prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — Ochnu är det mer aktuellt än någonsin med en generell åtstramning avutskänk-ningspolitiken i Slockholm. Slockholmskommun har utöver sill remissyttrande över APU också skrivii tillsocialdepartementet beträffande beredningsgruppens förslag, och samtligapolitiska partier slår bakom bl. a. följande yiirande, som jag som ensammanfattning av det här avsnittet vill citera, efiersom skatteutskottets talesmantydligen är mycket iveksam: "Oktrojsyslemetär en viktig del av en aktiv alkoholpolitik från kommunens sida. Gruppenföreslår alt oktrojperioderna avskaffas, framhöll iremissvaret på alkoholpoliliska ulredningen att ett slopande av oktrojsyslemetmedför klart försämrade möjligheter till aktiva alkoholpolitiska insatser förkommunen, Detla är särskilt allvariigt för med sina speciellaförhållanden med ett stort antal serveringstillstånd och med ständigaförändringar i fråga om serveringsrörelsens förutsättningar, struktur ochinriktning. Mot denna bakgrund är det av stort värde med en samlad bedömning avalla utskänkningstillstånd. Endast oktrojsyslemet medger detla och bör därförbibehållas. Om ett slopande av oktrojsyslemet ändock slutligt skulle föreslåsbör emellertid oktrojprövningen kvarstå i storstadsområdena. Den ekonomiskabrottslighetens utveckling med förgreningar inom bl. a.restaurangnäringen talar också för denna lösning. Ettavskaffande av oktrojprövningen innebär att inflytandet i alkoholfrågorförsvagas för kommunen och de folkvalda och all del sker en centralisering tilltjänstemannaplanet hos länsstyrelserna. En sådan utveckling står i direktmotsatsförhållande till strävandena att vidga och fördjupa den kommunalasjälvstyrelsen." Utskottetoch har alltså olika uppfattningar när det gällermöjligheterna för kommunerna att utöva sitt inflytande på serveringsfrågan omoktrojsyslemet avvecklas. Däremot är vi väl alla överens om atl det verkligengäller för att vara mycket uppmärksam på utvecklingen omoktrojsyslemet nu skulle avskaffas och la erforderliga initiativ för allsäkerställa del kommunala inflytandet om det skulle visa sig nödvändigt. Ettenigt socialutskott säger på s. 131 i belänkandel: "Utskottet anser atlman då det gäller oktrojfrågan bör fästa stort avseende vid vad landets störstakommun har anföri. För en storstadskommun med ell stort antalserveringstillstånd och ständiga förändringar i fråga om serveringsrörelsensförutsättning, struktur och inriktning kan det uppenbarligen vara av värde meden samlad bedömning av alla utskänkningstillstånd. Ulskollel anser därför i likhelmed moiionärerna alt man bör ge de kommuner som vill ha kvar systemet medoktrojperioder möjlighet därtill." Utskottet tillstyrker därefter de treaktuella motionerna. Delär därför beklagligt atl skalleutskottet med hänsyn lill de förhållanden som råderpå det här området i Slockholm och delvis även i andra storstadsområden intehar kunnat instämma i socialutskottets ullalande. annan molion som jag väckt tillsammans med i har vilagil upp den skattefria provianteringen och försäljningen av alkoholhaltigadrycker i utrikes trafik lill sjöss och med fiyg. Det är en gammal fråga somhar varit aktuell . Men något förslag för att komma till rätta medden komplicerade frågan finns inte med i proposilionen. APU tog däremot i sinutredning upp frågan lill ingående a. att starka skäl föreligger för all avveckla syslemet medskattefri proviantering i närlrafik mellan de nordiska länderna jämte övrigaÖslersjöstater. Skälen härför är dels av allmän rätl-visekaraklär, delsskatlepolitiska och dels naturligtvis alkoholpoliliska! Trafiken på Ålandpåtalades bl. a., och man menade alt man inte kan godta alt det i dennaomfattande internordiska trafik skall få förekomma en restaurangrörelse som ivissa fall kan ha en låg standard i fråga om både nykterhet och ordning. APUföreslog också att tillstånd skulle krävas för servering av spritdrycker, vinoch slarköl ombord på svenskt eller utländskt fartyg i trafik mellan å