prot · G009113 · 1976-12-31 00:00:00 — De här behoven har vi ju blivit mer och meruppmärksammade på av samhällsutvecklingen, och vi har också fått helt andramöjligheter alt tillgodose dem när de grundläggande behoven av en god bostad åtalla har fyllts. Dessutomsläller oss reformbehov på olika samhällsområden, som jag tidigare nämnde -skolan, barnomsorgen, kulluren, frilidsverksamhelen osv. - inför kravet på enmycket mera omfattande och ambitiös planering i kommunerna för vissa speciellasamhällssektorer. Det skulle då vara effektivt och förbättra arbetet, om mankunde sammanföra den planeringen bosladsområdesvis med bostadsplaneringen, ochdet är därför vi menar atl det nu är så viktigt atl ta detta steg. Planeringoch byggande m. m. HerrHÄGELMARK (fp) kort genmäle: Jag har inle haft den uppfattningen, , all man i utskottetskulle ha någonling emot radioamatörernas verksamhet som sådan. Men det är viktigtatt radioamalörerna också får möjlighel att utföra den verksamhet som de sågärna vill ägna sig ål, och här hade utskottet kunnat hjälpa till med det. Radioamatörerna vill nog gärna uppfylla alla dekrav som kan ställas på försäkringar för iredje man osv., och de försöker ernåöverenskommelser, men det lyckas tyvärr inle. Därför hade jag tänkt mig altmitt förslag kunde bli till hjälp för många radioamatörer, inle minsl för demånga handikappade som utnylriar den här möjligheten atl bryta sin isolering.Vi får hoppas att de nu kan lösa problemen med avtal. I annat fall får jag välåterkomma vid elt senare tillfälle. () kortgenmäle: Huvudsyftet med bestämmelserna i 9 S byggnadsstadgan är ju, när detgäller planläggning för bostadsändamål, att åstadkomma en så god boendemiljösom det över huvud taget är möjligt med de planeringskunskaper vi har i dag.Sedan finns en uppräkning i bygg- Planeringoch byggande m. m. nadsstadgan - man skall tahänsyn lill "den allmänna samfärdselns, energihushållningens, detmilitära försvarets, civilförsvarets och andra för riket gemensammabehov". Det är ju sådant som man har skyldighet att försöka ge utrymme föri den goda plan som man ändå med dessa bestämmelser skall försöka skapa. Jagkan naturiigtvis inte lägga ned ett så väldigt stort engagemang i att försvarabyggnadsstadgans nuvarande utformning, grundad som den är på mångårigasocialdemokratiska propositioner. Det finns alldeles säkert behov av atl seöver den på många olika områden. Då får jag be och socialdemokraternaatt trösta sig med att vi i alla fall har skrivii i vårt belänkande:"Lagförslaget bör därför inte nu sakbehandlas av ." Det ärju ett löfte om att man kommer tillbaka med en genomgång, inte enbart av deförslag som ligger kvar från de nämnda utredningarna. Del är alldelessjälvklart att en ny regering också gärna vill sälta sin prägel på förslagen,och det kan tillkomma ytteriigare förslag innan vi fattar beslut i . Menjag vill understryka alt jag tycker alt överdriver svårigheterna medall man inte har jusl den föreslagna formuleringen i byggnadsstadgan. Allförsöka nå en god boendemiljö genom vår planläggning är huvuduppgiften förkommunen, alldeles oavsett om del är uttryckt med den text i stadgandet somföreslås eller ej. Belräffandeherr Hägelmarks inlägg vill jag bara säga atl vi inte har funnit oss kunnaföreslå atl man skall lagstifta om vad parterna skall avtala om. HerrHägelmarks motion och inlägg här och all annan PR som kan göras förradioamatörverksamhelen kanske bryter del motstånd som kan finnas hosfastighetsägare mol atl ge tillstånd till en antenn. Jag kan bara önska herrHägelmark fortsatt framgång i arbelel. () kort genmäle: är det ju så all det som angav som syfte med 9 ij,att främja en god miljö, inle står uttryckligt där, även om jag är säker på attvi är ense om att del är innebörden. Det slår: "Planläggning skall ske så,all den främjar en ur allmän synpunkt lämplig utveckling inom det område, somplanen skall avse." Sedan räknas del upp en rad olika förhållanden som manskall ta hänsyn till. Vi menar alt del skulle vara elt myckel gott