prot · G009107 · 1976-12-31 00:00:00 — vill på den punktenpåminna honom om att vad han i det sammanhanget 82 förtiger är alt han drar ned inte bara på anslagen tillfissionsforskning. på vilken vi har haft endel kritiska synpunkter, utan också pä anslagen till forskning kringenergisparande. Därigenom blir den saken betydligt mindre heroisk. Det är i självaverket fråga om en mycket liten ökning av anslagen till forskning kringalternativa energikällor. Jagskall, herr talman, i första hand beröra vad i Glömminge togupp, nämligen näringsutskottets betänkande nr 24 om energiforskningen. Därfinns också en kuliss, som har rests i syfte att dölja krokiga ochsvekfulla väg i kärnkraftsfrågan, nämligen de omdisponeringar avenergiforskningsanslaget som energiministern har föreslagit. De är ganska småmen har inle utan vidare accepterats av utskottsmajorilelen. Utskottetsskrivningar lyder klart på att man med viss vånda har accepterat den mycketsnabba neddragning av fissionsforskningsprogrammet som förordas ibudgetpropositionen. Detfinns anledning påpeka au forsknings- och utvecklingsarbete aldrig kan varanågon ettårsverksamhet. Ryckighel och tvära kast leder till svårigheter för deninblandade personalen och äventyrar framför allt möjligheterna alt få ut någravettiga resultat. Detta gäller i allra högsta grad också energiforskningen. Delvar därför som 1975 lade fast elt treårsprogram för energiforskningsom slutade på 366 milj. kr. Två tredjedelar av dessa pengar är nu satsade, ochvad vi har all diskutera och besluta om i gäller i stort settde återstående 130 miljoner av forskningspengarna som avser /78. Iårets budgetproposition vill nu energiministern med några raska snitt göraprocessen kort med betydande delar av forskningsprojekten inom delprogrammetfissionsforskning. Från socialdemokratiskt håll ser vi en sådan snabb ochkraftig neddragning som ytterst betänklig av flera olika skäl. Fördet första har den som arbetar med underlaget årsenergipoliliska beslut faktiskt handlingsfriheten mellan olikaenergiförsöriningsalternaliv inskriven i sina direktiv. Att , betänkande, gå in och ändra på den beslutade inriktningenav energiforskningsprogrammet vittnar enligt vår uppfattning om enklåfingrighet, som knappast kan ha någon reell förankring inom regeringen idess helhet. Den neddragning som energiministern föreslår ibudgetpropositionen innebär ett försök att gå händelserna i förväg, somcenterpartiets koalitionspartner i regeringen borde ha varit mer uppmärksamma på. Fördet andra innebär energiministerns förslag, som utskottsmajoriteten i stortsett ställt sig bakom, just pä grund av att forskning och utveckling inte ärnågon ettårsverksamhet, en värdeförstöring och i hög grad bortkastade pengar.Del var ju under det tredje årel som många av de startade forskningsprojektenskulle ge resultat. är i och för sig , men för de flesta forskningsprojektinom energiforskningen gäller trots allt att är en period avplanering och förstudier och en period av datainsamling ochpåbörjande av analys eller experiment. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. året blir det år dåresultaten kan börja färdigställas. Det är först då man får valuta för desatsade pengarna. Sammanfattningsvis:Alt avbryta forskningsprojekt efter drygt halva tiden är som att betala tvätredjedelar av priset men att kanske bara få ut av en vara som man harbeställt. Att avbryta kan också innebära slora problem för forskareoch annan inblandad personal. Fördel tredje ingår bland de projekt som skall avvecklas, främst avseendeframtida reaktorsystem, utvinning av uran och urananrikning, också bevakning avden internationella utvecklingen. Det avvecklingsanslag på 2 milj. kr. somföreslagits av energiministern räcker på intet sätt till att upprätthålla dennabevakning ens pä en betydligt reducerad nivå. Detlaminskar självfallet bredden i underlaget för framlida energipolitiska beslul,men också på en annan punkt kan en avruslning av forskningen på detta