prot · G00923 · 1976-12-31 00:00:00 — En omfattande opinion gjorde sig av utländska märkbar i framför allt södra mot där, trupper från som varit motståndarelill att Röda korset skulle blandas in. Då föreslog man från Demokratiskafolkrepubliken att samtal mellan regeringarna i norr och söder bordekomma lill stånd. Så blev också fallet. Det är dessa samtal som gått lillhistorien som den s, k. dialogen och som utrikesulskotiet hänvisar lill. Attdessa samtal kom lill stånd var också ett resultat av den omfattande folkligaopinionen i södra , Fascislregeringen tvingades därtill. Samtaleneller den s. k, dialogen ledde till en gemensam kommuniké om tre huvudprinciperför nationell återförening: självständighet, fredlig återförening och nationellenighet. Men hur skulle man gå till väga i fortsättningen? Från Sydkoreasmarionettregering hördes ingenting. Då föreslog regeringen i norr att för altgenomföra vad man kommit överens om och nå dessa mål borde nedrustningaktualiseras för båda staterna. Fascislregeringen i svarade aldrig. Denville inte ha någon nedrustning, annars hade den naturligtvis avgivit ettsvar. Samtalen eller den s. k. dialogen var slut. Det är denna dialog somutrikesutskottet hänvisar lill. Alltsedan år 1972, då dengemensamma kommunikén underskrevs, har gångpå gång föreslagit regeringen i att fortsätta den s. k. dialogen. Någrasvar har inte gått att få, I skräcken för den folkliga opinionen igångsatte denfascistiska regimen i söder sin skräckterror, där alla som hyser någonuppfattning i frågan om en fredlig och självständig återförening mest omänskliga terror. Dådenna dialog alltså av kända skäl inte kunde fortsätta vände sig regeringen inorr till , som ju är den främste ansvarige för förhållandena i södraKorea, för atl få frågan diskuterad. Inte heller svarade. Motdenna bakgrund, som måste vara känd för utrikesutskottet, finner man detmärkligt att utskottet hänvisar till den s, k, dialogen såsom varande lösningenpå den brännande Koreafrågan, All samtal måste komma till stånd ärsjälvklart om mänskliga förhållanden skall kunna upprättas. Men då måstefascistregimen i tvingas därtill. Detta kan inte ske så längeUSA-trupperna finns i södra som skydd för lerrorregimen. I hägnet avdessa trupper krossar fascistregimen i södra all folklig opinion,Pakregimen anser att man sitter stark - inte ens i kyrkorna går människornasäkra, även dit hittar den fascistiska polisen. Utrikesulskotiethar mer än underliga motiveringar för sill avstyrkande ''" av vår motion. Man säger alt yrkandet i vår motionom en villkorslös upplösning av FN-kommandotoch ett likaledes villkorslöst tillbakadragande av alla utländska trupper ärföga realistiskt mot bakgrunden av att de amerikanska trupperna befinner sig iSydkorea på grundval av ett bilateralt säkerhetsavtal. Den första frågan blirdå hur detta bilaterala avtal kom till. Några ord om den frågan. Vapenstilleståndsavtaletefter undertecknades mellan Demokratiska folkrepublikenKorea och FN-kommandot, företrätt av . Regeringen i har aldrigundertecknat del vapenstillestånds-avtalet. Detta innefattade etttillbakadragande av alla utländska trupper samt ingående av ett fredsavtal. USAvåldförde sig snabbi på detta vapenstilleståndsavial och tillmötesgickönskemålen från den fascistiska regimen i om ett bilateralt avtal sominnebar atl USA-trupperna skulle vara kvar i södra . Detta bilateralaavtal fick sedan FN all godkänna. Också ställde även den gången upppå sida. DettaUSA:s svek mot vapenstilleståndsavtalels anda och mening -ett tillbakadragandeav de utländska trupperna från södra - kan knappast vara ett bärandeargument för utrikesutskottets yrkande om avslag på vpk-molionens hemställanatl skall verka för ett tillbakadragande av de främmande trupperna isödra . LiksomUSA i kraft av sin militära och ekonomiska styrka då de uppträddesom väridspolis tvingade FN att godkänna främmande trupper i södra , kanFN i anslutning lill den