enasidan och å andra sidan de nordiska grannländerna och övrigaÖslersjöstater. Man ansåg också all en utredning borde tillsättas. APU:sförslag om en utredning avvisas visserligen nu men socialministern anser atlman i fortsättningen bör sträva efler atl nå en överenskommelse med bl. a. denordiska länderna för all försöka lösa de här aktualiserade problemen. Jagförutsätter därför all regeringen kommer alt la initiativ till kontakter medvåra grannländer för att nå en överenskommelse på det här området; nuvarandeförhållanden är klarl otillfredsställande. Skatlemässigtmåste det också vara felaktigt atl berörda stater undandras skatt på annarshögbeskaliade varot Införseln av tull- och skattefria alkoholdrycker ärnämligen inte obetydlig! Efter den nu föreslagna skattehöjningen kan man välockså befara alt ännu fler kommer atl införa skattefri sprit från t ex. deprisbilliga Ålandsfäriorna. Dethär kan också ses som en jämlikhets- och rättvisefråga. Varför skall personersom bor så till all de läll kan ulnytria en sådan här möjlighet få skaffa sigalkoholdrycker billigare än andra? Eller varför skall de som har råd att göraflygresor då och då till olika semestermål få denna förmån, som det uppfattasav många? Men man skall framför alll vara medveten om de onödiga risker som dehär olika grupperna utsätts för som kan skaffa sig alkohol exceptionelltbilligt. Alt minska tillgången på den skattefria spriten är därför en frånnyklerhetssynpunkt angelägen uppgift. Försäljningen ombord på t. ex. vårafärior bryter också mot principen att man skall begränsa det privatavinstintresset inom alkoholhanterings en. Låt mig bara med elt par ord också snudda vid vården av dealkoholskadade. Propositionen berör den sidan inle särskill mycket, men vi ärsäkerligen en hel del här i kammaren som koriare eller arbetat inomvårdsektorn och därför vel hur svårt det är atl rehabilitera de redanalkoholskadade. Därför är, som även sagls lidigare , det arbetet såviktigt! Bara i räknar vi f n. med att det finns 50 000-60 000alkoholister, och man befarar all deras antal kommer att öka lill det dubblatill 1990. Sätts inte effektiva åtgärder in på olika fronter, ställs vi inomsjukvården och andra områden inför mycket svåra Detär därför angeläget atl man vid sidan om den kommunala nykterhetsvården påolika sätt stöder de frivilligorganisationer som arbetar med kontaktskapandeoch rehabiliterande verksamhel bland alkoholskadade - och som ibland nårresultat där allting annat tidigare misslyckats! Jagvill i det här sammanhanget påminna om. den fråga som en av vårakvällstidningar ställde på sin ledarsida i går: "Hur mycket är människorutan alkoholproblem villiga att offra i bekvämlighet och trivsel för dealkoholskadades skull? Alkoholpolitiken handlar i själva verket omsolidaritet." Tidningenfortsatte med att understryka viklen av alkoholfria miljöer. Jag delar hell densynen och del är därför med tillfredsställelse jag kan konstatera all ulskollelhar tillstyrkt och min motion om all alkohol inle skall fåserveras på teatrar o. d. Den frågan är visseriigen en detalj i det hela, menskall nu målsättningen för alkoholpolitiken vara all begränsa den lotalaalltför höga alkoholkonsumtionen - och detla lycks de flesta vara överens om -skall man väl inte skapa nya onödiga serveringstillfällen! Spril på teatrarnahar inte heller direkt påyrkats av någon grupp, och den försöksverksamhet somförekom rönte inle heller något större intresse. Med vad jag här har framfört vill jag yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter utom vad avser oktrojsyslemet, alltså mom. 10 ibetänkandet, där jag ber att få instämma i framställdayrkande med anledning av de här akluella motionerna av fröken , herrLindkvist och mig själv. Underdetta anförande övertog herr lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag vill försl bara understryka att jag tror att vi alla är överens omall det alkoholpolitiska problemel är ell av vårt samhälles största socialaproblem, atl vi är hell på det