områdepå sikt leda lill bekymmer. Det gäller möjligheter att även ifortsättningen spela en aktiv roll i nedrustningsförhandlingarna och specielltdå de delar där vi tidigare kunnat vara aktiva, nämligen påkärnvapennedrustningens område. viss egen forskning samt bevakning ochkompetent utvärdering av utländsk forskning på de områden där energiministernnu vill sätta stopp minskar våra möjligheter att komma med konstruktiva förslagi de fortgående nedrustningsförhandlingarna i . Jagvill på denna punkt också citera vad sammanfattningsvis, när näringsutskottei hade hearings med bl. a. dettaorgan angående energiforskningen: "Inskränkningarna fär klart negativaeffekter i vad det gäller möjligheterna lill utlandsbevakning samt tillengagemang av universitets- och högskoleforskare. Inskränkningen fär likasåklart negativa effekter, som ger sig till känna den dag man av något skälskulle vilja äter ta upp avvecklad verksamhet." Densom vill förkasta dessa uttalanden som en partsinlaga skall i så fall kommaihåg att del här rör sig om det energiforskningsorgan som också administreraranslag lill forskningsprojekt rörande alternativa energikällor och som jämförtmed andra energiforskningsorgan har fåll sina totala anslag utökade. Nuskall del i rättvisans namn sägas atl utskottsmajoritelen i någon mån hardistanserat sig frän budgetpropositionen. Utskottet har tagit intryck av denkritik som har riktats mot energiministerns benhärda linje. Man säger nämligendirekt i utskottsbelänkandet: "Utskottet räknar med alt, om så skulle visasig nödvändigl, regeringen kommer att överväga en utökning av ramen fördelprogrammet Energiproduktion bl. a. för alt pågående forskningsprogram skallkunna avslutas på ett rationellt sätt." Dennakorrigering av energiminister förslag är emellertid intetillräcklig, enligt vårt förmenande. Vi tillstyrker den ökning av forskningenrörande alternativa energikällor som förordas i propositionen, men vi anser också altytteriigare 6 milj. kr. bör satsas på delprogrammet Fissionsforskning för atlklara de problem som jag jusl har beskrivit. Utskottsmajoriteten vill satsa 114milj. Den socialdemokratiska reservationen innebär en satsning päenergiforskning under detla anslag på drygt 120 milj. kr. Jagber att få yrka bifall till reservationen vid näringsutskotlets betänkande nr24. Lätmig sedan - skall vi säga pä förekommen anledning - sälta in den svenskaenergiforskningen i dess internationella sammanhang. Vi möter nämligen iblandpåståenden även frän ledande centerpartister om att del treårigaenergiforskningsprogram som 1975 beslöts av på förslag av densocialdemokratiska regeringen skulle ha kännetecknats av en alltför slark föratt inte säga extrem inriktning pä kärnkraftsforskning och att man allvarligtskulle ha försummat såväl forskning kring alternativa energikällor somforskning kring energisparande. Jagtror, herr talman, att del nu kan vara lämpligt att en gång för alla avslöjadenna centerparliska mytbildning. Jag vill göra det genom alt redovisa någraresultat från en internationell översikt på energiforsk-ningsomrädet som denstatliga energiforskningsdelegalionen har låtit göra. Den utredningen visarförsl hur energiforskningen snabbt har ökal i omfattning i väriden sedanoljekrisen . Ca , dvs. ,beräknas världens länder salsa i form av statliga och privata pengar på dellaområde. Detta väldiga belopp för upp energiforskningen lill en andraplals inomforskningen. Endast den militära forskningen har mer pengar till sittförfogande. Menför den som intresserar sig för energisparande utgör denna rapport ennedslående läsning. Endast en ringa del av energiforskningspengarna går dit. Sähar t. ex. pä den statliga sidan avsatt sä litet som 3 96 förenergisparande. För är satsningen så liten att inget belopp allsredovisas. Tyska har avsatt av sinaenergiforskningsresurser för delta ändamål. Så går det vidare i land efter landi samma stil. Slutsatsen är helt klar. Det är en ringa del av olika ländersenergiforskning som