prot · G009113 · 1976-12-31 00:00:00 — 7. belräffande byggnadslovelsomfallning all skulle avslå moiionen 1976/77:933, 8. beträffande enklare byggnormeratt skulle avslå motionen 1976/77:550 i motsvarande del, 9. belräffande högertrafik förgångirafikanter att med anledning av motionen 1976/77:166 som sinmening gav regeringen lill känna vad ulskollel anföri, 10. belräffandeallergikers miljöproblem alt skulle avslå mo tionerna 1976/77:420 och 913, 11. belräffandehandikappanpassning av den yttre miljön all skulle avslå moiionen 1976/77:918, 12. beträffandehandikapporganisationernas inflytande i planeringsprocessen att riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:1285, 13. belräffande ålgärder molbarnolycksfall i bostäder atl skulle avslå motionen 1976/77:957, 14. beträffande beslämmelser omsoprum all skulle avslå motionen 1976/77:415, yrkandena 1 och 2, 15.beträffande uppsättande av radioanienn alt skulle avslå motionen1976/77:417. Reservalion hade avgivils belräffande planläggningfrån bosladsför-söriningssynpunkt, m. m. av herrar , ochJadestig, och samt herrar i Karlslad ochHåkansson i (samtliga s) som ansett delsatl viss del av'utskottets yttrande borl ha i reservalionen angiven lydelse, dels- under förutsättning av bifall till den vid utskottets betänkande CU1976/77:18 fogade reservationen nr 2 - att utskottet under 1 borl hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1976/77:553, yrkandet 3, skulle anta det avmotionärerna framlagda förslaget till lag om ändring i byggnadsstadgan(1959:612), dels- under förutsättning av bifall lill utskottets hemställan under 5 ibetänkandet CU 1976/77:18 - atl ulskollel under I bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1976/77:553, yrkandet 3, skulle anla del avreservanlerna framlagda förslagei lill lag om ändring i byggnadsstadgan(1959:612) med den lydelse av 56 ij 1 mom. första stycket som av reservanternaangells som alternativt förslag. Planeringoch byggande m. m. Till betänkandet hadefogals särskilda yttranden 1. beträffande bestämmelser omsoprum av herrar , och , och herrar i Karlslad och i (samtliga s), 2. belräffande uppsällande avradioanienn av (). FruDAHL (s): diskuterade huvudparten av yrkandenai en socialdemokratisk parlimolion om boendemiljön. Del skedde när vibehandlade civilutskoltels betänkande nr 18 om bostadsbyggandet. skall vii anslutning till civilutskoltels betänkande nr 26 angående planering ochbyggande ta slällning till det återstående yrkandet 3 i vår molion 553. Detyrkandet avser sådana ändringar i byggnadsstadgan varigenom kommunensskyldighet all beakta sociala mål och behov vid bostadsplaneringen skulleklarl ullryckas. Vårparlimolion i sin helhet syftar ju lill all ge kommunerna en lagfäst skyldighetoch effektiva instrument all låla en social helhelssyn präglabosladsplaneringen i syfte all förbällra boendemiljöerna och minska segregationeni både nytillkommande och redan befintliga bostadsområden. De vägar som vianvisar, t ex. upprällande av bosiadsförsöriningspro- Planeringoch byggande m. m. gram, genomförande avbosladssociala invenieringar, ändringar av bygg-nadssladgan, som jusl nu ärakluelll, anvisningsrätl och vissa slimulansålgärder för kommunernaoch bosladsförelagen, bygger på förslag som lagts fram av bostadsutredningarnaoch blivit föremål för en bred remiss, som i sin lur resulterade i en myckelstark uppslutning kring förslagen. Förslagenär alltså väl beredda, och del hade inle varit någon svårighel för regeringenatt lägga fram dem i form av en proposition till . har vi i slällelfåll lägga fram dem i vår parlimolion. Allasom upplevt verkligheten ute i våra kommuner vare sig som boende, somkommunalpolitiker eller som verksamma inom bostadssektorn eller inom olikakommunala förvaltningar, vet också att det finns myckel slora behov av ensamordnad planering av bosläder, av sociala och kulturella verksamheter avolika slag saml av'trafik och arbetsplatser på del säll vi föreslår. Alltförmånga bostadsområden har brister därför all denna