prot · G009119 · 1976-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 4 avherr i m. fl,, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 39mom, 10 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resultat: Mom. 11 och 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1454 av herrWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 39mom. II och 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallil moiionen nr 1454 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmström begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat; Ja- 276 Nej - 14 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. konstilutionsulskottetsbetänkande /77:40 med anledning av propositionen 1976/77:100 såvill gälleranslag till datainspektionen jämte motioner i datafrågor, finansutskottetsbetänkande /77:14 med anledning av morion om inrättande av elt dalorbaseratinformationssystem för allmänheten, m, m, och näringsutskottels betänkande 1976/77:27 medanledning av molioner om dalaindustrin m, m. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 40, finansutskottets betänkande nr 14 och näringsulskolletsbelänkande nr 27 debatteras i ett sammanhang och yrkanden belräffandesamtliga dessa betänkanden får framställas under den gemensammaöveriäggningen, I det följande redovisas endast de betänkanden, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Ipropositionen 1976/77:100 bilaga 5 () hade regeringenföreslagit att till Datainspektionen för /78 anvisaett förslagsanslag av Idelta sammanhang hade behandlals de under allmänna motionstiden vid 1976/77 årsriksmöte väckta motionerna 1976/77:937 av m. fl. (vpk), varihemställts att hos regeringen begärde förslag om sådana ändringar idalalagstiftningen att all handel med persondata förbjöds och atl de genomdatalagens tillkomst ökade svårigheterna att bedriva samhällsvetenskapligforskning undanröjdes, och 1976/77:981av i m.fl. (s), vari hemställts 1. alt beslulade uttala att statskontoretborde ges i uppdrag att dels utvärdera hur den hittillsvarande datoriseringeninom statsförvaltningen hade påverkal medborgarnas möjligheter till insyn imyndigheternas verksamhet, dels utforma förslag lill riktlinjer för hurinsynen i enlighet med offentlighetsprincipen skulle kunna bevaras och helst förbättras,när myndighet stod i begrepp att lägga över pappersbunden information i ettdalasystem, 2. atl beslulade att ge riksdagensförvaltningsstyrelse i uppdrag att utreda och framlägga förslag om hurriksdagen och dess ledamöler via en särskild dataterminal kunde utnyUjajustitiedepartementels informationssystem. 1. till Datainspektionen för /78 underandra huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 2. beträffande förbud mot handel med persondala m. m.avslå motionen 1976/77:937, 3. belräffande allmänhetens tillgång lill daloriagradinformation förklara motionen 1976/77:981, yrkande I, besvarad med vadutskottet anfört, 4. belräffande möjlighet för att utnyujajustitiedepartementets informationsdatasystem förklara motionen 1976/77:981,yrkande 2, besvarad med vad utskottet anfört. I detta betänkanaebehandlades motionerna 1976/77:561av i m, fl, (s), vari hemställts att riksdagenhos regeringen begärde en allsidigt sammansatt utredning för att klarläggaproblemen med elektronikens påverkan på den elektromekaniska industrin, 1976/77:938av m, fl, (vpk), vari hemställts att hos regeringenbegärde en plan för igångsättande av nationella offenlliga projekt pådataområdet, 1976/77:940av m. fl. (vpk), vari såviti nu var i fråga (yrkandet 2) hemställtsatt beslutade om förstatligande av , och 1976/77:1327av m. fl. (s), vari såvitt nu vari fråga (yrkandet 4) hemställts atlriksdagen hos regeringen begärde att överläggningar som syftade till ensamordning under samhällets ledning mellan de två datorföretagen Stansaab ochDatasaab skyndsamt togs upp. 1, beträffande