allvariiga situationen på den koreanska halvönsäga sin mening att USA-trupper inte längre skall vara stationerade i södraKorea. Deltorde vara bekant för alla som något intresserat sig förde politiskaförhållandena på den koreanska halvön all den enda reella motiveringen för denamerikanska truppnärvaron i är all backa upp och stödja denfascistiska mot det sydkoreanska folkel. Därmed bibehåller USASydkorea som ett viktigt brohuvud i den amerikanska Asienslralegin efter delvanärande nederlaget i . Påståenden om hot från norr lar inte ens denpå allvar som utslungar sådana. Men fascistregimen i anser det varapolitiskt matnyttigt att hota med detta krig. Under denna täckmantel kanterrorn i södra fortsätta och utvecklas. 1utskottsbelänkandet talas del även om all del vapenstillestånd som alltjämtgäller bör få en varaktig ersättning av ett fredsfördrag. Demokratiskafolkrepubliken har föreslagit detta, men fascistregimen i syd är inteintresserad. Regeringen i norra har då föreslagit ett sammanträffandeför atl försöka få ett fredsfördrag lill stånd, eftersom men inte Sydkoreaundertecknat vapenstilleståndsavtalet. Men inte heller har svarat på denframställningen. Koreafrågan befinner sig i samma läge som tidigare, och yrkandet ivänsterpartiet kommunisternas motion är alltså lika aktuellt somtidigare, varför jag, herr talman, yrkar bifall lill vänsterpartietkommunisternas parlimotion 1975/76:1140. Tillbakadragandeav utländska trupper från Nr 23 Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannen ledningen Onsdagenden kammarens förhandlingar. HerrHERNELIUS (m): upprepade från denna talarstol - flv utländska omjag minns rätt - ungefär samma förkunnelse som vi har trupper från fått del av . HerrLorentzon blev då föremål för åtskillig upplysningsverksamhet, bl. a. frånherr i , men uppenbarligen utan resultat. När jag åhörde herrLorentzons anförande , erinrade jag mig det gamla uttrycket "inte ensiffra rätt". Jag tror inte att många siffror eller faktiska uppgifter varkorrekta i anförande, men del må vara hans sak. Jaglyckönskar emellertid till all det inte fastnade någonting ihalsen på honom när han talade om det ohyggliga tillståndet vid 38:ebreddgraden - del ohyggligaste på jorden, tror jag t. o. m. han sade - därfamiljer inte får besöka varandra över gränsen. Del förefaller mig som om vihar mött liknande tendenser i närmare grannskap, men det har tydligen inte herrLorentzon noterat. Så till sakfrågan. I flolvar Koreafrågan uppe i FN under en lång och mödosam period. Det förhandladesintensivt, och bl. a. gjorde representant, närmast ambassadörenHeckscher, stora ansträngningar för att få en samförståndslösning lill ståndinnan resolutionerna kom under votering. Del lyckades inte, och därför uppstodett så lill den grad förvirrat läge alt generalförsamlingen antog tvåresolutioner av helt olika innebörd, är läget helt annorlunda, vilket herrLorentzon kanske inte har noterat. Men jag skall inte anmärka på hans motion urdenna synpunkt, därför alt när den skrevs så hade del som senare inträffadeinte förekommit. har nämligen inte Koreafrågan kommit upp på generalförsamlingensdagordning. Ingen är intresserad av den. De resolutioner som antytts hardragils tillbaka, uppenbariigen på initiativ från . Man har mycketspekulerat om vad detta beror på. En teori är att del har varit ett visstmotstånd mot den nordkoreanska taktiken, ett motstånd som framkom vid dealliansfria staternas kongress i , där ett antal stater gjordereservationer av olika slag mot den nordkoreanska ståndpunkten. Enannan teori är alt det förekommer inre oroligheter i , Telegram haromtalat delta för en lid sedan, men om dessa är korrekta vet vi inte, Nordkoreaär som bekant ett slutet samhälle, slutet för nyhetsförmedling och kontakter ivanlig ordning. Entredje möjlighet har varit att det s, k, trädfällningsintermezzot, då två amerikanska soldater hackades ihjäl, har bidragit lill en önskan hos övriga kommunistiska stater atl Koreafrågan inte skall komma upp i FN . Men allt detta är som sagt spekulationer. Vad som är verkligt är att Koreafrågan inte finns på generalförsamlingens dagordning, och därför knappast kan komma upp . 