slöd föralla dem som vill arbeta för en bättre social miljö om delta uttryckligen sadesut. Sedanvill jag bara tillägga att det ju var den socialdemokratiska regeringen somtillsatte den utredning som vi båda deltog i, och jag, meduppgift alt lägga fram dessa förslag. Tyvärr blev det arbetet avbrutet den 19september. Jag är säker på all om vi hade suttit kvar så hade redanhaft en proposition på sitt bord, i varie fall i del här avseendet - vad gällerboendemiljön. Sannoliktär arbetet med en mera omfattande revidering av byggnadslagstiftningen ocksåförsenat på grund av den nya regeringens tillträde. Det har ändå inte hindratden nya regeringen att lägga fram andra förslag till ändringar avbyggnadsstadgan, som man alltså uppenbart prioriterar Nr 113 högreän de sociala behoven. Med del konstaterandet,herr talman, som jag tycker är ganska talande, vill jag inbjuda t ex.herr , som kanske ändå har samma upp------ --- fattning som vi i sak,att se till atl den här ändringen kan ske redan Planeringoch byggande m. m. HerrMATTSSON (c) kort genmäle: är naturiigtvis fullt medveten om att det är en politiskrealitet all vi byll regering och all del får renl praktiska konsekvenser, pågrund av vårl budgetsystem och arbetsår. En nylilllrädandedepartementschef kanske inte vill ta fram och slälla sig bakom detsom eventuellt finns färdigberelt i deparlemenlet. Jag tycker att det är ganskasjälvklart att den nya regeringen skall få möjlighel atl göra sinöverarbetning. Delviktigaste är innehållet i de förändringar av byggnadsstadgan som skall ske.Eftersom vi är ense om att del är angeläget att verkligen åstadkomma en godsocial miljö hoppas jag att det skall bli resultatet av de ändringar som kommeratt föreslås. Det behöver inle innebära att de i sin utformning och till silltotala innehåll helt måste överensstämma med de förslag som lämnats av de tvånämnda utredningarna. Propositionen122 får vi möjlighet att diskutera i kammaren . Därför skall jaginte gå in på någon debatt om den nu utan bara notera att det förhöll sig såatt fattade beslut om att av regeringen begära förslag tillförändring av byggnadslagen på det här området. Herrtredje vice lalmannen anmälde att anhållit atl lill protokollet fåantecknat att hon inle ägde rätt lill ylleriigare replik. När diskuterade frågan om sophämtarnas arbelsmiljö idecember 1976 blev det en upprörd debatt i kammaren. Från socialdemokratiskt hållreagerade vi mot alt den borgeriiga regeringen visade så stor ovilja altpresentera ett förslag om åtgärder i befintliga hus för att förbättraarbetsmiljön för sophämiarna. Bakgrundenvar den att vi under 1970-ialet haft inte mindre än fyra utredningar attbegrunda. Den senaste översynen av utredningsmaterialet hade gjorts undersommaren 1976, och man hade avverkat remissrundan inför höstens riksdagsarbete.Men undantag av de sedvanliga nej-sägarna, dvs. fastighetsägarna och derassupporters, var det en mycket slor uppslutning kring sophämtarnas krav. Menregeringen, de borgerliga i civilutskotlel och samtliga borgerligariksdagsledamöter log slörre hänsyn ull fastighetsägarintressena än tillarbetsmiljön, mera hänsyn lill ägar-intressena än till de inlressen somföreträddes av löntagarna. Beklagligtvis fanns det inte ens bland deborgeriiga ledamöter som själva varit Planeringoch byggande m. m. verksamma på arbetsplatserav löntagarmodell något iniresse för all slälla sig solidarisk med sophämiarna. Efterdetta konstaterande vill jag hänvisa till del särskilda yttrande somsocialdemokraterna i civilutskottet har gjorl. Hade bifallit vårmotion 1976 hade ålgärderna i det befintliga fasiighelsbeslåndel salls in den . ulredning, befolkad med faslighelsägarna som favoriserad pari, är på gång.Oavsell della -jag hävdar alUjämt atl denna nya utredning är onödig - år delinle möjligl alt nu få en lagstiftning som gör praktisk nylta Vi har därför inle motionerat i denna fråga . Vi menaratt det är utsiktslöst Vi inriktar oss nu på att bevaka frågan för den händelsealt regeringen återigen skulle hitta på