prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Den som vill atl kammarengodkänner arbetsmarknadsutskottets motivering i betänkandet nr 32 beträffandemom. 1 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då i begärderösträkning verkslälldes votering med omröstnings-apparat Denna omröslning gavföljande resultat: Proposilionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avherr m. fl. samt 3:o) molionen nr 1610 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr i begärde volering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda ålerslående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärl volering belräffande konirapropositionen uppläsles ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendearbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 2 antarreservationen nr 2 av m. fl. röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda volering antagit motionen nr 1610. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: I enlighel härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsulskotlels hemställan i betänkandet nr 32 mom. 2röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarnbifallit reservationen nr 2 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärderösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparat. Denna omröslning gavföljande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl voteringuppläsles och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller arbelsmarknadsulskollels hemställan i betänkandet nr 32 mom. 4röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då herrJohansson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 149 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 5röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omröslningsapparat Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 149 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl voteringuppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskoliets hemställan i betänkandet nr 32 mom. 6röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJohansson i begärde rösträkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 149 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsulskolleis hemställan i betänkandet nr 32 mom. 7röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvolering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 149 8Riksdagens protokoll 1976/77:143-144 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1976/77:31 med anledning av propositionen 1976/77:132 om ändring iutlänningslagen (1954:193) jämte motioner. I proposilionen 1976/77:132() hade regeringen efter föredragning av herrstatsrådet föreslagit att skulle anla förslag till lag omändring i utlänningslagen (1954:193). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås bl. a. sådana ändringar i avvisningsbestäm-melserna attutlänning som saknar pass och föreskrivet tillstånd (18 S) skall kunna avvisas,inte endast i samband med ankomsten utan även i visst annat fall. Harutlänningen inte inresekontrollerais skall avvisning enligt 18 S kunna ske närhan första gängen uppsöker eller anträffas av polismyndighet eller inom envecka därefter. Möjligheterna lill omedelbar verkställighet avavvisningsbeslutel vidgas i motsvarande mån. Detansvariga statsrådet eller tjänsteman föreslås få rätt alt besluta om förhöroch utse förhörsmyndighel i utlänningsärende hos regeringen. Ändringarna föreslås trädai kraft ." Idetta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionen 1976/77:1271 av (), delsde med anledning av proposilionen väckta motionerna 1976/77:1581 av herrWerner m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att i avvaktan pä ullänningslagkommilténsförslag skulle avslå proposilionen 1976/77:132, 2. all hos regeringen hemställde om förslagtill överföring av prövningsförfarandei vid begäran om asyl från polisen tillannan myndighet, och 1976/77:1582 av i (fp),vari yrkats att med anledning av propositionen 1976/77:132 hosregeringen skulle anhålla om förslag lill innebärande atl allaärenden angående utlänningar som uppgav sig vara poliliska flyktingar handladesav invandrarverket 1.att med avslag på motionen 1976/77:1581, yrkandet 1, skulle anta deti proposilionen 1976/77:132 framlagda förslaget till lag om ändring iutlänningslagen (1954:193), 