prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:138 §1 Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1671 lillsocialutskottet Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och järnvägsterminal till §3 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Fortsattes överläggningen omkonsiituiionsulskoitets betänkande 1976/77:44. Kammarenåterupptar sin överläggning om konstilutionsulskollets betänkande nr 44 medatl debattera avsnittet Lokalisering av post- och järnvägslerminal lill . HerrKARLSSON i (s): Det har fallit på min lott alt framföra några synpunkter beträffandereservationen 4 i konstitutionsutskottels belänkande nr 44. Fråganom lokalisering av en post- och godsterminal till är ingalunda ny, inteens för . Frågan har behandlats i under desenaste åren. , när antog propositionen 99 och godkändeavtalet mellan staten och m. fl. kommuner om överlåtelse avvissa delar av , framgick det av köpeavtalet alt avsikten var attförlägga en post- och godsterminal till en viss del av området. Det slogs ocksåfasl att "envar kommun" skall medverka dels till skyndsam erforderligplanläggning av Kronans inom kommunen behållna områden å ". Somframgår av det utskottsbetänkande som vi nu behandlar har senare vidflera tillfällen behandlat frågan, och långvariga överläggningar har även ägtrum mellan kommun och staten. Terminalfrågan såg också ut att gå mot envälbehövlig lösning . Undervalrörelsen lovade att frågan om en post- och godsler-minal iVästerjärva, kommun, skulle omprövas. tillkännagavbostadsministern atl regeringen hade för avsikt all upphäva densocialdemokratiska regeringens beslut av . Sedan fattade regeringensitt beslut ulan atl ha underrättat och ulan alt deberörda personalorganisationerna getts erfor- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och järnvägsterminal till deriigl tillfälle attyttra sig. Enliglmin mening åsidosatte man föreiagsnämndsavtalets bestämmelser. I förordningenom företagsnämnder heter det: "Ifråga som är väsentlig för myndigheten eller dess anställda skall samråd ochinformalion ske i taga till vara de anställdas erfarenheteroch kunskaper och tillgodose deras intresse av insyn i myndighets verksamhel.Särskilt skall beaktas organisatoriska, tekniska och ekonomiska förhållanden,personal- och utbildningsfrågor samt andra förhållanden vilkas belysning ärägnade att främja effektiviteten i arbetet, underlätta samarbetet inommyndigheten, främja jämställdheten mellan könen och öka trivseln påarbetsplatsen." Vidhandläggningen av denna fråga måste förelags-nämndskungörelsenha åsidosatts i flera avseenden. Jag kan bara nämna atl man enligt kungörelsenskall främja effektiviteten och trivseln på arbetsplatsen. Den arbetsmiljö sområder vid är så dålig, atl ett tillmötesgående av deanställdas krav på nya och ändamålsenliga lokaler borde vara en naturligåtgärd. a. kunna lösa de besvärliga arbetsmiljöproblem som personalen den nuvarande post- och godsterminalen. De anställda liar under drygt tioårs lid genom sina fackliga organisationer krävt åtgärder för att förbättraarbetsmiljön vid postkontoret . Genom regeringens beslut inovember, tillkännagivet , åsidosattes personalens rättmätiga krav påinflytande när det gäller all förbättra arbetsmiljön. Det åsidosatte också vadsom föreskrives i kungörelsen om företagsnämnder inom statsförvaltningen. Eftersomriksdagen behandlat frågan om våren framlida post- ochgodsterminal skulle vara lokaliserad, borde frågan även den här gången haunderställts . Sä sent som uttalade sig , påförslag av iraflkulskottet, för att de anläggningar varom här är fråga skullebedömas "som nödvändiga för att de stora trafik-och servicebehov som inomområdet föreligger skall kunna tillgodoses på ett betryggande sätt. Något annatlämpligt alternativ för lokalisering av anläggningarna har av verken ej hellerbefunnits föreligga." Dethade varit naturligt atl regeringen inhämtat åsikt i den här frågannär man skulle frångå av tidigare fattade beslut. Sammanfattningsvismåste