samordnande kommunalaplanering inte fungerat. De behöver förbätiras med de typer av instrument somvi föreslår. Vi vel att del också vid nybyggandel och planeringen finnsett klart behov av en bättre samordning och en starkare betoning av det socialamomentet i planeringen - det som alla lalar så vackert om, men som ju ofta intefår möjlighel att slå igenom i verkligheten. Dessa brister drabbar framför alllde svaga i samhällel. Vivel också all en reform av det slag som vi förordat skulle underlättaförverkligandet av många andra angelägna reformer, t ex. SIA-reformen ochbarnomsorgsreformen, som kräver dels samordning mellan olika förvarningarsplanering, dels all sociala behov beaktas bättre i bosladsplaneringen. Därförvar vi förvånade och besvikna över alt inle följde vårt förslag förnågra veckor sedan. Vi har , herr lalman, möjlighet att ta ett litet menbetydelsefullt steg på vägen, som skulle förbättra situationen ule ikommunerna. skulle ske om vi ändrar byggnadsstadgan i enlighet med vårtförslag i moiionen 553 yrkande 3. Viföreslår där för del första all byggnadssiadgans 9 ;j skulle få en allmänmarkering av de kommunala inienlionerna i fråga om boslads-försöriningen ochalt dessa skall beaktas vid planläggningen enligl byggnadslagen. Fördel andra gäller del alt man i byggnadssiadgans 12 >; 1 mom. skulleprecisera all en sladsplan skall lillgodose också kraven på en god socialmiljö. Fördel iredje är del fråga om all i byggnadssiadgans 56 ! ; 1 mom. säga alt sådanahär frågor skall få prövas också i samband med byggnadslovsprövning. Ifråga om de två första punkterna, som alltså gäller byggnadssiadgans 9 och 12>;S om reglerna för planläggning och uppgörande av sladsplan, finns delmarkeringar av allmän innebörd. Sedan görs en rad preciseringar, och blanddessa preciseringar återfinns hänsynstagande till trafikens be- hov, till energiförsöriningensbehov och till försvarets behov m. m. Men av olika skäl saknas där ettunderstrykande och en precisering av alt de allmänna kraven påbosladsförsöriningen - de sociala målen - skall tillgodoses. Del är genompreciseringar på den här punkten som man ju ändå skulle kunna undersiryka attplaneringen måsle lillgodose del som vi kanske belrakiar som självklart iprincip men som så ofla inle fungerar i prakliken, nämligen all man skalltillgodose behovel av mark och planer för atl klara daghemsutbyggnaden, enlämplig fritidsmiljö, kulturlokaler, god service osv. Vi menar all om kammarennu skulle avvisa våra krav på understrykanden och preciseringar i dessaavseenden kunde del uppfattas som om inte ansåg detta lika viktigtsom de andra ändamål som blivit preciserade i lagsliflningen. Ifråga om den iredje punkten, om byggnadslovsprövningen, föreligger del tvåalternativ i den reservation som vi har fogat till utskoilsbeiän-kandet Detförsta alternativet gäller för det fall att skulle ha bifallit vårlförslag i reservationen 2 till civilutskoltels belänkande nr 18. har ju delförslaget avslagits av kammaren, och akluelll är därför del andraallernalivel, där man i mer allmänna ordalag säger all man vidbyggnadslovsprövningen skall la hänsyn lill kommunala beslui om rikllinjer förbosladsförsöriningen. Dehär förändringarna, herr talman, kan genomföras nu och komma lillnytta ute i kommunerna. De kan sedan föras över vid den kommande revideringenav lagsliflningen om markanvändning och byggande. Majoritetenhar ju lika litet som lidigare anföri några sakinvändningar mol våra förslag.Och jag vill säga alt del skulle bara fallas annat. Det skulle varauppseendeväckande om inte de allmänna principer som vi för fram fick i allthögre grad prägla lagsliftningen på det här området. Men majoriteten vill väntalill dess att del läggs fram ell förslag lill ny lagstifining om markanvändningoch byggande. Jag lycker del är svårl all förslå varför vi skall behöva vänlapå della, för som jag har sagt är det här principer som vi utgår från atldet råder enighet om och som måste komma att i hög grad prägla den blivandelagsliftningen. Det