prot · G009148 · 1976-12-31 00:00:00 — En ökning av antalet fel kanofta iakttas när man ändrar de materiella skaite-och avgiftsreglerna ellerrutinerna för inbetalningen och redovisningen. Del ökande antal fel som enligtherr har skett , främst i fråga omarbetsgivaravgifterna, torde ha sin förklaring i sådana ändringar. Jagkan här t. ex. peka på alt införandet av en särskild avgift fr. o. m. år 1976för kvarstående arbetsgivaravgift medförde en mycket kraftig ökning av antaletfyllnadsinbetalningar. Trots en omfattande information om hur betalningenskulle gå lill gjordes i många fall inbetalningar lill fel myndighet. Även enomläggning för automatisk databehandling av inbetalningskortenmedförde vissa övergångsproblem. Desvagheter som i dessa hänseenden har kunnat konstateras har enligt uppgift frånansvariga myndigheter nu i huvudsak undanröjts. Inom myndigheterna pågår ettfortlöpande arbete för att bringa ned antalet fel vid 13 protokoll 1976/77:147-148 Omett bättre redovisningssystem för skatter och avgifter Jag villockså framhålla att och statskontoret inom ramen för det s. k.RS-projeklel kommer att utarbeta förslag lill ett smidigare och säkrare syslemför inbetalning och redovisning av skatt. Förslag härom väntas under hösteninnevarande'år. Vidare arbetar pensionskommittén med frågan om alt införa enhetligareoch enklare regler avseende arbetsgivaravgifterna. HerrNORDIN (c): Jag ber att få tacka herr budgetminislern för svaret på min fråga. Jagtror alt del i viss mån dämpar irritationen. För finns det någonting merirriterande för en lojal skattebetalare, som inom utsatt tid och lill rättmyndighet betalar sina skatter och avgifter, än alt trots detta efter två få ett brev från kronofogdemyndigheten med krav på pengar och hotom utmätning? har sådant böriai hända allt oftare. Man kanundra varför. Jaganser att förklaringen ligger i del stelbenta uppbördssyslem som utvecklats -eller kanske det har invecklats. ex. skall inbetalas senast den 18 i månaderna februari, april, juni, augusti,. Efter den 18 åligger detriksförsäkringsverket att upprätta indrivningsförteckning och sända den lillvarje länsstyrelse. i sin tur överlämnar ärendet tillkronofogdemyndigheten. Riksförsäkringsverkelssammanställning las fram genom data. Dalakörningen startar visserligen interedan dagen efter uppbördsperiodens slut, men tydligen dock så snart alt deinbetalningar som skett på mindre postansialter inte hinner komma in ibokföringen. Ettpar månader senare kommer nästa fas i utvecklingen: kronofogdemyndighetensänder ett kravbrev. Skattebetalaren protesterar och påpekar all han harbetalat för länge sedan och till rätt myndighet. Kro-noassislenten måste nu åkaut till skattebetalaren och kontrollera kvittot. Kronoassistenten, som är heltoskyldig, får försöka förklara myndigheternas misstag, så långt det går.Därefter inger kronofogdemyndigheten rapport i två exemplar på blankett RSV9216. Blanketterna sänds till , som i sin lur sänder dem tillriksförsäkringsverket. Med stöd av gjord utredning går ett exemplar av dennaåter via till kronofogdemyndigheten. Ett motsvarande beloppöversänds också, och först därefter kan kronofogdemyndigheten redovisa ärendetslutgiltigt. Jagskall inte här och ställa budgetminislern lill svars för allt detta. Dennadjungel av byråkrati utvecklades ju på den gamla regeringens tid, men låt migsäga att nu är del dags alt röja i djungeln. Måsleman verkligen starta en datamaskin så här bums? Det ginge ju att vänta baraytterligare , så löstes en del av problemet. Borde inte regeringenkunna ge antibyråkratiulredningen order att ta itu med sådana här saker medförtur, om nu inte del här RS-projeklel medför Ärbudgetministern beredd att skänka en tanke även åt kro-noassislenterna, för dehar besvär nog med dem som inte betalar skaller och avgifter? De borde slippaifrån onödigt arbete! Allrasist; Kläm gärna åt skattesmitarna, men var rädd om de lojala skattebetalarna.I ett högskatieland som vårt skall man inte irritera dem i onödan. Självfallet måste ambitionen