prot · G00988 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi föreslär ireservationen atl regeringen till nästa års skall återkomma medförslag i frågan. Detta krav avvisas dock helt av utskottsmajoriteten, vilketär märkligt. Detta är ett akut problem som måste lösas . Densocialdemokratiska regeringen föreslog till riksdag en betydandesatsning på siudiefinansieringen för vuxna. Förslaget, som också godkändes avriksdagen, innebar atl särskilda stödformer infördes. En fortsatt utbyggnad avinsatserna inom vuxenutbildningen är enligt vår uppfattning mycket angelägen.Del gäller att möta behoven inom studie- ochutbildningsorganisationen i fråga om insatser för uppsökande verksamhet samtstudiestöd. Syftet måste vara att med utgångspunkt i erfarenheterna frånarbetslivet anpassa studiestöden sä all de grupper som har kort utbildning ochsvåra arbetsförhållanden, exempelvis de med oregelbundna arbetstider, i störreutsträckning skall få del av samhällets stöd till vuxenutbildningen. Motbakgrund av erfarenheter av efterfrågan på de olika studiestöden som numeravunnits bör tiden vara mogen för en mera långsiktig planering av den fortsattautbyggnaden av vuxenstudiestödel. Detta är inle minst viktigt för atl nå denavsedda effekten med den nya högskolereformen. Stora grupper av nya studerandesöker sig till högskolan. Skall de nya rekryleringsreglerna fä en varaktigeffekt kräver detla också studiesociala åtgärder. De särskildavuxenstudieslöden spelar här en betydelsefull roll. Förslagenfrån SVUX och FÖVUX bör kunna ge vägledning för en sådan plan, som börinnefatta en bedömning av reformbehov och finansiering. Därvid bör manöverväga såväl en höjning av avgiften som en utvidgning av dess underlag.Planen bör föreläggas nästa års . Särskiltmot bakgrund av de ökade resurser som successivt kommer alt kunna användas förvuxenstudieslöd är det angeläget alt man gör upp en plan för utbyggnaden. Vifinner det helt logiskt att det nu sker en ytterligare precisering avutbyggnadstakten för stöden. Även detta krav avvisas av majoriteten, vilket ärbeklagligt. Det är farligt med den lät-gå-politik som borgerligheten därmed gersig in på. Ävennär det gäller vuxenutbildningsavgiflen har vi en reservation. Denna avgiftbetalas enbart på löntagarnas medel, medan egenföretagarna ej betalar någonavgift. Likväl föreslär nu den borgerliga regeringen alt medel för uppsökandeverksamhet, som hett finansieras med vuxenutbildningsavgiflen, skall kunnautgå även lill företagarorganisationer. Detta förslag vore logiskt endast omegenföretagarna hade alt erlägga vuxenuibildningsavgift. Den av regeringenföreslagna ordningen innebär alt lönlagarnas medel kommer atl förbrukas förföretagarnas ändamål. Denborgerliga regeringen har vidare annonserat etl uppdrag till centralastudiesiödsnämnden om möjligheterna atl ge tim- och dagstudieslöd lill andragrupper än löntagarna. Samma brist på logik präglar detta förslag. Uppdragetbör därför även innefatta atl lägga fram förslag om erforderlig finansiering,för egen företagare via vuxenutbildningsavgift och för övriga via statsmedel. Regeringensbudgetförslag innebär att man accepterat CSN:s förslag om utökning av antaletlim- och dagstudiestöd. Däremot har man föreslagit endast en blygsam höjningav timstudiestödets belopp, . Somredovisas i CSN;s anslagsframställning kommer det föreslagna beloppet förtimstudiestöd alt ligga års genomsnittliga limförtjänst.Erfarenheterna pekar på att man med den av regeringen föreslagna bidragsnivåninle får den avsedda rekryteringseffekten bland t. ex. skiftarbetare och andraanställda med oregelbundna arbetstider. CSN har därför föreslagiten höjning av timsludieslödel till . , alliså i stort .sett enanpassning lill det genomsnittliga löneläget för de grupper som stödet i förstahandhar avsett för. Starka skäl talar för en sådan åtgärd. Konsekvensenskulle emellertid dä för nästa budgetär bli en mer begränsad utvidgning avantalet limstudiestöd. Vi förordar därför att man genomför anpassningen i tvåetapper. /78 