nya knep atl undvika en lösning. Förvår del understryker vi också atl ändringar i byggnadsstadgan rörandeavfallshanteringen i befintliga hus bör träda i kraft . HerrMATTSSON (c) kort genmäle: Jag skall inte gå in i sakdebatten. Jag vill bara notera atl för herrLindkvist är årtiondens underlåtenhet lika med solidaritet med sopåkarnas kravpå bättre arbetsmiljö medan däremot ell halvt års utredningsarbete - då manskall knäcka alla problem på en gång - är brist på förståelse för behovel avatt förbällra arbetsmiljön. HerrLINDKVIST (s) kort genmäle: kommer lillbaka med deargument som vi ändå försökte komma till rätta med i riksdagsdebatten idecember. Han talar om att vi har uraktlåtit atl lösa den härfrågan. Del ligger till så, , att man har försökt lösa frågan påför-handlingsplanei . När detta inte lyckades log den socialdemokratiskaregeringen initiativ lill en stallig ulredning. Det materialet blev föremål förylleriigare översyn och 1976. I det skedet var det heltklart att det aldrig kunde bli någon lösning på problemen med sophämtarnasarbetsmiljö - beroende på fastighetsägarnas nejsägeri till de krav somställts. Därför var del helt klart att lidpunkten var inne för lagstiftning iärendet Vad som skedde genom decemberbeslulei var att ni sköt fram den härfrågan och vad ännu värre är: Ni har ännu inte angetl någon ambitionsnivå vadgäller del eventuella förslaget om ändring i byggnadsstadgan avseendesophämtarnas arbetsmiljö. Det finns alltjämt en oklarhet i den deballen. (vpk): Det är ofla brister i miljön, både i utomhusmiljön och i inomhusmiljön,som förorsakar de talrika barnolycksfallen. Del går atl göra samhället merbarnvänligi och också - för alt spetsa lill det litet - göra det barntillåletDet är del inle . Genom atl förbällra miljön för barn förbättrar man ocksåmiljön för de vuxna. Man skall inte behöva separera områden där vuxnaskall vistas från områden där barn förvänlas vistas. Därför måste mednödvändighet hela samhället göras barntillålet Genomen barnvänlig stadsplanering och genom en aktiv bevakning av miljön kan manåsladkomma betydligt bättre områden för barn. Framför allt borde det varamöjligl all göra inomhusmiljöerna i del närmaste barnsäkra - med barnsäkraspisar, säkra bad- och köksutrymmen, säkra fönster och elektriciletsulruslningar.Det är ovanligt att sådan här utrustning finns i lägenheterna. Om manvill ha barnsäker utrustning får man själv bekosta den. Och barnsäkerutrustning är nästan alt se som lyxutrustning trots all det borde varatvärtom-. Det är en hell nödvändig utrustning i alla lägenheler, bådenyproducerade och andra. Utskottetavstyrker vpk-kravet med hänvisning till atl det tillsatts en ulredning somskall utreda barnolycksfallen. Men jag säger som jag sade för sedan:Det behövs ingen ny utredning. Kunskap på del här området finns redan - och detär bara att omsätta kunskaperna i prakliken för all la upp kampen motbarnolycksfallen. Jag yrkar bifall lill moiionen 955 med följdmolionen 957. Sedanlill en annan molion som vpk väckt, nämligen moiionen om utbyggd barnomsorg, nr1313. För atl få en sladsplan godkänd måste man reservera mark för bilarna.1,2 parkeringsplatser per lägenhet måste man avsätta. En parkeringsplatsmotsvarar 25 m i yta. Det innebär att för varie lägenhet avsätts ca 35 m förbilens behov av parkeringsutrymme. Förbarnens behov av barnomsorg behöver man inte reservera en enda kvadratmeter.Vänsterpartiet kommunislerna har krävt att mark skall reserverasför barnomsorgens behov. Att anlägga en enkel markuppställningsplals kostarbortåt . Då är markkostnaderna inle med, ulan baraanläggningskostnaderna. Del förriänar att nämnas att en plats i det beryktadeKungslorgsgaragel i , som inte blir av, skulle ha kostat 50 000 kr.att anlägga. för en enda parkeringsplats! Atl iordningssiälla enbarnslugeplats koslar ca . Vid en jämförelse mellan barnen och bilarna föriorar barnen stort motbilarna, både när det gäller all prioritera kostnader och au reservera mark. Ärdel inte märkligt atl samhället och politikerna