klara med atl del finns människor som liderfruktansvärt - människor som är alkoholsjuka, människor som så gott somdagligen missbrukar alkohol. Det här är ett problem som inte på något sätt kannonchaleras. Här måste vidias alla de åtgärder som finns för alt komma tillrätta med problemel och för all hjälpa alla dessa människor. Jagvill också i inledningen av milt anförande markera all jag känner den allrastörsta respekt för alla dem som gör insatser för att hjälpa dessa människoroch som är intresserade av atl komma till rätta med det alkoholpoliliskaproblemet. Jag länker därvid inte minst på dem som är aktiva inykterhelsorganisationer Vi är eniga om målel, men vi har delade meningar omhur vi skall nå del målel. Del kan ibland växlas hårda ord, och även om jagsjälv har använt hårda ord och ullalal mig om nykterhelsorganisaiioner ochrepresenlanler för dem på elt sätt som har skapat irritationkvarstår ändå det faktum alt jag känner respekt för de insalser som görs på delhållet Jag var en av dem som medverkade till atl vi fick mellanölet. Ett avskälen lill det var all jag trodde på idén all vi på detta sätl skulle kunnastyra över konsumtionen från starka till svaga drycker. Det utväxlades som saglen hel del hårda ord i samband med den debatten, och jag fick höra både det enaoch det andra om vad jag var för slags figur. Jag fick också många brev somlydde på all när det gäller den alkoholpolitiska debatten och dealkoholpolitiska kunskaperna i vårt svenska samhälle hade jag i mångaavseenden lagil miste. Mendet var ändå så att av den lolala konsumlionen hadestarkspriten en andel av 60-65 96 som de svagare dryckerna öl ochvin hade en andel av 35-40 96. Vi gjorde jämförelser med andra länder, bl. a.med vårt grannland , och sade oss all där var det precis tväriom. Därvar andelen starksprit 35 ä 40 96 och andelen svagare drycker 60 ä 65 96. Vi påden ena kanten påstod då att alkoholproblemen inle var så slora i vårtgrannland . Våra motståndare påstod motsatsen. Jag vidhållerforlfarande att problemen inte var av samma art i som här. Allproblemen senare har blivit besvärligare i är jag på del klara med. beror på andra faktorer. Harvi då lyckals förändra konsumtionsinriktningen? Har vi någoriunda lyckals medatt styra över konsumlionen från starkare till svagare drycker? Det måste niväl medge att vi har. Vi har inte längre samma övervikt som tidigare förstarksprit i förhållande till öl och vin. Det har vid något lillfälle varilnära att svänga över ål andra hållet, dvs. vi har kommit närmare deprocenlsiffror som gäller i vårl broderland . Samtidigtär vi på det klara med alt den totala konsumtionen har ökal. Vi har intelyckats få ned anlalel missbrukare, och vi har inle fått ned antalelalkoholsjuka. Jagtror fortfarande på idén atl det är bättre att styra över konsumlionen lillsvagare drycker än alt ta bort en av dessa svagare drycker. Jag har dåanledning alt ställa precis samma fråga som m. fl. har ställthär förut - jag kan ställa den till , till ,till , till , till i , tillherr i och många andra representanter för den motsatta sidan:Vad kommer man atl dricka när mellanölel försvinner? Det är en fråga som nibör besvara, men det kan ni inle. Ni är medvetna om alt det är ett problem -har t o. m. varil inne på det. Det är ell alldeles för stortproblem för all viftas bort, och det är elt tungt ansvar som ni tar på er. Ja,men ser väl hur det blir, säger då ni som är våra molslåndare.På del svarar jag atl vi inle kan ändra konsumtionsvanorna ochkonsumlionsinrikiningen på 3, 5 eller och inle ens på 15 eller ,utan vi behöver längre lid på oss. Atl dricka sprit och atl ta nubben - flaskanpå golvet, flaskan i busken, flaskan på toaletten osv. så förankrat hos osssvenskar att det är förfärligt svårt alt förändra dessakonsumtionsvanor. Vi måste ha lid på oss, och vi måste vidla olika åtgärder förall komma lill rätta med delta problem. har vi alltså ett förslag om ökad information och ökad utbildning, någolsom jag - och många andra på båda sidor - har varil förespråkare rör. Jag troratl vi alla är överens om atl del skall kunna medverka till alt attityderna ochvanorna ändras. Delär högsl beklagligt, herr talman, au svensk alkoholpolilisk debatt har bliviten öldebatt. Det har sagts - och jag vill bara understryka ochmarkera det - atl det är tråkigt all det har blivit en deball om tiondelsprocentenheter. Jag har viss förståelse för i meddelandealt hans kolleger i vpk-gruppen inte tänker delta i omröstningen om olikaalkoholhalter i ölet. Jag har mer och mer kommii fram lill att del egenlligenär ganska likgiltigt om vi har ett öl på , 3,2 96 eller 2,8 96.Självfallet tycker jag fortfarande alt ölel med en alkoholhalt på är ensådan där svag dryck lill vilken vi skulle styra över konsumtionen. Jag velnämligen all om den drycken försvinner, så finns del risk för att man övergårtill starkare drycker. Delalkoholpoliliska problemet är alldeles för komplicerat för att kunna lösasgenom att mellanölet slopas. Det har vi inte sagt, säger herr förste vicetalmannen . Nej, har inte sagl ut det i ord, meninriktningen i hans alkoholpolitiska arbete i så långt jag minns ochframför allt har gått ul på att vi, om bara mellanöletavskaffas, har löst del stora problemet. Nej, det måste sägas lill svenskafolket, att här är det inte främst en fråga om alkoholhalt i vare sig öl, vineller spril. Jagsade i förra årets debatt att det egentligen är olyckligt att använda ullrycketalkoholpolitik. Det liksom begränsar perspektivet lill alkohol-styrkan i olikadrycker. Del begränsar perspektivet till prisfrågor, frågor om regler, oktrojm. Och vi ägnar oss inle åt alt diskuterade positiva och konstruktivaåtgärderna, vilket vi skulle göra om vi i slället kom överens om all det intebara är fråga om alkoholpolitik, utan även om socialpolitik, familjepolitik,utbildningspolitik, kulturpolitik och fritidspolitik. Närjag hör flera av ledamöierna lala om sin tro på förbud, restriktioner, regleroch krångel så blir jag bekymrad. Varför skulle ni inte kunna tro mera på denenskilda människan? har jag i varie fall observerat allt flera positiva teckenpå en omsvängning i debatien, även om många av mina kolleger ännu inle harsvängt om. För det första märker man det alltmer bland de människor man träffarpå arbetsplatserna ulanför detta hus. Fördel andra tycker jag att jag märkerdet bland journalisterna i massmedia, vilka tycker all deballen om ölet är enskendebatt och en fråga om skenåtgärder. Jag instämmer i det. För det iredjefinns del andra uttryck som gör atl man kan hoppas på all vi skall böria länkalilel annorlunda och kommer all överväga vilka konsirukiiva ålgärder viegenlligen måste vidta. 8 protokoll 1976/77:117-118 Jagtänker exempelvis på den familjepolitiska debatien. Vi håller t o. m. på att fåen debatt som skulle kunna kallas för barnpolilik. Då kan man böria hoppas, fördå om någonsin har vi böriat ägna oss åt vad det egenlligen är fråga om. Då harvi böriat närma oss grundproblemet. Jaglycker, herr la|man, all boken , uppfostran och politik är ett uttryck fördet. Det är en debattbok om värderingar i barnuppfostran och barnomsorg, och iden finns artiklar av en mängd riksdagsmän och experter på sådana här frågor.För all ge er ett exempel skall jag citera ur det kapitel som skrivit, där hon refererar lill vad har sagt:"Människan är en verksamhelslysten varelse. Socialdemokratin utgår från allmänniskan känner lust atl fatta beslut, att ta på sig ansvar, att över huvudtagel påverka de förhållanden under vilka hon lever." Så säger vidare: "Detta är för mig en god utgångspunkt också iförhållandet till barn. om att tro på barnetsförmåga att utvecklas. Alla ska ha räll lill ett rikt och meningsfylltliv." Delhär behöver man inte vara socialist för alt instämma i. Jag tror att vare sigvi är centerpartister eller folkpartister eller moderater så kan vi instämma idetta. Men man kan ju ställa frågan till damer och herrar socialdemokrater påden nykteristiska sidan: Varför skulle inte ni kunna instämma i del