således regeringens handläggning ifrågasättas på två punkter. Jag syftarför det första på åsidosättandet av gällande företagsnämndsavial förstatsförvaltningen, enligt vilkel berörd personal skall ges tillfälle tillinformation och samråd. Detta borde ha varit helt naturligt i en förpersonalens arbetsmiljö och trivsel sä väsentlig fråga. Fördet andra syftar jag på atl det enligt min mening var fråga om ettåsidosättande av tidigare fattade beslut, eftersom frågan förut vidfiera tillfällen behandlats av , som dä ställt sig bakom en placeringav berörda anläggningar i . Jag vill, herr talman, meddet anförda yrka bifall till reservationen 4. Idetta anförande instämde (). Hen (): Fråganom lokalisering av post- och järnvägslerminal lill skulle nog inle halyfts upp till en dechargefråga om det här inte hade gällt en av de störstapolitiska tvistefrågorna i Storstockholms-området. Del hindrar inte att fråganär intressant för oss. Den har sitt intresse som ett typexempel på den storaåsiktsskillnad som råder mellan socialdemokratin å ena sidan och deicke-socialistiska partierna å den andra. Dettaär ett exempel på hur en socialdemokratisk regering utnyttjar sin makt allstyra och ställa över folkels huvud. Så handlade den förra regeringen iSolnaärendet, och så har det gått lill förut här i väriden. Utannågra personjämförelser i övrigt - exempelvis med i - villjag säga alt den socialdemokratiska poliliken i Järva-fältsfrågan påminneromkejsar , som underdel tidiga försökte förändra kartaöver folkels huvuden. Det tyckte folk inte om. mötte såsmåningom både sitt och sitt . På samma sätt har den gamlasocialdemokratiska regeringen i försökt förändra överfolkets huvuden. Det tyckte folket inte om - den socialdemokratiska regeringenföll. Somjag sade inledningsvis har varit en stor politisk fråga iStockholmsregionen. Vi minns ell val , 1962, dåsocialdemokratin gjorde sitt utspel med som del stora vallöftet.Del skulle där byggas lägenheter för 160 000 människor . Järvafältetskulle förvandlas till ett trevligt bostadsområde och dessutom behålla mångagröna trakter för rekreation. Man skulle starta i stor skala . Härmålade man ut löftets land. Om terminaler lalade man inte -del kom senare.Först kom planerna på en terminalanläggning för SJ, därefter kom också enpostterminal. Om dessa planer, , stod del inte ett ord i det avtalsom refererade till. Härvill jag gärna skjuta in en parentetisk bisats: Vi skall inte vara oense ionödan. Jag instämmer hell i uppfattningen alt personalen på en bättre arbetsplats än vad den nu har. Menmåsle denna nya arbetsplats läggas just på ? Det är ju det somtvisten gäller. kommun vill inte hanågon terminal på sitt Järvafält. Fören kommunalpolitiker från glesbygdernas och arbetslöshetens - och diträknar jag också stora delar av -, , låter detallra först otroligt att en kommun kan tacka nej till en ny stor arbetsplats.Men är ingen glesbygd. har överfull sysselsättning. Solnaär på väg atl få dubbelt så många arbetstillfällen som antalet yrkesverksamma ikommunen. Vad behöver är mark för bosläder, mark för rekreation, chansenatt skapa en bättre balans och en bättre miljö. I miljöavseende skulle enterminalanläggning på bli förödande. Dels skulle den bilda enmäktig barriär som hindrar folket Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och järnvägsterminal till Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och Järnvägsterminal till alt nä rekreationsområdenai norr på ett naturligt sätt, dels skulle man bli störd av den intensivafordonstrafiken som en terminal medför, med över 1 000 fordonsrörelser pertimme. Detär självklart att en sådan miljöförstöring måste avvisas. Om detta råddeenighet i , över alla partigränser. Och folk iangränsande kommuner stödde Solnas nej. Men i detta läge handlade densocialdemokratiska regeringen snabbi. Manfattade ell unikt beslut. beslöt regeringen atl med stöd av 27>) byggnadslagen förelägga kommun alt senast den 31 december 1976underställa regeringen stadsplan för