prot · G009122 · 1976-12-31 00:00:00 — Kallvalsad rostfri plåt kommer icke allvara någon höglönsam produkt men ändå av stor betydelse för , inle minstgenom den produklion av svetsade rör som och andra företag har. Detmåste erkännas atl i samverkan med de anslällda trols storapersonalreduceringar pä ett ansvarsfullt säll har skyddat sysselsättningensamtidigt som man haft en extremt dålig lönsamhet. Man bedömer sig inte hamöjlighel att utöver detta genomföra den beskrivna investeringen, om intelokaliseringsstöd beviljas för densamma med ett belopp på ca 70 milj. kr. Altfortsätta tillverkningen på det sätl som sker bedömer man inte sommöjligt ur företagsekonomisk synpunkt. Och alternativet till slränggjutning äralt köpa varmband på marknaden, vilket i sin lur försämrar Sverigesbetalningsbalans med ca 100 milj. kr. och ger 500 färre arbetstillfällen vidGränges . Investeringen i slränggjutning skulle även, framhåller man,påverka positivt och ge ca 75 fler arbelslillfällen. Övrigakonkurrenter i kommer endast att påverkas ytterst marginellt Ettaktivt stöd för dessa planer innebär självfallet inte atl problemen är urvärlden för evigt, men såviti jag kan förslå skulle del ge elt för alla partervärdefullt rådrum under något tiotal år. Har regeringen i nuvarande läge, när stålbranschen i övrigt visar uppså många problem, råd att avstå från att medverka till detta rådrum? i tar här upp två skilda frågor. Den förstaär den principiella frågan hur del statliga engagemanget i slålindusirin skallutformas för att bidra lill den som vi nu är på del klara med nödvändigastrukturförändringen. Och där vill jag säga att vi skall låta de förhandlingarsom redan har inletts ha sin gäng, innan vi tar upp den frågan till meraingående diskussion. Den metodik som förespråkar att man redan innanförhandlingarna startar, eller innan de gåll in i ell avgörande skede,preciserar vad man vill nå i form av andelar i ägande- och ägarengagemang äratt föregripa förhandlingarna. Det är en felaktig förhandlingslaktik och förhandlingsslrategi.Jag tror att man här måsle gå till verket förutsättningslöst Och jag är för beredd all ulan hänsyn till förutfattade meningar eller gamla dogmermedverka lill elt slalligt engagemang i stålindustrin på den nivå som blirnödvändig för atl rädda en ulvecklingsduglig stålindustri ål framliden och föratt slå vakl om sysselsällningen. Lål oss alltså återvända lill diskussionen omägarengagemangel när den dagen är inne. Närdel sedan gäller den mera speciella fråga som 122 tagilupp i sin inierpellalion, alliså framliden för , är jag den i allt väsentligt överens med om bedömningen avfö- 3 gj g-j-j retagel som induslriellenhet och de länkbara tekniska förändringar och -- utvecklingsfaser somskulle vara möjliga i . Om åtgärder för att Mennu är situationen den att företaget inte mer än mycket preliminärt bistå spanskhar anmäll sina önskemål om stallig medverkan. Från industridepar-oppositionspolitiker temeniets sida har vi uppmanat au hålla ennära kontakt med den speciella arbetsgrupp som i samband med förhandlingarnaskall bevaka struktur- och arbetsmarknadsfrågorna. Vi får alltså lillfälle altbedöma dessa frågor när inför arbetsgruppen mera precist harangivit sina synpunkter och framställt sina krav på samhällets medverkan. Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Om åtgärder för att bistå spansk oppositionspolitiker Fru utrikesministern erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, 1976/77:365, och anförde: har frågai mig vad har gjorloch avser göra för all bistå spanske medborgaren . Rodriguezanhölls i med anledning av enInterpol-efterlysning. Han hölls härefter i häkte i Liibeck i avvaklan på atlhan skulle begäras utlämnad till . Närutrikesdepartementet flck kännedom om all hade an-hållils ochförvarades i häkte, instruerades omgående generalkonsulatet i , distrikt hör, alt lill de tyska myndighelerna framföra altRodriguez redan hade lagförts och dömts i för del brott för vilkel hannu kunde komma all begäras utlämnad