prot · G00993 · 1976-12-31 00:00:00 — Tunnelbanebidragen bör i princip och isak också gälla de spårbyggnader och den banunderbyggnad i övrigt som behövsför motsvarande lokala persontrafik på järnväg. Detta är vår mening. Borgeriigamotioner har f ö. tidigare gett uttryck för liknande tankegångar. Trafikförsörjningeni våra större tätorter är en viktig fråga - lika viktig som glesbygdenstrafikförsörjning. ,KOLT som man brukar säga, har framlagt en rad förslag, bl. a. om hur denkollektiva trafikens framkomlighet kan förbättras. Det är nödvändigt attplaneringen av den kollektiva trafiken på etl tidigt stadium samordnas medbebyggelseplanering och trafikleds-planering. Det är vidare angeläget attinvesteringar i spårtrafikanläggningar jämställs med investeringar i gator ochvägar och att bidrag kan utgå till ny- och ombyggnad av spärtrafikanläggning avlokal karaktär även om anläggningen inte uppfyller nuvarande krav på planskildkorsning ä egen banvall. Vi vill alltså att regeringen skall skyndsamtfastlägga nya regler för statsfinansiering av kollektivtrafikobjekt. SJhar haft regeringens uppdrag att för delsträckanÄlvsjö-Flemingsberg utföra projektering av ett tredje och fjärde spär intilldet befintliga dubbelspåret samt att därefter ta upp överläggningar i finansieringsfråganmed och . Av årets budgetproposition framgår atlprojekteringen ännu inle slutförts. Tanken har uppenbarligen varit alt härefterfullfölja projekteringen med ett nytt dubbelspär på sträckanFlemingsberg-Järna, som är en mycket angelägen fråga. Det är över 30 000människor från som under högtrafik åker med pendeltågentill och från arbetet. Ingenting är viktigare än att kollektivtrafikenfungerar. Pendeltågen är omtyckta. Det får inle bli en försämring i framtiden.Därför har mänga människor blivit oroade av pressuppgifier om att man snart nogfår räkna med färre låg. Redan lill hösten mäste man sätta in extrabussar föratt klara trafiken pä Södertäljependeln under rusningstimmarna och nästa årklarar inte längre pendeltågen trafiken till och . Bakgrundenär den att antalet passagerare på pendeltågen ökar kraftigt och att det intefinns utrymme kvar på SJ:s spär att sätta in fier pendeltåg. kaninle heller SL räkna med att få ha kvar den nuvarande pendeltägstrafiken.Fjärrlågen ställer allt större krav på järnvägarna kring Slockholm brukar manframhålla på SJ-håll. Viborde vara överens om att om kollektivtrafiken i en storstadsregion skall ha enchans skall den vara ett attraktivt alternativ till bilismen. Då måste denkollektiva trafiken också fungera. Dessaför väldigt många människor väsentliga och viktiga frågor har visocialdemokrater aktualiserat i motionen 817 och följt upp i reservationen 2.Den borgerliga utskottsmajoriteten har räckt oss ett litet finger, det skallvilligt erkännas. .Man säger på ett ställe i majoritetsskrivningen följande:"Härmed sammanhängande frågor bör dock aktualiseras i samband med denberedning som f n. pågår av kolleklivirafikutred-ningens förslag." Vitackar för detta. Men efter denna lilla viljeyttring avstyrker den borgerligamajoriteten likväl vår motion. Den vill gå längre, inte stanna pä halva vägen.Den vill därför alt de tankegångar jag här har gett uttryck för skall, som mansäger på riksdagsspräk, ges regeringen till känna. Därför, herr talman, yrkarjag bifall lill reservationen 2, som innebär att förslag av motionens innebördsnarast skall utarbetas och föreläggas . Anslagtill vägväsendet, m. m. Anslagtill vägväsendet, m. m. i Heden (c); Det var ett intressant inlägg gjorde, inle minst medtanke pä att trafikutskollet är enigt pä de väsentliga punkterna i betänkandenr 11. Det gäller bl. a. de stora väganslagsfrågorna, byggande av statligavägar, bidrag till byggande av kommunala och enskilda vägar, anslag och bidragtill underhåll och drift av statliga, kommunala och enskilda vägar. Väganslagenhar uppräknats med 230 ä 240 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår.Slutsumman är på ca 3,5 miljarder. Utskottet är tillika enigt om anslaget