postterm i nal inom berört område iVästerjärva. Förall vi skall få lill stånd en analyserande debatt i detta ärende vill jag nugärna ställa ett par frågor till den socialdemokratiske talesmannen: Hurgår den gamla regeringens beslut ihop med de fattade besluten omkommunal demokrati, om kommunall självstyre? medvetna om att det i förarbetena till byggnadslagen utsädes atl 27 J; varen undantagsbestämmelse som endast skulle användas när en kommun försummat sinaskyldigheter? Anser ni atl missbrukat sill sladsplanemonopol? Eller vardet sä atl lex Järva skulle bilda in-körsporien för atl sedan kunna tvinga påmotsträviga kommuner kärnkraftverk, avfallslager och allsköns miljöbekymmer? Dessafrågor måste ställas, eftersom ni tagit så illa vid er av den nya regeringensåtgärd all upphäva beslutet frän . Del är väl ändå när alltkommer omkring detta upphävande av den gamla regeringens beslut som ärbakgrunden lill all ni nu försöker konstruera en dechargeanmärkning. Låtoss då se på reservationen. I tredje stycket s. 49 i utskottets belänkandesäger reservanterna avslutningsvis: "Enligl utskottet borde riksdagensåsikt om en ändrad lokalisering ha inhämtats." Dettaär en rätt märklig formulering, för av sammanhanget får man intrycket atlreservanterna därmed kritiserar den gamla regeringen. Men del var väl intederas åsikt. Jag fick f ö. klart för mig av inlägg alt det inleheller var meningen. Därför borde meningen förmodligen in i nästa stycke, därreservanterna kritiserar vad man kallar "åsidosättande av gällandeföretagsnämndsavial för statsförvaltningen". Menvad är det som har hänt? Den nya regeringen har inte faltal något beslut om nylokalisering av post- och järnvägsterminalen. Den har endast beslulal upphävaden gamla regeringens tvångsåtgärd mot kommun. Regeringenhar därutöver hemställt atl landstings re-gionplanenämnd skulleutreda frågan. Innanman fattade detta regeringsbeslut förekom det faktiskt ettsammanträde med personalrepresentanter . Detta tycks ha undgåttherr Karisson hell och hållet, trots all det har funnits med i utskottetshandlingar. Av dessa fakta framgår altreservationen har en bräcklig grund. är om den har någon grundalls längre. Manstartade ju myckel starkt med den här frågan i utskottet, men undan för undantycks luften ha gått ur reservanterna, precis som i det bekanta fallet medtyget: det bidde varken rock eller väst; det bidde inte ens en fingertutt!Eller är del måhända så, att man mäter den gamla regeringen med en måttstockoch den nya regeringen med en helt annan måttstock? Då vill jag fråga : Var finns då den konstitutionella konsekvensen? Man skall väl mätamed samma mätt. Låtoss därför få höra hur den gamla regeringen handlade. På vilkel sätt gick dentill och begärde dess åsikt om terminallokaliseringar? På vilketsätt skedde informationen till företagsnämnder och anställda om den gamlaregeringens beslut i terminalfrågorna? På vilket säll informerade den berördaparter om att 27 j byggnadslagen skulle utnyttjas? Jagförsäkrar atl vi med största spänning emotser svarel på dessa frågor. Kanskekan del kasta någol ljus över en av de dunklaste dechargere-servationer som harförekommit . Iavvaktan på svar yrkar jag bifall till utskottetshemställan. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och järnvägsterminal till HenROMANUS (fp): Som vi har hört beslöt den socialdemokratiska regeringen den 1 april1976 alt ålägga kommun att upprätta stadsplan för en poslterminal. Deltagjorde regeringen tvärtemot en enhällig lokal opinion. Beslutet kritiserades,bl. a. här i , på två grunder: dels i den principiella frågan, omstaten skall tvinga en kommun atl planera för en anläggning som kommunen intevill ha, dels därför alt hänsyn inte hade tagils till miljö- ochregionalpolitiska skäl. Kommunenhade fått stöd av regionplanenämnden, som ställde sig kritisk lilllokaliseringen. Kommunens representanter sade, all man inte hade fått del avunderlaget för beslutet, och atl man inle hade fått vela någonting om vadalternativa