vara att det skall bli så få fel som möjligtoch helst inga. Men vi kan kanske aldrig uppnå att ett system som omfattar sexmiljoner skatte- och avgiftsskyldiga, som har att betalaskatter och avgifter, blir helt felfritt. Jagtror all vi måsle starta från grunden för att försöka få enklare regler förberäkning och redovisning av skatter och avgifter, och jag hoppas verkligenatt såväl de sittande skatteutredningarna som pensionskommittén skall geväsentliga bidrag för att vi skall kunna få bättre förhållanden.Jag försäkrar att jag skall ägna många tankar både åt kronoassistenterna och åtde lojala skattebetalarna och att vi skall göra allt för att det skall bli såfå fel, problem och irritationsmoment som det någonsin är möjligt. Omremissbehandlingen av utredningsförslag angående avdragsrätt vid inkomsttaxeringenför gåvor till ideella och humanitära ändamål HerrNORDIN (c): Tack för det, ! Ambitionen att starta från grunden i denhär frågan tycker jag verkligen är vällovlig. Problemetgäller ju att på ett effektivt sätt använda de personresurser som finns vidskatteuppbörd. Gör man det tror jag man skulle kunna komma till rätta med enhel del andra avigsidor, som egentligen inte har att göra med den fråga jagställde. Men vi har ju i kammaren ofta diskuterat skatteflykten. Vi harfastighetshajar, sutenörer och allsköns folk som inte betalar skatt. Och sedansäger man ofta: Vi har inle resurser all följa upp ärendena, även om del ärnödvändigt. De resurserna skulle man nog kunna få fram, om man använde den nubefintliga personalen på ett effektivare sätt, dvs. att den inte kopplas in påonödigt arbete av det slag som jag här har redogjort för. Men är löftetgivet, och jag hoppas verkligen att det skall infrias och infrias snart. Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Omremissbehandlingen av utredningsförslag angående avdragsrätt vidinkomsttaxeringen för gåvor till ideella och humanitära ändamål Herrbudgetministern erhöll ordet för att besvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:485, och anförde: Omremissbehandlingen av utredningsförslag angående avdragsrätt vid inkomsttaxeringenför gåvor till ideella och humanitära ändamål i har frågat mig om regeringen avser attremittera del väntade utredningsförslaget om avdragsrätt vid inkomsttaxeringenför gåvor till ideella och humanitära ändamål samt i så fall om remissensungefäriiga omfattning. Mittsvar är att utredningsförslaget skall remissbehandlas och att de närmastberörda organisationerna därvid kommer att få tillfälle att yttra sig. HerrSVENSSON i (s): Jag tackarbudgetministern för svaret på min fråga. Enligtmin mening är det viktigt att remissen blir så bred som möjligt, och jag finnerav svaret att det är de närmast berörda organisationerna som kommer att fåyttra sig. Man kan fråga sig vilka det är fråga om. Är del de som skall få rätttill avdrag eller är det också de som avses bli utan avdragsrätt? De som blirutan avdragsrätt är ju också berörda. Det är givetvis många organisationer somär intresserade av denna fråga. Jag kan nämna att del i är ungefär 1000 organisationer som är avdragsberättigade. Nuverkar det som om regeringen tänker sig en begränsning av antaletremissinstanser, I utredningsdirektiven talas det om ideella och humanitäraorganisationer, men i de reservationer som vi har anfört i skatteutskottet ochsom oppositionen har drivit här i kammaren har angivits en mycket vidare krets,I reservationen vid skatteulskotlets betänkande 1975/76:51 anges följandedefinition: "avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för gåvor tillreligiösa ändamål samt till u-hjälp och andra humanitära, kulturella,vetenskapliga eller eljest uppenbart samhällsnyttiga ändamål". Förutomolika ideella och humanitära organisationer, kyrkor och samfund bör givetvisde fackliga organisationerna höras. Enligt min mening bör ocksåfackföreningsavgiften liksom föreningsavgifler i allmänhet, om nu systemetinföres, bli avdragsgilla. Vissa organisationer finansierar sin verksamhethuvudsakligen