gäller användarsidan och sparandet. Häruppvisar emellertid en radikalt annorlunda profil. På energiforskningsdelegationenskansli beräknar man all inte mindre än 43 96 av de statligaenergiforskningsorganens pengar är 1976 gick till alt hitta bättre metoder attutnyttja energi. Tas även företagens energiforskningspengar in i bildenbedömer man att andelen ändå blir så hög som en tredjedel av de totalaresurserna. Därefteröver till satsningen pä alternativa energikällor, som också varit uppe i denhär debatten. Den utgör också något av en restpost i iniernalionellasammanhang. Slutsatsen av rapporten är här alt en liten del. antagligen mindreän 5 96 av all energiforskning, ligger pä den myckel langsiktigafusionsforskningen, dvs. En annan liten del, sannolikt av sammastorleksordning säger rapporten, ligger på de kontinuerliga, alternativaenergikällorna i följande ordning: solenergi, geo- Särskilttillstånd alt tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. termisk energi, vindenergioch vågenergi. Men också här har sin egen unika profil. Jag ber herrBörjesson i Glömminge alt notera det. På energiforskningsdelegalionens kansliräknar man med att inte mindre än 30 96 av de statliga energiforskningsorganenspengar går till forskning kring alternativa energikällor. Den internationellasiffran är knappt 10 96. Skillnadenmellan olika länder när det gäller satsning på kärnbränslecykelns olika stegär också intressant. Här ligger lägst bland jämförda länder, och Japanligger i topp genom all salsa inte mindre än 90 96 av sinaenergiforskningspengar på kärnkraflsforskning. Slutsatsenär alltså helt klar; satsade under den socialdemokratiska regeringen irelativa tal väsentligt mer än andra jämförda länder på energisparande ochalternativa energikällor. Jag menar att det vore bra om dessa grundläggandefakta kunde ligga med i bilden när vi och även för framliden diskuterarkring energiforskningen och det statliga energiforskningsprogrammet. Jagskall också göra några kommentarer i anslutning till de synpunkler som harvaril uppe om möjligheten att snabbt la de alternativa energikällorna ianspråk på allvar. Både folkpartisten och moderaten yttradesig pä den punkten. Det gläder mig att kunna notera att de har en klarrealistisk uppfattning. Den kan sammanfattas i att vi har en mycket lång vägkvar all gä innan de aliernaliva förnyelsebara energiresurserna verkligen istor skala kan bli etl allernaliv lill nuvarande konventionella energiformer. Jagtycker det är väldigt viktigt att vi stryker under detta här , för detfinns i debatten, både här i kammaren och kanske ännu mera ute i samhället,mycket överdrivna förhoppningar om vad man på kort sikt kan åstadkomma genom ensatsning på forskningsplaner när det gäller de alternativa energikällorna. Detär alltså stora problem kvar att lösa, om man skall ha någon som helstkostnadsrealism med i bilden. Dessutomvill jag hävda att debatten om de alternativa energikällorna har en underiigslagsida också i etl annal avseende. Det gäller den nästan totala frånvaron avmiljödebatt kring dessa alternativa energikällor. Det är trots alll så att deinte är helt okända för oss - man vel en hel del om dem på det teoretiskaplanet, man kan börja göra uppskattningar. Och här finns mycket sloramiljömässiga problem som icke elt ögonblick las upp, trots all diskussionenibland förs av personer som har synnerligen stränga miljökrav när det gällersåväl kärnkraften som oljekraften. Tabara del som i Glömminge har pläderat för här i kammaren -vindkraften. Hur ser del ut på den punkten, ? Jag skall bortsefrän de ekonomiska aspekterna - de är än sä länge myckel bedrövande, men därkan vi kanske fä en bättre utveckling pä sikt. Men miljömässigt är situationenden, att skall man ersätta ell kärnkraftsaggregai med vindkraftverk som germotsvarande energimängd skulle man behöva sätta upp 2 000 stycken 50 meter högavindkraflsaggregat. Jag undrar verkligen, , om ölänning- arna är sä förfärligttrakterade inför