överiäggningar om samordning mellanStansaab och Datasaab att skulle avslå moiionen 1976/77:1327yrkandel 4, 2, beträffande förstatligande av Stansaab och Ellemtelatl skulle avslå motionen 1976/77:940 yrkandet 2, 3, beträffande utredning om elektronikens påverkan påden elektromekaniska induslrin atl skulle avslå motionen1976/77:561, 4, beträffande nationella offentliga dataprojeki allriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:938, Reservationer hade avgivits av herrar ,i , , , , i och Häll(samtliga s) 1, beträffandeöveriäggningar om samordning mellan Stansaab och Da tasaab, vari reservanterna att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1327 yrkandet 4 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanlerna anfört, 2, beträffande utredning omelektronikens påverkan på den elektro mekaniska industrin, vari reservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemslälla alt med bifall till motionen 1976/77:561som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anföri. i (s): De tre .utskottsbetänkanden som vi nu skall diskutera behandlar olikadatapolitiska frågor. Jag befinner mig i den speciella silualionen all jag ärmotionär i anslutning lill två av utskottsbelänkan-dena, nämligenkonstitutionsutskottets och finansutskottets betänkan- den, och att jag ärreservant beträffande det tredje, näringsutskottels betänkande. Delfinns inga reservationer till konslilulionsulskotlels och finansutskottetsbetänkanden, utan utskotten är eniga så när som på ett särskilt yttrande avfinansutskottets socialdemokratiska ledamöter, men som molionär vill jag ändåsäga några ord på dessa punkter. Denmotion, nr 980, som vi har väckl har haft till syfte att på ett sammanhållet sättta upp den väldiga och, kan man säga, omvälvande kraft i samhället somdatatekniken utgör och kommer att ulgöra. Syftet med motionen har varit altsöka bidra lill en breddning av daladebatten utöver integrilelsskyddsfrågorna.Debatien kring hur den personliga integriteten skall skyddas är förvissoviklig, men enligl min uppfattning har den ibland fåll skymma undan andra ochpå sikt sannolikt ännu vikligare effekler av datatekniken. Del är nämligen ennära nog enhällig experibedömning att datatekniken kommer atl innebära mycketgenomgripande förändringar inom olika delar av samhällslivet under de kommandeårtiondena, och redan nu möter vi som bekant datorerna på allt fier områden avvårt arbete och vår fritid. Grundläggandeför datateknikens nuvarande och kommande snabba expansion är i första hand dessutomordentliga betydelse som rationaliseringsinstrument för att pressakostnaderna inom industrin, den privata riänstesektorn och förvaltningen. Pådatatekniken, anser man, bygger i hög grad våra framlida möjligheter tillvälståndsökningar, inte bara när det gäller all trots högre löner bibehållaindustrins konkurrenskraft gentemot utlandet utan även när det gäller attförbättra samhällsservicen till medborgarna. Ulvecklingen är emellertid inteproblemfri, och det är det vi har velat peka på i vår motion. Denfortgående datoriseringen i samhällel kommer med all sannolikhet att medförastora problem, om inte samhället och medborgarna i lid ser upp medulvecklingen, analyserar problemen och vidtar ålgärder lill stöd för en folkligkontroll över datateknikens användning. Filosofin bakom den datapoliliskamolion, nr 980, som vi har väckl är att del krävs en slark samhälleligviljeinriktning för alt förhindra all en ökad användning av datorer ger euceniralslyrl samhälle och för alt utnylria möjlighelerna att i ställetförbättra människornas livssituation med hjälp av datorer. Våruppfattning är alt om enbart de fria marknadskrafterna får styra införandet avdatatekniken, blir del den ekonomiska styrkan som avgör var datateknikenanvänds och hur den utformas. Enligt vår mening m'åste det därför till enmedveten politik från samhället