är beredda att prioritera bileni så hög grad framför barnen? I andra sammanhang lalas det allmänt om attbarnen är vår slörsla lillgång och vår framtid, men ingen ifrågasätter attbilarna skall ha sitt utrymme, irols att man förordat en satsning påkollektivtrafiken. Och än märkligare är att barnen inte ens jämställs med bilennär det gäller all "få plats" i samhällel. Mankan göra andra ekonomiska jämförelser. Att bygga en meter motorväg kostar över20 . Man kan alltså nästan få en daghemsplats för varie meter motorvägsom byggs. Och varje Viggenplan motsvarar 900 daghemsplalser. Man kan ocksågöra jämförelser mellan den yla. Planeringoch byggande m. m. Planeringoch byggande m. m. som bilen får ta i anspråkför parkering, och den yla som barnen får alt röra sig på på ett daghem. Enligtsocialstyrelsens planeringsnorm fordras det 142 m per avdelning inomhusyta ielt daghem. Del motsvarar en yta på ca 9,4 m per barn, medan bilen, om jag fårpåminna om den, får 25 m i parkeringsyta. Dethär är elt exempel på hur barnen "prioriteras bort" i förhållandetill andra intressefrågor. Bilen har en starkare ställning i samhället än vadbarnen har, och bilen har förelrädare som kan se till atl dess intressentillvaratas. Jag är inte ute efter att ta bort planeringsnormen för bilen, även omman starkt önskaren begränsning av biltrafiken lill förmån förkollektivtrafiken. Det är ändå bättre atl bilen slår på en parkeringsplats änalt den står på galan. Men jag vill att barnens behov av barnomsorg skalltillgodoses, och jag har försökt påvisa ett orimligt och orättvist förhållandesom inte kan få fortsätta. Vid en framtida utbyggnad av barnomsorgen blir detnödvändigt att garantera att man tillgodoser barnomsorgens behov av mark ellerannat utrymme, och för alt kunna garantera detta måste man planera för det,och planera . Det är att man nu böriar planera förbarnomsorgens behov. Vpkhar i motionen 1313 föreslagit att en planeringsnorm per lägenhet skallgälla för barnomsorgens inomhusbruk och att ingen stadsplan skall kunnagodkännas ulan att denna norm är uppfylld. Med en sådan planeringsnorm på 10 mper lägenhet skulle förmodligen barnomsorgens behov av utrymme kunnatillgodoses och alla barn få plats i barnomsorgen - det visar den beräkning somgjorts i kommun. Betänk, herr talman, att det är fråga om alt gebarnen en tredjedel i utrymme av vad bilen får i parkeringsutrymme. Är det förmycket begärt? Man frågar sig också hur regering och riksdag skall kunna klaraav den mycket minimala utbyggnaden på 100 000 daghemsplatser under enfemårsperiod om man inte böriar reservera mark för barnomsorgen. Med detta yrkar jag bifall till motionen 1313 i den här berörda delen. Underdelta anförande överlog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (s): Från socialdemokratiskt håll har vi i motionen 414 tagit upp de problemsom ligger i att permanentbosläder börjar användas som fritidshus, och på vissahåll sker det i en omfattning som helt kan rasera den kommunala planeringen.Under förra förutsatte civilutskottet atl de här frågorna skulle lasupp i bygglagarbelet - utskottet hänvisade bl. a. till möjligheten atl i en planlagstiftningbinda användningssättet Vi skrev i motionen att vi efter regeringsskiftet intevar säkra på att vad utskottet förutsatte under den förra regeringens lid fortfarandegällde. Vi ville genom motionen få elt klarl riksdagsullalande i samma riktning. Det märkliga är då, herr talman, att vi motionärer inte harnågon invändning mol detta och inte tänker yrka bifall lill moiionen. Utskottetredogör nämligen i betänkandet för vad utskottet tyckte , och sedanfortsätter man: "Vad därefter förekommit" - då förulsälier jag menar nyval, regeringsskifte och ändrad majorileissilualion - "harinle föranlell ulskollel lill ell ändral slåndpunklslagande." Denföreslagna åtgärden behövs därför inte, säger utskottet Närnu utskottet så oreserverat och trots majoriielsförskjulningen visar sig slällaupp bakom Oolårsbeslulei innebär det att fjolårsbeslulet står fast. Då har