bör timsludieslödel utgå med . Vidare börtim- och dagstudiestöd kunna utgå även under tid för resa lill och frånsludielokalen i de fall resan föranlett inkomstbortfall. Detfinns skäl alt också göra andra ändringar i regelsystemet, om stöden skallkunna stimulera till studier i den utsträckning som förutsatts vid stödenstillkomst. Sålunda bör tiotimmarsbegränsningen slopas. Erfarenheternavisar atl stora grupper inle kan erhålla timstudiestöd på grund av den s. k.liotimmarsregeln. Det kan i en del fall bero på att arbetsgivaren förändrararbetstiderna eller på all frånvaron på grund av sjukdom gör att den studerandeinte kommer . Exempelvis kan en studerande ha planerat av studietiden skall ge rätt lill timstudiestöd, men på grund avförhållanden som här angetts får han i förlorad arbetsförtjänst. Hanförlorar därmed hela studiestödet till följd av liotimmarsregeln. Denuvarande reglerna innebär alt fackföreningarnas studieorganisatörer,uppsökare och cirkelledare försätts i en ohållbar situation när det gäller bådeinformation och administration men också i förhållande lillstudiecirkeldeltagarna. För många studerande innebär tiotimmarsgränsen enbetydande ekonomisk förlust, och för fackföreningen medför den en onödigadministrativ belastning. Medhänsyn till att timsludieslödel i första hand är avsett för anställda medskiftarbete och oregelbunden arbetstid och i övrigt besvärliga arbetsförhållandenär det angeläget atl tiotimmarsgränsen slopas. Detta är också vad CSN föreslogi sin anslagsframställning. Förslaget grundade sig på skrivelser från fleravuxenutbildningsnämnder samt hemställan från LO om ändring avtiotimmarsgränsen. Den borgerliga regeringen har emellertid gått emot dessaförslag, och därmed har den också motsatt sig ett angeläget krav från LO. LiksomCSN anser vi det rimligt alt en uppräkning sker även av timersättningen vidgrundutbildning för vuxna. Det är angelägel att detta stöd följer utvecklingenbeträffande vuxenstudiestödet. Timersättningen för vuxna bör därmed höjas till20 kr. Beträffandedagberäkning av särskilt vuxenstudieslöd har erfarenheterna redan visat atlberäkningen i 15- resp. 30-dagarsperioder medför att vissa vuxenstuderande intefår täckning för hela sitt inkomstbortfall . Därför har CSNföreslagit en övergång lill dagberäkning. Regeringen har i budgetpropositionenavvisat CSN:s förslag. Viföreslår för vår del atl studiestödslagen ändras så, att särskilt vuxenstudieslödskall beräknas per dag och utgå för hela studietiden. är en rättvisefråga atlsamma ulbildningsform skall berättiga till ett enhetligt studiestöd, oberoendeav hur kurstiden läggs ut. Beträffandeden sista reservationen, om studerandehälsovården, har den borgerligaregeringen helt avvisat en höjning av statsbidraget, trots att ,som är tillsynsmyndighet för verksamheten, föreslagit en höjning till 19 kr.resp. har del här misstaget något rättats till iutskottet, men höjningen är inte tillräcklig. Eftersom de kostnader destuderande själva måste bära för sin hälso- och sjukvård fortlöpande ökat,anser vi atl bidraget bör räknas upp med belopp som i stort motsvarar löne- ochprisökningar för verksamheten. Detta är ett viktigt krav, omstuderandehälsovården skall kunna fungera på ell riktigt sätt. Med det sagda yrkar jag bifall lill reservationerna 1-8 av . vid socialförsäkringsuiskotiets betänkande nr 18. (vpk): Det statliga studiehjälpssystemet har sedan det initierades 1918 hafttvå uttalade mål: atl underiätla tillträdet till studier för studerande frånmindre bemedlade familjer och att allmänt förbättra de studerandes ekonomiska villkor.Del hystes också förhoppningar om att studiemedelssystemet skulle bryta densociala snedrekryteringen till den högre utbildningen. Trotsatt allt fler människor, framför allt då unga människor, nu har formell rätttill ökad utbildning är den sociala snedrekryteringen till den högre ochsärskilt till den längre, sammanhållna utbildningen stor. Detta visar fleraundersökningar, t. ex. den av publiceradedär man bl. a. konstaterar: "Avsamtliga akademikerbarn födda påbörjadeuppskattningsvis studier vid universitet och högskolor. Motsvarandeandel för arbetarbarn är ca 10 ">." 