lill . Generalkonsulalel skullevidare framhålla all hade avriänat del ådömda straffet och all hanhade gjorl ansökan om amnesti som prövades av de spanska myndighelerna.Generalkonsulatet anmodades atl särskilt understryka atl innehadesvenskt resedokument enligl om flyktingars rättsligaslällning. Generalkonsulatet framförde dessa uppgifter och lämnade samtidigten redogörelse för och hans familjs situation i saml förhuvuddragen i den svenska domen. Jagvill också nämna all ulrikesdepartemenlel såg lill all flck juridisktbiträde och att kosinaderna härför förskolterades av svenska staten.Generalkonsulalel hade efter anhållandet fortlöpande kontakt med vederbörandetyska myndigheler och med den advokat som biträdde . En riänstemänfrån generalkonsulalel besökte denne i fängelset Genom ambassaden i Bonninformerades del lyska uirikesminisieriei 171 Nr 122 om de på svensk sida kända fakta i ärendet Ambassaden hade under den ärendetsgång förbindelse med både utrikes- ochjusiitieminisieriei. 3 mai 1977 inhämtade ambassaden i efler instruktion från departementet --------------- upplysningarom frågans läge i . Om åtgärder för att beslöt den lyska domstolen försätta pä fri fot bistå spansk Dåutlöpte den frist som domstolen hade fastställt för ingivande av ut- oppositionspolitiker lämningsframställning pädiplomatisk väg. Någon framställning hade inle inkommit till de lyska myndigheterna. HenLIDBOM (s): Jag ber atlfå lacka utrikesministern för svarel. Närjag ställde den här frågan hade den kanske en annan fräschör.Då sall i häkte i Liibeck med anledning av en eflerlysning avInterpol. Man vissle så atl säga inle vilket öde som väntade , om hanskulle bli utlämnad till eller inle. vel vi atl han är pä fri fotoch återbördad. Del gör ju alt jag egentligen inle har någon anledning all häri dag föra en diskussion med utrikesministern om fallet . Det varvisserligen så, atl och hans familj enligl lillgängligauppgifter kände sig övergivna av och skulle ha önskal en effeklivarehjälp, men jag är för min del helnöjd med del svar som utrikesministern harlämnat i del stycket. Jag lycker mig kunna utläsa av svaret atlutrikesministerns principinställning är all en polilisk flykting som har fåttfristad i skall i sådana här situalioner få all länkbar assistens,ungefär på samma sätt som en svensk medborgare. Om vi är överens på den punklenär det del viktigaste för dagen och jag är nöjd. Jagskulle möjligen vilja beröra en annan sak, och häri ligger inle den minstaförebråelse. Det är en liten reflexion som man kan göra i detla fall. JoséRodriguez kom ju lill som flykting och begärdes utlämnad av de spanskamyndigheterna för ett försök lill bankrån. Den dåvarande regeringen vägrade alllämna ul honom. Riksåklagaren läl ålala , som för della försök lillbankrån dömdes lill elt fängelsestraff i . Han avriänade också delfängelsestraffet här. Det lär vara så, alt del var samma försök till bankränsom låg bakom eflerlysning och rätt långa lid i häkte. Manskulle kunna lycka att borde ha varit avförd från registerför rätt länge sedan. Om verkligen precis samma broll låg bakom efterlysningen,borde några uppgifier ha nätt om atl han redanavriänat straffet för del brott som föranlett eflerlysning. Därmedborde han också ha avförts från register. Det är möjligl alt detenligl kutym och gällande regler egentligen är spanjorerna som borde ha upplystom förhållandet, men det hade kanske också varil bra om vi från svensk sidahade lämnat sädana informationer lill atl del inle behövt bli någonhäktning över huvud taget. 172 Överläggningen var härmed slutad. § 10 Om en kampanj motdödsstraffet Fru utrikesministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda interpellation, 1976/77:80,lill herr statsministern, och anförde: har i en interpellation lill statsministern ställt fråganom han är villig all medverka till att vårl land lar initiativet till enkampanj mol dödsstraffet, som är avsedd all få internationell räckvidd.Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Självfalletdelar jag syn pä dödsstraffet och hans indignation inför deavrättningar som förekommer runt om i världen. Dödsstraffet är ovärdigt ellciviliseral samhälle och är den svåraste kränkningen av människovärdet Tyvärrmåste vi emellertid konslalera all vi i internationella sammanhang får oerhörllitet gehör för vår uppfattning i dessa frågor. har själverfarenheler av de svårigheter som förelåg när dödsstraffet för inte så längesedan behandlades i . I FN är problemenännu slörre. Vi talar dess värre ofta för döva öron när vi vädjar om humanitetoch respekt för människovärdet innebärande avskaffande av dödsstraffet Delgäller atl upplysa den allmänna opinionen i dessa frågor. Vi har sett exempelpå hur människor har demonstrerat och krävt dödsstraff för någon som begåttsvära våldsbrott Enligt vår uppfattning kan emellertid inte det mestavskyvärda brott motivera atl människor klipper av en annan människas livstråd. Somherr själv påpekar har vid många tillfällen sökt varapådrivande i kampen mol dödsstraffet Del var bl. a. pä svenskt initiativ somFN:s generalförsamling 1968 och 1971 antog elt par vikliga resolutioner rörandedödsstraffet I den senare resolutionen uppställs som en målsättning atlstaterna skall gradvis minska antalet broll som är belagda med dödsstraff Detsägs också atl slutmålet skall vara ell fullständigt avskaffande av detlastraff Menverkligheten är inte så ljus. Man kan inle ens med säkerhei säga allulvecklingen går mol en minskad användning av dödsslraffet På många häll ökar islällel användningen av delta straff, särskill i lider av polilisk oro ellertilltagande väldsbrotlslighet. Delhängivna arbete som bedrivs av enskilda och organisalioner i syfte all skapa enopinion mol dödsstraffet är mycket betydelsefullt och har regeringens fullaslöd. Regeringenkommer alt noggrani undersöka möjlighelerna all pä nyll aktualiseradödssiraffsfrågan på del internalionella planet möjlighet, som vi f n.överväger, är alt la upp frågan i FN med sikle på all fä den behandlad vid för förebyggande av brott och behandling av brottslingar, somskall anordnas 1980. Det är ännu för tidigt all säga om denna väg kommer attvisa sig framkomlig. kan vara förvissad om att vi kommer altpröva de möjligheter som står oss lill buds för all avskaffa dödsstraffet Omen kampanj mot dödsstraffet Omen kampanj mot dödsstraffet Jag lackar utrikesministern för del svar som jag har fått på min frågaom regeringen möjligen skulle kunna tänka sig alt värt land tog elt initiativtill en kampanj mol dödsstraffet, en kampanj som enligt min uppfattning måstefå en internationell räckvidd. Jag måste säga att jag är mycket tacksam för denpositiva grundsyn på angelägenheten av dödsstraffets avskaffande som kommerlill uttryck i svaret, inle minst när utrikesministern slår fast alldödsslraffet är ovärdigt ett civiliseral samhälle och utgör den svårastekränkningen av människovärdet Jag är också glad ål all delar minindignation över de avrättningar som förekommer runt om i världen. Delvar den amerikanska avrättningen i millen på januari detta år som blev den dåakluella bakgrunden lill den interpellation som jag ställde. Naturligtvisriktade sig i första hand min indignation mot avrättningen som sådan och moldet meningslösa och avskyvärda skådespel som hade föregått själva exekutionenmen också mol de hysteriska och förnedrande scener från denna som förmedladesbl. a. av televisionen. Jag tycker alt man där fick avslöjat för sig bättre änpå många andra sätt vilka hemska instinkter som är förborgade i människan ochvilken sensationslysinad som kan komma till ultryck vid sådana här tillfällen. Sedandess har vi fått lillfälle att ta del av tvä andra händelser, som i mänskligförnedring inte slår den amerikanska tragedin mycket efler, trots atl ingadödsstraff utdömdes eller kunde utdömas. Jag tänker på de människor som,aningslöst hemfallna ål ingenting annat än sitl hämndbegär, en öga-för-öga-,tand-för-tand-menlalilet av gammaltestamentligt slag, ropade på dödsstraff isamband med en fransk