prot · G00927 · 1976-12-31 00:00:00 — Men hur myckel av de fem miljonerna svarar för? Jo,den alldeles övervägande delen. är väridens största varvsnation. Takontakt med den japanska regeringen och försök få den att acceptera denmålsättning som världens varvsnationer var överens om, att varvskapacilelenskall minskas med 30 96. Detär ju de övriga varvsnalionerna som skall följa exempel och minska sinkapacitet - inte de fattiga länderna. Därför kommer frågan naturligt: Harregeringen för avsikt att påverka övriga stora varvsnalioner - ochvarvsnationerna i - att fullfölja de planer på att minska varvskapaciteten som nationerna lidigare varil överens om? Det är väl ändå inte meningen att det bara är som skall svara för den minskningen? Sedangäller det - och det är den viktigaste frågan som jag vill komma till -planeringen för framtiden. Det är en defaitislisk och negativ syn iindustriministerns svar. Han har där ryckt ut en mening från varvspropositioneni maj i vilken det står atl planeringen borde vara inriktad på atl ytterligaresysselsättningsminskningar kunde komma att bli nödvändiga efter 1978 utöver . Men, , med anledning av en passus i propositionenväckte jag tillsammans med i en motion som behandladesav näringsutskottel. Utskottets betänkande var emellertid något oklart. Menmotionens syfte var alt man inte skulle ha denna negativa syn på planeringen,nämligen en ytterligare reduktion av sysselsältningsnivån vid de svenskavarven. Eftersom del var oklart hur man skulle tolka utskottsbelänkandet ochdärmed riksdagsbeslutet , ställde jag under debatten häri kammarentill utskottets talesman frågan hur man skulle tolka utskotlsbetänkandel påden punkten. Då fick jag följande svar av utskottets talesman, : "skall alltså läsa utskottsbelänkandet på detsättet atl vi förutsätter atl det inle blir nödvändigt med ytteriigareinskränkningar och nedskärningar." Del var alltså utskottets talesman somsade alt vi skulle fatta riksdagsbeslutet på det sättet. Längrefram i debatten återkom den dåvarande industriministern , och jagskall citera vad han då yttrade: "HerrHugosson har varit ängslig för vad som sker efter 1979. det är riktigt attvi i propositionen har skrivit all vi inle får utesluta all vi kan hasvårigheter också 1979. Men del har varit mer en varningslampa, en signal,inför att även om del beslut som vi fattar - som jag hoppas - omlagerproduklion visserligen löser problemen efter en nedbantning t. o. m. 1978, måste vi myckel snart återkomma till vad som skall kunna göras 1979. Låtmig klart säga ifrån atl våra ambitioner bör vara all hålla sysselsättningenpå den nivå som vi uppnår 1978 också framöver, efter 1978. Och jag kan inte iutskottets skrivniYig se någon annan uppfattning på den punkten." Riksdagsbeslutetinnebar således att detta år fastställde att planeringenefter 1978 icke skall vara inriktad på en ytterligare reduktion av den svenskavarvskapacilelen och sysselsättningen vid de svenska varven. Dåär det myckel intressant att få litet klarare besked om vad det är för direktivsom har gett analysgruppen. På den punkten är interpellationssvaretmycket oklart. Men om jag har fått riktiga uppgifter, har lämnatanalysgruppen följande direktiv. Man skall undersöka möjligheterna till enytterligare kapacitelsreduklion med 20 96 och till en ytterligaresänkning av sysselsättningsnivån vid de svenska varven med 20 96. Majbesluletinnebär en reduktion på 4 800-5 000 jobb i . Skall vi plussa på medytterligare 20 96? Ja, då drabbas av en ytteriigare reduktion på 3500-4 000 arbetstillfällen. Är delta regeringens mål, eftersom hargett analysgruppen sådana direktiv? Vidarehar analysgruppen fått i uppgift att studera riskerna med lagerproduktion avfartyg. Del är klart att del i den nuvarande internationella varvskonjunkturenfinns stora risker med lagerproduktion. Man behöver inte tillsätta enanalysgrupp för att konstatera det. Men i ett läge med en internationellnedgång för varvsindustrin, som kanske kommer alt vara , måste vi juta vissa risker. Som