2. belräffande förslag om ändrade regler förhandläggningen av flyktingärenden atl skulle avslå motionerna1976/77:1581, yrkandet 2, och 1976/77:1582, 3. belräffande tillfälligt arbetstillsländ attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1271. i (fp): Den proposition om större makt för polisen i utvisningsärenden som Vinu skall behandla är ytteriigare etl inslag i de senaste årens skärpningar isvensk invandringspolitik. Denhårdnande attityden mol s. k. B-flyklingar, stoppet för utländska studerande,jakten på s. k. skenäktenskap, polisens ständiga legitimationskontroller päStockholms invandrarkaféer, stoppet för utländska sommar-arbetande är andraexempel. Svenskinvandringspolitik har alltid varit egoistisk. Den har aldrig varit öppen ochhumanitär - annat än i högtidstalen. När Hitleniket segrade av visades judarsom sökte en tillflykt i . När Stålin var som mäktigast krökte Sverigerygg i baltutlämningen. Delär typiskt atl de svenska gränserna var som öppnast under 1960-taletshögkonjunklurär. när ekonomin visar problem kommer de skärpta reglerna.Svensk invandringspolitik har alllid utformats så att den i första hand gynnarsvenskarna - inle invandrarna. Detförslag vi nu skall behandla innebär att polisen på egen hand skall få beslutaom avvisning av utlänningar de befinner sig iSverige. Det finns ett skäl för del förslaget: - som ihuvudsak beslutat - hinner inle med alla ärenden. Men då borde man ju förstärkainvandrarverket - inte lasta över bördorna på en annan myndighet, dvs. polisen,som dessutom är olämplig atl handha dessa frågor. Låloss ta en politisk flykting som kommer från en polisstat. Är del troligt attden personen med förtroende kommer atl berätta för den svenska polisen om sinpolitiska aktivitet? Tyvärr finns det åtskilliga exempel på flyktingar som hosgränspolisen helt enkelt inle vågat ge en korrekt version av orsakerna lill attde sökt sig hit. Redan det borde vara skäl nog atl lägga överavvisningsärendena på en annan myndighet än polisen. Jagär faktiskt myckel konfunderad över det lättsinniga sätt som det här förslagetkommit upp på. Jag kommer därför alt ställa några frågor lill utskottet Delarinte utskottet den verklighetsbild jag har? Många flyktingar från polisstateroch diktaturer är rädda och osäkra inför polisen. Polisen är därför olämpligsom utredningsinstans. Nufår polisen förpassa utlänningar under den de befinner sig iSverige. För atl vara säkra på all deras ärenden behandlas av invandrarverket,och inle av polisen, håller sig många utlänningar undan under en vecka.Nu skall tiden för polisens beslutsrätt föriängas . Dellakommer med all sannolikhet atl leda till atl åtskilliga ut- länningar väljer atl levaunderjordiskt - vilkel skapar olidliga förhållanden för dessamänniskor. Utskottet refererar denna invändning mot den nya lagen - men harinle elt ord till kommentar. Går det atl fä en kommenlar frän utskottet här? Närpolisen fattar beslul om avvisning verkställs beslutet Och det kaninle överklagas. Delta innebär alt för enskilda människor livsavgörande beslutfattas och verkställs ulan möjlighel lill prövning i högre instans. På vad sättöverensslämmer della med de rältsprinciper som vi i i andra sammanhangbrukar berömma oss över? Polisensrätt till avvisning gäller också människor som hävdar sig vara politiskaflyktingar. De får avvisas om deras påståenden är "uppenbart oriktiga"eller om de förhållanden flyktingarna hänvisar till "kan lämnas utan avseende". Detär alltså polisen som bestämmer om vad som är riktigt eller inte. Del kräver ensakkunskap hos polisen som den i slorl setl saknar. Jag har-tillsammans medarbetsmarknadsutskottels ordförande-besökt och fåtlredogjort för hur man där kämpar med tidningar och utrikespolitiska institutetsöversikter för all hålla kunskaper om alla jordens länder uppe. Dethär förslaget har givits en ganska snäv remissbehandling. Ingen endainvandrarorganisalion har tillstyrkt eller förespråkat della förslag. Eller kanutskotlets representant nämna någon? När vi behandlar lagsliftning som rör utlänningar och alldelesspeciellt politiska flyktingar måste vi vara oerhört känsliga och försiktiga.Den proposition vi nu behandlar är dålig. Den försöker lösa ell administrativtproblem - invandrarverkets långa behandlingstider- på ett sätt som allvariigtminskar