som ErnstWigforss en gång har formulerat på det här sättet? t. ex. - somjag förmodar också är socialist i varie fall är han socialdemokrat - varförskulle inte han kunna instämma i delta och böria tro mera på den enskildamänniskan? Delär helt klart, herr talman, alt de flesla människor får en utomordentligtgod start i det svenska samhället. De får omtanke, kärlek, stöd och vägledningi sina hem. De får hjälp när de böriar skolan. De får inte minstlära sig alternativa sysselsättningar. Här har förhållandena förbättratsoerhört i det svenska samhällel under de senare decennierna. Menändå är det ju så all vi glömmer bort en liten grupp som inte får en sådan godstart. Jag vel inte hur många de är - säg 5 000, 10 000 eller 15 000 av enårskull på 100 000 - men vi är hell på del.klara med efter åtskilligaundersökningar att det finns de som inte får samma goda start som alla vi andrahar fått och får. De får inle samma mått av kärlek, inte samma mått av omtanke,inte del slöd och den vägledning för hur man skall leva som vi har fått. Dehar inte fått hjälp när de kommit lill barndaghemmet. Derasföräldrar har inle kunnal komplettera på samma säll som andras har kunnat.Dessa barn har inte fåll stöd och hjälp när det gällt att klara uppgifter iskolan. Miljön i hemmet har varit splittrad. Föräldrarna har inte haft tideller inte orkat, eller också har de inte själva, när de var unga, fått lärasig atl ge den omvårdnad som de fiesia får. Jagtror atl vi är överens om att alla barn föds nyfikna och vetgiriga, och deallra flesta får hjälp med all ulveckla nyfikenheten. de fiesta, för det ärfortfarande inte alla. Det är kanske 5 000-10 000 som inte får den härstimulansen, som inte får vara med om att utveckla sin egen nyfikenhet ochvetgirighet De kommer lill daghemmet, till förskolan, till lågstadiet osv. I vissa fall kan det rättas till, och del sker ofla, men iandra fall sker del inte. Vadhänder då med dem? För dem är tillvaron meningslös, hopplös. Och vad tar detill då? Jo, då lar de till ett flyktmedel. När tillvaron är hopplös, vad görman då, om man inte har några alternativ? Man har ju inte fått lära sig därhemma eller i skolan atl ägna sig åt att titta på fåglar, sparka fotboll,fotografera, spela kula eller vad det nu är som alla vi andra har fått läraoss, vi som har fått en god start. De här barnen kan inte det, och vad gör de?De tar till flyktmedel. Deförsöker glömma, de försöker fly. Vad spelar det för roll då, om ölel - om delnu är ell flyktmedel - har en alkoholslyrka på 3,6 eller 3,2 96? Vad spelar delför roll om det är öl, om det är vin eller om det är spril? Tänk alt jag troratt det är där som vi gör en kullerbytta i resonemanget som är väldigtbeklaglig och som just drabbar de här svaga barnen, de här svaga ungdomarna - barnoch ungdomar med handikapp. Då tror vi all vi genom förbud eller krångel ellersvåråtkomlighet löser problemen, när vi i slället skulle vidta hell andraåtgärder för atl komma till rätta med problemen. Jagskall be au få peka på ett annat kapitel i den bok som jag tidigare citerade,en bok som jag tycker verkligen bör läsas av oss politiker. "Måletför barnuppfostran framstår för mig klart som en strävan att ge barnenmöjlighet att utvecklas lill jagstarka människor." Och här menar inteKristina , såvitt jag förslår, en egoistisk människa, utan med enjagslark människa menar hon en människa som har tillgång till sina psykiska ochfysiska resurser. " hon har en någoriunda verk- lighetspräglad uppfattningom sig själv och omvärlden och har personlig integritet. I delta ligger, lål motgångar och påfrestningar utan att ge upp eller spela ut. Man harmoraliska normer, som man mestadels följer, och man får dåligt samvete när manbryter mot dom. Man lar ansvar för sig själv och sin familj och sitl arbete,liksom också för den bit av samhället som man överblickar. Förmåga att kännarikt och nyanserat, sorg, vrede, tillgivenhet, längtan, avsky, ömhet,kännetecknar en jagslark människa. Likaså kan och vågar hon vara riktigt