prot · G00947 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag lycker det är ettunderligt resonemang. Nog bör väl i alla fall precisera siglitet. HerrGransledl talade om att fördela arbetstillfällena till de platser där de bästbehövs. Hur tänker ni göra det då? Varför har ni inte i del härvikliga betänkandet framfört någon uppfattning om hur den induslripolitiskaplaneringen skall gå till? Det har ni uraktlåtit. Härhar förut talats om det höga kostnadsläget. Det skulle vara intressant att höraom det möjligen är det ni skall städa undan. Tycker ni att det har utgått förhöga löner och är det detta som skall ändras? Är det industriarbetarna iKalmar län som tjänar för mycket? HerrGransledl tyckte det var malplacerat att jag log upp frågan om länsdemokraiin.Men är det på del sättet, , att den står omnämnd på s. 55 ibetänkandet -jag säger det för alt skall kunna la reda på det.Den finns också omnämnd här och var i belänkandet i övrigl. HerrGransledl pastarätt man inte skrivit ned befolkningstalen för län. Jagskulle viOa rekommendera hen Gransledl att läsa den sammanställning som finnspå s. 42 i belänkandet. De siffror som där anges innebär en sänkning med 5 000för län. Hen () kortgenmäle; Låt mig först säga till i att jag har lästbetänkandet i alla dess delar. Detvar intressant att höra vad hen sade om de 400 000 nya jobben. Jag harfaktiskt inte haft tillfälle att höra att industriministern skulle ha sagt altden siffran skall uppnås i slutet av 1970-lalel. Jag citerade vad centerpartietsagt i valrörelsen, då vi talade om början av 1980-talel. Har industriministernefter valet höjt ambitionen är det bara positivt, och den saken bedömer hannaturiigtvis bäst själv. Om han tror sig kunna överträffa vad vi sade ivalrörelsen är det bara glädjande för oss alla. Jag refererade alltså deutfästelser vi gjorde i valrörelsen. i Kalmarfrågade vad det är för problem vi ärvt av den Nr 47 gamla regeringen. Läser inte herr ? Torsdaeen den aldrigpå TV, lyssnar aldrig på radio? Det är nämligen så att ''derden här hösten har samtliga massmedia varit fyllda av informationer om deproblem som vi har i bransch efter bransch. Samordnad attdel tydligen gått i spåriösl förbi. sysselsättnings- och bara alt försäkra att vi har bekymmer i ell antal branscher i det svenska regionalpolitik näringslivet. Såtog upp ett resonemang om lönerna och frågade om vi skulle sänkalönerna. är ju fackligt aktiv och framhåller gärna sin roll somfacklig företrädare. Jag tror därför all mycket väl vet all delinte är eller regeringen som beslutar om indu-striarbelarlönerna. Detsker genom förhandlingar mellan LO och SAF. Vi kommer alltså inte frånriksdagens sida att försöka ingripa i de förhandlingarna, och jag tror inteatt regeringen heller har någon som helst tanke på att göra det. Jagförutsätter alt nästa avtalsrörelse också kommer att leda till väsentligalöneförbättringar. Det är självklart inte den typen av recept som vi förordar. Det är riktigt all vi nämner länsdemokrati ibetänkandet, men vi går inte in på konstruktionen av den länsdemokratiskamodellen, och del var del som talade om. Däremot framhålls ibetänkandet all i framliden vill vi genom folkvalda organ ge invånarna i deenskilda länen större infiytande över regional- och sysselsättningspolitiken.Det är all flytta besluten närmare människorna. Det är en sant decenlralisiiskpolitik. Del är etl viktigt inslag i den framtida regionalpolitiken. Hen LORENTZON i (vpk): Molionen 1975/76:2157, som väcktes under den allmänna motionstiden, tidigare tillfällen behandlats av . I motionen yrkas inledningsvisall uttalar sig för ett ålgärdsprogram i syfte alt tillVästernorrland förlägga industrier och åstadkomma sysselsättningstillfällen,varvid förutsätts inriktning på framiidsbetonade industrier med insättning avmedel ur AP-fonderna. Imolionen ställdes sju konkreta yrkanden, av vilka fem lidigare har behandlatsi denna kammare. återstår två av dessa sju yrkanden, nämligen yrkandet b)all fiera statliga verk flyttas till samt yrkandet