utsikten att man skulle sätta upp de 2 000 vindkraftverk somni pläderar för. Delär bara ett exempel pä de miljöproblem som vindkraften orsakar. Sedan har vibullerstörningar och många andra saker som kommer med i bilden. Användningav biomassa, som är ett intressant utvecklingsområde för den framtida svenskaenergiforskningssalsningen, innebär att man skulle ta väldiga arealer i anspråkför alt odla snabbväxande sly, kan vi närmast säga, som man skördar med kortamellanrum och som man bevattnar med konsigödselblandningar och liknande. Det ärockså något som man varit ganska entusiastisk inför, men jag undrar verkligenom naturvännerna i vårt land har satt sig in i vad det innebärlandskapsmässigt och på annat sätt. Jag tror inte alt de skulle vara såsärskilt intresserade av att få den svenska nalurscenen omvandlad lill någotslags jättelika slyområden över slora delar av värt land. Detta är sannoliktheller ingen lösning som håller, i varie fall inte i den grandiosa skala somman ibland förespeglar människorna. Solvärmenmedför också problem, bl. a. av ekonomisk art. När del gäller den mestgynnsamma formen av utnyttjande har man nu gjort ekonomiska kalkyler, och detvisar sig att solvärmen, trots väldiga ansträngningar, är femgånger dyrare än vanlig värme. Jagskulle kunna gä igenom område efter område, där man bedriver energiforskning omalternativa energikällor, och peka på stora problem från bäde miljö- ochkostnadssynpunkt. Därmed vill jag inte ha sagl att vi inte kan komma fram påden här vägen. Sannolikt finns det lösningar pä sikt. Däremot vill jagunderstryka all det här är en myckel långsiktig fråga. Meddet anförda ber jag, herr lalman, all än en gång få yrka bifall till densocialdemokratiska reservation som är fogad till näringsutskotlets betänkandenr 24. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. i Glömminge(c) kort genmäle; i menar alt anslaget till forskningen bara är enkuliss, men jag förstår inte riktigt vad han menar med delta. Det finns ju entrend frän kärnkraften och mot förnyelsebara energikällor, som väl ocksååterfinns i den nuvarande energiministerns allmänna politiska bedömning, sådet kan ju inte vara någon kuliss. Då skulle också president förslagunder punkten 9 i hans program vara en kuliss, eftersom del där rör sig omungefär samma sak. Närsedan sade all man på något sätt skulle kunna äventyranedrustningen genom dessa anslag, resonerar han ändå på eltverklighetsfrämmande sätt. Jag kan inte alls finna alt den saken skulle kunnaäventyra nedrustningen i världen. sade vidare atl det var med en viss vånda som ulskottsmajoritetenfattade beslul, men jag känner inle till atl det varil någon vånda i det häravseendet. Jag vel inie varifrån Särskilttillstånd att tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. har fått denuppfattningen. Ifråga om ersättningsbara energikällor lalar man ju i första hand om vind- ochsolenergi. När man nu har talat så myckel om vindkraft och känner till all denutgör en slor reserv, kan man väl undersöka vad vindkraften kommer atl ge ipraktiken. De argument som anförde för att avskräckaölänningarna tror jag inte är sä starka. Som kuriositet kan nämnas alt del påsin tid fanns 3 000-4 000 väderkvarnar pä , sä ell enda vindkraftverk ivår moderna lid bleknar i jämförelse med vad som fanns då. Läserherr budgeten finner han att anslagen lill energiområdet totaltökat år frän är, och därför tycker jag inte alt det finns någon anledning attuttrycka sig så pessimistiskt som gjorde. Jagvill lill sist upprepa atl del ju finns en strävan mot andra energikällor änkärnkraften. Eftersom oppositionen lidigare klagat över all det inte gjortstillräckligt på detla område, tycker jag att oppositionen nu skulle kunna varanöjd. HenPETTERSSON i (s) kon genmäle: i Glömminge tyckte inle om all jag kallade den i variefall anslagsmässigt lilla förändring som energiministern föreslår beträffandeårets energiforskningsanslag för en kuliss. Men visst är det en kuliss, för omman