mordräl-legång och senast också i i sambandmed Stuttgarldomarna. Och ropen och kraven på dödsslraff kommer all fortsätta.Del framgår också av interpellationssvaret Man måsle såviii jag förstår göranågot ål della och man måste göra del med kraft och allvar, om man vill brytatrenden. Jagvill lacka för uppgiften all regeringen överväger all la upp frågan i FN isyfte all få den behandlad vid FN:s själle kongress för förebyggande av brolloch behandling av brollslingar. Naturligtvishar jag lagt märke lill alt inte ens utrikesministern känner sig riktigt säkerpå att det är en framkomlig väg. Men om jag inle är felunderrättad, ulgår denfemårsperiod under vilken FN-sekretarialet skall undersöka utvecklingen avdödsstraffet, jusl 1980, och del kanske på någol sätt kan vara ett slöd för densvenska regeringen, om den vill ta upp saken. Frågan är ju särskilt aktuelljust då. Mendetla senare är trots alll en sorls teknikaliteler. Jag tror all del viktigastesom sägs i interpellationssvaret är utrikesministerns konstaterande att detgäller att upplysa den allmänna opinionen. Men det har man ju hållit på med iell par . Noga räknal log det väl i vårt eget land från delall någon jurislprofessor 1861 började diskutera dödsslraffels avskaffande i enuppsals ogh fram till dess atl man verkligen fattade ett beslut omsaken. Del finns kataloger av, låt mig kalla del dödsstraffets för ochdödsstraffets emot, men såviti jag förslår har de aldrig lett till någolresultat Det är saker som har diskuterats jurister emellan och kanske iblandförts ut lill allmänheten, men inte på ett sådani säll all den allmännaopinionen verkligen har skakats i sitt innersta av dödsstraffets förfärlighet Utrikesministernhänvisar till min egen privata lilla erfarenhet av svårigheterna iutrikespolitiska sammanhang atl vinna gehör för sina synpunkter och önskemål,ja, t. o. m. att det kan vara svårl all få i gång en seriös diskussion. IEuroparådel försökle jag atl argumentera ungefär efter delinjer som vi har följt här i och som lett till önskvärt resultat Jagtyckte att jag mötte en viss förståelse hos en av delegaterna från ett annalland - jag skall inle säga vilket - ända till dess att han sade lill mig: skjuler dem väl när de flyr. Delger en kuslig relief åt det ringa allvar som man hanterar de här frågorna medpå vissa håll, och det gör all jag har uppfattningen alt man måsle ta sig anden här frågan pä ett nyll sätl, föra en ny diskussion. Hur det skall gä tillär jag inte den som kan säga. Men till mina nedslående erfarenheter hör denuppenbara oviljan hos många internationella parlamentariker all gå i närkampmed problemen. Det räcker kanske med atl påminna om att när man röstade omdenna fråga i juridiska utskott, höll ungefär hälften avledamöterna sig borta från omröstningen för atl slippa ta ställning. Mankryper bakom vad man kallar för den allmänna opinionen i hemländerna ochbortser helt från atl del är en opinion som bara låter höra av sig vid upprördatillfällen såsom vid svåra våldsbrott, vid terrorislhandlingar, vid kapningaroch tagande av gisslan, osv, "Delgäller alt upplysa den allmänna opinionen", citerade jag . Jag delarsåledes den uppfattningen, men del gäller också alt upplysa dem som skallupplysa den allmänna opinionen och atl sälla material i deras händer för atlskapa underiag för deras verksamhel. Del är della jag menar med en kampanj moldödsstraffet Ivårt land är det inte särskilt modigt att slå upp och säga: "Jag är emotdödsstraffet" Del skapar ju inga nalionella motsättningar eller förvecklingar.Men kanske jusl därför skulle vårt land kunna ulgöra en utomordentligt god basför en kampanj för dödsslraffels avskaffande, nota bene om vi verkligen menarallvar med vad som slår i interpellationssvaret, all dödsstraff är "densvåraste kränkningen av människovärdet". Jaghar observerat alt den svenska sektionen av efler del altjag ställt min fråga till statsministern har kommii med en framställning tillregeringen om ett bidrag för en konferens här i vilken skulle utgörainledningen