tillstatens trafiksäkerhetsverk och till sjöfarten, där isbrytarverksamheten utgörden största anslagsposten; den uppgår till 100 milj. kr. Jagär överens med om att höjningen av anslagen hade kunnat varastörre. Men vi har - som själv sagt - framöver alt förvänta dentrafikpolitiska propositionen. Då har vi att räkna med anslagsäskanden ocksådär. Det är inte vanligt att man i förväg redovisar hur stora anslag som skallföreslås i en proposition. Det har det inte varit under den tidigareregeringens tid, och jag föreställer mig att den kutymen fortsätter. Vi hartillika att förvänta en tilläggsproposition, där det också kan tänkas föresläsett ökat anslag. Mankan väl inte heller, , begära all den nya regeringen på tre ä fyramånader så att säga skall kunna reparera de skador som har uppstått under enfyriioårig socialdemokratisk regeringslid. Jag kan försäkra att den borgerligaregeringen inle behöver sitta så länge som innan väganslagen äruppräknade, så vi behöver inte vara med om den kapilalföriusl som skett undergångna år. Trafikutskottetär som sagt enigt på de väsentliga punkterna. Men den socialdemokratiskaminoriteten i trafikutskottet har reserverat sig på ett par punkter, vilket jagvågar påslå är onödigt. Jag skall försöka all beskriva det. I1974 års statsverksproposition föreslogs införande av ett särskiltkon-junkturpolitiskt anslag, benämnt Särskilda byggnads- ochförbättrings-äigärder avseende statliga vägar. Anslaget pä 200 milj. kr. skulleställas till regeringens förfogande att användas för särskilda insatser rörandedrift och byggande av statliga vägar. var motiverat avsysselsätt-ningspoliiiska eller andra skäl. Trafikutskottethade den gången intet att erinra mot att anslaget infördes. Däremot ansågutskottet att anslaget i sin helhet skulle få utnyttjas av , alltsåinle ställas lill regeringens förfogande alt användas efter eget gottfinnande. Ianslutning till föregående års budgetproposition, 1975/76:100, framställdes imotionsyrkanden från samtliga borgerliga partier krav om alt anslaget tillsärskilda byggnads- och förbättringsälgärder skulle avvecklas och att medlen istället skulle fördelas med 100 milj. kr. vardera på anslagen till drift ochbyggande av statliga vägar. Detta blev också beslul. Vid förra åretsutskottsbehandling av dessa frågor skickade dåvarande kommunikationsministern utett pressmeddelande om hur medlen från det särskilda byggnadsanslaget skullefördelas pä de olika länens byggnadsobjekt. Utskottet begärde i detsammanhanget att få ta del av och arbetsmarknadsstyrelsensbedömningar i frågan. Av dessa bedömningar framgick atl om del särskildaanslaget överfördes till de ordinarie anslagen för byggande och drift avstatliga vägar skulle i de fiesta fall samma arbeten ha utförts som varaviserade i pressmeddelandet, dock med en mycket viktig skillnad. Vissa av devägprojekt som dåvarande kommunikationsministern hade tagit med i sillpressmeddelande måste utgå av den enkla orsaken att del saknades färdigaprojekteringshandlingar. Del saknades en arbetsplan. Jag kan ge exempel pådetta. Detgällde E6 vid och det gällde mellanriksvägen . Förden sistnämnda vägen var arbetsplanen inte ens inlämnad för faslställelse. Jagkan tillägga att denna arbetsplan inte heller är klar på grund av attplanen har överklagats, och ärendet är ännu inte färdigbehandlat. Men utskottetmenade all också dessa vägprojekt skulle igångsättas så fort praktiskamöjligheter förefanns. Detta blev också beslut. Man kan sålundapåslå att det beslut som fattade om överföring av det extraväganslaget till budgeten inte har försenat etl enda vägbygge. Detbör tilläggas atl genom beslutet alt fördelningen av väganslag helt och hålletskulle gå genom kunde ytteriigare medel fördelas till pågåendevägprojekt ute i länen. Som exempel kan nämnas som erhöll ettanslag pä 7 milj. kr., vilket del annars inte skulle ha fått. Tilläggas börockså all regeringen hade medgivits rätt att utnyttja den i budgetpropositionenbegärda finansfullmakten på 1 500 milj. kr. utförande