148 Vad som däremot inte är förändrat är den svenskaståndpunkten, den som utskottet redovisar isitt belänkande, och som innebär atl söker främjasamförståndsöverenskommelser mellan alla berörda parter. vill inteverka för lösningar som äventyrar vapenstilleståndet och den mycket ömtåligafreden i . vill också att FN-kommandot i upplöses ochall utländska trupper under FN-flagg dras tillbaka, men först när enöverenskommelse nåtts om ett permanent fredsfördrag eller motsvarandearrangemang för atl upprätthålla fred och säkerhet i regionen. Delär det väsentliga i den svenska ståndpunkten. Vi vill inte äventyrastabiliteten i området, och därför finns det inget utrymme för bifall lill detkommunistiska molionsyrkandet som, om tankarna i delsamma förverkligades,skulle äventyra stabiliteten och freden. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Tillbakadragande av utländska trupper från i (vpk): När argumentation i stort sett inskränker sig till dettatal om atl ingen av mina siffror var rätt, bevisar han ingenting annat än althan själv har fel. Han påslår att jag talade iriksdagen i denna fråga. Det stämmer inte alls. Jag hade eninterpellationsdebalt med försvarsministern, och sedan talade jag för partietsmotion. kanske borde hålla sig till sanningen när det gäller såenkel matematik som att räkna till tre. Förhållandenai är i sak desamma som de har varit . Förhållandena haremellertid tillspetsats undan för undan. har dåligt samvete över attdet slöt upp på sida i kriget . Även om vi den gången inte deltogmed trupper, gick de svenskar som var dilskickade iklädda arméuniformeroch var helt underställda armébefäl. Varje gång Koreafrågan behandlats iFN har stött . Folketutanför vårt land säger att utrikespolitik kännetecknas avopportunism. När hade del svårt, ställde man upp för ettland som ligger söder om oss. När förhållandena hade ändrats blickade manvästerut. Det kan faktiskt tänkas alt man snart börjar blicka österut. Vem vetvad framtiden bär i sitt sköte? Sverigesregering har i FN under alla år givit sitt stöd åt när det gäller krigeller fred i detta område. har inte självt haft en egen uppfattning.Påståendet att svenskarna deltog i på sida - även om det intevar med trupper - iklädda amerikanska uniformer; är del också fel, herrHernelius? Nej, del stämmer. Det är historiska fakta som inte ens herrHernelius kan förneka. Jaghar i min hand en broschyr, utgiven av Kristna studenter i . Jagrekommenderar alt läsa den. Den berättar om det fruktansvärdaförtrycket under fascistregimen i . Opinionsgrupper har bildats iSverige för atl här skapa opinion mot denna fruktansvärda terror. Det tjänar ingenting tillatt försöka spela skolmästare i denna talarstol. Nr 23 , och gyckla med de omänskliga förhållanden som råder Onsdaeenden f ' koreanska halvön. Det borde vara främmande. Förhållandena där är värre än de någonsin varit. --------------- förhållanden är rådande skall vi från vpk återkomma med denna motion. Tillbakadragande Denkommer att bli perenn, . trupper från (): Del var ju en pessimistisk framtidsvy, den om denna perenna motion. Denmåste väl i alla fall på något sätt färgas av omständigheterna, när den nuskall återkomma år . har den tydligen inte kunnat göra det,eftersom överenskommelsen om alt dra tillbaka resolutionen i Koreafråganträffades efter det all motionen var skriven. Men kundeåtminstone i sitt inlägg la hänsyn till detta faktum. Beträffandeden svåra konsten att räkna ett, två, tre skall jag be alt få läsa ett parrader ur ett inlägg i en debatt : "har här nu förtredje gången under del lill protokoll läst in sintolkning av moderna historia". Del kan vara fel, men del slår så. Jagsaknar anledning att dyka ner i