lösningar skulle kosta. Man tyckte dessutom i kommunen atl statenanvände sig av andra påtryckningsmedel. Staten äger nämligen 54 96 av marken iSolna kommun. I kommunen upplevde man situationen så, alt staten utnyttjade sinstarka ställning som fastighetsägare och, när det gällde alt granska andrastadsplaner, för atl bringa kommunen på knä. Imiljöfrågorna påpekades från kommunens sida stora nackdelar: redan nu har manalltför många arbetsplatser och ett alltför litet antal bostäder. Detta områdeär lämpat för bostadsbebyggelse. Dessutom skulle det bli ytterligare en hårdbelastning på en redan pressad trafiksituation - det skulle bli fråga om etttusental fordonsrörelser , varav 700 i tung trafik - och ett områdelika slorl som 85 fotbollsplaner skulle ut och hårdgöras, med alla demiljöskador som detta skulle innebära, bl. a. stora mängder dagvallen, delvisförorenat. Terminalområdei skulle bli en barriär mellan bostäderna i ochde stora grönområdena längre norr ut. Granskningav statsrådens 'tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och Järnvägsterminal till Ocksåde fackliga organisationerna i kommunen var emot lokaliseringen, lika entydigtsom politikerna. Låt mig citera kommuns fackliga arbetsgrupp (LO):"En flyttning av med godsterminaler och tillhörandetrafikproblem till måste bestämt avvisas av miljöskäl." : "Förläggandet av ytterligare terminaler till bör istörsta utsträckning undvikas, då härigenom stora områden upptages och tungtrafik blir följden." 32i : "Anläggningen av terminaler bör avvisas." - Del var alltsåen mycket klar opinion mot beslutet även pä den fackliga sidan; detta sagt medanledning av här tidigare framförda synpunkter. Det här beslutet upphävdesav den nya regeringen Man tog, som herrNordin påpekade, inle ställning lill någon lo kalisering, utan man bad utreda frågan ytterligare för atl ge möjlighet till en ny prövning. Avsikten var atl undersöka om man kunde hitta en lösning som alla berörda - såväl regionen och kommunen som de statliga verken - kunde enas om. Nuriktar socialdemokraterna kritik mot det nya beslutet. I första hand tar de upparbelsmiljöfrågorna. Det är rikligt att arbetsmiljön vid poslen på StockholmBan är otillfredsställande, men frågan måste då ställas: Vem har ansvaret fördetta? Enligtden lösning som den socialdemokratiska regeringen ville driva igenom, skulle eninflyttning i den nya terminalen för postens del kunna ske 1982. Vi vet inlehur stor försening den nya regeringens beslut innebär. Utredningen skallbedrivas så alt den är klar 1977, sägs del.Regionplanenämnden kommer, såvitt jag har hört, att få ta ställning lill dess förslag . Hur som behövs för etl nytt bygge någon annanstans vet vi inle heller; del beror på hur omfattande en sådan lösning blir. Vi kan bara konstalera, att vi inte vet om del över huvud laget blir någon försening av postterminalens utflyttning. Ivarie fall är det den gamla socialdemokratiska regeringen som har ansvaret förposlens arbetsmiljö på ända fram lill 1982 - har dennya regeringen inget ansvar - för det var ju då poslen skulle ha fält flytta utenligt de tidigare planerna. När man har hållit på och regerat bordeman ju ha uppläckt de här arbetsmiljöproblemen, så all de inte från dagensdatum skulle få vara , om man tycker atl de är så heltotillfredsställande. Del ansvaret kan man inte lasta över på någon annan. Blirdel förseningar efter 1982, då är det den nya regeringen som får la ansvaretför dem. Delutredningsarbete som bedrivs, bekräftar att den nuvarande regeringenfattade etl riktigt beslut. Nya alternativ kommer fram. Enligt vad jag har fåttuppgift om prövar man en rad olika lokaliseringar, och det vore konstigtannars. Det som sades i den tidigare diskussionen -atl del inte flnns någonannan lösning - borde få var och en som studerar den här frågan att blimisstänksam. Man måste fråga sig: Vad hade hänt. om del här området iVästerjärva inte hade funnits tillgängligt? Hade hela postverksamheten i Stockholmbrakal ihop då? Vi fick