med avgifter, andra med gåvor, och här måste man skapa rättvisa. Jaghar i min fråga antytt alt avdragsrätten är av utomordentligt genomgripandebetydelse för å ena sidan organisationslivel och å andra sidan dess enskildamedlemmar. Vi vet också att förslaget är högst kontroversiellt.Handikapporganisationerna har redan uttalat att de är emot förslaget. Självanser jag alt direkta bidrag är att föredra. Men andra parter är mer positiva. Delfinns ingen anledning att just nu gå in på frågans vare sig materiella eller politiskainnehåll, men del är viktigt för mig att få veta att remissen blir så bred sommöjligt och alt det, om huvudorganisationerna blir remissinstanser, också geslid för underorganisationerna alt yttra sig. Jag skulle önska attbudgetminislern preciserade sitt svar litet närmare. Betänkandet kommer att överiämnas , och minförhoppning är att vi, helst , skall kunna skicka ut en myckelbred remiss. Förutom ett femtonlal myndigheter, som kommer alt anmodas attyttra sig, finns på etl utkast till en remisslista ungefärligen ett femtiotalorganisationer - humanitära, kulturella, ideella och fackliga - och denförteckningen läcker myckel väl hela organisationssverige. HerrSVENSSON i (s): Jag vill faktiskt än en gång uttrycka min tacksamhet, framför allt fördet senast lämnade svaret. Jag ville med mitt inlägg särskilt understryka altinle bara de organisationer som avses få tillgodogöra sig avdraget utan ävenandra skall få tillfälle att yttra sig, eftersom också de är intresserade avdenna fråga. hoppas jag att det också blir på det sättet. Överiäggningenvar härmed slutad. §14 Om löneökningar åt sjukvårdspersonal Herr budgetministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:490, och anförde; har frågat mig vilken roll regeringen avser att spela föratt möjliggöra vissa löneökningar för sjukvårdspersonalen. De centrala förhandlingarna för den privata delenav arbetsmarknaden har avslutats. Förhandlingar för de stats- ochkommunalanställda pågår. Det saknas anledning för mig att kommentera pågåendeförhandlingar. Jag ber alt få tacka budgetministern för svaret, även om det egentligenbara är svar på halva frågan. lar inle avstånd från statsrådetTroedssons uttalande. Det hedrar i och för sig att han inte läggersig i avtalsrörelsen. Vivet av erfarenhet att regeringens ledamöter gärna gör sina personliga utspel,nu och då. En del utspel tas tillbaka av andra regeringsledamöter, en del fårstå oemotsagda. När det gäller statsrådet utspel är det inte vad honsäger som jag reagerar mot, mera kanske hennes inhopp i lönerörelsen. Vi är juinte vana vid detta. Jag är i och för sig mycket lacksam för hennes omtanke omvårdpersonalen, som gör en oerhört fin insats för låg betalning. Det är alltsåinte det jag vänder mig mot. Vårdpersonalen behöver allt stöd. Men hennesuttalande stämmer väldigt dåligt med vad regeringen sagt ommöjligheterna lill löneökningar. Nr 148 Vi kan bara erinra oss finansplanen, där ekonomiminister Torsdaeen den ''flertal ställen talade om för löntagarna hur mycket de kunde få 2 iuni 1977 '°" '"'' löneökningar, och det var inte mycket. Man blir då onekligen --------------- förvånad när statsrådet gör sina utspel, då vi vet att kraven Om löneökningar åt ilönerörelsen från sjuksköterskorna ligger skyhögt över vad i finansplanen sagt vara möjligt. Därför anser jag detfaktiskt vara skäl att få reda på vad hon egentligen avser, och om hennesutspel har förankring hos löneminislern. Del var därför jag ställde den härfrågan till statsrådet . Jagfinner det faktiskt litet vårdslöst av ett siadsråd, som har ansvar för en såviktig del av område - sjukvården - att gå ut och ingevårdpersonalen sådana förväntningar på ökade löner som statsrådet . Ute bland vårdpersonalen förväntar man sig faktiskt nu att statsrådetskall kunna göra en insats för att förbättra deras löner. När ett statsråd görett uttalande tror man naturligtvis att del är allvariigt menat. Jaghar absolut ingenting emot att vårdpersonalen får ökade löner. Jag arbetarsjälv inom