den Lorentzonska gröten, eller vad jag skallkalla det, av olika uppgifter. För undvikande av värre missförstånd vill jag ialla fall framhålla, vilket varje lyssnare lill debatten torde ha noteratsjälv, all jag icke har uttalat mig om förhållanden i eller iSydkorea. Jag har icke heller gycklai med förhållandena i gränsområdet mellande båda staterna. De inbjuder sannerligen inte till något gyckel. I sak hadeherr Lorentzon inget att tillägga, och jag har därför ingen anledning att närmare utveckla utskottetssynpunkter, som alltså finns ibetänkandet. HertLORENTZON i (vpk): försöker skydda sig själv genom alt hänvisa till vadsom sagts i tidigare av en viss , men det är lika fel,. Man kan inte krypa bakom någon annan. Man får stå för vad mansjälv har sagt. HerrHernelius skall inte försöka uppträda skolmästaraktigt, för sådant är jag förgammal till. Det går möjligen i andra sammanhang, men i denna kammare går detinte, hur mycket pondus man än försöker uppbringa - även sedan ni har kommit iregeringsställning. Ni är inte starkare i argumenten för det. Sverigevill samförståndsöverenskommelser med alla, säger . Vad är detför samförstånd, när man stöder i alla sammanhang och har gjort det underalla dessa år? Det är ingen ärlig uppfattning ni för till torgs. Erkänn istället att del är ert dåliga samvete som talar! Så enkelt ligger det till medden här saken. Jagvill rekommendera atl skaffa de kristna studenternas 150 broschyr. Där finns faktamaterial tillräckligt somherr säker- ligen skulle kunna haanvändning av i ett annat sammanhang. Jag vet alt inte kommeratt påverkas ens av dessa fakta, men ändå skulle det vara bra även för en mansom ni, , att la del av detta. Vadgör när del gäller de ekonomiska förhållandena, exporten och importen?Sverige importerar för 58 milj. kr. men importerar för 97 milj. kr. 84 96 av denna import utgörs av produkter från leko-induslrin. Jagkommer alt tänka på Svenska Dagbladets stort upplagda propagandaariiklar förSydkorea, där man uppmanar svensk industri atl investera i , för där ärlönerna av de svenska. Men de lönerna kan upprätthållas endastdärför all det finns USA-trupper - förtryckarlrupper - i landet. Tillbakadragandeav utländska trupper från Hert (): Jag skall intelåta förleda mig till atl gå in på förhållandena i likalitet som i . Möjligen kan jag uttrycka en viss förvåning över atlherr Lorentzons heta engagemang för den nordkoreanska politiken inte harsvalnat något under påverkan av uppgifter från senare tid. hade inte något att tillföra debatten, ulan han upprepade endel synpunkter som han framfört förut. Med hänsyn härtill har inte heller jagnågot att tillägga. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1140 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1140, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorentzon i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 284 Nej - 12 Herrtredje vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Erkännandeav och bistånd till Demokratiska republiken , m. m. § 15 Erkännande av ochbistånd till Demokratiska republiken , m. m. Föredrogs ulrikesutskoltels belänkande 1976/77:4med anledning av motioner om erkännande av och bistånd till Demokratiskarepubliken , m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:1132av m. fl, (vpk), vari hemställts alt i skrivelsetill regeringen skulle anhålla om atl dipolomatiska förbindelser upprättadesmed regeringen i Demokratiska republiken , och 1975/76:1139av m. fl, (vpk), vari föreslagils all beslutadeanvisa 5 milj, kr, till humanitärt bistånd åt Demokratiska republiken och Fretilin, den revolutionära fronten för Östra Timors oberoende. 