prot · G00920 · 1976-12-31 00:00:00 — att befara en vikandesysselsättning även på varvet i framliden i takt med minskande orderingång frånförsvaret. Med den djupa varvskris som världen nu upplever som bakgrund tordevarvet ha små möjligheter alt kompensera en vikande militär orderingång med civilaorder. Uddcomb,som tillverkar lunga detaljer för kärnkraftverken, har full beläggning endastt. o. m. . Regeringens planerade energipolitik orsakar djup oro ochstor förvirring bland Uddcombs omkring 750 anställda. Dessa måste fråga sig omman nu skall avbryta pågående arbeten på reaktortankarna för kärnkraftverken iOskarshamn, och Forsmark. Regeringen har uttalat avsikten att stoppaden balanserade, försiktiga utbyggnad av kärnkraften som socialdemokratin stårför. Om man bortser från de ödesdigra konsekvenser detta kommer att innebäraför vår energiförsörjning som erfordras innan alternativaenergikällor är tekniskt och ekonomiskt genomförbara, undanrycker deltagrundvalen för Uddcombs existens och därmed sysselsättningen för ett stortantal yrkesverksamma i . Medtanke på den mycket speciella maskinpark och annan utrustning som Uddcomb haroch med tanke på del kvalificerade speciella tekniska kunnande som företagetsanställda besitter, torde det vara klart att stora svårigheter föreligger allkonkurrensmässigl gå över lill icke-nukleär produktion vid förelaget. två fabriksenheter inom Karlskronaregionen pågårstora nedskärningar av personalstyrkan på grund av införande av ny teknik itelefonapparaten. Personalstyrkan har där skurits ned medomkring 250 personer och anställningsstopp råder fortfarande vid företaget,vilket innebär ytterligare personalminskning på grund av den s. k. naturligaavgången. Underden vecka som pågår har AB meddelat alt man utreder huruvida man skalllägga ned produktionen i företagets fabrik i Fågel-mara, , eller ifabriken i , Ett för negativt beslut i denna fråga skulleinnebära alt ytteriigare 120 arbetstillfällen tas bort, Kariskronahar även sysselsättningsproblem inom tekoindustrin. Jacobsonskonfektionsfabrik, som ingick i SweTecogruppen, avvecklades under de dagar medpolitiskt vakuum som inträffade när den olyckliga valutgången utlösteregeringsskifte. Ett 70-tal anställda blev arbetslösa. Kommunpolitikernasenträgna arbete med att rädda denna sysselsättning skrinlades genom att ingen iregeringsställning kunde ta ställning lill en garanti på 2 milj. kr. Verksamhetenvid centrala beklädnadsverkstaden (CBV) i har främst varit inriktadpå arbeten för statliga myndigheter. CBV har inte i sin produktion kunnateffektivt konkurrera prismässigt med lågprisländer, som givits tillfälle altmed låga lönelägen och ofta låg kvalitet överta även statliga order. På grundav denna låga konkurrenskraft beslöt att driften vid CBVskall avvecklas , Ca 130 anställda kommer i och meddetta att bli arbetslösa. samband med detta beslutatt avveckla CBV uttalade industriministern i proposition all alla ansträngningarskall göras för att bereda de anställda annan sysselsättning. Undereftersommaren konkretiserade den dåvarande industriministern sitt uttalande genom att utlova helhjärtad statlig satsning på en nylekoindustri i , där huvudparten av de anställda vid ochJacobsons skulle beredas arbete. Medhänvisning lill det anförda vill jag till herr industriministern ställaföljande frågor: Avserindustriministern att infria sin företrädares intentioner och löften i sambandmed behandling av proposition 1975/76:122 när del gällertekoindustrin i ? Vadavser regeringen i övrigt att göra för att säkra en rimlig syssel-sältningsnivåi ? 1976/77:28 av herrLorentzon i (vpk) till herr industriministern om regeringensskogspolitik: Inom den borgerliga regeringen är det centerpartietsom helt tagit hand om skogssektorn. Över skogsindustrin bestämmer industriministerNils Åsling (c). Dennes statssekreterare () kommer direkt frånGunnar () skogsbolag , Jordbruksminister (),i styrelsen för , bestämmer även över skogspolitiken.Fru () har som bosladsminisler också hand om skogsindustrinsutbyggnadsplaner. Av detta framgår att ägnar skogssektornsärskilt stor vikt. Intressant i sammanhanget är därför att få veta vilkenlinje den nya regeringen, och då framför allt , har valt. Vilkenskogspolitik representerar regeringen? Representerar och fruOlsson fortfarande olika meningarom skogsindustrins utbyggnad och den nyaråvarulagen? 