till en världsomspännande kampanj mot dödsstraffet Jag lycker detär elt fint initiativ som har lagils - det ligger hell i linje med detankegångar som har varil vägledande Omen kampanj mot dödsstraffet Omen kampanj mot dödsstraffet för min interpellation -och jag tycker också man kan säga atl del ligger i linje medinlerpellalionssvaret Och när ulrikesminislern i svarel anför all del hängivnaarbele som bedrivs i syfte att skapa en opinion mol dödsstraffet harregeringens fulla slöd skulle jag kunna säga: Låt detla regeringens fulla slödla sig del konkreta ultryckel all får de medel sombehövs för atl kunna dra i gång den här kampanjen mot dödsstraffet! De exempel som tog fram har upprört mig i lika hög gradsom de har upprört honom. Jag länker då pä den avrättning som ägde rum i ,men också på de scener i samband med den händelsen som publicerades itidningar och som visades i TV, Jag vill understryka än en gång att alll detlaär en fruktansvärd kränkning av människovärdet, liksom del som jagapostroferade i mill svar, att det finns grupper av människor som t o, m, kandemonstrera ./Ö/- dödsstraff mol någon människa som har begått envåldshandling. Jagkan också hålla med om alt de erfarenheler vi har av internationellt arbete pådel här områdei är nedslående. Men därför får vi inle ge upp, utan det börivärlom vara en uppfordran lill oss alt gå vidare i kampen för avskaffande avdödsstraffet Vi bör på svensk sida gå i främsta ledet bland världens stater närdet gäller denna fråga, och regeringen kommer att fortlöpande undersöka allamöjligheter all la nya realistiska initiativ i frågan. Förall kampen mot dödsslraffet skall kunna få en verklig effekt måste vi sökapåverka en bred opinion - det är rikligt - men i första hand måsle vi kanskepåverka de styrande i resp, länder - och lyvärr har flertalet länder i världenfortfarande dödsstraffet kvar - för atl få dem atl inse all delta straff ärotidsenligt och alt det slår i slrid med de mest elementära kraven pähumanitet. Jagvill undersiryka vad sade, all sädana grupper som AmnestyInternational utför ett beundransvärt arbele på det här området och alt vi börstödja dem i del arbelel. Regeringen håller just nu på all undersökamöjligheterna till stöd för den konferens om dödsstraffet som man avser allhålla här i slutel av året Vi måsle också slödja andra opinionsbildare för attpå sikl kunna nå verkliga resullal i slrävandena atl avskaffa dödsstraffet ivärlden. Överläggningenvar härmed slulad. § 11 Om svenskaåtgärder mot utländsk intervention i Fru utrikesministern erhöll ordet för all ielt sammanhang besvara dels {-) den13 april anmälda interpellation, 1976/77:133, delsherr i (s) anmälda fråga, 1976/77:382,och delsherr (vpk) anmälda fråga, 1976/77:387, och anförde: har i en interpellation frågat mig vilka ålgärder regeringenämnar vidta för all bidra till all den imperialistiska interventionen i Zairemot nationella befrielsefront och indirekt mot befrielserörelserna isödra fördöms och bringas att upphöra. HerrSven i har frågat mig vilka uppgifier regeringen har kringdel utländska direkta engagemanget i saml vilka åtgärder regeringen ämnarvidta för att tillkännage vårt avståndstagande från utländsk inblandning. HerrSöderqvist har frågat mig hur regeringen bedömer ulvecklingen i och hurden kommer atl på ett internationellt plan agera för att imperialistiskinblandning i och provokationen mot stoppas. Jagkommer atl besvara inlerpellalionen och frågorna i elt sammanhang. Zaireär ett av största länder till yla och folkmängd. Genom sitt geografiskaläge och sina slora naturrikedomar har del slor polilisk och strategiskbelydelse. spelar därför en viklig roll såväl i som i störresammanhang. Jag behöver bara erinra om Kongokrisen i börian av 1960-ialel, ivilken ju även värt land kom all bli direkl engageral genom vårl beslut allslälla en militär kontingent till FN:s förfogande. Delär därför naluriigt att vi med största uppmärksamhel följl de händelser somunder utspelat sig jusl i den provins i vilken