rättssäkerheten. Jag yrkar därför bifall till motionen 1582, som i saköverensstämmer med andra yrkandet i motionen 1581. I della anförandeinstämde (). (vpk): Mycket av del jag kommer alt säga har redan sagts av iStockholm av naturliga skäl, eftersom yrkande 2 i vpk:s motion 1581överensslämmer med det yrkande som och några andra fränfolkpartiet framställt i motionen 1582. Jag vill ändå peka pä de här sakerna engäng till, för del är påfallande hur denna Jag försämrar och försvårarmöjligheterna för utlänningar i . Vihar i - som också sagl - aldrig haft någon generösutlännings- eller flyktingpolitik, fasl det ibland påslås det. Den nuföreslagna ändringen kommer således att ytterligare slå fasl den snåla attitydoch den ovillighet alt lämna stöd och trygghel åt människor på flykt som redanär utmärkande för oss. Detär självklart att vi måste ha reglerande lagar pä del här området.Vänsterpartiet kommunisterna anser, och del har vi också sagl i vår motion, atlen reglerad invandring måsle upprätthållas. vara rätt mol svenskamedborgare och ännu mindre rätt mot utlänningar atl tillåla alt en ström avmänniskor sökte sig hit ulan atl det fanns garantier för en dräglig existens.Men vi bör och måste kunna inta en generösare hållning än vi gör nu i allasådana fall där del är uppenbart att en utlänning sökt sig hit för atl undgåförföljelse i sitt hemland, av politiska eller andra skäl. Och det är här somde föreslagna ändringarna i utlänningslagen kommer att försämra utsikterna ochöka rättsosäkerheten. Manvill nu förlänga den period, under vilken en utlänning kan avvisas medomedelbar verkan, från lill . Detta betyder alt närhelstvederbörande påträffas eller anmäler sig skall hankunna avvisas med en veckas respit. Detsäger sig självt atl detta ökar osäkerheten och minskar rättstryggheten fördem som sökt sig hit för att finna en . Argumentet för detta nyaförfarande skulle vara alt utlänningar håller sig undan i älta dagar, innan deanmäler sig, för att undgå avvisning. Efter den perioden blir det med gällandelag etl annat förfarande. Det är den molivering som statens invandrarverk haranvänt när man begärl den här skärpningen. Mot delta kan man slällaremissyttrandet från Svenska flyk-tingrädel, som anser att sådant härförekommer endast i elt fålal fall och alt dessa få endast kommer att hålla sigundan i stället. Om någon nämligen är så väl insatt i den svenskalagstiftningen att han eller hon planerat atl undgå avvisning, sä kommer delinle alt hjälpa med en utsträckning av den lid under vilken avvisning kan ske. Etlannat vägande skäl är all lagen redan är föremål för omarbetning, varför kan avstå frän enstaka ändringar . Enannan och kanske viktigare invändning mol lagen, både i dess nuvarande form ochännu myckel mera i den form som föreslås, är att del är polismyndigheten päresp. plats som har atl besluta om avvisning av alla slag, således även för demsom är politiska flyktingar. Om del i tjänst varande polisbefälet anser altutlänningen inle har fullgoda skäl för ansökan om politisk asyl, kan beslul omavvisning fallas , och beslutet kan - observera det - inleöverklagas. Med den nya lagen kommer detta all kunna ske när som helsl . Med de erfarenheter av polisens handläggning avflykiingärenden som vi har fåtl t ex. i , och som myckel starkt harkritiserats av invandrarbyrån i , är det i högsta grad befogat atlpolisen fråntas den rättigheten. Det har vi begärt i vår motion. har, som vi hört, också yrkat alt detta prövningsförfarandeskall handläggas av invandrarverket, och även sociala central-nänindanför elt liknande skäl i sill remissyttrande. Del är myckel goda skäl som påell avgörande säll skulle minska riskerna för all utlänningar som kommer hitsom politiska flyktingar felaktigt avvisas, utan att de har möjligheter alt fäsin sak ordentligt prövad. Vad jag här har sagl skulle, om del genomfördes, förbättra invandrarnasoch framför allt de poliliska flyktingarnas situation vid an- Nr 143 komsten till . Den föreslagna lagändringen skulle i ställetförsämra Tisdaeen den "-' yrkar därför bifall till motionen 1581, yrkande 1, och motionen Utlänningslagen HerrWIRTÉN (fp): Beträffande det här betänkandet frän arbetsmarknads-uiskollet, somgäller ändringar i utlänningslagen, råder enighet i utskottet. Delhar i de tvä tidigare inläggen framställts några