för all stärka del demokratiska inflytandetöver hur datatekniken utnyujas i olika sammanhang. Det är nödvändigl atl vidlakonkreta åtgärder, så att även andra grupper och enskilda än de ekonomisktstarka får möjligheter att styra datatekniken i sådan riktning all derasinlressen tillvaratas. De förslag som förs fram i motionen syftar till alllägga en första grund för en samhällelig datapolitik med den inriklningen. Nr 119 1 vår molion har vi grupperat datateknikens effekter på samhällsul- Torsdaeen den vecklingeni fem olika problemområden, som vi anser behöver las upp 28 aoril 1977 """ fördjupad diskussion och där samhället måsle skaffa sig ökad De fem problemområdena är: Datafrågor 1,De djupgående effekierna på sysselsättningsutvecklingen. Effekierna när det gäller arbetsmiljön. Problem och möjligheter när del gällermedbestämmande och fö-retagsdemokraliska frågor. Hur införandet av dalatekniken inom den offentligaförvaltningen påverkar offentlighetsprincipen och vad man kan göra för allulnytria datateknik för att förbättra medborgarkontrollen över myndighelerna. Vad datatekniken innebär när det gäller strävandenlill decentralisering och regional utveckling. Delhär är frågor som enligt motionärernas uppfallning bäst diskuteras i ettsammanhang, eftersom själva datatekniken är av så speciell och utslagsgivandebetydelse. Tyvärr har det inte varit möjligl alt med de regler som gäller iriksdagen få en sammanhållen behandling av dalamotionen inom ramen för ettutskott Med proposilioner går del, med motioner går del uppenbarligen inle. Vadvi diskuterar gäller därför enbarl de alt-satser som faller underkonstilutionsuiskoilels och finans-utskoltets ämnesområden. Vad gäller övrigaalt-satser i motionen är utskottsbehandlingen inte klar . Del kan därförinle hjälpas alt jag på några punkter lycker all utskottens resonemang är någolsnäva. utskott har ansett sig böra ta upp de mera övergripandedalapolitiska frågor till diskussion som vi motionärer velal föra fram. Härmed skulle jag kunna gå över till de olika utskollsbelänkandena,där man i förslå hand tar upp våra specifika alt-satser till diskussion. Lålmig först kommentera konslilulionsulskotlels belänkande nr 40. Där harkonstilutionsulskollel yttrat sig över två ansatser i moiionen. De berörallmänhetens och möjligheter alt utnylria datatekniken för en ökadinsyn i och kontroll över myndigheternas verksamhet och beslut. Påden punkten har vi velal ha en utvärdering av hur den hittillsvarandedatoriseringen inom statsförvaltningen har påverkat medborgarnas möjlighetertill insyn i myndighelernas verksamhet och hur den har påverkatoffentlighetsprincipen. Vi har också velat atl statskontoret skulle få iuppdrag all utforma förslag till riktlinjer för hur insyn i enlighet medoffentlighetsprincipen skall kunna bevaras och helst förbättras, när myndighetstår i begrepp att lägga över pappersbunden informalion i ett dalasyslem. Dettavar, herr talman, den ena alt-satsen. Den andra alt-satsen avser ett krav på att skulle beslula all ge förvaltnings- styrelse i uppdrag atl framlägga förslag om hur och dess le damöter via en särskild dataterminal kan ulnyuja informationssystem. Delta informationssystem är nämligen enligt vår 74 uppfattning av betydande iniresse för ochdess riänstemän. Där finns en hel deldalabaser av allmänt intresse: lagar och författningar. Nr 119 rättsfall av prejudicerande betydelse, uppgifterom pågående ulredningar Torsdaeen den och många andra saker. 