viändå, trots avstyrkandet, fått vad vi önskade. Det här uttalandet i utskottetsmotivering är som jag ser det lika starkt som elt tillstyrkande, och jag kaninte länka mig alt man inom vill nonchalera utskottetstvå gånger uttalade uppfattning i sakfrågan. Jagskall för min del inte lägga mig i den i många stycken motiverade uppståndelsesom har väckts av bostadsminislerns uttalanden om fritidshusen. Grundtanken ihennes tes - en grundtanke som har förts fram oemotsagd - är juegentligen bara vanliga planeringssynpunkler, där hon har betonatmarkhushållningskravel och alldeles självklart prioriterat vår helårsbebyggelseföre de enskilda fritidshusen. Bostadsminislerns tidigare engagemang i defrågor som vi har tagit upp i moiionen vill jag också gärna se som enytterligare garanti för att vi får en belysning av de här problemen ilagstiftningsarbetet Jag är för min del beredd all acceptera att hon, som sadesi elt svar på en fråga , inte är beredd all nu ullalasig om metoderna för att få en lösning. Jag vill som sagt bara noiera atlutskottels uttalanden och det svar på en fråga som bostadsministern lämnadeförra veckan har samma utgångspunkter som vår molion. Jag har ingelyrkande i denna fråga. Planeringoch byggande m. m. () kortgenmäle: Utskottet sade ju vid föregående atl denna fråga skulle ägnasuppmärksamhet i anslutning lill bl. a. överväganden om en ny markanvändnings-och byggnadslagstiftning, och den ståndpunkten har utskottet också. Eftersomdelta är ett problem som är rätt vanligl i mina egna hemtrakter har jag direkltagil upp frågan med Vi har också på del lokala planettagit upp frågan för atl skaffa oss material för de olika ålgärder som kanbehöva vidtagas. Nuförekommer också den motsatta debatten, nämligen krilik mot alt fritidsbostäderblir permanentbostäder. Det är över huvud taget så all della område inrymmermyckel av moisältningar,och vi måste försöka få elt grepp om vad del gäller, uppmärksammade diskussion som förekommer i våra kustbygder, t, ex, iBohuslän, ställs många förslag Planeringoch byggande m. m. Del gällerförköpslagsliftningen, tomlrättsfrågor, beskatl-ningsfrågor,byggnadsplanelagstiftning, låneförulsältningar osv. Vid sidan av den del avdella problem som berörs i moiionen tror jag all del blir nödvändigl all vidlaäven andra ålgärder än i fråga om markanvändnings- och byggnadslagsliftningen. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle: Ulskollsordförandens ullalande nu bestyrker vad jag lidigare sade. Hanredovisar all han engageral har tagit del av dessa problem. Jagbegärde emellertid ordet nu för all yllerligare understryka ell förhållandesom inle är nämnt i vår molion, nämligen att samma problem - ehuru på elt någotannat sätt - uppstår när fritidsbosläder omvandlas lill permanentbosläder, ochdel underströk också i sitt tidigare inlägg. FruBERNSTRÖM (fp): Jag skulle vilja säga några ord om moiionen 1284 av mig, I den motionen krävs alt ger regeringen till känna vad vi imotionen anfört om behovet av beslämmelser i byggnadslagstiftningen ommarkreservation för förskolor och frilidshem. Nären stadsplan skall godkännas måsle del finnas ett visst antal kvadralmelerparkeringsplals per lägenhet Inga Laniz har redogjort för hur myckelparkeringsplatserna kostar och hur stort utrymme bilar kräver relativt barn, Istadsplanerna utgår man från alt bilar behövs men inte från alt del finns barn. Skyldighetenatl planera och avsätta mark för daghem och frilidshem är betydligt mer allmäntformulerad än beslämmelserna om bilarnas uppställningsplatser. Del är därförvi forlfarande finner planerade bostadsområden, i vilka del saknas utrymmeför daghem som motsvarar behovel. Nyabostadsområden, dit i första hand barnfamiljer flyttar, kommer med andra ordall få samma bekymmer som man har i , där del stora problemetmed daghemsbyggandet inte i första hand är pengar eller personalbrist ulanbrist på mark. För att kunna lösa problemel i måste man göraavkall på kvaliteten, någol som både personal och barn blir lidande av. Utskottethar