vårdsektorn och jag vet alt man åtminstone inomKommunalarbetareförbundet har slagits för att få förbättringarinom vårdsektorn, speciellt för de lägst avlönade. Sjuksköterskorna begär i årets avtalsförhandlingar40 96 i löneökningar, om man får tro det som står i tidningarna. Detta kan intevara oskäligt om man jämför deras löner med läkarnas, och del ligger ju näratill hands att göra det. anser det tydligen också skäligt, rimmar väldigt illa med vad hennes partikollega i sägeri finansplanen. Jag antar av svaret att döma att budgetminislern har fruTroedssons uttalande och hennes omtanke om sjukvårdspersonalen i åtanke vid defortsatta förhandlingarna mellan stat och kommun. De är f. n. bordlagda. Jag vill som sagt var inte kommentera de pågående förhandlingarna, iall synnerhet som den berörda gruppen i huvudsak arbetar i landsting ochkommuner. Jagskall heller inte kommentera den pågående debatten i detta ämne, men kanske kanjag ändå återge vad statsrådet sade vid den landstingskonferens somägde rum och i en TT-intervju litet . sade då följande: "Vimåsle räkna med att äldresjukvården framöver kommer att ta en växande andel avvåra inkomster, dels på grund av den kraftiga förskjutningen mot äldre, mervårdbehövande åldrar, dels för att kunna ge 'mindre kvinnliga' och mermarknadsmässiga löner. Och jag hoppas kunna säga detta utan alt det skalluppfattas som något inhopp i avtalsrörelsen". Jaghar här citerat det inlägg som alltså har gjorts , och jaggör det citatet utan att kommentera vare sig löneförhandlingar eller pågåendedebatt. Vi vet ju att har fått en hel del kritik för deuttalanden som hon har gjort. Hon har också försvarat sig, bl. a. påsjuksköterskornas kongress, där hon sagt att frågan om lönerna naturligtvis ären avtalsfråga men att hon ändå såsom ansvarig för sjukvårdsområdet inte kanbara sticka huvudet i busken och nöja sig med alt konstatera detta. Närett statsråd gör sådana uttalanden inför en sjuksköterskekongress, förväntarsig sjuksköterskorna naturiigtvis att delta statsråd i sin egenskap av ansvarigför området skall göra en insats för att försöka förverkliga vad hon sagt sighoppas på. Vikänner till kommunernas och landstingskommunernas ekonomiska svårigheter ochkan därför ställa frågan hur delta skall kunna finansieras. måsteju också ha tänkt på den saken, men hon kanske menar att staten ändå måste gåin med ett bidrag. Skapar man förväntningar om någonting som kostar myckelpengar, måste man givetvis också vara beredd att satsa en del pengar på attdessa förväntningar skall kunna infrias. Om aktualisering av arbetsmiljöfrågor i pågående GATT-förhandlingar Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Omaktualisering av arbetsmiljöfrågor i pågående GATT-förhandlingar Herrhandelsministern erhöll ordet för att besvara ()anmälda fråga, 1976/77:482, och anförde: har frågat mig om den tar sig an vissaproblem med handelspolitisk anknytning angående ar-belsmiljöfrågor i depågående multilaterala handelsförhandlingarna i . Frågan gäller bl. a.eventuella handelspolitiska åtgärder till följd av skillnader i arbetsmiljö somvia kostnadssidan kan utgöra en internationell konkurrensfaktor. Olikaaspekter på arbetsmiljöfrågan har varit uppe till diskussion iinternationella sammanhang. Regeringen delar de grundläggande tankar ochvärderingar som därvid har kommit till uttryck. Det vore emellertid orimligtatt vidta handelspolitiska skyddsåtgärder mot något land enbart av det skäletatt man inte uppnått samma höga nivå på sin arbetsmiljö inom olikaindustribranscher som vissa andra länder. Man kan ju inom vissa ramar välja attta ut standardförbättringar på olika sätt - kortare arbetstid, högre löner,förbättrad arbetsmiljö etc. Handelspolitiska åtgärder riktade mot länder meddåliga arbetsmiljöer skulle ju dessutom främst drabba . Detkan dock naturligtvis uppstå mer särpräglade fall, där ett land målmedvetetsöker skapa konkurrensförmåner genom att inte tillgodose Omaktualisering av arbetsmiljöfrågor i pågående GATT-förhandlingar Det kanunder