2» anril 1977 Vad gäller hur utskottethar behandlal frågan om datatekniken och offentlighetsprincipenfinns det anledning att notera atl utskottet delar Datafrågor motionärernasuppfattning all användningen av ADB-tekniken för informationsbehandling intefår urholka offentlighetsprincipen. Enligl utskottet bör man i stället strävaefter att ta den nya teknikens resurser i anspråk för att öka möjligheterna altge allmänheten tillgång lill information om myndighelernas verksamhet. Som jagser det innebär denna skrivning ett klart medhåll från konstitutionsutskottetssida. I sin sammanfattning pekar utskottet dock på attdatalagsliflningskommiltén är i arbete, och man säger att det ingår i dennakommittés direktiv att la upp de här frågorna. Att så är fallet stämmerförvisso. Man bör dock noiera alt dalalagstiftningskommitténs huvuduppgift ärall se över dalalagen och atl del som konslilutionsulskottet refererar lill ären biuppgift för kommittén. understryker emellertid utskottet denna frågasvikt, och därmed kan man kanske säga att syftet med vår påstötning har blivittillgodosett På den punkten har jag således inget yrkande, ulan jag räknar medatt datalagstiftningskommittén på allvar tar upp frågorna om man meddatateknikens hjälp kan förbättra de enskilda medborgarnas insyn imyndigheternas verksamhet. Närdet sedan gäller en utredning om möjligheter atl via dalaterminalerutnyUja informationssystem säger konstitutionsulskotlelatt man finner de tankegångar som framförls i motionen väl värda attvidareutvecklas. Detta tolkar jag som ett bifall till motionen, och vi är gladaöver det bifallet. Genom de åtgärder vi föreslagit lar man ell första viktigtsteg när det gäller atl konkret pröva hur datatekniken kan utnylljas för enökad insyn och kontroll över myndigheternas verksamhet - lål vara all det iden första omgången främsi är som kommer i fråga förförsöksverksamheten. Den naturliga fortsättningen på verksamhelen är ganskaklart utstakad, och detta skall jag ta upp när jag nu går över atl behandlafinansutskottets belänkande nr 14, Finansutskottetsbetänkande behandlar två andra yrkanden i vår motion 980, Idet ena yrkandet krävs atl en begränsad försöksverksamhet kring ettallmänhetens informationssystem med datorterminaler i folkbibliotek igångsattessaml att styrelsen för teknisk utveckling och statskontoret ges i uppdrag allgöra en förstudie avseende lämplig omfattning på detta projekt, Idet andra yrkandel krävs att ett användarinriktal dalaråd inrättas som bevakar utvecklingen av datatekniken och dess sociala effekter på koriare och längre sikl, I del rådet skulle enligt vår uppfattning ingå representanter för användarintresset, löntagarna och del allmänna liksom representanter för statliga myndigheler, 75 Närdel först gäller försöksverksamheten kring ett allmänhetens informationssystemmed datorterminaler i folkbiblioteken kan man väl konstatera att ulskollel ärganska kallsinnigt inför del förslaget. Dock noterar jag att desocialdemokratiska ledamöternas särskilda yttrande är någol mindre kallsinnigt.Om denna relativa kallsinnighet från finansutskottets sida är all sägaföljande: Från motionärernas sida ser vi naluriiglvis detta allmänhetensinformationssystem inte som elt första steg all med hjälp av dalateknikenbredda insynen i myndigheternas verksamhel utan kanske snarare som ett stegtvå. Det är här naturligt atl knyta an lill de erfarenheler som man skaffar sigvia utnyttjande av informationssystem.Därför kan det kanske vara riktigt alt avvakia för dagen, och vi har inlenågol yrkande på den punkten. Baraett litel exempel när det gäller den datorisering av diarieföringen som nupågår inom departement och ämbetsverk. Där menar vi atl del är väldigt viktigtatt inle föriora någon tid. Där beror det väldigt mycket på hur man utformardatatekniken. Kan man få elt on-line-system till och vidare ut tillfolkbiblioteken, så har man därmed skapal ett väldigt fint instrument förökadinsyn för medborgarna och över vilka ärenden som passerar in och ut ivåra departement och våra viktigare ämbetsverk. Jag tror att det har storbetydelse att man tar vara på de tekniska möjligheter som finns och använderdatatekniken på ett sådant sätt alt medborgarinlressel främjas. Sedanhar jag bara en liten invändning