sade måste staten lämna det kapitaltillskottsom erfordras för all man skall kunna klara hela denna bransch, där harett kunnande, en kapacitet och en organisation som kanske inget annat land iväriden. Under en sådan nedgångsperiod får naturligtvis staten gå in och tariskerna och se till alt produktionskapaciteten bibehålls, så atl vi kan klaravarvs-produktionen när, som man bedömer, bättre varvskonjunkiurer inträder1980-1981. Vidareskall analysgruppen utarbeta en långtidsplan för AB Slalsvarv, eller vad det nuskall kallas. Det är naturligtvis inte den allra bästa tidpunkten atl sällasig ned och utarbeta en långtidsplan för ett statligt varvsaktiebolag. Man kanlätt räkna ul vad del blir för långtidsplan analysgruppen kan komma fram tilli en situation när konjunkturen är dyster. Del är inle underligt atl del råderstor oro bland anställda vid de svenska varven i allmänhet och vid iGöteborg i synnerhet. Sedanskall analysgruppen utföra en hel del andra uppgifter. a. skall dengenomföra underleverantörssludier, och del tror jag är utomordentligt viktigt.Vi har lidigare haft den uppfattningen att mot en varvsarbelare svarar enarbetare vid en annan industri - en underleverantör, ofta ett mindre företag. HerrÅsling hade förmånen alt få vara i före valet, då jag dellog i en diskussion om de små och medelstora förelagens situation.Herr Åsling lovade då all om han bara kom i regeringsställning skulle hanverkligen se till att skapa gynnsamma betingelser för de små och medelstoraföretagen. Om vi skall reducera svensk varvsindustri - utöver de har beslutat om - med , vilket alltså gör 3 500-4 000varvsarbelare i , innebär det att 5 000 anställda vid de små ochmedelstora företagen, som är underleverantörer lill de svenska varven, blirulan arbete. Del skulle alltså vara en björntjänst mot de små och medelstoraföretagen som börjar sin bana som industriminister med! Idet nämnda sammanhanget kom vi också att diskutera sysselsäU-ningen iframliden. Då sade : Om vi vinner valet skall vi se lill att skapa400 000 nya jobb i det här landet, och jobben skall vara jämnt fördelade överhela landet. - Slorgöleborgsområdel omfattar unge- far 8-10 96 av landetsbefolkning. Om vi räknar lågt skulle vi i alltså få 35 000jobb av de 400 000 nya jobben, och dem behöver vi mer än väl om vi skall klarasysselsättningsnivån. Del som har oroat oss som representerar framför alltGöteborg och i övrigt, är ett uttalande av som återgavsi . Jag skall be att direkt få citera vad som stodi : "Detkan bli nödvändigt med ytteriigare nedbantningar inom varvs industrin. -- När och hur stora dessa neddragningar blir är ännu inle Ett förslagkommer inom ell par veckor." - har vi fått vela att förslaget inlekommer på ännu ett tag. - "En neddragning skulle framför allt drabbaGöteborg. Göteborgär en expansiv region där man bör kunna hitta alternativ sysselsättning för demsom berörs, hävdade . Åsling vidare." Dethär, herr talman, är ett rhinsl sagt förvånansvärt uttalande av landelsindustriminister, som bör veta hurudan situationen är även istorstadsregionerna. Situationen när det gäller expansionen i , herrÅsling, är alt vi blivit av med en befolkning på 8 000-10 000 under desenaste fem åren och att det har försvunnit ungefär 10 000 jobb på ett par treår inom industrin i . Det är alltså den expansiva region som herrÅsling uttalar sig om! Del är alltså den regionen - och det är det som är detallvariiga - som riskerar att få ytteriigare problem, om man skulle gåvidare med all reducera svensk varvsindustri. Del blir ell hårt slag och manhar stora bekymmer att klara nedbant-ningen . Del är alltsåbortemot 5 000 jobb. Vid kommer säkerligen 500-600 tjänstemän att fåutomordentliga svårigheter att över huvud taget hitta några jobb. Det skullebli rena katastrofen. Jagskall också gärna återkomma senare i debatten, , med ell exempel somvisar atl del icke bara är inom varvsindustrin ulan över hela fältet somindustristaden har bekymmer. Tillslut vill jag, med tanke på att debatten fått en viss kantring mot ,säga atl jag tror all det är utomoj-dentligt väsentligt för svenskt näringslivoch för svensk utrikeshandel att en svensk varvsindustri bevaras.Svensk varvsindustri har lämnat ett gott tillskott till vårhandelsbalans och vår bytesbalans, och det bör den också kunna lämna iframtiden, när den nuvarande svåra internationella varvskrisen är över. Mankan alltså se det stöd från samhället som erfordras till svenskvarvsindustri under ett par års lid som en investering för framliden för attbevara en för landet väsentlig näring. Jagvill ge ullryck för den förhoppningen att lar avstånd från sinauttalanden i och vill se på svensk varvsindustrimed en viss positiv framtidstro, även om - det medger jag gärna - den internationellavarvskonjunkturen är myckel dyster. Det gäller nu att klara den svenskavarvsindustrin över denna svacka. Svensk varvsindustri har under årens loppständigt drabbats av sådana här kriser, men genom statligt engagemang ochsamhälleligt stöd har vi lyckats klara ossrelativt hyggligt. Det är min förhoppning all industriministern vill medverkatill alt vi gör det även i fortsättningen. Jag är lacksam för beskrivning av situationen iGöteborg och speciellt för den del av hans karakteristik som gick ul på atl delförekommer bekymmer över hela fältet. Det är det första erkännande jag har fåttfrån socialdemokratiskt håll när del gäller situationen i svenskt näringsliv . Tack för det, ! Jag hoppas att jag inle sårar den göteborgskasjälvkänslan om jag säger alt även det göteborgska näringslivet är en del avden svenska ekonomin och som sådant ganska karakteristiskt för den situation vif n. har att arbeta i. Detär också mot den bakgrunden man får se min beskrivning av som en expansivregion. I jämförelse med många andra delar av vårt land är expansivt,i synnerhet i den bemärkelsen all har ett rikt fasetterat näringsliv,som har större möjligheter alt klara omställningsproblem än näringslivet påpraktiskt tagel vilka orter som helst i i övrigt. Men jag erkänner attproblemen är allvarliga, och jag vill tillägga att vi i regeringen skall göraallt vad vi kan för atl bemästra sysselsättningskonsekvenserna av denstrukturrationalisering som även varvsindustrin genomgår. Jagvill till först säga all jag tycker alt hans rundmålning avmarknaden för rederinäringen och därmed för varvsindustrin är ganskaorealistisk mot bakgrund av den aktuella situationen. Marknaden är f n. mycketpressad, med mycket låga priser, och den ljusning vid horisonten som man längehar spanat efter förefaller att dröja. Detär mot den bakgrunden som jag alltså har sagt att jag ifrågasätter om en30-procentig nedskärning räcker. Del är den nu tillsatta analysgruppens sakatt närmare analysera olika alternativ för de svenska varven, enkannerligen desvenska varven med statligt ägande, och deras produktionsnivå. Här gäller deten fråga om vad är villig att salsa av ekonomiska resurser för altupprätthålla en varvsindustri, och den frågan kommer det att bli anledning attåterkomma till. har talat mycket om mitt svar - att det var oklart på vissa punkteroch atl riksdagsbeslutet skulle ha inneburit några absoluta garantier. Jagmåste uppfatta yttrande så, atl man från sida harulfäst sig alt garantera att en nedbantning med mer än 30 96 inle skulle blinödvändig. Så är det dock inte, . Riksdagsbeslutet lämnade ingasådana garantier. Den analys av varvsindustrins situation som vi nu är i fullfärd med alt göra ger vid handen alt del hade varit myckel oklokt av att på del beslutsunderlag som då fanns fastställa produktionsnivån påden höjden. Delär självklart all vi från den nya regeringens sida utnyttjar allainternationella kanaler, framför allt specialkommitlé i frågan, för attbetona för omvärlden atl vår politik måste motsvaras av likartade åtgärder från allaskeppsproducenter. Annars blir marknadsutsikterna givetvis inle bättre. Del ärsjälvklart, del skulle jag inle behöva påpeka här, att sådana åtgärder nuvidtas. har uppehållit sig ganska mycket vid planeringen för framliden. Hanförvånade