näraen partner och barn, därför att hon har tyngdpunkten inom sig själv." KristinaHumble skriver vidare att del är svårt att vara förälder. Föräldrarollen harförändrats, föräldrarna har satts ur spel just som vägledare, beslutsfattare,ansvarstagare. Och så pekar hon på några olika skäl: "Omvandlingen skeddefort och den pågår fortfarande. Övergripande målsättningar för livet, både förindividen och samhället, har också radikalt förändrats. Andliga och religiösamål har övergivils till största delen. Den starka, känslomässigt laddade etiskamålsättningen har en politisk inriklning," Hontalar om syskonskapels "överhöghet" som gör alt självaföräldra-skapel ifrågasätts. Jagtror att det ligger mycket i det här atl föräldrarna känner sig väldigtvillrådiga , "Varförfar så många barn illa mitt i vår välfärd? Elt av många länkbara skäl är, alldenna välfärd är i för slor ulslräckning inriklad på konsumlion och för lite pårelalion. För många föräldrar orkar inle med sin vuxenroll i familjen. Barnensbehov av värme och slöd under sin ulveckling tillgodoses inle. Barn som fårför lite, eller avvisas av de vuxna, är hänvisade till sina jämnåriga. De blirsåledes beroende av kamrater, men oftast har de svårigheler i kontakten medsina jämnåriga. De flyter omkring i gruppen ulan förankring, rädda ochaggressiva, ofta offer för sina egna och andras impulser," Jagtror atl Krislina , bland många andra av författarna till den här boken,har träffat rätt Och jag skulle kunna citera ur många av de andra kapitlen förall peka på att trots att man kan vara bekymrad över den debatt som vi för och det beslut som vi skall falla , kan man känna tillförsiktJag tror del är ofantligt viktigt atl vi går till grunden med problemet ochinle för den här skendebatlen om alkoholslyrkan i öl. Del gäller atl förebyggai slällel för alt la till åtgärderna först när man har råkat illa ut. Detär just när barnen är små och ungdomarna upplever sina problem som vi måstesälla in ålgärderna, om vi någonsin skall kunna lösa det problem som vi kallardel alkoholpolitiska problemet men som jag även skulle vilja kalla ettsocialpolitiskt, ett utbildningspoliliskt, ett familjepolitiskt och ellbarnpoliliskt problem - för atl inte tala om ett fri-tidspoliliskl problem. () kortgenmäle: Jag skall försöka svara på direkta fråga: Vad kommerman alt dricka när mellanölet försvinner? Visserligen har jag svarat på denfrågan förut och även , men gör del gärna en gång till. Jagtror alltså alt vuxna och äldre ungdomar - tonåringar och uppåt - kommer all istor utsträckning dricka någonting annal. Jag tror också all den enda grupp somjag i della sammanhang någonsin använi som molivation för mill beslut, deyngsta barnen, kommer att dricka någol mindre. Så enkelt är del. Efiersom delicke är sant alt IO-12-åringar lika läll får lag i spril och vin som de i dagfår lag i mellanöl, bör det rimligen bli en någol mindre konsumlion. Sannolikikommer man också atl i slor ulslräckning forlsälla all dricka öl, och herrWennerfors säger själv all del inle är så sior skillnad mellan det ena ölel ochdel andra. I så fall kommer man all inla en någol mindre mängd ren alkohol, ivarje fall gäller det de minsta barnen. Av renl fysisk-iekniska skäl, herrWennerfors, kan dessa små barn inte hälla i sig fler burkar öl än deredan gör. Så mängden ren alkohol kommer väl faktiskt atl bli mindre än vad denär . Så enkelt är det. HerrWennerfors säger faktiskt själv att vi har lyckats styra över konsumtionenfrån starköl till svagare drycker men säger i samma andelag att vi däremot intelyckals minska missbruket och skadorna. Jag tror att detta är riktigt och attvi egentligen inle vinner så mycket. Det finns t. o. m. läkare, herrWennerfors, som menar att en viss mängd alkohol inlagen i form av slorakvantiteter öl är skadligare än en mindre kvantitet av en något starkare dryck,därför all själva den enorma välskemängden i och för sig kan vara skadlig. Jagvel inle hur det förhåller sig därmed, men man är fakliskl inle helt överens.