av arbeten avnämnda slag. Del gällde också vägarbeten i skogslänen som projekt ursysselsättningssynpunkt. Delär väl inle obekant - minst av allt för som sitter med ivägverkets styrelse - alt vägbyggnadsprojekt är ur planeringssyn-punktkomplicerade och tidskrävande. Samordning med andra planeringssektorer ärnödvändig. Länsstyrelserna bör på grund av sina speciella uppgifier beträffandebebyggelseplanering och på natur- och miljövårdsområdena ha ett avgörandeinflytande på den regionala planeringen av vägarna. Väglagsliftningen ger demockså de nödvändiga befogenheterna. En utveckling på det här området böriar nuockså göra sig märkbar. Om tillsammans med ochkommunerna utför planeringen och projekteringen skapas garantier för en rikligvägplanering och vägbyggnad. socialdemokratiska reservationen framhålls att om tillgång hade funnits till det flexibla och kompletterande instrument som 200-miljo- nersanslaget utgjorde skulle man ha kunnat tillgodose vissa av de väg projekt som tagits upp i särskilda motioner. "Med tillgång till detangivna anslaget", säger reservanterna, "skulle projektet avseende mellanriks vägen kunna sällas i gång ." atl för denna väg varingen arbetsplan inlämnad för godkännande, och Anslagtill vägväsendet, m. m. Anslaglill vägväsendet, m. m. för den skull kunde deninte påbönas. Om socialdemokraternas förslag den gången vunnit riksdagensgillande, skulle pengar ha fått ligga obrukbara; de hade inte kunnat användasi vägbyggnadsprojekt. Så är hela sanningen. Alla projekt som var färdiga förigångsättning har också kommit i gång, antingen genom alt projekten injämkalsi fierårsplanerna eller genom att beredskapsmedel tagils i anspråk. Jag förmodar alt de socialdemokratiska ledamöterna i trafikutskolletockså har konstaterat att de omdiskuterade vägarna kommer till utförande. Detär väl därför man inte väckt någon motion om atl det särskilda anslaget böråterinföras. Jag anser att det är en framgång atl man insett att särskildavägbyggnadsmedel som ställts till regeringens förfogande isysselsältningsskapande syfte inte behövs. Det är ju nämligen andra befintligainstrument - beredskapsarbeten och den s. k. finansfullmakten - som gerstatsmakterna det handlingsutrymme som krävs för att man skall kunna ulföravägarbeten i sysselsältningsskapande syfte. Molden bakgrunden är det sålunda rätt förvånande att samtliga socialdemokrater iirafikutskottet återigen i en reservation till utskottsbetänkandet tar uppfrågan och säger all det är beklagligt au lät avvecklaanslaget. Mankan säga alt del i det här sammanhanget uppstår två frågor. För det första:Varför är det beklagligt att anslaget har avvecklats och att allt går genomvägverket, när alla de vägobjekt som skulle utföras med del särskilda anslagetändå har kommit till utförande? För det andra: Vad vill egentligensocialdemokraterna? Det finns ingen motion lill grund för reservationen, och detföreligger inget förslag om återinförande av systemet. 1reservationen sägs vidare atl utskottet med hänsyn till avsaknaden av anslagetSärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder måsie avstyrka ett anlal motionerom upprustning av vissa vägar. socialdemokrater vet myckelväl - det har vittnat om från denna talarstol - att motioner somavser någon speciell väg inle behandlas direkt i utskottet. Reservanterna villtydligen inte atl de i motionerna aktualiserade frågorna skall prövas i den förhandläggning av vägfrågor stadgade ordningen. Jag föreställer mig ändock attreservanterna inte menar att utskottet skulle dela ut pengar till vägobjekt,som aktualiseras i motioner i , utan atl de anser alt man bör gä denvedertagna vägen. Del har ju också i det här sammanhanget erkänt. Låtmig i fråga om de aktualiserade vägarna redovisa något av devägbyggnadsprojekt, som bl. a. togs upp i den förre kommunikationsministernspressmeddelande. Närdet gäller vägen Ösierbybruk-Forsmark finns arbeten för ca 3 milj. kr.projekterade och kan igångsättas med beredskapsmedel, om sysselsättningslägetkräver det. Närdet