1. att skulle avslå motionen 1975/76:1132, 2. att skulle avslå motionen 1975/76:1139. Hert MÅBRINK (vpk): ären liten nation i den ostindiska övärlden, nordväst om . Men därför atl med sina omkring 650 000 invånare år litetblir inte den indonesiska fascist-junians brott mot mindre. ÖstraTimor har under århundraden lidit under portugisiskt kolonialt förtryck.Landets utveckling har förhindrats. Befolkningen har hållits nere i fattigdom,nöd, analfebetism. Barnadödligheten är skrämmande, 40 96 av barnen når aldrig 5års ålder. Malaria och Ibc skördar ständigt talrika offer. NärPortugal avvecklade sitt kolonialvälde började också att förberedas, Timors socialdemokratiska förbund - somsedermera ändrat namn lill Revolutionära fronten för ett självständigt ÖstraTimor, - fick snabbi stora framgångar och ett överväldigande folkligtstöd i landet. Man initierade strejker, som ledde till förbättradelevnadsvillkor för de arbetande. Man krävde slut på rasdiskriminering ochkorruption. Man strävade efter vänskapliga förbindelser med grannländerna ochomvärlden. Deprivilegierade klasserna bildade sina partier, UDT och Apodeli, del sistnämndaett litet parti, som ville att skulle anslutas lill . 1975ingick UDT eri koalition med Fretilin för att förbereda . Men efter påtryckningar från reaktionära grupper i Australienförmåddes UDT att bryta koalitionen med Fretilin. UDT bildade enantikommunistisk allians tillsammans med del lilla reaktionära Iaugusti 1975 genomförde så högerkrafterna en kupp. Men Fretilin kunde snabbi fåett massivt folkligt stöd och krossade den fascistiska kuppen. Högerledarna flyddedärvid till , som ingår i , Fretilin kunde deklareraÖstra Timors nationella frihet och oberoende. Varken eller godtog , och angrep indonesiska trupper, 30000 soldater. , De indonesiska angriparna lyckades inta städernakring kusten, bl, a, huvudstaden . Men huvuddelen av landet kundeframgångsrikt försvaras av Fretilin. I Dili satte upp en "provisoriskregering" av de fascistledare som efter sin misslyckade kupp flytt tillIndonesien. Det är denna sig så kallande regering bestående av reaktionärer urUDT-Apodeti, som begärde Östra Timors upplagande i . Sådanär högerkrafternas fosterlandskärlek när överklassens privilegier hotas. Jag måste säga atl utrikesutskottets knappordiga skildringav dessa quislingars fosterlandsförräderi ger deras handlande ett falskt skenav laglighet. Utskottet anför mot ett svenskt erkännande av detsjälvständiga under Fretilins ledning, atl det skulle strida motprinciperna för erkännanden och mot vedertagen internationell rätt. Dessaargumenl kan jag inte godkänna. Det som strider mot internationell rätt ifallet skulle inte vara ett erkännande av landets självständighetoch ett erkännande av Fretilin som dess rättmätiga regering. Vad som stridermot internationell rätt är överfall på och ockupationendär under motiv av quislingarnas farsartade begäran att få ingå i Indonesien.Atl erkänna Östra Timors självständighet skulle vara ett slag mot deindonesiska fascisternas brott. Det skulle vara ett stöd för Östra Timors folkoch för alla folk som kämpar för nationellt oberoende mot kolonialt förtryck. är en delvis ockuperad stat. Men det kan intevara ett skäl till all staten inte erkänns. Med samma motiveringskulle vi inte ha kunnat erkänna staten eller staten under delandra världskriget. När del gäller frågan om humanitärt bistånd till Fretilinkan jag hålla med om alt vissa praktiska svårigheter föreligger, då deindonesiska ockupationstrupperna kontrollerar landets hamnar. Denna praktiskaomständighet kan likväl icke åberopas som ett skäl till alt i deltasammanhang skulle avstå från all besluta att ett humanitärt bistånd lill ÖstraTimor skall utgå. Jag vidhåller därför yrkandet i motion 1132, att regeringenupprättar diplomatiska förbindelser med Demokratiska republiken , Fretilin, Jag yrkar dessutom bifall till följandeyrkande som delats ut lill kammarens ledamöter: atl med anledning avmotion 1139 av m, fl, anvisar 5 milj. kr. på tilläggsbudget förinnevarande budgetår lill humanitärt bestånd ål Demokratiska republiken Erkännande av och bistånd till Demokratiska republikenÖstra , m. m. Erkännandeav och bistånd till Demokratiska republiken , m. m. och Fretilin,den revolutionära fronten för Östra Timors oberoende. Jag vill börjamed att instämma i något som sade. Det faktum att ärlitet och, kan jag tillägga, ligger långt bort gör inte brott attinvadera landet mindre. NärTimorfrågan togs upp i resulterade det i enresolution där den indonesiska väpnade interventionen beklagades, ochIndonesien uppmanades att utan dröjsmål dra tillbaka sina trupper. Alla stateruppmanades att respektera Östra Timors territoriella integritet och dess folksoföryiterliga rätt till självbestämmande. 