yrkanden och även riktatsnågra frågor lill utskollel om hur vi ser på vissa spörsmål. Jag skall därförunder de som står lill mitt förfogande försöka alt besvarafrågorna. Inledningsvisvill jag säga att del här rör sig om elt begränsat lagändringsförslag omavvisning enligt den 18 S och den 19 S i utlänningslagen, dvs. då utlänningkommer hit ulan nödvändiga tillstånd enligl den reglerade invandring somgäller i eller om vederbörande inte har medel atl klara sig under dentid vederbörande har rätt att uppehålla sig här eller om vederbörande överhuvud taget har en vandel bakom sig som gör att man kan ifrågasätta om hanskall få vara kvar i landet eller ej. Del gäller alltså inte terroristerna sombehandlas i 20 S. OlleWästberg har naturligtvis rätt i att invandrarverkets arbetsbalans har varit enbidragande orsak till atl invandringsministern har lagt fram förslaget Men denväg som säger är den rikliga, nämligen att förstärkainvandrarverkets resurser, har regeringen också använt sig av. Det tror jag attde tidigare talarna är väl medvetna om. har det skett enförstärkning på invandrarverket med nio tjänster, och man har vidtagit en radandra åtgärder jusl i syfte att effektivisera verket Den arbetsbalans som varbesvärande har förbättrats högst väsentligt till följd av de häråtgärderna. har obeserverat de meioder som invandrare till-lämpar för altfå stanna kvar i . De håller sig gömda i och han däreftergenom överklaganden av beslul hälla sig kvar utan all bli avvisade, trots altde saknade tillstånd när de kom hit Detta har invandrarverket alltså observeratoch begärl atl få en ändring lill stånd, och del är denna begäran som nutillmöiesgäiis. Jagvill ta upp de frågor som ställde. Han frågade först, om utskottet delar hans uppfattning om den verklighetsbild han skild rade. Jag måsle emellertid säga att jag har svårt alt känna igen verk ligheten i beskrivning. Det är klart atl alll är relativt och atl del beror på vad man jämför med när det gäller länder som tar emot invandrare. Men ulan alt slå sig för bröstet tror jag ändå atl vi kan säga att har en bra invandringspolitik. Vi har ingenting av den gäslarbetarpolitik som exempelvis många andra västeuropeiska länder tillämpar och som ju ur humanitär synpunkt är myckel sämre än de regler vi använder oss av i . 118 Får jag också säga - när man ifrågasätterrättssäkerheten - alt den här lagändringen är prövadav lagrådet och godkänd av detta. Det är ju egentligen, herrar ochWästberg i , inte någon principiell förändring som inträffar i självabeslutsprocessen. Vad man gör är atl förlänga tiden för polisens möjlighet tillomedelbara avvisningsbeslul . Något annatinträffar inle vid den här lagändringen. Jag tycker därför att det är en delöverord som förts fram om ifrågasättande av rättstryggheten för invandrarna iSverige. Manär orolig för att människor nu måste gömma sig , som jag tror altOlle formulerade sig. Han undrade om det fanns någon kommentar tilldetta frän utskottet Ja, kommentaren är helt enkelt denna: Om det är så att eninvandrare upplever sig som politisk flykting eller någonting av likartadkaraklär, t. ex. Vietnamdesertör, för alt ta ett annat exempel, är del ju baraför vederbörande atl uppge del för polisen. Då finns det klara direktiv om atlpolisen skall hänskjuta frågan till invandrarverket för prövning på det sättsom här menar alllid skall användas. Den regeln tillämpas ju -ochjag är övertygad om att svensk polis också är noga med att närhelst man ärosäker låta frågan gå till invandrarverket för prövning. Delta har man myckelklara direktiv om. Så i den mån en invandrare så att säga har rent mjöl i påsenfinns det ingen anledning atl hälla sig gömd dessa , utan då kan hangott la kontakt med polisen och få sin fråga prövad i enlighet med de reglersom gäller för invandrarverket. Detär riktigt att vi har besökt polisen i för alt göra oss underkunnigaom hur den handlägger de här frågorna. Mitt intryck är att det nu sker enomfattande ulbildning av poliser jusl för all göra mottagningen så human sommöjlig för invandrare, så att de inte känner igen sig i de skräckbilder somherr försökte ge av polisstater i en annan del av vår värld. Jag yrkarbifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan. Hen i (fp): Del är förträffligt alt invandrarverkets resurser har förstärkts ochatl