gäller förbättring av vägnätet i södra avses i motionenprojektering av den s. k. södra tvärförbindelsen i länet. teringen mäste alltid varaklar innan man kan sätta i gång med vägarbeten. Såhar vi broförbindelsen över . Här avses den s. k. norrom . Regeringen prövar f n. om bron kan utföras somstålkonstruktion. vel lika väl som jag att just denna problematikhar tagits upp av generaldirektören i , som gjort en erinran hosregeringen om brobyggnader av stålkonstruktion. Regeringen prövar nu frågan.Därigenom kan bron möjligen komma att utföras snabbare. Jag kan tillägga atlenligt den redovisning jag fält från i milt län slår Slallabackabronnorr om högt på prioriteringslistan. Den kommer atl påbörjas inomen mycket snar framlid. Sähar vi väg 82 . Stadsplan för Alfta-Söräng har nyligenfastställts. Arbetsplan kommer att fastställas av vid månadsskiftetmars-april 1977. Förutsättningar för start av vägbygget finns först i börian avmaj 1977, alltså innevarande år. Enmotionsfråga är en broförbindelse över . Ersättning av färjan mellanSundet och Hasselön finns inte med i behovsinventeringen ända fram till år 1990av den enkla anledningen att del inte kan vara försvarbart att bygga en brodäröver, i varje fall inte för tillfället. Vid räkning av trafiken har delnämligen visat sig att endast ca 150 fordon passerar per årsmedeldygn. Beträffandelänsväg 400 har motioner även tidigare väckts. Jag kan meddelaatt regeringen har beslutat att 104 milj. kr. skall användas förvägbyggnadsåtgärder i . F. n. avses 0,5 milj. kr. läggas på väg400. Vadså gäller upprustningen av kan sägas att det med 100 milj. kr. förhöjdabyggnadsanslaget ger viss möjlighet alt påskynda utbyggnaden. HerrLindahl har redovisat innehållet i den socialdemokratiska reservationen 2.Motionen handlar om förbättrat stöd lill spårbunden lokaltrafik. Jag har ingenanledning att gå i närmare polemik med . Han har själv omvittnatatl utskoltsmajoritetens uppfattning inte skiljer sig så mycket frånreservanternas. Jag skall ändå lämna några synpunkter. Statsbidragtill spårtrafik kan sedan är 1965 utgå till vissa kostnader i samband medbyggande av tunnelbana och liknande anläggningar och avräknas från anslagentill väg- och gatubyggnad. Det är inte någon nyhet. Motivet härför är att ettrationellt uppbyggt lunnelbanesystem inom en tätorlsregion kan antas leda minskning av det allmännas investeringar i utbyggnad av väg- och gatunätetav samma storleksordning. Enligttunnelbanekungörelsen kan kommun, landstingskommun och kommunalförbund erhållastatsbidrag till byggande av tunnelbana som är nödvändig för den allmännasamfärdseln. Med tunnelbana förstås enligt kungörelsen anläggning för sådanspårbunden allmän lokal persontrafik som går i tunnel eller annars på egenbanvall fri från korsningar i plan med annan trafik. Det gäller alltså intebara spårbunden trafik insprängd i jorden eller berget. Anslagtill vägväsendet, m. m. Anslagtill vägväsendet, m. m. Bidragetutgår i män av tillgång på anslagna medel av kostnaden föranläggningens underbyggnad inkl. ersättning för mark och intrång. Medunderbyggnad avses banvallen samt de tunnlar, broar och viadukter som ingår ianläggningen. Hittillshar utbetalats i runt tal 700 milj. kr. till anläggande av tunnelbanor iStorstockholm samt till den s. k. Angeredsbanan i , och enligtföreliggande planer beräknas ytterligare ca 300 milj. kr. komma atl ges tilltunnelbanor . Fråganom statligt stöd lill anläggningar för kollektiv persontrafik behandlades avkollektivtrafikutredningen, som i sitt betänkande 1975 förordade alttunnelbanekungörelsen skulle ändras så att bidragsmöjligheterna ökas i frågaom den spårbundna trafiken och atl en rad anläggningar av betydelse förbusstrafiken görs bidragsgilla. Vid remissbehandlingen av utredningens förslagframhöll bl. a. att tiden borde vara mogen för en lotalöversyn avstatsbidragsgivningen men att en sådan tar tid. Om mera snabba åtgärder skallvidtas, så förordar i sitt remissyttrande all bidragsgivningenutvidgas till atl även omfatta