c) attSvenska träforskningsinstilulel förläggs lill . Arbetsmarknadsutskottetmenar alt motionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd. Alltsåett avstyrkande från utskottet. Anledningenlill att dessa två konkreta krav ställdes i denna motion om sysselsättning tillVästernorrland var bl. a. att regeringen vid skilda lillfällen hade behandlatVästernorrland rätt styvmoderiigt. Jag tänker här i första hand pådomstolsverket som på sin lid skulle utlokaliseras. Ullokaliseringenav statlig förvaliningsverksamhel innebar givetvis sysselsättningsökningar.Men Ullokaliseringen av statliga verk till var för liten iförhållande lill behoven. Delta hade man i olika förberedande instanser klartför sig. Jag hänvisar i detta sammanhang till dele- gationenför omlokalisering av statlig verksamhet, som på ell tidigt stadium föreslogSundsvall som lokaliseringsort. Dåvarande inrikesutskottet, där jag själv var ledamot,uttalade sig enhälligt såväl som for all bordeförläggas till . Trots dessa rekommendationer förbigick den gamlaregeringen och föreslog . I rådde då en överhettad arbetsmarknad. Brist påarbelstillfällen var det däremot i och även i . Ursysselsättningssynpunkt hade det alltså varit mera motiverat att regeringenden gången hade stannat för . Så blev dock inte fallet. Regeringengick emot även inrikesulskoitel, som vid tvä skilda lillfällen enhälligt hadeuttalat sig för . Sysselsättnings- eller regionalpolitiska skäl flckinte vara avgörande. Den utlokalisering av statliga verk lill somskedde har naturligtvis haft sin betydelse för att ge kvinnlig arbetskraftsysselsättning. Behovet av sysselsättning för kvinnor är fortfarande stort idenna stad. Av en undersökning som lälit göra framgår altomkring 2 000 arbetstillfällen för kvinnor behövs fram . Vad beträffar yrkandet under punkten b i motionen1975/76:2157 att Svenska träforskningsinstilulel skall förläggas lill Sundsvallanser motionärerna denna stad vara etl naturligt centrum för en dylikutlokalisering. Molionen bygger i delta speciella fall på vad tekn. lic.Eskil Block - tidigare knuten lill FOA - haft all anföra i delta sammanhang.Block förklarade i en artikel i att Sundsvallborde bli etl idealiskt centrum för ny industri. En teknisk specialskola vorehär på sin plats. Teknik behövs bl. a. just vid stora trävarulransformationer, därflera genombron är att vänta. Delta gäller bl. a. nedbrytande av ligninel, framhållerherr Block, som även rekommenderar all ny industri förläggs till råvarurikaområden. är, säger samme man, i det fallet ell naturligt centrum. Jag vill i delta sammanhang yrka bifall till yrkandena boch c i motionen 1975/76:2157. tillhör de områden av vårt land som underde s. k. goda åren var utsatta for en omfattande folkutflytlning. Del var underdessa år del talades om all hade full sysselsättning - ja, överfull sysselsättning.Det bedrevs då en illusionspolilik, som grep långt ut i arbetarleden. Del varfullsysselsättningssamhället som hade skapats, sades det. Kapitalismen hadeblivii krisfri. Biandekonomin var lösningen. Samiidigi som folkulflyttningen från dessa områden pågicksom bäst lill storfinansens företag söderut i landet, pågick en omfattandestrukturförändring av framför allt skogsindustrin. De jättevinster, sominhöstades i exempelvis och i övrigt, fick inte stannakvar i dessa områden för nyetablering av företag och ersättningsindustrier förde förelag som storfinansen lade ner. Dessa vinster exporterades i storutsträckning lill utlandet. Man blirriiti överraskad då man lar del av vad chelen för Samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik , henBo Rydin, framför i , nämligen att lönerna är för höga i Sverigeoch att detta är orsaken lill kapitalexporten från . Kapitalexporten ärinte någonting nytt för dagen. Den har pågått . Enbart under1970-talel är summan av kapitalexporten från lill utlandet 20 miOarderkronor. Då till Canadaexporterade 65 miO. var dessa pengar enligt dåvarande chefen för , EOeMossberg, etl resultat av att bolaget bortrationaliserat 3 200arbetare