1samma undersökning visar man social rekrytering till olika typer av utbildning.Man konstaterar: "Olika studieinriktningar har olika social rekrytering.Den största förändringen av den sociala rekryteringen har skett vid defilosofiska fakulteterna, medan rekryteringen till många spärrade utbildningarhar varit relativt oförändrad. Utbildning med stor andel av akademiker- ochhögre tjänstemannabarn är bl. a. medicinsk, odon-tologisk och tekniskutbildning samt civilekonomulbildning. Andelen arbetarbarn är högst vidsocialhögskola och ämneslärarutbildning." 1viss utsträckning torde denna snedrekrytering bero dels påutslag-ningseffeklerna i den grundläggande utbildningen, dels pä atl barn medakademiskt utbildade föräldrar i sin hemmiljö stimuleras till studier på annatsätt än arbetarbarn. Alltdetta visar att den sociala snedrekryteringen är kraftig och altmålsättningen med det nuvarande studiemedelssystemet inte alls har uppfyllts.Dagens lånesystem innebär inte bara alt den studerande drar på sig storaskulder. måste den studerande leva på en standard långt undergenomsnittet. inkl. bidragsdelenmotsvarar en månadslön pä . Studiemedelutgår f n. med maximalt av basbeloppet. För alt i någon mån höja destuderandes standard föreslår kommunisterna en omedelbarhöjning av studiemedlen till av basbeloppet och en vidare successivhöjning till . Ursprungligen var bidragsdelen av totalbeloppet.Eftersom denna del inle var index-reglerad, har den successivt sjunkit och är fn. omkring 14 'Vi. Vi menar att bidragsdelen bör höjas till avstudiemedelsbeloppet och indexregleras. Nuvarandelånesystem måste förändras till etl sludielönesystem. Del har vänsterpartietkommunisterna tidigare anfört. Vi menar ocksåatt studielön börinföras för alla studerande . Om studielön infördes, skulleförmodligen problemet med den sociala snedrekryteringen lösas och andelenarbetarbarn bland både de vuxenstuderande och ungdomsstuderande vid skolor ochhögskolor öka. Sludielönesystemetskulle kunna införas genom successiva höjningar av studiemedlensbidragsdelsandel i totalbeloppet. Dagenslånesystem har andra gravt diskriminerande effekter. Den s. k.äktamakeprövningen, som regeringen i budgetpropositionen föreslår symbolisktmildrad, hindrar särskilt kvinnorna att påbörja studier. Vänsterpartietkommunisterna menar att rätten att studera inte skall vara av-hängig av makeseller makas benägenhet atl ekonomiskt medverka till dessa studier. Därför måsteäktamakeprövningen avskaffas, och det behöver man inte göra i etapper. Enannan stor orättvisa i det nuvarande systemet är att barntilläggen äråterbetalningspliktiga och behovsprövade. Den allmänna synen att staten skallta ell växande ansvar för kostnaden för barnens uppehälle bör förstås ocksågälla här, och därför skall inte heller denna del vara ett lån. Barntilläggenbör utgå i form av icke åler-betalningspliktiga studiemedel. Trotsatt, som jag sagt tidigare, de studerandes ekonomiska nivå är låg måste degenom obligatoriska avgifter själva betala merparten av sin hälsovård. Det ärfel att en viss grupp, i detta fall de studerande, själv skall bekosta sinsociala service. Del är en uppgifi för samhället som helhet och inte en uppgiftför enskilda individer eller grupper. kommunisterna menar attdet skall finnas en företagshälsovård vid varje högskola och atl den skall varaöppen för alla som är verksamma där. Dekrav som förts fram i motion 183 är inga nymodigheter för kammaren, men kravenär fortfarande livsviktiga för de studerande om man har ambitionen att ge allaungdomar ekonomisk möjlighet alt studera. Och dessa krav måste tillgodoses omman skall kunna komma till rätta med den sociala snedrekryteringen och omjämlikhet skall kunna uppnås mellan ungdomar från skilda sociala miljöer. Detär på sitt sätt fascinerande att studera socialförsäkringsutskottets betänkandenr 18. Förraåret var del