spårvägar, dock ej järnvägar, och att bidragäven ges till viss del av överbyggnaden såsom spår, syllar och ballast. Viär överens om alt åtgärder måste vidtas på detta område. Men eftersomkolleklivtrafikutredningens förslag f n. bereds inom ochutredningens förslag jämte andra därmed sammanhängande trafikpolitiska frågorkommer atl föreläggas under detla är, alltså 1977, enligt vadkommunikationsministern har meddelat i budgetpropositionen och även i svar påen fråga här i , finns det enligt utskottets mening ingen anledningatt nu bryta ut denna fråga och särbehandla den. Därför menar jag att inteheller reservationen 2 var behövlig. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till utskotlels hemställan på samtligapunkter. () kortgenmäle: i Heden är en aning indignerad över atl jag påminner honomom vilken inställning man inom den borgeriiga oppositionen tidigare hade när vibehandlade väganslag. Jag har debatt-protokollen från i minpulpet, . Jag skall av vänlighet inte citera vad herrar och.Dahlgren samt övriga i då sade om kapitalförstöring och om attvi tog in mer pengar av bilismen än vi anvisade till vägväsendet. Jag skallbespara delta. Delär emellertid en snabb metamorfos som den borgerlige utskotts-lalesmannen härhar genomgått. försvarar han väganslagen och säger att man inte kan rätta till de brister som den socialdemokratiska regeringen haråstadkommit under . Förvisso kan man inte det, om man lill vägväsendetanvisar elt belopp, som är 160 milj. kr. mindre än beloppet i innevarande årsbudget. Sä är ju fallet. Anslaget är 617 milj. kr.lägre än del lägsta alternativ som har begärt i sina äskanden. Dettaär fakta, . Niser verkligen till att det blir en kapitalförstöring beträffande vägarna. Nikan inle få fram de resurser som behövs för att upprätthålla innevarande årsvägstandard, vilken bygger på den socialdemokratiska budgetpropositionen förraåret. Det är sanningen, . Eftersomjag bor i grannlän, kunde jag följa agerande undervalrörelsen. Då lovade väsentligt höjda väganslag. I realitetenhar det alltså blivit väsentligt lägre väganslag. talar om det särskilda anslaget, är det väldigt intressant. säger atl det inte fanns några arbetsplaner och att man inte kundegenomföra arbetet. Men i budgetpropositionen försöker kommunikationsministerntala om att just de vägobjekt som kommunikationsministern i sitt omtalade pressmeddelandelog upp har blivit tillgodosedda på punkt efter punkt. påstår som sagt herrPersson att det inte fanns några arbetsplaner. Ni får bestämma er. Antingen harman gjort arbetet eller inle. Frånsocialdemokratiskt håll beklagar vi emellertid att 200 milj. kr. harförsvunnit, ett belopp som man flexibelt hade kunnat använda. har niminskal anslaget till vägbyggen i beredskapssyfte från 350 milj. kr. iinnevarande års budget, tolfte huvudtiteln, till 200 milj. kr. Sedan minskade ni dessutom anslaget påarbetsmarknadsverkets budget. Varför reagerar ni inle , när man lar in 600 nya miljoner viabilbeskatlningen? Ni har tidigare alltid sagt atl de pengar som las in skall gålill vägarna. Får vi avgiftsbelagda vägar i fortsättningen? Del har juaviserats av kommunikationsministern. Anslagtill vägväsendet, m. m. i (s)kort genmäle: i Heden betygsätter våra reservationer och karakteriserardem som onödiga. Jag vet inte om det skall bli den nya inställningen på denborgerliga sidan, alt så forl socialdemokraterna reserverar sig så är detonödigt. Detär i sä fall en alldeles ny filosofi som har tillägnat sig. Jaghar haft tillfälle alt på nära håll följa verksamhet, och jag må ju säga att nog har skrivit undermassor av reservationer. Men jag skall, snäll som jag är, avslå frän attkarakterisera dessa reservationer som onödiga. refererade i sitt inlägg lill kollekiivtrafikutredningen och åberopadevad som står i dess betänkande. Det var en fyllig återblick och den gav en bildav läget och utvecklingen. Det är riktigt, när säger alt det talasi kollekiivtrafikutredningen om olika spår-trafiksystem som icke uppfyllerstatsbidragskungörelsens