1 den svenska röstförklaringen sadeambassadör all FN inte borde på något sätt överse med utländskockupation och underströk "nödvändigheten av ett snabbt tillbakadragandeav alla indonesiska trupper från ". Denna svenska inställning är oförändrad, som framgick av behandlingenav Timorfrågan i säkerhetsrådet . Sedan det utskottsbetänkande vinu har framför oss skrevs har frågan återigen tagits upp i FN, igeneralförsamlingens fjärde kommitté. Det kan där finnas anledning all på nyttfastslå den svenska inställningen. Mende konkreta krav i vilka de båda kommunistmotionerna som vi nu behandlarutmynnar, nämligen kravet atl diplomatiska förbindelser skall upprättas med denav Fretilin bildade regeringen och kravet alt skall anslå 5 milj. kr,till humanitärt bistånd åt Fretilin, har inte utrikesutskottet kunnattillstyrka. Närdet gäller del första kravet anför vi i betänkandet följande: "Enligt deninternationella rätten skall vissa kriterier vara uppfyllda redan för att enstat skall anses ha uppkommit. Dit hör existensen av ett territorium, enbefolkning samt en regering som självständigt i relation till andra staterutövar effektiv makt. På samma sätt anger den internationella rätten de bådahuvudkriterier, nämligen effektiv kontroll över staten och viss stabilitet, somskall vara uppfyllda för att en politisk myndighet skall kunna anses som enregering, vilken är behörig atl företräda en etablerad stat. Beträffande bådestats- och regeringsrekvisiien saknas huvudförutsättningarna i fråga omÖstra ." Detfinns alltså, herr talman, enligt utskottels mening inte något sakligt underlagför ett diplomatiskt erkännande från svensk sida, och jag vill därför yrkaavslag på motionen 1132. Detandra kravet är avstyrkt därför att det stöd lill befrielserörelser som Sverigelämnar endast utgår till sådana rörelser i södra som omfattas avrekommendationer från FN om sådant bistånd. Men utskottet tillägger:"Denna regel utesluter å andra sidan inte att humanitära insatser kangöras i till förmån för en befolkning som uppenbart lidit svårt avinbördeskriget och den indonesiska invasionen, om praktiska möjligheter tillsådant bistånd yppar sig. För sådana ändamål finns medel att tillgå inombiståndsbudgetens ram." Jag vill emellertid tillägga - och det bekräftadeherr Måbrink i sitt inlägg - att enligt de informationer som vi har kontrollerarIndonesien kustområdena och hamnarna. Delta komplicerar givetvis situationenoch begränsar transportmöjligheterna för en eventuell hjälpare. Medhänvisning till vad utskottet anfört vill jag, herr talman, yrka avslag ocksåpå motionen 1975/76:1139 och bifall till utskottels hemställan. (vpk): Jag accepterarinte utskottets motiveringar. Vad jag sade i min inledning - vilket inte hellerhar dementerats av - var nämligen att bildades iÖstra en regering som hade folkets stöd och därmed också kontroll överterritoriet. Kriterierna för ett erkännande var alltså uppfyllda. Mensedan gick indonesiska trupper in i landet . 30 000 soldaterskickades in i och lyckades bita sig fast i bl. a. huvudstadenDili. Del är en parallell lill vad som hände i och under andraväridskriget. De tyska nazisterna lyckades då lem-porärt bita sig fast i Norgeoch till viss del även behärska landet, och de behärskade också , Meninte gjorde på del sättet då atl tillerkände dem rätten attbestämma över och . Det är precis på samma sätt när det gällerÖstra .