hade menat allvar med sin lill synes blinda tro pä att snabbt kunnaintroducera alternativ lill konventionell energiförsörining i vårt land, hademan ju insett, herr talman, att det behövs inle bara 15 milj. kr. Detbehövs ett mångmiljardprogram, om ens del hade räckt - för i sista hand stupardet naturligtvis också på bristen pä kompetent personal. Men det mäste tillhelt andra summor än de 15 miljonerna, om man pä något sätt skall kunna växlain de löften man givit om atl skrota ned kärnkraften . Jagtog vidare också upp frågan om hur vi skall fä kompetens att drivaen aktiv linje i nedruslningsförhandlingarna i , om vi inte har enforskning på de områden som är aktuella i diskussionen. Vi har haft en mycketstor nytta av den forskning som har bedrivits på fissionsomrädet i de statligaorganen i och genom del kunnande som därigenom existerar. Skall nuenergiministern få sin vilja igenom - låt oss anla det, även om prognosen i ochför sig är den att han inte får det - så att han kan skrota ned kärnkraften medomedelbar verkan, vel vi alt denna kompetens på grundval av ett kontinuerligtkunnande inte längre kommer att föreligga. Därav följer ganska naturligt att viinle längre kan befinna oss framme vid frontlinjen när del gäller att diskuleradessa frågor i nedrustningsförhandlingarna. Därförmenar vi att man från energiministern och även från ulskottsmajoritetenåtminstone borde ha kunnat förvänta sig den generositeten atl deforskningsprojekt som den svenska är 1975 beslöt om inom ramen förett treårigt forskningsprogram hade fält fullföljas. i Glömminge(c) kort genmäle; Bara en liten kommentar. i säger alt ellvindkraflprojekl ändå skulle stupa på bristen pä kompetent personal.Jag är förvånad över det yttrandet. Har vi kunniga och duktiga arbetare som kansköta kärnkraftverk, stålverk, malmbrytning osv., tror jag säkerligen också atlvi skall kunna fä personal som kan sköta ell vindkraftverk. HenPETTERSSON i (s) kort genmäle; Det gällde nu inte frågan om personalen på ett vindkraftverk. Om viantar alt de 12 kärnkraftsaggregalen ganska snabbi skall ersättas medvindkraftverk -jag bortser nu frän alla andra problem som gör det helt omöjligt- är det 12 gånger 2 000 vindkraftverk som skall uppföras under mindre än entioårsperiod i det här landet. En realistisk prognos för ianspråktagandet avalternativa energikällor mäste därför vara myckel långsiktig. Tyvärr är det så,oavsett om man vill kalla en sådan prognos pessimistisk eller något annat. Jagär inte oense med i Glömminge om det långsiktiga målel, men detfinns all anledning att reagera mot de förväntningar som ständigtförsöker skapa bland folk om att de alternativa energikällorna mycket snabbtkan ersätta framför alll kärnkraften. Det är fråga om ett program som måstelöpa pä kanske 30 eller , under vilken lid man successivt tar olika formerav alternativa energikällor i anspråk. Del är fråga om en mycket långsam ochgradvis introduktion, och man måsle hela liden mycket noggrant väga demerkostnader de nya energislagen medför i förhällande lill de konventionella,som är de som vi framför allt mäste räkna med. Del här ärsvära problem. Centernlockar med all del går en enkel och rak motorväg till de nya alternativaenergikällorna. Sä är inte fallet. har vi inle det slora utbyte avdessa energiformer som vill uppnå redan till 1985. Herr förste vice talmannen anmälde att herrBörjesson i Glömminge anhållit att till protokollel fä antecknat all han inteägde rält till ytterligare replik. Särskilitillsiånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Hen (vpk): Debatten om kärnkraftens vara eller icke vara i förs med heltolika förutsättningar av dem som är anhängare av kärnkraftsuibyggnaden och avdem som är motståndare. De förstnämnda har bakom sig helakärnkraftsetablissemangel: statliga verk, kraftbolag, tillverkningsindustri ochdiverse halvofficiella kommittéer och myndigheter. Lägg därtill den politiskaövervikten, representerad framför allt, av den oheliga alliansen