammen ökat, enligt mitt förmenande alltför myckel. Avtillgänglig statistik framgår all antalet fällda älgar är uppgick tillinte fullt 17 000. var anlalel fällda älgar något över 23 000 ochslutligen , alltså , var antalet 55 000. Dessa siffror visarvilken ulveckling älgstammen undergått. Orsakentill att jag ställt interpellationen är inte i första hand den skada älgenåstadkommer på växande gröda och i ungskog - den skadan uppgår tillmångmiljonbelopp - ulan de kollisioner som äger rum på våra vägar. Vägverketsstatistik säger att det förekom 1 438 kollisioner med älg . Anlaleldödade i sådana olyckor var 9 och anlalel svårl skadade 42. Motsvarande siffraför 1975 - del senaste år för vilket vi har statistik redovisad - var 2 047älgolyckor i trafiken, 7 med dödlig utgång. Antalet svårt skadade var då 73.Jag är hell övenygad om alt när nu statistiken redovisas är siffrornaännu mer skrämmande. Denhär uppräknade statistiken gäller endast det statliga vägnätet. Vi vet atl delockså inträffar elt storl antal älgolyckor på del enskilda vägnätet.