verket fåtl en bättre balans. Men lät oss då gä vidare pä den vägen -nämligen att få snabbare beslut hos invandrarverket i de här frågorna, som ärså viktiga för invandrarnas rättssäkerhet, i stället för atl lägga merinflytande hos polisen. Delär nämligen precis som säger: Här har i sak inte skett någonförändring av själva behandlingen av utlänningar annat än en förlängning av den tid som polisen kan besluta om avvisning av utlänningar. Självaden förlängningen innebär alt människor måste hålla sig undan ,vilket är socialt orimligt för dem det gäller. Del finns ju skäl lill atl dehåller sig undan. Det beror på att de inte litar på polisen. Delta är enpsykologisk fråga. Man kan inte begära atl människor som kommer frånpolisstater och ofta inle vel detaljer om svenska lagar skall kunna lita på svenskpolis. De har lärt sig kanske från barnsben alt inte lita på polisen. Deltamåste vi la hänsyn till! Man kan inle behandla politiska flyktingar som om dehade gäll i svenskt skolväsende. Hur rent mjöl de än har i påsen - för altanvända samma uttryck som arbelsmarknadsulskollels ordförande - är många heltenkelt rädda för polisen, och de kommer att hålla sig undan. Försomliga finns det också goda skäl alt hålla sig undan för polisen, så till vidaatt de har blivit utsatta för övergrepp, misstag, tveksamhet - eller vad vi nuvill kalla del. Polisen har vid en rad tillfällen fattat avgöranden som varithelt poliliska. Delta är också oundvikligt. Hur bra polisutbildning vi än harvore del ju konstigt om polisen, som har så mycket annat alt syssla med, ocksåskulle kunna klara av att hålla reda på om läget i t. ex. ellerTschad motiverar etl politiskt flyklingskap. Ingenenda invandrarorganisalion har tillstyrkt det här förslaget Just detta faktumtycker jag lalar sitt tydliga språk. Förslaget innebär all den lid förlängsunder vilken polisen kan falla beslut som är livsavgörande för politiskaflyktingar, utan att dessa har möjlighet atl överklaga. Del är unikt i svenskträttslradilion alt så viktiga beslut inle kan prövas i högre instans. Genom atlliden förlängs förstärks alltså denna svaghet i lagstiftningen. Detförslag vi nu diskuterar är tyvärr ett dåligl sådanl. Jag vet att det också ärdåligl förankrat i invandrargrupperna. Det har kommit till relativt hastigt,och det har inte getts en vid remissbehandling. borde därför istället för alt bifalla proposilionen fatta elt beslul om alt alla ärenden somrör människor som uppger sig vara poliliska flyktingar skall prövas avinvandrarverket. (vpk): glider alltför lätt förbi den viktiga punklen om polisenssätt atl avvisa flyktingar. Det är visserligen sant alt den dåliga bestämmelsennär det gäller avvisandet också finns i den gamla lagen, men del är uppenbartalt läget för en flykting förvärras om han, som den nya lagen förutsätler,riskerar att bli avvisad . Sedanvill jag på nytt hänvisa lill de konkreta erfarenheter vi har av dessa frågor.Jag tänker t. ex. på Märstapolisens handläggning när del gäller ankommandeflyktingar till . Del har skett övergrepp, ! Flyktingarna ärrädda, och de litar inte på polisen. Del sade också i ,och jag är ledsen att jag måsle inslämma i del. Flyktingarna litar inte på attde enskilda polisbefälen vid våra flygplatser och andra tullstationerhandlägger dessa ärenden på etl sätt som garanterar deras rättssäkerhet. Delfinns exempel pä-jag vill upprepa del - alt man har skickat i väg folk somskulle ha fält stanna här, om deras sak hade prövats mera grundligt (): Nr 143 framställer här en rätt allvarlig beskyll- Tisdaeen den ning mot den svenska polisen när han säger att den begårövergrepp 31 jgj jyy Är det såalt del finns exempel på atl sådant före- ----- kommit, så tror jag atlherr borde ta upp del på annal håll. Utlänningslagen Del finnsen rällslig väg all pröva sådana frågor, och den är i så fall den rikliga. Jagvill betona också för i alt värt förslag inle innebärnågon som helsl förändring när del gäller rällen att överklaga. Den möjlighetenär lika liten som den blir med värt förslagunder , dvs. Det blir alltså ingen principiell skillnadi överklagningsrälten, och det lycker jag är väsentligt atl påpeka. Sedansade atl alla som uppger sig vara politiska flyktingar borde fåsin fråga prövad av invandrarverket. Men del är ju precis sådana direktivpolisen har att följa.