socialdemokraterna, ofta med hjälp från , som sade nejtill förbättringar som föreslogs från vpk och i vissa fall Jag tänker bl. a. på förslaget atl vuxenstudiestödet skullebyggas ut enligt SVUX och FÖVUX förslag. Det kravet reste vpk,och . Och det bromsades av socialdemokraterna. resersocialdemokraterna del här kravet, och bromsas förslaget av ochfolkpartiet, som tillsammans med vpk kämpade för del. Del är oftaliklydiga argument som framförs både i motionerna och i avslagen - det är baradel alt rollerna är ombytta. Det man krävde avslår man . De somfår sitta emellan i del här ojusta spelet, som jag upplever del, är förstås destuderande, och det är beklagligt. Förraåret var del socialdemokraterna som hänvisade lill sittande utredningar, ochnu är del de borgerliga partierna som undviker att lä ställning till bra förslag. Förnågot är sedan kunde -jag hoppas att del finns någon folkpartistnärvarande här i kammaren - förena sig med vpk i kravet .på alt bidragsdelen avstudiemedlen skulle uppgå till de ursprungliga och att man skulleåstadkomma en värdesäkring av studiestödet. Även tyckte altbidragsdelen skulle höjas en bit upp - jag tror det var till . är vpkensamt om att yrka på en 25-procenlig bidragsdel och en indexreglering. Vilkaskäl är det som har gjort atl och kan acceptera enbidragsdel på bara 14 96? Vilka förändringar har skett som gör atl de kan backaså otroligt långt? Iår plussar socialdemokraterna på med eri krona här och en krona där för altåstadkomma marginella förbättringar, men inget parti förutom vpk krävergrundläggande och nödvändiga förbättringar inom studie-finansieringssystemet.För alt bryta den sociala snedrekryteringen och för alt garantera de studerandeen rimlig standard måste de krav som vpk rest tillgodoses. Utskottet,nu med borgerlig majoritet, avstyrker vpk-kraven på bl. a. studielön,uppräkning av bidragsdelen till 25 96, avskaffande av äktamakeprövningen samten höjning av studiemedlen till . Vi kräver också alt vuxenstudiestödetskall utgå i sin helhet som bidrag. Detta nödvändiga krav avslås med hänvisningtill alt utredning pågår. Det var socialdemokraterna som avslogvpk-kraven med i stort sett samma argument men ofta med hjälp av de borgerligapartierna, förstås. är det de borgerliga partierna med i stort sett sammahänvisning som avslår kraven. Ochjag upprepar: Det är de studerande, ofta barn från arbetarklassen ochvuxenstuderande, som får sitta emellan och lida av den saktfärdighet i insiktsom bäde borgerliga och socialdemokratiska politiker har när det gällernödvändigheten av att helt förändra studiefinansieringssys-temel så alt syftetmed bl. sociala reform, nämligen att ge alla ungdomar ekonomiskmöjlighet atl studera, kan bli verklighet. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till motionerna 183 och 199. Fröken (): Det är med tillfredsställelse som utskottet i är kan konstatera enkraftig satsning på det studiesociala området. Regeringens förslag innebär enuppräkning med inte mindre än 413 miljoner. I sina förslag har regeringen framförallt prioriterat två områden, nämligen studiehjälpen till gymnasieeleverna ochstödet lill de vuxenstuderande. Påstudiehjälpens område föreslås nu en höjning av studiebidraget från 150 till175 kr. , av det behovsprövade tillägget . permånad, av inackorderingstillägget . och avresetillägget till högst . för avstånd om . föreslåshöjning av den inkomstgräns, vid vilken det inkomst-prövade tillägget utgår medmaximalt belopp eller med . och avden inkomslgräns som inte får överstigas för att behovsprövat tillägg skallkunna utgå . Vidare skall enligt propositionenmildare regler gälla för reduktion av studiehjälp då denstuderande uppbär praktiklön o. d. Slutligen föreslås attåterbetalningspliktiga studiemedel skall kunna utgå med . per läsår istället för som f n. och att generösare regler där skall kunnatillämpas vid behovsprövningen. Detär klara förbättringar som görs över hela området. Dessutom harstudiestödsutredningen, som kommer med ett principiellt betänkande,bl. a. till