mig även i det avseendet genom att vilja antyda atl man i nu rådandekonjunkturläge inte borde framtidsplanera - planerna kunde bli för dystra. Hurmenar atl man skulle kunna tillhandahålla ellbeslutsunderlag av fakta som är realistiskt och som fyller de anspråk somriksdagen har rätt alt ställa, om man inte har en långtidsplanering - låt varaatt situationen och framemot ser dyster ul? Delär ganska självklart all analysgruppen också måste syssla med att studera dennafråga i ett längre perspektiv. ger här sin egen beskrivning av analysgruppens direktiv, och det ärintressant all höra dem relaterade på detta sätt. Det är emellertid en ganskafragmentarisk och delvis missvisande bild av direktiven som . Det väsentliga måste ju vara att analysgruppen förutsättningslöstser över hela frågan om varvsindustrin, speciellt med hänsyn till del slalligaägarengagemangel. HertHOLGER i (fp): Det problem som vi nu diskuterar är egentligen intenting annat än altbehovet av stora båtar inte på långt när är så stort som tillgången på storabåtar, i varje fall om man med tillgång menar vad som är önskvärt ifall manbara ser lill sysselsättningen för dem som jobbar på varven. Idet långa loppet är emellertid inle sysselsättningsmotivet allena avgörandeför produktionen. Det går inte hur länge som helst att blunda för verkligheten.Syftet med all produktion är naturiigtvis konsumtion. Förstaförutsättningen för all bygga bålar är naturligtvis att det behövs båtar.Ibland måste sådana självklarheler sägas. Problemetnu är ju broslagningen över till förändrad produktion när del som manproducerar inte finner avsättning. Här har naturligtvis statens åtgärder förvarven spelat en viktig och tacksam roll, men i det långa loppet går det intemed konstgjord andning; den blir lätt något av Döbelns medicin. Därför gällerdet atl försöka finna - i största möjliga utsträckning åtminstone - annan ochmera meningsfull produktion för den personal och de anläggningar som finns påvåra varv. Vad mera, eller kanske rättare sagt vad nytt kan staten hitta på medhänsyn till att båtar lämpligen inte byggs då behov av dem inte föreligger isamma omfattning som lidigare? Brainstorming kring dessa frågeställningar ärabsolut nödvändig, och sådan pågår på olika håll; jag föreställer mig att denanalysgrupp som talade om ägnar sig ål helt förutsättningslösbrainstorming härvidlag. Jagkan passa på atl omnämna ett projekt som är tänkt atl utföras på Lindholmensvarvsområde, där ju ingen reguljär verksamhet längre Nr 27 äger rum. Det är ett initiativ som togs av Gölaverken och som riktar Tisdaeenden ' '"' tunga industrin, och man menade att skulle igöraen plats där utbildning och utveckling förenas med produktions- --- uppgifter.Bakom delta står Göteborgsvarven, länsarbetsnämnden, Me- Om varvsindustrins tallsavdelning 41, , , styrelsen för tekniskutveckling, , och andra. Hela idénbygger på atl man skall producera utbildning och utveckling för den tungaindustrins behov på just det här området, att utbildning och utveckling förenasmed produktionsuppgifter, all man får en realistisk produktion i full skalaosv. 1 en sådan brain-siormning skulle jag alldeles speciellt vilja ställafrågan, vad det kan finnas för behov av tillverkning av vad vi kan kallaexperimentell framlida teknik. Den tekniska utvecklingen kräver alltmera avsamhällets stöd i ekonomiskt avseende, i organisatoriskt avseende, i teknisktavseende och kanske alldeles särskilt i avseende på möjligheten tillexperimentell fullskaleproduktion. Låtmig ta ell exempel från del aktuella energiområdet. Med all rätt börjar viäntligen få en mera meningsfull diskussion kring exempelvis vindkraftverk. Mendet räcker inte med till intet förpliktande demon-stralionsanföranden, deträcker inte med deklarationer och god vilja, utan det krävs konkret handling,och del krävs tillverkning i full skala för att utveckla en teknik. Atl denmåste få försökskaraklär säger sig självt. Därförmåste frågan kunna ställas i vilken omfattning personal och anläggningar, somnu kan