aldrig några besked om vilka kostnader eller nackdelarsom det hade lett lill. Men del är klart all någon annan lösning måsle finnas,även om den från postens och järnvägens synpunkt är sämre. Vi måste ju också tahänsyn till andra intressen. Närsaken diskuterades här i kunde vi konstalera altSJ:s flyttning från var det inle någon större brådska med. Detskulle inte förvåna mig, om man kommer alt finna alt SJ faktiskt kan ligga kvarmed sin terminal på . Enligl de uppgifter jag har fått går det atlbygga den s. k. vid och ändå avsätta det utrymme somSJ har sagt att man absolut behöver. Dågäller frågan alltså posten. Det kan inle vara absolut nödvändigt alt läggaihop post- och godsterminalerna. De ligger ju inte ihop , och ändåfungerar postverksamheten hyggligt. hade tidigare föreslagit atlSJ-terminalen skulle ligga kvar och att posten skulle flytta till Lundaområdeti . Ett nytt alternativ som kan bli intressant är all lägga postensterminal i det område där de gamla låghallarna i nu finns. Jag kaninte för dagen uttala mig mer i detalj om det förslaget, men uppenbart är altdet har vissa påtagliga fördelar när det gäller läget. Del ligger nära centrum,nära rangerbangården och nära . Mycketpekar alltså på att del alternativ, söm jag talade för i en interpellationsdebattför , är möjligt atl förverkliga, nämligen atl låta SJ ligga kvarvid med sin godsterminal och snabbi söka en ny lokalisering förposlens terminal. Del är troligt atl en sådan bör ligga på norra sidan avstaden, men man bör också undersöka om en viss del av verksamheten kanförläggas i södra förorterna, som ju verkligen behöver flera arbetsplatser. Nusägs här all regeringen inte skulle ha följt beslut från maj 1975.Vad var då beslut? i citerade litetofullständigt. Det sägs ingenting i beslut om all skalltvingas atl göra stadsplan - och regeringen har ju beslulal atl inleskall tvingas till detta. Jagfår citera ytteriigare ur trafikutskottets belänkande nr 1975: "Sedanåtskilliga är tillbaka pågår därför ett omfattande och komplicerat utrednings-och förhandlingsarbete för all i samråd med vederbörande regionala och lokalamyndigheter m. fi. få till stånd en för de olika parterna så gynnsam lösningsom möjligt av frågorna. Det måsle enligt utskottets uppfattning få ankomma påde båda verken att fortsätta arbetet härmed" - alltså atl i samråd medvederbörande regionala och lokala myndigheter få lill stånd en gynnsam lösningför de olika parterna. Del var del man skulle fortsätta med enligt utskottetsuttalande, inte alt tvinga kommun lill en lösning som man där enhälligtvar emot. Utskottet pekade också påall "staten såsom en stor arbetsgivare i Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och järnvägsterminal till Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokalisering av post- och järnvägs-terminal till regionen har ett ansvarför en förbättrad inomregional balans". Tog man del ansvaret genom alltvinga kommun att bygga en mängd nya arbetsplatser ute i Västerjärva? Dellogs naturligtvis ingen som helst hänsyn till den inomregionala balansen närman ville tvinga kommun lill detta. Så sade utskottetslutligen: "Underhänvisning till det anförda och då utskottet anser det fortsatta utrednings-och förhandlingsarbetet böra avvaktas anser utskottet någon åtgärd frånriksdagens sida i frågan i vart fall f n. ej påkallad." Mendet som den nya regeringen har beslulal är ju atl just fortsäita utrednings-och förhandlingsarbetet för atl hitta en lösning som de olika parterna kanfinna gynnsam - dvs. precis del som trafikutskottet uttalade sig för - istället för atl, som den gamla regeringen gjorde, tvinga igenom en lösning somtvå av parterna, nämligen kommunen och regionen, icke fann vara gynnsam. Det ärden nya regeringen som har följt beslut, och det var den gamlaregeringen som åsidosatte vad trafikulskotlel här har uttalat. Men dettaavsnitt av utskottets belänkande citerade inle , och det kan jagförslå. Delsägs också i det avsnitt som citerade alt verken inle har funnitatl