vissa betingelser finnas skäl att införa skyddsåtgärder mot sådan konkurrens.Problemen har bl. a. uppmärksammats i förberedelsearbetet i samband med demultilaterala handelsförhandlingarna i . IGATT;s nuvarande regelsystem finns inga bestämmelser, som särskilt beaktarfrågan om olikartade produktionsmetoder och arbetsmiljö och deras eventuellaeffekter på handeln. Frågan har emellertid diskuterats i anslutning till ;sallmänna skyddsklausul (art. XIX). Del har därvid visat sig i det närmasteogörligt att särskilja miljökostnader från andra produktionsfaktorer som påverkarvarans pris. Del är därför tyvärr knappast realistiskt att man inom ramen förGATT skall kunna komma till rätta med dessa problem eller nå överenskommelserom åtgärder för alt eliminera orsakerna lill uppkomna problem och att genommotåtgärder framtvinga miljöförbättrande åtgärder i andra länder. Dessa frågorär av sådan räckvidd att de i stället i första hand bör diskuteras inom FN:sfackorgan . Jag ber först att få tacka handelsministern för svaret. Dock är jaginle riktigt säker på att jag blev helt klok på detta svar. Det tycks mig somom svaret andades skepsis i största allmänhet, och det var inte så litetundanglidande. Jag hoppas att jag under den korta debatt som vi här hartillfälle till skall få fram litet klarare besked. Jagtror att och jag är fullkomligt överens om alt frihandelnär till gagn för vårt land, för konsumenter och löntagare. Den skall vi slåvakt om. Men jag hoppas att vi också är överens om någonting annat, nämligenatt det finns vissa villkor, vissa yttersta gränser. Ett villkor förfrihandeln är naturiigtvis alt man har en sådan arbetsmarknads- ochnäringspolitik all man kan ta hand om de sociala konsekvenserna ochstrukturomvandlingen. Ett annat villkor, en begränsning om man så vill, är altnär vi accepterar frihandel och fri konkurrens i internationella sammanhang,måste det även finnas litet av anständighet i konkurrensmeloderna. Den tankenåterspeglas i och för sig i , eftersom där finns enbestämmelse -jag vill minnas all del är nr 20 - som ger ett land rätt altoavsett frihandelsreglerna i vidta vilka åtgärder det vill för att skyddasig mot produkter som är farliga eller skadliga för människor, växter ellerdjur. Omvi är ense om den grundprincipen är vi i detta fall inne på ett myckelnäraliggande exempel. Här rör det sig inte om produkter som är fariiga förkonsumenterna, men det rör sig om produkter som ibland har framställts iarbetsprocesser som kan vara rent livsfarliga, i varje fall äventyraarbetstagarnas hälsa. Eller också framställs de i arbetsmiljöer som är farliga. Detär rätt naturiigt alt LO har framträtt med den inställningen att den kan ståhelhjärtat bakom frihandeln i och för sig men inte bakom en frihandel somtillåter en konkurrens, där man slåss med arbetstagarnas hälsa som konkurrensmedelpå det sättet att man flyttar sin produktion från del ena landet till detandra, söker sig till det land, som har de minst stränga arbetsmiljökraven ochpå det viset skaffar sig konkurrensfördelar. Detär alldeles riktigt som handelsministern säger, all man inte i dethandelspolitiska regelsystemet kan bygga in några krav på all arbetsmiljölagstiftningenskall vara uniform i hela världen eller stå på samma höga nivå. Del begriperäven jag. Men det är alt gå litet vid sidan om själva svaret. Man bör dock ändåkunna ställa vissa minimikrav. Jag återkommer och hoppas att handelsministernvill svara på grundfrågan; Har tagit sig an detta problem? Har ni tänktöver det och har ni kommit med några förslag? Hur ligger det till i f. n,? Omaktualisering av arbetsmiljöfrågor i pågående GATT-förhandlingar Låt mig börja med att beklaga alt inle log upp den härfrågan i den stora handelspolitiska debatt som vi hade här för inte så längesedan. Det hade varit etl lämpligt tillfälle. Att nu under de mycket kortareplikminuterna verkligen behandla den här frågan ingående är ju snudd påomöjligt, vilket själv märkte i sin treminulersreplik. Medanledning av vad som stod i vill jag säga att