vara disponibla i varvsindustrin, i stället kan finna en framtidsmässigtmeningsfull sysselsättning i en experimentell tillverkning av tekniskt oprövadeinnovationer, som förr eller senare i alla fall måste bli prövade som ett led iden tekniska utvecklingen. Jag frågar mig om inle just detta är någonting för den analysgrupp somindustriministern nämnde i sitt interpellationssvar. HerrHUGOSSON (s): Herr industriministern säger all jag har gjort gällande all del råderbekymmer över hela fältet och att del är del första erkännande han har fåttsedan han kom in i regeringen av all det skulle finnas bekymmer inom svensktnäringsliv. Del är del mångomtalade dukade bordet som så gärnaåterkommer till - det yttrande som fälldes av förutvarande statsministern han påpekade att del är en utomordentligt gynnsam situation som råder i dethär landet. Menherr Åsling har ju den senaste treårsperioden i suttit som ordförandei finansutskottet, som är det riksdagsutskott som följer den ekonomiskautvecklingen och den ekonomiska politiken i vårt land. I sin funktion somordförande i finansutskottet kan väl ändå icke ha undgått attnotera atl vi har strukturproblem inom svenskt näringsliv? Det kan inle havarit någon nyhet för , när han tillträdde sin post somindustriminister, att det fanns bekymmer inom svensk varvsindustri eller svenskstålindustri eller svensk tekoindustri. Detta tar somutgångspunkt när han nu angriper socialdemokratin för all vi skulle ha försöktdölja någonting på den här punkten. diskuterade vi svenskvarvsindustri, och alla i den här kammaren - jag förmodar även -fick väl då klart för sig att vi befinner oss i en besvärlig varvskonjunklur. Manbrukar från den borgerliga regeringens sida gå ul och säga all kostnadslägel ärför högt i den svenska ekonomin. Vad menar man med det? Jo, alt de svenskalönerna är för höga. Varvsjobbarna i har för höga löner,tekoindustrins anställda har för höga löner. Men förlusterna för ,som måste gå in och läcka, har ju inle ett dugg med det svenskakostnadsläget att göra. vel precis lika väl som jag alt huvudpartenav förluster har samband med den internationella valulasituationenoch icke alls med det svenska kostnadsläget. Riksdagsbeslutetger oss möjligheter all skära ned ytterligare, säger vidare. Delsom skedde , när vi här i kammaren log beslutet, var att det sattessom ett mål atl vi icke skulle göra ytterligare nedskärningar. En enhälligriksdag fattade det beslutet, bortsett från kommunisterna som över huvud tagelinte ville vara med om alt ge något stöd till svensk varvsindustri ulan pratadeallmänt om nationalisering. Delhar alltså hänt någonting för , ty då var han medom all fatta del här beslutet. har gett direktiv tillanalysgruppen atl räkna dels på en reduktion med 20 96, dels på konsekvensernaav att lägga ned ett varv. Omjag redovisar analysgruppens direktiv pragmatiskt beror det på au jag icke harfått se dem in exlenso. Jag tycker all det hade varil lämpligt, när interpellerat och jag har ställt en fråga, att vi hade fått en klar bild avvilka intentioner industriministern har för den här analysgruppen. Självfallet,, skall vi ha en långtidsplanering för svensk varvsindustri, menjag är orolig för resultatet, om man tillsätter en analysgrupp som får mycketkort tid till sitt förfogande; propositionen skall ju, efter vad jag hört,redovisas för månad, och man måste väl ha litet tid påsig mellan analysgruppens redovisning och propositionsskrivandet. Jagmenar all under denna korta tid och i den dystra varvssituaiion som världenbefinner sig i , finns det risker för atl man målar i alltför mörka färgerför framliden. Del är del som man är orolig för i en varvssiad som . 1Landskrona är man orolig för att Öresundsvarvel skall läggas ned. Det är denoron som jag försöker atl i någon mån kanalisera till industriministern, närman tvingar en analysgrupp all myckel snabbi i en besvärlig situationinternationellt sett göra en långlidsplan. Man får ha is i magen även i ensådan här internationell konjunktursituation och se till att samhället taransvaret för sysselsättningen. Vidaremenar jag atl man måste ge de anställda garantier. Jag skall gärna återkommalill della med del mångfasetterade näringslivet i ; min tid är i detnärmaste slut i den här replikomgången. 