mellansocialdemokrater och moderater, som har fått till följd den orimligasituationen att fackföreningarna - eller Nr 107 åtminstone deras ledningar - och storföretagen har hamnat pä samma Torsdaeenden ''"J' '" " ' " har hänt atl löntagare ochar- 14aDril 1977 betsköpare haft samma intressen. Del storakomplexet av kärnkraftsintressenter har under hela efter- Särskill tillstånd attkrigstiden i lugn och ro fält bygga upp sina positioner. Det förtjänar tillföra kärnreak- all påpekas atl de första kärnreaktorerna i liksom iandra länder tor kärnbränsle, ursprungligen byggdes för att ge material, plutonium, föratombombs- m. m. tillverkning. Tack vare ell starkl folkligtmotstånd i värt land under blev det ingensvensk atombomb. Den gången deltog socialdemokratin och fackföreningsrörelsenpä den sida i kampen som alllid är den naturliga för ett arbetarparti, nämligenpä folkets sida mot storfinansen. Närsåledes slorfinansen och militärerna inte fick sin atombomb, med alll vad detskulle ha kunnat innebära av lönande vapenutveckling och vapenproduklion,satsade man i stället allt på vad man kallade "atomkraftens fredligaanvändning". Det visade sig vara en lyckosam och för-ijänslrik satsning.Man har lyckats binda upp statsmakterna och genomdriva etl kärnkrafisprogramsom är ett av de största i hela världen. På den vägen är vi . Motståndarsidanhar inte haft det lika bra förspänt. Detla beror till viss del på etl frånkärnkraftsanhängarnas sida medvetet undanhållande av besväriiga fakta omkärnkraftens risker och dåliga lönsamhet. Men i början av 1970-talel gick delinte längre att sopa undan dessa besvärliga fakta. Allt fier rapporter taladesill lydliga språk. Det stod klarl att kärnkraften inle var den rena ochbilliga kraftkälla som dess förespråkare ville fä oss att tro. Del är fråndenna tidsperiod, med uppskovet 1973 och det energipoliliska beslutet , sommotståndet mot kärnkraften började formera sig. Men motståndarsidans resurserhar inte på långt när kunna mäta sig med dem som anhängarna har haft till sittförfogande. Som alltid när det gäller grupper utanför de etablerade organisationernahar det rätt en kronisk brist på pengar. Del är mot den bakgrundenman får se den motion om anslag till kommittén för folkomröstning mol kärnkraft som behandlas i betän kandet nr 23. Kommittén organiserar miljörörelser och poliliska orga nisationer som är motståndare lill kärnkraft och som arbetar för folk omröstning och för ett nej till kärnkraft. Utskottet har avstyrkt mo tionen med motiveringen att om det skulle bli en folkomröstning sä skall alla meningsriklningar fä anslag. Man hänvisar också till att re geringen utlovat stöd till liknande aktionsgrupper för information m. m. En intressant fråga i sammanhanget är varifrån kärnkraftsanhängarna fär sina pengar till sin massiva propagandaapparat. Per Kågeson har i en artikel i för sedan pekat på hur kärnkraftseta blissemanget med hjälp av skattepengar exempelvis går ut med studie paket till de svenska skolorna. Det rör sig inte om några billiga broschyrer, men de erbjuds gratis. Del sprids också trycksaker till all- 90 mänheten, och det erbjuds bildband m. m. påkostade och välbesöktapropagandacentraler där man predikar kärnkraftens välsignelser. Dessa drivsmed statliga pengar. Men utskottet anser atl försl om det blir enfolkomröstning skall olika meningsriktningar få anslag. Vem har beslutat om denpropagandakampanj för kärnkraft som bedrivs och som till stor del sker medstatliga medel? Detger mig anledning att vända mig till utskottets cenlerledamöter. Ni säger er juvara motståndare lill kärnkraften och vilja arbeta för all den skall stoppas.Det hade ju då varit ell lysande tillfälle att i praktisk handling visa att niverkligen menar allvar och stöder det motstånd som finns ute i landet om niröstat för det här blygsamma anslaget, men det har ni inte gjort - och jagförväntar mig heller inte att någon centerpartist skall stödja vår motion vidomröstningen här i kammaren.