uppgift att se över dessa frågor. Utskottet har därför inte nuansett det möjligt att föreslå mer långtgående förbättringar som krävts bl. a.i motion 183 av m.fl. Låtmig bara i det här sammanhanget göra det tillägget att utskottet har förståelseför de lättnader i bestämmelserna som krävs i motion 353 av utskottet vill understryka att det står kvar vid den tidigareredovisade uppfattningen, att sambandet mellan detta tillägg och det statligabostadsbidraget till barnfamiljer bör finnas kvar. Om en ändring skall göras,bör den alltså göras pä båda dessa tillägg och då rimligen först när det gällerbostadstillägget. Imotion 250 av de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet krävs attstudiestödsutredningen skall föreslå förbättringar för gymnasieeleverna att proposition i frågan kan föreläggas vidnästkommande . Låt mig här påminna om att när våren 1974enhälligt beslöt att begära en utredning av de studiesociala frågorna dröjdedet det dåvarande socialdemokratiska statsrådet fann för gottatt tillsätta den begärda utredningen. Det är alltså ett senkommet intresse somsocialdemokraterna här visar för atl få till stånd förbättringar förgymnasieeleverna. Men det är ändå glädjande all det nu har redovisats. Jagdelar motionärernas uppfattning att en förstärkning av studiestödet förgymnasieeleverna tillhör studiestödsutredningens viktigaste uppgifter, och jaganser liksom de att man här måste göra en radikal förbättring för att kunnaleva upp till tidigare beslut och löften. Från sida har vi länge ochihärdigt hävdat att det, oavsett ekonomisk och social bakgrund och geografiskbostadsort, måste vara möjligt att få studera. Nuär del viktigt att studiestödsutredningen får fram sitt principiellabetänkande, så att man sedan kan ta itu med det konkreta arbetet på olikadelfrågor. Jag utgår ifrån att utredningen så snabbt som möjligt kommer altlägga fram sina konkreta förslag. Men, som sagt, om det socialdemokratiskaintresset funnits på ett tidigare stadium hade utredningen sannolikt kunnat presentera ett förslag. Regeringenbeslöt alt även ungdomar , som senast den 31december 1977 inom gymnasieskolan påbörjar kurs , skall kunnafå utbildningsbidrag. Del bidraget är i sig betydligt förmånligare för elevernaän del provisoriska bidrag som krävs i motion 464 av m. fi.Socialdemokraterna i utskottet har också helt konsekvent lämnat det kravet i motionenoch anslutit sig till regeringens förslag. Bidraget är tidsbegränsatt. o. m. utgången av , men del finns all anledning atl förutsätta attdenna typ av korta kurser kommer att fortsätta inom gymnasieskolans ram. Ivilka former det skall ske kommer emellertid regeringen att ta ställning tillmed ledning av de erfarenheter man får . I detsammanhanget kommer man naturligtvis även att ta ställning lill destudiesociala villkorens utformning i fortsättningen. Deområden som berörs i motionerna under avsnittet studiemedel ligger alla inomdet avsnitt som behandlas av studiestödsutredningen. Utredningen kommer, somjag sagt, att presentera ett principiellt betänkande . Bl.a. mänga av de krav som tas upp i vpk-motionen är av den principiellaräckvidden att de bör övervägas, och enligt utredningens direktiv övervägs,inom utredningen. Del finns i avvaktan på utredningens kommande betänkandeingen anledning att ta upp en sakdiskussion i de frågorna . Någrayrkanden, t. ex. det i reservationen 2 angående en justering iåterbetalningsreglerna, är av den arten att de ingår i den typ av prioriteringarsom regeringen regelmässigt gör i samband med budgetarbetet. Socialdemokraternavill nu göra en beställning inför nästa års budget. Majoriteten räknar med attregeringen överväger detta liksom andra angelägna krav från CSN ochpresenterar sin prioritering i nästa års budget. Någon skillnad det kommandebudgetåret blir det inte för låntagarna - vare sig går pä utskottetseller på reservanternas förslag. Närdet gäller studiestödet till grundutbildning för vuxna har departementschefenförordat att man skulle förstärka stödet genom att timersättning skulle kunnautgå för högst och, om särskilda skäl finns, för ett högreantal timmar än som motsvarar 40 veckors heltidsundervisning. Även annan vuxenhemarbetande skall ha rätt till den timersättningen. Kostnaderna för de avdepartementschefen föreslagna förbättringarna beräknas till 1,9 milj. kr.Utskottet har stannat för att det här är en riklig prioritering och att maninte har möjlighet att, såsom begärs i reservationen 3, göra någon ytterligareuppräkning i form av höjd timersättning. 