och att skogsindustrins arbetare enligt samme intebegärde ett öre i kompensation för dessa bortrationaliserade arbetare. Alltfick SCA behålla, och det exporterade man lill . Lönernavar inte så höga. I stället var den lönepost som SCA fick betala ut för liten. Kapitalexportentycks öka år för år. Enligt tillgängliga uppgifter uppgick detta kapitalulflödeår 1973 till 2,3 miOarder och till 2,4 miOarder, och det senaste årethade det stigit till 3,5 miOarder kronor. Alla dessa miOarder har under årensatsats utomlands i stället för att användas för att skapa nya arbetstillfälleni , framför allt i skogslänen. Meni riksdag förefaller del som om de övriga partierna inte vill kännasvid dessa realiteter. Högkonjunkturen kommer nog snart, säger man - det harframskymtat även i dagens debatt. Dessutom finns det så stora varulager-företagen har ju erhållit 1,5 miOarder av staten i lagerstöd. Gratis pengar!Tänk, har det sagts , när dessa lager en gång skall säOas - vilkenstrålande framtid kommer inte del svenska folkel då alt gå till mötes! Vad man fått bevittna påminner mera om en danse macabre. Hen (): Jag skall försöka hålla mig så strikt som möjligt lill etl par frågorsom jag och några andra moderater från har tagit upp i enmotion och som syftar just på förhållandena i denna region. Vi har i vår motionföreslagit att det gällande s. k. lokaliseringssamrådet, som redanhar upphört att gälla för industriföretag, skall avskaffas även i övrigl, dvs.beträffande partihandel och annan handel, bankverksamhet, finansverksamhet,försäkringsverksamhel och en del annat. Det är möjligt alt vårt förslag intehar någon överväldigande betydelse i delta sammanhang, men någon nytta tror viändå alt det för med sig. I varje fall bedöms det så av ledandelandstingspolitiker. Utskottetvill emellertid inte vara med om detta utan hänvisar lill att enöverenskommelse har träffats med 170 stora industriföretag om ett nytt systemför lokaliseringspåverkan. Jag kan i och för sig inte inse att dessa två frågorhar något större sammanhang, men jag skall inte utveckla den tanken. Däremotvill jag gärna säga alt jag känner en viss tvekan inför denna överenskommelse.Nu är det dock en överenskommelse. Sådana skall man hålla, och därför skall jagåtminstone inte f n. polemisera mot den. På en punkt är jagemellertid ganska bestämd, nämligen efter all ha tagit del av beskrivningen avhur samrådet skall äga rum mellan industrier och myndigheter. Man kan givelvissäga att det är alldeles utmärkt med enkla former och muntliga överläggningar,men jag vågar ändå hoppas att man, när man skall dra i gång denna verksamhet,skall finna all del föreligger behov av all man dokumenterar vad som händerunder överläggningarna i ordentliga protokoll och i handlingar, som ger klartbesked om vad som förekommit och vad man har kommit överens om och som man kangå tillbaka lill om molsättningar eller missförstånd uppstår. Innanman vidgar delta system, som är avsett för riksplanet, till att omfatta ävenlänsplanei bör man ha tillgång till den utvärdering av försöksverksamheten somutskottet har uttalat sig för. Det är inte alldeles säkert all del som passar170 stora och starka industriföretag på riksplanet är riktigt lämpligt ocksåför mindre företag på länsplanet. Så,herr talman, skulle jag gärna viOa komma lill det som i detta sammanhang kännsbåde värmande och glädjande för en företrädare, som undermånga år har varit van vid all få nöja sig med smulor och egentligen släppatill rätt mycket till landet i övrigt. Jag skall citera direkt vad utskottetlovar, så att det inte blir något fel: "Det bör emellertid framhållas attdet nya systemet med lokaliseringspåverkan inte i och för sig är riklat motnågon viss region i landet."" Jag skall inte spinna på temat""nej, fattas bara'" -jag skall tacka och la emot, för det kanväl inte gälla någon annan region än . Det är bra om det äntligenkunde bli slut på de inte alltid riktigt vänliga försök som har förekommit frånandra regioners sida alt främja sina intressen på