kan inte råda något ivivel på den punkten. Delrör sig, som jag också har påpekat, om väl utredda och remiss-behandladeförslag som skulle kunna vara färdigberedda i kanslihusel, om viljan funnes,och som alltså utan vidare kan föras över vid en kommande revidering. Vi vetnu också att det förslag belräffande en allmän revision av byggnadslagstiftningen,som vi väntar och som har aviserats i form av en promemoriafrån departementet vilken skulle remissbehandlas, troligen blir starkt försenatDelta gör det så mycket nödvändigare alt redan nu ta ilu med de här angelägnafrågorna. Delsaknas ju inte exempel på atl man har gjort detaljändringar och elappändringari byggnadsstadgan, när man har haft goda skäl för det, t ex. i anslutning tillolika beslut här i kammaren. Jag tänker bl. a. på alt vi, när 1975 årsenergibeslut fållades, förde in kraven på hänsyns- Planeringoch byggande m. m. Planeringoch byggande m. m. tagande lillenergiförsöriningens behov. Delär också intressant atl jämföra med ett annat förslag som regeringen fört fram,som till skillnad från det här varken är utrett eller remiss-behandlat och omvars förenlighet med kommande lagstiftning vi ingenting vel. Jag syftar då påpropositionen 122 om tätbebyggelse i glesbygd som vi jiisl nu behandlar iutskottet. Det är uppriktigt sagl ganska egendomligt att man anser sig kunnagöra detta som man motsätter sig de mycket angelägna och väl bereddaålgärder som vi föreslår. Jag ber att mot bakgrund av vad jag här har anfört få yrka bifall lillden socialdemokratiska reservationen. Efiersom kammaren, som jag sade,har avslagit vår reservalion 2 vid civilulskoiiels belänkande nr 18,har vårt förstahandsyrkande i den nu akluella reservalionen fallit. Vi hardärför alt ta ställning till andrahandsyrkandet med den lydelse avbyggnadsstadgans 56 § 1 mom. första stycket som anges som alternativt förslag. Med anledning av min motion 1976/77:417 om förslag lill lagstiftning,så att radioamatörer inte kan vägras sälta upp antenn på flerfamiljshus, villjag anföra några skäl till varför jag anser del viktigt att lösa detta problem. Eftersomjag tror att man i denna kammare inle lidigare behandlat något ärendebelräffande radioamatörer, skall jag i korthet redogöra för verksamhelen. Ordetamatör har i svenskt språkbruk ibland fåll en nedvärderande betydelse genomassociation till mindre skickliga utövare. Så är inte fallet här. ulan"med amatörradio förstås trafik för övning, kommunikation och tekniskaundersökningar, bedriven av rent personligt iniresse och ulan vinningssyfte,för icke yrkesmässigt studium av radioiekniska problem". Denna definitionpå amatörradioverksamhet finns i de bestämmelser som regleraramalörradioverksamheien i . Ungefär samma lydelse ålerfinns också i allaandra länders beslämmelser. Radioamalörernautför en mängd vikliga uppgifier för vårl samhälle, för vår modernatelekommunikation och elektronikindustri. De har därför myndighelernas fullastöd. Blandradioamatörerna finner man tekniskt högt kvalificerade personer: forskare,ingenjörer, beslutsfattare, studerande, handikappade och personer ulan yrkesanknytningtill radioverksamhet men med ett i högsta grad levande intresse föramatörradio. Amatörradioverksamhet är också en verkligt demokratisk hobby. Därexisterar inga gränser av något slag mellan länder och folk, religioner ochraser, man eller kvinna, rik eller fattig, frisk eller handikappad. Radioamatörernabildar en världsomfattande rörelse med ca 530 000 utövare, varav drygt 5 000 iSverige. De har hela väriden som arbetsfält Somliga finner nöje i all siiia vidlelegrafinyckeln eller mikrofonen och lala med vänner och bekanla samiidigl somde prövar olika radioslalioner, antenner, kopplingar osv.Andra försöker vinna erfarenhel på radioteknikens och radiovågornas område ochfår därmed nya vänner. Sådana kan man finna genom radiotrafiken, kanske i delnärmaste kvarteret Men i näsla ögonblick kanske man träffar en radioamatör påen liten ö i eller kanske på en radiostation vid - elleren trevlig rysk