14 protokoll 1976/77:87-88 Vuxenstudiestödelhälsades när det infördes med stor tillfredsställelse avsamtliga partier. Del var ett steg i rätt riktning, ett försök att i praktikenge vuxna en möjlighet att studera. Det markerade en viljeinriktning att intebara formellt öppna möjligheterna för vuxna att studera på högskolor och istudieförbundens regi. utan även ställa ekonomiska resurser till förfogande föratt göra detta praktiskt möjligt. Till årets finns ett antal motionerväckta om ändring i reglerna för tilldelning av studiestöd. måste mankonstatera att vi bara har en kort periods erfarenhet av hurvuxenstudiestödel har fungerat. Det finns aJltså, enligt majoritetensuppfattning, anledning alt avvakta ytterligare något innan man vidtarförändringar. Vissa regler hänger dessutom samman med de regler som f n.gäller för studiemedel, och där bör man alltså avvakta sludiestödsutredningenskommande förslag. Detta gäller bl. a. en övergäng till dagberäkning vidtilldelning av vuxenstudieslöd. 1propositionen föreslås vissa uppräkningar när det gäller timstudie-stödet,inkomstbidraget och internatbidraget. har departementschefenmeddelat all han avser föreslå regeringen atl CSN får i uppdrag att skyndsamtutreda möjligheterna att ge tim- och dagstudiestöd till andra grupper änlöntagare och att han i samband därmed tänker förorda att CSN, mot bakgrund avhitttillsvarande erfarenheter, gör en översyn av reglerna för tim- ochdagstudiestöd. som statsrådet avser göra är glädjande. Den nuvarande majoritetenhar, ända sedan tim- och dagstudiestöden infördes, krävt att även andra grupperän löntagare skall kunna fä del av dem. Stöden är avsedda att ge människor medkort utbildning en möjlighet att studera och att utnyttja de möjligheter som står till buds men som inte har funnits. 1 grupperna hemarbetande,lantbrukare, fiskare och småföretagare finns det många som har kort utbildningoch behöver den här formen av studiestöd för att kunna utnyttja de erbjudandensom samhället ger. Det är alltså med stor tillfredsställelse vi noterarden här beställningen. Utskottet förutsätter att regeringen lägger fram förslagom finansiering av stöden som man presenterar en konstruktion förhur lim- och dagstudieslöden skall kunna utgå till andra än löntagare. Detfinns alltså ingen anledning att till CSN överlämna etl utredningskrav på hurfinansieringen skall ske. Den avvägningen måste regeringen göra. 1samma motion krävs en plan för utbyggnaden av vuxenstudiestödet. Låt mig i detsammanhanget erinra om, liksom gjorde tidigare, att från center- ochfolkpartihåll har vi krävt en plan för utbyggnaden. harvi fått beskedet från den socialdeniokratiska sidan alt det inle finns någotbehov av en plan. Regeringen kommer att föreslå en utbyggnad , ibudgetarbetet, har man sagt. Nyheten är alt det faktiskt finns en plan,nämligen en plan för finansieringen av vuxenstudiestödet i fortsättningen.Departementschefen redogör i budgetpropositionen för hur han räknar med attunder de kommande tre åren finansiera enutbyggnad av vuxenstudiestöden. finns alltså, , det somsocialdemokraterna har yrkat avslag på, nämligen en plan för hur denhär utbyggnaden av vuxenstudiestöden skall finansieras de närmaste åren.Däremot finns, som vi ser det, inte någon anledning att nu binda sig för hurmyckel av de här pengarna som skall utnyttjas för de långa vuxenstudiestödenoch hur mycket som skall utnyttjas för tim- och dagstudiestöd. Där finns delbl. a. anledning att avvakta erfarenheterna från den nya högskolan.