när det gäller finansutskottets resonemang omförsöksverksamheten med del vi kallar allmänhetens informationssystem.Utskottet avvisar den tanken på följande sätt på s. 2 i betänkandet:"Enligl utskottets mening bör intresset koncentreras på den verksamhet sombedrivs" - informationsverksamheten - "och inte primärt på den tekniksom därvid används." Men,herr lalman, jag är inte rikligl säker på all den allmänna slutsatsen, som nogär riktig i många sammanhang, är den rätta när det gäller datatekniken, utanjag menar att datatekniken är en ganska omvälvande teknik med betydandemöjligheter och även med belydande risker. Just när det gäller datateknikenbehövs enligl min uppfattning ell utvecklingsarbete i samhällets regi för atlse vad man kan få ut. De här systemen är nämligen inte utvecklade, och därförkan man inle bara beställa den teknik som man vill ha, utan man får faktisktfrån samhällets sida - om man vill ha en närmare redovisning av vad man kan fåul - se till alt den tekniken blir utvecklad. Min slutsats på den här punktenär att finansutskottet i viss utsträckning har fallit offer för en felsyn. Densyn utskottet har kan vara rätt i många sammanhang, kanske i de flesta, men ärsannolikt fel när det gäller dalatekniken på den här punkten. Jaggår nu över till näringsutskottets belänkande nr 27 där socialdemokraterna hartvå reservationer. Jag klär mig nu i reservanternas skepnad. Jagvill först ta upp reservationen 2 där vi begär en omedelbar ulredning Nr119 om elektronikens påverkan, främst ur sysselsättningssynpunkt, på den Torsdaeen den elektromekaniska industrin. Utskottet är här nöjt med att statensin- anril 1977 duslriverk har förklaratsig berett all ta upp frågan i sin anslagsfram- ställning för budgetåret1978/79. Men det betyder i klartext att utred- Datafrågor ningen - om nuregeringen bifaller industriverkets äskande - kanske inte kommer i gång förrän1979, dvs. Vi anser att man inte kan vänta så . Utredningen börsättas i gång , problemen är allvarliga. Ett exempel på det var ju LM situation i . Det är dock bara ett exempel, inte allaproblem ute i företagen får en sådan dramatisk framtoning. Men totaleffekien,om man adderar vad som håller på att ske, är sannolikt högst betydande. Vilycker inte att man skall vänta med utredningen, den behövs så snabbtsom möjligt. Jag ber därför, herr talman, atl få yrka bifall till reservalionen2. Jaggår nu över lill reservalionen I som gäller behovel av en samordning av densvenska datorindustrin, och speciellt då sammanslagning av de två viktigasteenheterna, nämligen Datasaab och del halvslatliga Stansaab. Bakgrunden är juallmänt bekant. Vi vet att det är de stora enheterna som har de storamöjligheterna. Vi vet att del behövs betydande investeringar såväl när detgäller forskning och ulveckling som när det gäller marknadsföring.Datorindustrin är sannolikt vår mest teknik- och forskningstunga industrigren.Om den svenska datorindustrin skall ha någon chans måste vi samordna. Även dåblir vi små och därför måste vi koncentrera oss på några viktiga och centralaområden där det flnns förutsättningar. Engrundförutsättning för atl den svenska datorindustrin skall kunna komma upp ursin vågdal är uppenbarligen att man kan få till slånd en sammanslagning avStansaab och Datasaab. har det gått en ganska skarp skiljelinje mellanborgeriigheten och socialdemokratin på den här punkten - jag minns att vi inlevar eniga inom dataindustri-utredningen - men efter hand har kanskepositionerna närmat sig varandra. Vi har i alla fall kunnal notera atl efteratl vi skrev den socialdemokratiska partimotionen har förhandlingar återupptagitssom den socialdemokraliska regeringen initierade om en eventuell sammanslagningav Stansaab och Datasaab. Dock återstår enligt vår uppfattning vissameningsskiljakiigheter när det gäller förhandlingarnas inriktning ochbedrivande. Vi menar