bonde, en käck pojke i , kanske rent av en intresseradkung i . Genomdenna verksamhet bidrar radioamalörerna lill ökad förståelse och vänskap mellanfolken på vår jord. Vidare är radioamalörernas verksamhet till stor nyttaspeciellt vid katastrofer av olika slag, som t. ex. jordbävningar och stormarnär andra kommunikationer inte fungerar. Många liv har också räddats genom allnågon radioamalör någonstans på vår jord uppfattat ett nödanrop, som påtelegrafi är SOS och på telefoni Mayday. En radioamatör vet då vilka åtgärderhan skall vidla för att skaffa undsättning till de nödställda. Detär ur nationell synpunkt värdefulll att sändaramalörerna vidareutvecklar sinafärdigheter som telegrafister, vilkel innebär au landel kommer atl förfoga överen kår av skickliga signalister med goda tekniska kunskaper, vilka kan tas ianspråk i händelse av krisiillstånd. Faslände flesta sändaramaiörer är friska människor är det ändå de från vanligl,alldagligt umgänge mer eller mindre utestängda som har den mest påtagligaglädjen av denna hobby. Del finns i åtskilliga synskadade ochrullstolsbundna sändaramaiörer. Det har visat sig atl amalörverksamheten är ettmedel, som övervinner bl. a, psykiska spänningar. Dessutom är hobbyn ettgeneröst psykologiskt hjälpmedel för att glömma handikapp och i många fall ellviktigt steg lill rehabilitering. En handikappad som måsle sitta hemma kanbryta sin isolering och skaffa sig vänner genom sin radioverksamhet Denverksamhet och de insatser jag nu redogjort för är skäl nog för atl vi skallstödja alla dem som önskar ägna sig ål amatörradio, så au de får möjlighet atlutöva denna verksamhet och inle utestängs därför att de bor i ettfierfamiljshus. Föratt en sändaramatör skall kunna utöva sin verksamhet är han hell beroende av enutomhusantenn. Om en sändaramatör bor i en villa är del som regel inga problematt få tillstånd för all sälla upp en antenn. Men för dem som bor i ettflerfamiljshus är möjligheterna myckel begränsade. All en diskriminering avdella slag förekommer i vårl samhälle, där vi alla slrävar efter atl genomförarällvisa, är beklagligt drabbar det handikappade personer meddålig social status. Avslagpå ansökningar om uppsättande av utomhusanienner motiveras vanligtvis endaslmed all man. av principiella skäl, avslår framställningen - en intetsägandemotivering, Iflerfamiljshus där antenner får sättas upp - det finns faktiskt sådanafasligheter - är uthyrningsgrunder och hyror mycket varierande. Del förekommert, o, m, all hela takel måste hyras för att en antenn skall få sällas upp. Planeringoch byggande m. m. Planeringoch byggande m. m. Föralt få en bällre tingens ordning i det här sammanhanget hade en lagstiftningvarit ett bra allernaliv såväl för sändaramatören som för fastighetsägaren. Delfinns länder som haren antennlag, t, ex, , och enligl uppgift fungerarden bra. Ulskollelhar inle i sill belänkande moliveral varför man inte var beredd atl förorda deni motionen föreslagna lagsliftningen. Jag lycker, herr talman, att det liggernågot av negativism i ulskotlels hantering av denna fråga. Jag anser au kraveti min motion är befogat och från rättvisesynpunkt motiverat Jagskall inle drista mig till all yrka bifall lill moiionen mol ett enigt ulskoit.Det har dock framförts i utskottet att byggnadslagstiftningen inle utgör någolavgörande hinder för uppsällande av ulomhusanlenn. Jag hoppas all man skallkunna lösa frågan genom överenskommelser mellan berörda parler. (vpk): Jag skall i milt inlägg bara beröra en molion i della belänkande,vpk-molionen 415. Allvänsterpartiet kommunisterna nu återkommit med en molion angående förbättringav sophämlningspersonalens arbetsförhållanden, trots all frågan behandlades såsent som , beror på att vi då ansåg och fortfarande anser attfrågan inle behöver utredas vidare för elt beslut av . Del finnstillräckligt med utredningsmaterial - om sådani nu är nödvändigt innan åtgärderkan vidtas - bl. a. den ulredning som gjordes efter sopslrejken i ,där alla politiska partier slällde sig bakom