avstyrkt den här moiionen med motiveringen atl del pågår elt arbele med reformeringav byggnadslagsliftningen. Jag utgår från all civilutskoltels ledamöter inserhur viktigt det är atl vi planerar efler barnens behov och atl del är viktigareau vi planerar för barn än för bilar. Men om belydelsen härav slår faklisklingenling i avslagsmotiveringen, och det kunde det fakliskl gott ha gjorl. Jaghar inle för avsikl atl ställa någol yrkande. Utskottet har avslyrklmoiionen, och jag får därför avvakia reformarbelel och åier-komma i frågan. Lyckliglvis behöver inle avvakia kommandereformarbele. Vi behöver.inle vänla på den senfärdiga regeringen i del härfallel. Del finns nämligen en socialdemokralisk reservalion som kräver all viredan i dag skall falla beslui om sådana ändringar i bygg-nadssladgan all delblir möjligl atl tillgodose sådana här krav vid planläggning och fastställandeav sladsplan. Jagskulle därför vilja inbjuda dem som har talat för motionerna belräffande förskolansbehov alt rösta på vår reservation. Som jag underströk i mina tidigare inläggär det inte minst med tanke på alt vi skall kunna klara barnomsorgsulbyggnadenoch SI A-skolan som della förslag har lagis fram från vårt håll. Tillsist skulle jag vilja uppmana , som ju tillhörregeringsunderlaget här i och dessutom samma parti som biträdandebosladsministern, all använda all sin goda vilja och alll sitt inflytande förall påverka henne all bli litet snabbare i della arbele. Planeringoch byggande m. m. FruBERNSTRÖM (fp): Del är rimligt all avvakta regeringensreformarbete i denna fråga. När jag och väckte vår molion,bröt vi ut en liten del som vi tyckte all man hade kunnat la hänsyn tilltidigare utan all behöva avvakta hela reformarbetet Men den socialdemokratiskamoiionen handlar ju om betydligt mer, och därför kan jag inte se att det skulleinnebära samma sak. hade ju kunnat reservera sig lill förmån förden molion som jag har väckt. (vpk): Till vill jag säga att vi från vpk förstås stöder densocialdemokratiska reservalionen. Men vi har gått längre i kravet på att iryggamark och uirymme för barnomsorgen. Vi har krävt 10 m per lägenhet såsomplaneringsnorm. Enda sättet all binda upp denna fråga är alt faslslälla ennorm. Meden norm per lägenhei skulle förmodligen hela barnomsorgens behov avuirymme kunna tillgodoses. Det visaren undersökning som gjorts i . Iett nytt område planerar man för 26 avdelningar. Med denna norm skulleman kunna få 135 avdelningar för barnomsorgens behov. Med 135 avdelningar idella område skulle man kunna lillgodose alla barns behov av daghem och allabarns upp till behov av frilidshem. Det skulle kräva bara en tredjedel avdet utrymme som man har avsatt för en parkeringsplals, kopplad lill varielägenhet. Ett säll alt lillgodose barnomsorgens behov av uirymme är att avsätta10 m per lägenhei. Det måste vara den rätta vägen all gå, om man vill nånågonslans i denna fråga. Sedanär jag litet förvånad över att , som pläderar så myckel förbarnomsorgen, inte yrkar bifall till sin motion, som ju går i samma riklningsom vpk:s molion. Vi har också lidigare haft ge- Planeringoch byggande m. m. mensamma reservaiioner ifråga om markbehovet. Men vpk preciserar på ett annat sätt behovet av utrymmeför barnomsorg. FruDAHL (s): Det är, , precis som du sade: vår motion har en vidaresyftning. Den omfattar alltså ännu flera angelägna sociala mål än den i och försig mycket viktiga fråga som din och motion behandlar. Vibehöver inle särskilt yrka bifall lill er motion, eftersom dess krav kantillgodoses inom ramen för vårt yrkande. Jaglycker att ni med tacksamhet skall notera den vidare syftning som vår motionhar och stödja den. Ni kan väl ändå inle vara emot att man vid sidan avbarnstugebyggandet också vill lillgodose andra angelägna sociala frågor såsomde äldres och de handikappades behov, behovet av fritids- och kulluriivetsutbyggnad, SIA-skolans behov och kampen mol segregationen för att nämna någraexempel. Jag förutsätter att ni tycker att det är viktigt att också få meddelta.