8 protokoll 1976/77:25-27 Nr 27 oroar mig när upprepar vad han sade i - Tisdaeenden " '"' ''''' några problem för Göteborgdärför all man där har ett ömvarvsindustrins (vpk): problem Herr talman! säger alt jag gör mig skyldig lill en skön- målning av situationen påvärldsmarknaden när det gäller byggnation av fartyg osv. Del är egentligen inteen riklig beskrivning av vad jag anförde. Jag var hell klar över attsituationen är besvärlig. Jag begriper att orsaken till att de svenskafjordarna ligger fulla av tankfartyg inte är atl det skulle finnas stort behovav tankfartyg på världsmarknaden - för då hade de varit sålda. Menvad jag vill hävda är all anledningen till all del ligger så många tankfartyg ide svenska fjordarna är att man deltog i en spekulation i byggandet avlanklonnage därför att del var väldigt lukrativt. Man byggdeupp en hel varvsrörelse som var anpassad för att framställa lanklonnage. Närdel sedan inträder en situation då behovet av tankfartyg är tillfredsställt ochdel krävs andra typer av fartygsbyggen, då menar jag all det inle räcker medalt bara lägga ut på att trygga sysselsättningen, som visäger, utan då måste man verkligen trygga sysselsättningen och skapaförutsättningar för atl komma in på de kommande marknaderna. Och det är icketankfartyg utan spe-ciallaslfartyg som kommer atl byggas i framliden. Sedanvisade jag också på att del kanske finns marknader utanför del som är normalt,del som vi brukar ägna oss åt. Med tanke på den allvarliga situationen bör manundersöka i vilken utsträckning del kanske vore bättre att vi använde våra resursertill all ge krediter åt länder som uppenbarligen har behov av tonnage, så allde tvingades att gå ut på den dyra chartermarknaden, i stället för atl gekrediterna till atl bygga tankfartyg och lägga i våra fjordar. var ingenskönmålning av situationen. Dessutomunderströk jag all jag är klart medveten om atl varvsindustrin under nästanalla år då den fungerat har arbetat med toppar och vågdalar, eftersom marknadenär av den karaktären. Därför gäller det atl man också anslår medel så att kompletteringsaktiviielerkan skapas inom varvsindustrin. Dåkan säga att vi inte talar om varvsverksamhet längre. Men jag seringa vattentäta skott mellan dessa aktiviteter, ulan jag menar alt man inomvarvsindustrin skall ägna sig åt kompletteringsverksam-heler. Men det kommer iså fall alt krävas att staten ger bidrag för att bygga ul den typen avaktiviteter. Mansäger all det är så otroligt mörkt. Ja, visst ser del mörkt ut. Men låt oss dåse efter vad del är som gjort atl det blivit så mörkt. Vi har under många århaft en blomstrande lid på våra varv. Men ägarförhållandet har varit sådanlatt man kunnat föra ul pengarna ur vårt land, placera dem i varvindustriereller rederier i andra länder. som alltså nu skullebehöva användas för att klara av dessa vågdalar finns i vårt land. Låtmig också fästa uppmärksamheten på att som varvskrisen haraccentuerats i vårt eget land har ell enda rederi förlagt beställningar på tolvfartyg utanför landets gränser. Det visar alltså på att del fortfarande finnsbehov av fartyg. Men vilken typ av fartyg gäller det och var skall de byggasnågonstans? Detär hell klart att redarna inte lar sitt ansvar för den situation som de försattvarvsindustrin i, ulan det måste vi politiker göra. Jag tror inte atl varvssituationenär ljus - långt därifrån. Jagvill också säga ungefär som : Gå inle omkring som ell eko och lalaom vilken expansiv region som den göteborgska regionen är, för det är ingenkorrekt teckning av situationen. har under de senaste årenförlorat allt fler arbetstillfällen och det blir ett alltmer akut problem. Viorkar inte med en 50-procenlig nedskärning av varvsindustrin. Den skulle fåmyckel allvarliga konsekvenser och drabba mycket hårt.