att det är rimligt med elt majoriletsintresse för staten;mycket statliga pengar behöver sällas in, speciellt för alt få Datasaab påfötter. Det finns ingen anledning all skänka bort skattebetalarnas pengar.Därför bör de eventuella subventioner som den borgerliga regeringen tänker sigomvandlas lill aktiekapital. Statligt majoriletsintresse är alltså detnaturiiga i delta sammanhang. Enannan punkt där vi sannolikt skiljer oss ål är industridepartementets förord för ett fifty-fifty-ägande. Vi anser atl del inle är en bra lösning. Det kan bli helt förödande, nämligen om intressenterna har olika upp- 77 Nr 119 fattningar på väsenlliga områden - det vet vi från liknande exempel, Torsdaeen den Stansaabär ju halvägt och det har varit betydande klagomål från Slansaabs 28 anril 1977 ledningoch personal på all det i hög grad har förlamat förelagets möj- ligheleratl agera snabbi och smidigt. Därför är ett fifty-fifty-ägande, Datafrågor ävenom det låter bra språkligt, inte särskilt lämpligt. Del bör vara ell majoritelsägande, ochenligt vår uppfattning bör det vara ett statligt ma-joritelsägande, med hänsynlill alt det ändå är staten som får sälla in de mesta pengarna. Jagkan också redovisa den berörda personalens inställning. Jag har i min hand ettoffentligt uttalande av de lokala fackliga organisalionerna på Stansaab, SIF,SALF, och Metall. De är hell eniga om följandeuttalande: "Den vid många tillfällen påpekade förlamande ägarstrukturenvid Stansaab måsle brytas. I en sådan förändring är vi för ett av slatenmajoritetsägl Stansaab." Det är alltså klara verba från samlligaanställdas organisationer. - Vi tycker att vi har ett starkt slöd för de tankarsom förs fram i reservalion nr I i näringsutskottels betänkande nr 27. Jag beratl få yrka bifall till den reservationen. Herr andre vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdels fortsättande . HenSÖDERQVIST (vpk): Jag kommer i detta anförande atl beröra de av vänsterpartietkommunisternas motioner som behandlas i konslitulionsulskoilels betänkande nr40 och näringsutskottels belänkande nr 27. Jag böriar med de molioner sombehandlas i konslilulionsuiskoitets belänkande nr 40. Delär två, till synes motstridiga, uppfattningar som man måsle ta ställning lillnär man diskuterar användningen av datateknik i samhälleliga sammanhang. Fördel första är det den välmotiverade rädslan för missbruk av dataregislrensuppgifter om personliga förhållanden, det som vi känner som ett hot mot denpersonliga integriteten. För del andra är det det vällovliga önskemålet altkunna använda denna oöverträffade teknik till insamling och lagring av faklaoch kunskaper, så att vi får en bättre överblick av förhållandena i samhälletför alt därigenom kunna förändra dem till det bättre. Deltaär bakgrunden till den molion kommunisterna som behandlas ikonstilutionsulskottets betänkande nr 40. Del har, som framhålls i moiionen,blivit en förvrängning i debatien. Den första av de inledningsvis nämndauppfattningarna har använts för att förhindra en fortsatt utveckling avdalatekniken i samhällets riänsl, dvs. till atl motarbeta den andrauppfattningen. Men motsättningen är skenbar; i grunden är båda uppfattningarnaväl förenliga. Del är självklart att vimåsle ha en kontroll - och en noggrann kontroll - av hur uppgifterna iolika dataregister arkiveras och tillhandahålls. 78 finns starka ekonomiska intressen som vill ulnytria materialet iregistren i reklam- ochförsäljningssyfie. Det finns också andra inlressen som vill använda uppgifternavid t. ex. anställning, kredilundersökningaroch andra tillfällen dåpersonuppgifter är av iniresse. Moldessa olika missbruk har vi fått datalagen, som var ett mycket viktigt ochvälbehövligt steg för alt förhindra ell hämningslöst utnyttjande av dedataregister som efter hand har upprättats. Men den har uppenbariigen inlevarit tillräckligt restriktiv.