Stockholmsregionensbekostnad. Jagskulle också viOa säga några få ord om de s. k. befolkningsramarna förlänsplaneringen. Utskottet konstaterar att man för del gjordeen påtaglig felbedömningar 1972. Vad man då antog om befolkningen för 1980ligger väsentligt över vad som föreslås . Men , fram tillnu, har man ju arbetat med den felaktiga prognosen. Regionens bärkraft ochutvecklingstakt har väl bedömts mot bakgrund av denna felaktiga prognos, ochdet är därför inte alltför osannolikt att en del felaktiga ställningstagandenbeträffande kan ha förorsakats av prognosen. Detsades här från talarstolen alt vad man vill undvika är en nybefolkningsexplosion for del. Jag tror inte att risken ärså förfärligt stor. I dagslägel är situationen i själva verket den all del ärtveksamt om befolkningsökningen inom regionen kommer upp ens tillfödelseöverskottet. Samiidigi får befolkningspyramiden, särskilt för Stockholmskommuns del, en allt bredare lopp. Del är av de anledningarna som vi motionärerhävdar att en särskild hänsyn måsle las till problem. 1molionen har vi också berört frågan om den inomregionala obalansen i Stockholmslän. Den problematiken blev räll ingående behandlad i en interpellationsdebatti måndags. Den har också varit föremål för något inlägg här , pä ell sättsom inte ger mig anledning till några invändningar. Nr 47 Därför skall jag bespara kammarenmina funderingar på det området, men Torsdaeen den -''' '" " understryka den betydelse som staten har när delgäller den 16december 1976 inomregionala obalansen. planenämnd uppvaktat om en bättre fördelning av de Samordnad statliga investeringarna inomregionen. Dessa akliviieier från länets sida sysselsättnings-och har varit föga framgångsrika. De statliga investeringarna iSlock- regionalpolilik holmsregionen hänför sig i förstahand till regionens inre delar. delarnahar det i huvudsak varit fråga om ell polishus i och ettpolishus i , i övrigt praktiskt taget ingenting. vill jag gärna erkänna all jagär medveten om all problematiken med en inomregional balans eller obalans intealltid är sä lätt i praktiken som när man slår här och talar om den. Del enagoda konkurrerar ofta med berättigade önskemål av annat slag, ochprioriteringen kan ha sina besvärligheter. Utskottet har i betänkandet tagitupp etl typiskt exempel på ell svårartat problemkomplex, när man uttrycker sintillfredsställelse över att regeringen initierat en ny förutsättningslösprövning av frågan om var en ny postterminal skall förläggas. Jag kan väl sägaatt också jag hör till dem som kan känna sig tillfredsställda. Del är bra omman ytterligare kan belysa och få mer kött på benen i en kontroversiell fråga.Men del måste ske under de bestämda förutsättningarna att ett utredningsarbeteinte drar ut alltför långt , all del ges snäva gränser och all fråganlar en lösning som gör del möjligt för postverket att pä effektivt sätt fullgörasina samhällsfunktioner. HenANDERSSON i (s): Jag skall koncentrera mitt inlägg lill någrasynpunkter på den något nötta frågan om sysselsättningen i Vindelälvsområdet. motionerade och jag i omall en samarbeiskommillé för Vindelälvsområdet skulle bildas. Vi menade attdenna kommitté skulle föreslå åtgärder och samordna de planerade insatserna förutveckling i kommunerna inom Vindelälvsområdet. Bakgrunden till vårt förslag vardels alt statsmakterna uttalat sig mot en vallenkraftsulbyggnad i ,dels det förslag som luristsakkunniga hade lämnat. ställde sig positiv till värt förslag om ensamarbetskommitlé. arbete inlämnade kommittén ett förslag lillåtgärdsprogram. Kommittén konstaterade inledningsvis att en utbyggnad avVindelälven för valtenkraftsändamål skulle ha inneburit ett betydande antalarbetstillfällen under avsevärd lid inte bara för invånarna i själva älvdalenulan även i kringliggande bygder. Jag är angelägen alt här återge detta uttalande frånkommittén. Ledamöter i kommittén var främst kommunala företrädare. D.e vet vadde talar om i del här sammanhanget. De flesla av dem upplever slor besvikelseöver att en vallenkraftsulbyggnad