utredningens förslag. Vianser all när del är så klarl faslslagel all sophämlningspersonalensarbelsförhållanden från flera synpunkler är hälsovådliga, borde lid inte offraspå onödiga ulredningar. Också den ansvarige, i det här fallet frubosladsministern , använde i decemberdeballen så starka ord som"kalaslrofall dålig arbelsmiljö". Alla poliliska partiersrepresentanter var också i princip överens om att om man vill åstadkomma engodtagbar arbetsmiljö för nämnda yrkesgrupp, måste förbättringar ske även i denbefintliga bebyggelsen. Trotsdetta var man inte beredd all då la slällning, så all konkreta åtgärder kundekomma lill slånd, och del lycks man inle vara heller ulan kryperforlfarande bakom ulredningskravet Alt hänvisa frågor till ulredningar är detmest effekliva sättet atl säga ell och mena ett annal, eller att skjulabesväriiga problem framför sig. Nusägs i civilulskotlels betänkande all denna ulredning kommer all föreliggaunder juni månad 1977, och det är naturligtvis bra all den kommer så snabbt.Men därefier skall konkreta förslag utarbetas, som sedan skall taslällning till. Det är därför risk för all den plan för liden fram lill den 1januari 1978, som den borgerliga majoriteten i utskottet var överens om idecember, inte kommer alt hålla. I varie fall finns det ingenting sagl om någontidsplan i del belänkande som vi nu behandlar. Utskottetstalesman i decemberdeballen, , bagatelliserade tidsförskjutningen,alltså de som han räknade med skulle vara skillnaden mellanbeslutet och ikraftträdandet. Men det betydde också ell bagatelliserande avsophämtarnas krav på en godtagbar arbetsmiljö och av de hälsorisker som de ärutsatta för under sin dagliga ar-belsutövning. Atthänvisa till kostnadskonsekvenser när det gäller liv och hälsa för arbetare iyrkesutövning är inget nytt argument. Det har jobbare hört tidigare, särskillom det berör det privata kapitalet. Men det är argument som vänsterpartietkommunisterna aldrig kan godta. Jag skall inte föriänga debatten med ytteriigare dokumentation omsophämtarnas arbelsförhållanden - även om ytteriigare sådant malerial harkommit fram - utan nöjer mig med atl hänvisa till den omfaltande debatt somfördes , eftersom vi då var hell överens. Men det är på enväsentlig punkt som vi skiljer oss åt, och det gäller beslutsfattandet.Vänsterpartiet kommunisterna vill ha ett beslut , så att omedelbara åtgärdertill förbättringar kommer till slånd. Vitror inte atl hela arbetsmiljön för ifrågavarande yrkesgrupp kan saneras överen natt, men vi vet att mycket skulle kunna åstadkommas ganska snabbi och utanstora kostnader. Men om vi innan beslut kan fattas skall vänta på utredningefler utredning, där del sägs atl luckor i redan gjorda ulredningar måsletäppas till, är jag rädd för att del inte finns några sophämtare kvar atlförbättra arbetsmiljön för, när besluten skall fattas. Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall till vpk-motionen 415, yrkandena 1 och 2. Planeringoch byggande m. m. I betänkandet 1976/77:26 behandlar civilutskollel eU flertal motionersom rör planering och byggande m. m. Jag tänker i detta inlägg behandla de trepunkter som varit uppe till diskussion genom de inlägg som redan har hållits.Jag skall börja med den socialdemokratiska reservationen, där man yrkar bifalltill moiionen 1976/77:553, yrkandet 3. FruDahl noterade atl vi hade behandlat en stor del av motionen 553 i detbetänkandet, nr 18. När del gällde de förslag som kvarstod från boende-ochbostadsfinansieringsutredningarna-och som ännu inte har tagitslällning till - ville vi avvakta den beredning som pågår inom departementet.Della innebär att utskottsmajoriteten anser att inte heller den återståendefrågan skall behandlas isolerad från det reformarbete som pågår i fråga ombyggnadslagstiftningen i dess helhet. Dettaär de motiv som finns för utskottsmajoritelens ställningstagande, men jag villockså någol kommentera uttryckssättet i den socialdemokratiska reservationennär del gäller 9 S i byggnadsstadgan. Jag får ett intryck av