Kongokrisenhade sitt ursprung, dvs. Shaba eller Katanga, som den förut kallades. Ikorthet är den bild som avtecknar sig av händelseutvecklingen denna. Den8 mars inleddes en väpnad aktion i sydvästra , varvid förband, somuppenbarligen gått över gränsen från , intog ett antal mindre städer iprovinsen . Enligl alla förmodanden utgjordes dessa förband helt ellerdelvis av de s. k. Katangagendarmerna. Dessa var ursprungligen kalangesiskastyrkor under Kaiangaledaren ledning, vilka valde att flylandet och slå sig ner i i samband med president makttillträde1965. De har funniis där alltsedan dess och tillhör huvudsakligen lundaslammen. Mellandessa förband och de zairiska regeringsstyrkorna i områdei har strider ägt rumalltsedan den 8 mars. Striderna har koncentrerats lill områdenväster om den mycket viktiga gruvstaden , Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i 12 prolokoll l976/77:/2l-l22 Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i Enligtuttalanden från den zairiska regeringens sida skulle kubanska trupper ellerinstruktörer ingå bland dessa invaderande förband. Del föreligger dock ingaandra informationer om att så skulle vara fallet. Enligtpressuttalanden från ledare för aktionen skulle syftet med denna vara attstörta president , som man anser ha vanskött landet. Del föreliggerdäremot ej några antydningar om atl del skulle vara fråga om ett försök attavskilja från det övriga , såsom var fallel 1960, Man harsagl sig ej vilja skada västväridens ekonomiska intressen i områdei, Idelta läge har president vänt sig dels till de afrikanska staterna viaden afrikanska samorganisalionen OAU, dels lill vissa stater utanför ,med begäran om hjälp för alt kunna slå lillbaka vad som från zairisk sidabelraklas som en regelrätt invasion och en aggression mot gränser ochterritorium. Vissaländer har beslutat tillmötesgå denna begäran från zairiska regeringen,har ställt trupper lill president förfogande, och harmedelst en luftbro transporterat de marockanska förbandens materiel lill Zairesamt sänt en del militärteknisk personal dit. Även andra länder har levererateller utlovat skilda former av materiellt bistånd. Delär uppenbart atl del ulländska stödel till de stridande parterna har en myckelstor betydelse för den fortsalla händelseutvecklingen. De angripande styrkornasmöjligheter alt uppnå sina syften måsle i hög grad bli beroende av den hjälp dekan erhålla utifrån och det stöd de kan få av egen befolkning. Del ärdärför svårl alt bedöma den fortsatta utvecklingen. par slutsatser kan vidock dra. Allerfarenhet visar alt utländsk inblandning i delta slag av konflikter kan fåutomordentligt allvarliga konsekvenser. Särskilt beklagligl är det om vad somfrån bönan är en nationell eller lokal konflikt ulvecklas till en situation därstormakterna är direkt engagerade. Härtill kommer i della fall desvåröverskådliga följder krigel kan få för ulvecklingen i hela centrala ochsödra . De flesta tecknen tyder på atl supermakterna inte vill attkonflikten utvecklas till en prestigestrid dem emellan. Tillbilden hör också atl de afrikanska länderna själva tillmäter principen omländernas territoriella integritet och gränsernas okränkbarhei mycket slorvikl. De anser sig därför ej kunna slödja aktioner som kan innebära enförändring eller upplösning av existerande statsslruklurer. Försökpågår f n. att åsladkomma en lösning på konflikten genom nigeriansk medverkan.Det är vår förhoppning all dessa anslrängningar skall ge resultat. Det måstevara en betydligt bättre och säkrare väg all söka lösa problemen i fredligaformer. De afrikanska staterna själva har de bästa förutsättningarna attåstadkomma sådana lösningar. Hen HAGEL (-): Jag lackar utrikesministern för svarel, som jag dock har svårt att heltacceptera. Närdel i svaret talas om "invaderande förband" och det förutkonstaterats att "enligt alla förmodanden utgjordes dessa förband helteller delvis av ursprungligen kalangesiska styrkor", har man svårt attförstå vad det är som berättigar talet om invasion.