krav på plan-skilda korsningar och egen banvall.Förorlsjärnvägaroch spårvägar borde enligt utredningens mening kunnaslatsfinansieras. Jag skulle tro atlutredningsmännen inle bara tänkt pä utan Anslaglill vägväsendet, m. m. kanske i första hand påGöteborgsregionen med den spårvägsirafik som finns där. Jag har ingeninvändning mol vad utredningen i det fallet har föreslagit, men del är ocksåriktigt, , att det icke talas i kolleklivtrafikutredningensbelänkande om pendeltägstrafiken. Jag gjorde mig i mitt förra inlägg tilltalesman för pendeltågstrafiken i och betonade hur viktigtdet är att inte den förfaller utan att den kan rustas upp. Jag gav någraexempel på de problem vi har på detta område, och jag gav uttryck förmänniskornas oro. Jagnoterar därför med tillfredsställelse alt majoriteten i utskottet så småningomi sina skrivningar kom atl närma sig reservanternas uppfattning. Då menar herrPersson alt del är onödigt atl reservera sig. Vi förväntar att propositionen ihöst kommer att ge ullryck för vad vi har anfört i reservationen, dvs. att viefter dagens debatt och inlägg och den majoriteiskrivning somföreligger skall kunna påräkna att pendeltägstrafiken inte blir bortglömd. Jag serfram emot höstens proposition frän regeringen på den här punkten med vissaförväntningar, men får se vår reservation som en extra påtryckninggentemot regeringen, och jag yrkar bifall till reservationen. i Heden (c)kort genmäle: i sade atl han är en snäll man. Han höll också ettsnällt anförande egentligen. Jag vill bara göra den anmärkningen, eftersom herrLindahl erinrade om atl vi på den borgerliga sidan också har reserverat oss imånga frågor och alt jag har skrivit under många reservationer, att jag inlehar sagt alt socialdemokraternas reservationer generellt är onödiga. Jagtalade om de två som avgivits till det belänkande vi nu behandlar. HerrLindahl sade alt den borgerliga majoriteten i sin skrivning har närmat sigreservanternas. Det skulle i sä fall innebära en ny ordning. Utskottetsskrivning brukar ju göras först, och därefier formuleras reservationerna. Säföreställer jag mig att det har gått till den här gången också. Reservationenav m. fi. har naturligtvis rättat sig efter den skrivning somutskottets majoritet har gjort. Detta om delta. Tillherr vill jag säga att jag inte alls är indignerad, inte ett skvatt. Istället tycker jag att det är en trivsam debatt. Jag skall inle påstå att någonkan betraktas som indignerad i detla avseende, ulan vi har redovisat vår syn päsaken. Närdet gäller den socialdemokratiska reservationen vill jag fråga: Vad ger dentill ? Det har inte föreslagils i ökade anslag, ulan det talas ireservationen bara om det särskilda byggnadsanslaget som har gäll direkt inunder . Man har inte ens motionerat om en ändring av delta, och del ärdärför jag betraktar den här reservationen som ganska onödig. Del finns ingadirekta förslag, framför allt inga förslag om ökade anslag. Jagvill än en gång framhålla atl den nya regeringen, som hade atl ta över dengamla regeringens påbörjade budgetarbete, kunde la i anspråk knappt för atlfärdigställa budgeten och dä självfallet inte, med tanke pä del ekonomiska lägesom råder, hade möjligheter att göra några större ändringar. Jag försäkrar herrHugosson att om den nya regeringen fortsätter är vägverkels möjligheterbetydligt bättre än vad de har varit under den gamla regeringens tid. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle: Det var ju intressant alt höra att i Heden lycker att det härär en trevlig debatt och atl han inle på något sätt känner sig indignerad. Menherr sade avslutningsvis att får bara den nya regeringen fortsätta, såhyser han som nybliven ledamot i vägverkels styrelse -kollega till mig - intenågon oro för framtiden. Del är ju hugnesaml att höra; det noterar jag med visstacksamhet. Jag konstaterar dock att i del förstlingsverk som vi har attbehandla har den nya regeringen reellt försämrat anslag med160 miljoner jämfört med den socialdemokratiska budget som gäller.