LO icke harskrivit till regeringen, LO har därför ingen anledning all beklaga sig över icke fått något svar på denna fråga. Vad som inkommit är etl brev tillkommerskollegium. kanske kan hålla med om att departementen ickebesvarar alla brev som kommer in till ämbetsverken. Närdel gäller de frågor som ställde vet ju från egnaerfarenheter precis hur sakerna hanterats tidigare. Den här propån är inte allsny. skrev ett brev till och förklarade för sin delatt han tyckte att delta var en viktig fråga men att han inte trodde att detvar realistiskt att kunna få något gehör för den här typen av problem i sambandmed de GATT-förhandlingar som pågår. I stället borde man aktualiseraspörsmålen i . Det är ungefär den grundlon som jag anslagit i mitt svar tillherr . Det hindrar inte att vi, som jag också säger i mittsvar, under förberedelsearbetet för dessa förhandlingar har i olika sammanhangaktualiserat detta problem. Mellan de nordiska länderna har man diskuterat hurman skulle föra den debatten, när man mera konkret får upp den iGATT-förhandlingarna. Tyvärr förlöper dessa så långsamt att frågan ännu intekommit att bli aktuell där. Del är rätt att del är svårt att diskutera ämnet under en frågestund.Men jag var angelägen om att få ett tillfälle till en sådan diskussion medhandelsministern utbröt, och frågestunden var den enda form somstod mig lill buds. Omaktualisering av arbetsmiljöfrågor i pågående GATT-förhandlingar Jagvill bara kort göra ytterligare ett par kommentarer till svaret. Handelsministernär allmänt skeptisk till att det skall gå att göra något åt detta, därför inte kan skilja miljökostnaden från andra produktionskostnader sompåverkar varans pris. Menta det inte så formellt! För det första tror jag inte att det typiskt sett ärså ogörligt. Handelsministern känner väl lill det exempel som använts i pressenoch förekommit i ett radioprogram om båtmarknaden. Svenska företagare harförklarat alt de har svårt att hänga sig kvar på marknaden, därför att våramiljökrav är sådana att det inte går att uppfylla dem. Så har de flyttatproduktionen bl. a. till och . Medan den svenska båtmarknadensväller med allt fler kunder, så sjunker den svenska produktionen av båtar, och"svenska" båtar importeras från och och vad det kanvara. Naturligtvisfinns det en kostnadsfaktor bakom, men för det andra: Även om man inte kundeutskilja lönekostnaden, så är det här fråga om något annat. Skall man inte i etthandelsavtal kunna ha ett minimikrav, att på samma sätt som vi säger nej tillovillkoriig frihandel med hälsofarliga produkter, borde vi kunna säga nej tillprodukter som tillverkas i livsfarliga arbetsprocesser och livsfarligaarbetsmiljöer. Det borde vara möjligt att konstruera ett sådant system som inteslår mot för hårt och inte heller inbjuder till protektionism. Jagtycker det vore en angelägen uppgift, och jag hoppas handelsministern vill ägnaintresse åt att söka finna på något. Men fattar jag handelsministern rätt, harni inte aktualiserat några särskilda förslag i i detta ämne utöver att nidiskuterat det nordiska bröder emellan. Tyvärr förlöper dessa GATT-förhandlingar så trögt att del inte harblivit några verkliga diskussioner . Vi kan inte ta upp dessa frågor förränman kommer så långt i förhandlingsprocessen. Vi har därför diskuterat i dennordiska kretsen för att få en samstämmighet där. Jagupprepar att dessa frågor är mycket betydelsefulla. Ett mycket bra forum förverklig debatt är . Jag säger som sade tidigare att detantagligen är där som man har möjlighet alt komma någon vart. Det kommer att visasig myckel svåri att göra delta i GATT-samman-hang, men del hindrar inte att vikan ta upp frågan. Jagupprepar att om var så verkligt angelägen om att fåtillfälle till debatt om detta, varför log han inte upp det i den handelspolitiskadebatten i stället för att stå här och kämpa med sekunderna? Låtmig slutligen ställa följande konkreta fråga till . Kolbrytning iPolen går säkert lill på ett mycket mera arbetsmiljöfariigt sätt än man skulletänka sig gruvbrytning i .