någol annat lämpligt alternativ föreligger. Men har inte ullalatsig i den frågan. Det är klart alt om regeringen ålar sig alt tvinga igenom detsom två verk begär, då anstränger sig inte verken för atl hitta någon nylösning. Men är man i färd med all diskutera nya lösningar. Antagligenkommer man all finna att den lösning som verken vill ha, är den från derassynpunkt mest fördelaktiga. Men jag skulle inle bli förvånad om den lösning somman slulligen stannar för - och som alltså tillgodoser såväl kommunala ochregionala intressen som postens och järnvägens intressen - också blir fulltacceptabel från verkens synpunkt. Det är min övertygelse atl del finns en sådanlösning, och del är bra att regeringen nu har gjort ansträngningar för altsnabbt fä fram material som kan leda till en samförslåndslösning och inte enivångslösning. Jag ber all få ansluta migtill ulskottsmajoritetens skrivning. Hen (): Under den korta lid jag har möjlighet atl replikera skall jag bara medanledning av den diskussion som drogs upp av säga etl par tresaker. Detär intressant att lyssna till intresse för att kommun inteskall behöva ha några bekymmer i framliden med industrier ellerindustrianläggningar. Del är intressant från många synpunkter, om man beaktaralt kommun, som i jämförelse med exempelvis kommuner söder om lägre skatt, har ett enda intresse, såvitt blivit bekant,nämligen atl bygga bosläder, villor och radhusområden för människor iBotkyrka. och andra områden som gärna flyttar lill ett område, kemiskt- eller näst iniill - befriat från industrianläggningar avolika slag. Här kan man alltså i i ell för hela landet så viktigtärende som frågan om en post- och järnvägslerminal ändå är plädera för enuppfattning som til syvende og sidst innebär alt man går en enda av landetskommuner till mötes till 100 96 och inte lägger något som helst ansvar på enspecifik kommun. Vadmenar med sitt tal om att den gamla regeringen beslutade överfolkels huvuden? Menar med "folkels huvuden" detusentals anställda vid som tillbaka arbetarunder helt vidriga förhållanden, eller menar han med "folketshuvuden" de villaägare i som bara säger nej lill en enligl derasmening störande arbetsplats? På den frågan bör få ell svar innandenna debatt är slut. Sedangjorde en rad andra uttalanden i sitt inlägg som jag inte hinnerbemöta, men jag stannar vid etl par. 1en interpellationsdebatt somjag hade med kommunikationsministern, somär en annan ansvarig minister i detta ärende, ställde jag två frågor som ocksååterkommer i dechargen. Den ena frågan löd: På vilka grunder har regeringenbeslutat upphäva lidigare beslut om byggande av post- och godslerminal iSolna? Den andra frågan löd: Vilka diskussioner förde bosladsminislern med SJ,postverket och de anställdas organisationer innan man gav offentlighet ålbeskedel om all skulle slippa terminalen? Vilkadiskussioner förde man med de anställdas organisationer, med SJ och medpostverket innan detta beslut logs? Del är en viktig fråga i dechargedebaltennär det gäller hanterandet av förelagsnämndsavtalel. Ytterligareen uppgift, herr talman! Del är om statens eget markområde i kommun somstriden slår. Det är inle kommuns eller någon annans markområde, ulan delär statens mark som det var tänkt all bygga en terminal pä för de statliga verkenstatens järnvägar och postverket. Solnakommun hölls sannerligen inte utanför denna debatt och diskussion. Redan1963-1964 gjorde man upp en skiss i regionalplanekon-toreis regi. kommunvar inblandad och informerad. 1966 kände kommunen till planen på engodslerminal. lämnades ell statligt betänkande, enligl vilkel områdetföreslogs avsällas för godslerminal. 1969 antog de fem Järvakommunerna endispositionsplan för . 1973 framlades regionplanen. 1974 fastställdes regionplanen av regeringen. Under hela dennabehandling gick man kommun till mötes bl. a. genom all området minskadesfrån , som man från början tänkt, lill ca . Man drog alltsåner områdets storlek med en tredjedel. Kommunen sade nej.och där slår vi .