inte kommit till siånd. Jag kan ocksåtillägga alt många av dem hoppas att sista ordel i denna fråga inte är sagt. I motionen 1975/76:248 framhåller vi motionärer all deåtgärder som vidtagits sedan uttalade sig emot utbyggnad av älveninte har varit avden omfattningen att motsvarande sysselsättningseffekt har uppnåtts. Vi somkämpade fören vallenkraftsulbyggnad i har alltid lyssnat med enviss oro på talet om ersätlningssysselsälining. Anledningen lill del är heltenkelt all vi har svårt alt se någon motsättning mellan vallenkraft och andrasysselsättningsåtgärder. Utbyggnad av vallenkraft hade gett sysselsättning delsdirekt i själva kraftverksbyggena, dels indirekt genom utbyggnad av vägar,turistanläggningar och servicenäringar. Vi .som skrivit under motionen 248 har den uppfattningenalt del varil bäst för den berörda bygden, om en vallenkraftsulbyggnad hadekommit lill stånd i . Vi framhåller också alt den närmast berörda befolkningenanser sig ha gåll miste om en utveckling av näringslivet i bygden genombeslutet all avstå från kraftverk i berörda älv. Alldeles oavsett vilka framtida ställningstaganden somsker beträffande vallenkraftsulbyggnad i älven är del angeläget, all delålgärdsprogram för sys.selsättning som nämnda samarbetskommitlé föreslagiisnarast genomförs. Jag vill här betona all dessa åtgärder inte står i någonmotsatsställning till framlida beslut om utnyttjande av för valtenkraftsändamål. Vår motion 248 inlämnades i är.Arbelsmarknadsutskotiets skrivning med anledning av motionen är positiv, ochdel är naturligtvis bra, men det har gäll mer än . a.ulskoltsledamoien i i sin motion i samma ämne begärt allregeringen skulle vidla åtgärder är jag litet förvånadöver all utskottet enhälligt har uppskjutit behandlingen av ärendet så länge.Herr klagade här i debatten tidigare över all samarbeiskommiiténsförslag legal i kanslihuset mer än ell år. Men samma förslag har legal i arbetsmarknadsutskottetnästan . Varför har och hans ul-skotlskolleger inte lagtfram förslaget här i kammaren tidigare'? motionerade om attregeringen skulle lägga fram förslag . Hans eget utskott harmedverkat till all får laställning lill våra motioner. Utskottets enhälliga uttalande har av utskottetsordförande i pressen tolkals så att vissa åtgärder kan komma lill stånd undervåren 1977. Delta anser i nu vara en glädjebud. Såuttryckte han sig i debatten lidigare. Låt mig i anledning av delta erinra om all när förrearbetsmarknadsministern under valrörelsen utlovade åtgärdersä snart behandlat motionerna, ansåg borgerliga debaiiörer deiia varaell sätt all förhala. Jag kan således konstatera alt i Tvärålundmiller med olika mått. Löften från en socialdemokratisk minister betraktas somförhalning. När nu ber en borgerlig minister infria samma löfte, datycker all detta är ell glädjebud. Jag vill avslutningsvis uttrycka en enträgen förhoppningom att de åtgärder som föreslås kommer till stånd utan ytterligare dröjsmål.Men jag vill också markera alt dessa åigiirder inte utgör en slutlig lösning avutvecklingsproblemen i . Byggande av viigar och insatser för turismeniir naiurlietvis viktiga, men inland inklusive Vindelälvs- Samordnad sysselsättnings- och regionalpolilik områdei är i behov av enfortsatt industriell utveckling. Del är den som skall lägga grunden tillbygdens framtid. 1 detta anförande instämde sami fruNormark och (samtliga s). HerrNILSSON i (c) kort genmäle: Jag påpekade i mitt första anförande alt frågan om åtgärder förVindelälvsdalen har legat i kanslihuset i mer än . iLycksele är inte särskilt väl informerad. Jag har i arbetsmark-nadsuiskottel,det dåvarande inrikesutskottet, yrkat att vi skulle behandla motionerna omVindelälven och åtgärderna i del områdei . Jag ansåg iutskottet alt den här frågan inte behövde vänta tills behandladepropositionen om de regionalpoliliska rikllinjerna. Ingen socialdemokrat iutskottet hjälpte mig och ingen annan heller, utom alla centerpartisterna, somvar med på all vi skulle ha tagit upp den här frågan tidigare i vår. Då hade vimöjligen kunnat ha en proposition . Detdröjsmål som uppstått i utskottet beror på andra partier. Endast inomutskotiet yrkade på alt den här frågan skulle las upp. iLycksele får därför i första hand vända sig till sina egna partikamrater iutskottet och fråga varför. Nuhar frågan behandlats så att utskottet har rekommenderat tidigaste möjligabehandling med hänsyn lill den försening som bl. a. socialdemokraterna iarbetsmarknadsutskottet är orsaken lill. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle: i försöker göra en historieskrivning av vad somförevarit i arbetsmarknadsutskottet. Jag tillhör inte det utskottet, men jaghar fått mig berättat en annan historia. Utskottet lär enhälligt ha föreslagit uppskov medbehandlingen av motionerna . Därefter inträffade det förhållandetatt borgerliga ledamöter i kammaren röstade mot förslag om etl antal miOonertill vägutbyggnader mellan och och lyckades vinna lott-ningeni den frågan. Därefter lär i ha gåll till utskottet igenoch begärt att få ompröva det tidigare enhälligt fattade beslutet om uppskovmed dessa motioner . Slutligen lär - för att ge den version avhistorien som jag fåll mig berättad - i , när han intefick någon med sig på den intentionen, ha tagit tillbaka sitt yrkande. Detskulle alltså icke ha förevarit någon omröstning i utskottet i denna fråga. i (c) kort genmäle: Jag log upp den här frågan i ulskollel när den var under behandling.Allra sist tog jag upp den när vi skulle justera utskottsbelänkandet. Delär riktigt att jag inte fick några andra än centerpartisterna med mig iutskottet. I vän utskott brukar vi inte ha reservationer när del gäller altuppskjuta eller behandla motioner. Jag fann att jag inte kunde vinna gehör förmina önskemål och avstod från att reservera mig i den här frågan. Jag vet inteom det över huvud taget förekommit att någon reserverat sig i sådana härfrågor. i lar upp frågan om pengarna lill . Del harsedan den nya regeringen tillträtt visat sig att pengar funnits ,ända sedan tidigt , för upprustning av . Men densocialdemokratiska regeringen har icke utnytOat möjligheten trots att pengarredan funnits för ändamålet. Först när vi fått en ny regering har pengarutanordnats för upprustning av den väg som så väl behöver detta. HerrAnderssons i historieskrivning, som han hört händelsen berättas, kanjag alltså inte skriva under på. Hen i (s) kort genmäle: Jag konstaterar att i sista inlägg på intetsätt dementerar den historieskrivning jag gjort av utskottets behandling avdet här ärendet. Jag kan bara beklaga att tjänstgörande talmannen inte kanvittna, eftersom det var han som var fungerande ordförande i utskottet , om jag minns rätt. Jag konstaterar att min historieskrivning alltsåstår oemotsagd, och jag är inte överraskad över det. Deförsökenatt släta över detta agerande och skylla fördröjningen enbart på densocialdemokratiska regeringen och i viss mån på socialdemokratiska ledamöter iarbetsmarknadsutskottet är helt misslyckade. i har varitmed om alt fördröja detta ärendes behandling i , trots att han självi motion föreslagit att åtgärder skulle vidtas . Närdet gäller lottningen av pengarna till tror jag attbefolkningen i den bygden vid det här laget är väl underrättad om förhållandeti den frågan. Deras dom har uttalats i många sammanhang. Även där tror jag altherr Nils.son i är ute i ogjort väder om han försöker slingra sigundan den skuld till förseningen som han, såviii jag ser del, bär. Herr iredje vice lalmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat all han inte ägde rälllill ytterligare replik. På förslag av herr iredje vice talmannen beslötkammaren all uppskjula den Ibrlsaita överläggningen om detta betänkande samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden lill . § 10Anmäldes och bordlades 1976/77:29 med förslag tillgodkännande av lilläggsavial rörande ändring i avtalet mellanSverige och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter påinkomst och förmögenhet samt del till avtalet fogade protokollet § 11 Anmäldes och bordlades