på socialdemokratiskt håll med hjälp 4 protokoll 1976/77:113-116 Planeringoch byggande m. m. av litet advokatyr villframställa del som en katastrof om inle de ord blir införda i lagtexten somföreslås i motionen 553. Reservanterna säger nämligen att "elt avstyrkandeav förslaget skulle kunna uppfattas som om dessa krav" - som är uppställdai moiionen 553 - "inle hade samma dignitet som t. ex. del militära försvarelsnu i texten åberopade krav". Den beskrivningen innebär naturligtvis enförvrängning av verkligheten, eftersom bestämmelserna i 9 § byggnadsstadgan ärtillkomna för att åstadkomma en god planeringsprodukt. Meningen med stadgandetär alt man vid planering för bostadsändamål skall ta hänsyn till alla deinlressen och önskemål som finns för att försöka åstadkomma en god boendemiljö.Atl man sedan inte har lyckats med detta kan bero på alt man inle alllid hafttillräcklig kunskap för alt kunna åstadkomma en bra miljö. Man kan naturligtvisockså säga att den kommunala verksamheten i detta avseende har starkt påverkatsav de krav på snabbt och koncentrerat byggande som lidigare har varit ensocialdemokratisk signatur, vilkel jag också berörde i den bostadspolitiskadebatien. Självfallet pågår varie dag i alla kommuner ett arbete medplanläggning av hur vi skall bygga ut våra boendeområden. HerrHägelmark gav i sitt inlägg en beskrivning av den verksamhet somradioamalörerna bedriver. Att vi i utskottet inte har oss kunna bifallaherr Hägelmarks motionsyrkande om en radioaniennlag bör inle lolkas som någonnegalivism till den verksamhet som skildrade, ulan del konkretaförhållandel är att utskottet inte gärna kan föreslå all lagstifta omvad parterna - dvs. fastighetsägare och hyresgäster - skall sluta avtal om. Menvi delar naluriiglvis uppfattningen, alt om den som söker tillstånd att sättaupp antenn uppfyller de villkor som byggnadsnämnd och fastighetsägarerimligtvis kan slälla, skall han också ha möjlighet att sätta upp antennen,även om del inle genom lagstifining kan bli ett avialsreglerat område. Avslutningsvisvill jag någol kommenlera inlägg, som gällde motionen 415belräffande renhållningsarbelarnas arbetsvillkor. Jag tycker inte att det finnsnågon anledning att nu gå in i någon ny sakdebatt om denna fråga. Vi hade eningående sådan , då vi från utskottets sida klargjordeatt vi ansåg del vara ell allvarligt problem som behöver få sin lösning. Viförutsatte också atl del skall komma förslag från regeringen, så alt ett beslutkan fallas under del här årel och träda i kraft . Vi utgårifrån att detta forlfarande är regeringens handlingslinje. Meddelta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottels hemställan påsamtliga punkter. () korl genmäle: Vi kan ha olika uppfattningar om orsakerna lill alt del finns brister iden sociala miljön i våra bostadsområden, och bakgrunden lill detta har vibelyst i vår parlimolion. Men jag lycker inle alt man, som gör,skall la alltför nonchalant på det kvantilaliva utbyggnadsmål som vi hadepå 1960-lalet och i börian av 1970-lalel. Då gällde del ju alt bygga borlbostadsbristen, som verkligen var ett oerhört svårt socialt problem. Ingenförnekar i och för sig att man då inle alltid hann med all tillgodose kraven påen god social miljö på del sätt som skulle ha varit önskvärt. Men elt heltövergripande mål var ju att bygga många bostäder; jag minns att det fanns andrapartier som t. o. m. ville gå ännu längre. 1 dagens situation, när vi kanske ärpå väg in i en ny brist, är det nog viktigt all vi tänker på att kravet på attbygga tillräckligt många bostäder för att lillgodose behoven också är angelägetur social synpunkt. Närdet sedan gäller hur man skall tolka ett avslag på våra förslag är detändå så, alt sedan byggnadsstadgan kommit till har en rad intressen blivittillgodosedda genom att det införts preciseringar och till-lägg i framför allt9 och 12 SS. I fråga om de sociala behoven har däremot inle någon sådanprecisering gjorts, och jag tror att kan hålla med om atl del ärangelägel alt så sker, eller hur?