1 våras då beslutade om regeringsprövning av varjestörre utbyggnad inom skogsindustrin bröt den nuvarande bostadsminislern fruElvy mot sitt eget parti och det samlade borgerliga lägret, som varmotståndare till en dylik prövning, och följde de två arbetarpartierna. Delblev därmed majoritet för regeringsprövning. Nuhar jordbruksministern offentligt förklarat att skogsbranschen själv skall lösasina problem och bygga ut under eget ansvar. De löneanställda anser dock pågoda grunder att dylikt ansvar inte är att söka bland ägarna lillskogsindustrin. Arbetstagarna vill av kända skäl inte ha någon utbyggnad avskogsindustrin. ligger dock massvis av ansökningar om utbyggnader. Detsynes som om varje företag med självaktning inom skogsindustrin ser sig tvingadatt bygga ut sina anläggningar. Tillgänglig skogsråvara svarar inte alls motdessa utbyggnadsplaner. skogsutredning förklarade i sitt i fjolavlämnade betänkande: "Skogsindustrins råvarubehov har nått en sådannivå att virkestillgången är en klart begränsande faktor." Man måsteenligt utredningen räkna med en vir- Trots detta faktum kräver skogsindustrin omfattandeutbyggnader, som den svenska skogsråvaru-basen inte alls kan svara för. Skogsindustrinsönskade utbyggnadsplaner kommer, därest de förverkligas, alt innebära nedlagdasågverk och fabriker och därmed massav-skedanden av löneanställda. Sågverk somsaknar egna skogstillgångar - de är i flera fall placerade i inlandet - kommeratt vara de första som måste lägga ned verksamheten. De mindre fabriksenheternakommer all gå samma väg. Defiickliga förbunden - , Trä, Pappers, SIF och SALF - har i kraftigaordalag vänt sig mot skogsindustrins utbyggnadsplaner. Dessa fackförbund menaratt det för att trygga sysselsättningen och den regionala balansen måste statlig styrning och en kontroll av virkesförbrukningen och utbyggnaden.Skogsarbetarförbundet har gång på gång krävt vidareförädling inom landet avskogsråvaran och ett slut på den omfattande exporten av råvara ochhalvfabrikat. Vänsterpartietkommunisterna har i ända i motioner yrkat på envidareförädling av skogsråvaran och en avancerad forskning för att ur skogensom råvara få fram nya produkter och därmed ytterligare sysselsättning inomskogsindustrin. Regeringenoch framför allt måste ge ett klart besked. Vilka vägar skall manfölja? Skall regeringen tillfredsställa de stora skogsbolagens önskemål omännu större enheter, med en ännu större utslagning av arbetskraft och en ännustörre energiförbrukning inom denna processindustri? Skall man, somjordbruksministern framhållit, låta skogsbranschen själv lösa sina problem ochbygga ut under eget ansvar och låta de fria marknadskrafterna ha fritt spelrum?Eller skall regeringen följa de fackliga organisationernas krav på envidareutveckling av och därmed hushållning med skogsråvaran? Om regeringensskogspolitik svävar vi alla i okunnighet. Medhänvisning till del anförda anhåller jag att få ställa följande fråga till herrindustriministern: Vad är regeringensskogspolitik? 1976/77:29 av () lill herr industriministern om sysselsättningsproblemen i Ale kommun, m.m.: meddelade ledningen för attdriften vid glasbruket i skulle avvecklas. Åtgärden var ett led i enstrukturanpassning av den svenska flaskglasproduktionen, där enligt uppgift enöverkapacitet förelåg. Beskedetvållade djup oro bland de anställda. Ca 600 personer berördes direkt. Även deindirekta följderna orsakade bekymmer, Ale kommun, inom vilken bruket ärbeläget, är i hög grad beroende av att driften och därmed sysselsättningenvidmakthålls. Fråganom glasbruk och statsmakternas beredvillighet till insatser för Alekommun diskuterades i denna kammare . varande industriministernmarkerade ett starkt intresse från statsmakternas sida för all medverka tillrimliga lösningar. Samma grundsyn kom till uttryck i en skrivelse frånindustridepartementet till Ale kommun . Dennuvarande regeringen har inte närmare klargjort sina intentioner i fråga ombranschproblem av den art som kommer till uttryck i fallet . Inte hellerhar den dokumenterat sin beredvillighet att genom selektiva insatser klarautsatta orters och företags fortbestånd eller sin vilja att medverka tillalternativa företagslokaliseringar. Denideologiska grundsyn regeringspartierna omfattar innebär bl. a. att de s. k.självläkande krafterna skall lämnas fritt spelrum när del gäller utvecklingeninom näringslivet. Därvidlag finns en skillnad gentemot den tidigaresocialdemokratiska regeringens uppfattning, enligt vilken del var enförpliktelse för statsmakterna att i möjligaste mån korrigera justmarknadskrafternas ofta slumpmässiga och brutala inverkan på sysselsättningen.Insikten om dessa skillnader i synsätt har fördjupat den oro och ovisshet somsedan något år tillbaka präglat situationen i och i Ale kommun. Jagvill mot den redovisade bakgrunden till herr industriministern ställa följandefrågor: Ärindustriministern införstådd med den allvarliga situation som är underutveckling inom Ale kommun till följd av beslutet om nedläggning av Surteglasbruk? Kanman förvänta sig att den nuvarande regeringen är beredd all göra effektivainsatser för alt säkerställa arbetstillfällen i kommuner som i extremt hög gradär beroende av en industri eller ett fåtal stora industrier? Vilkakonkreta åtgärder avser industriministern all vidta i fråga om ? 1976/77:30 av () till herr statsrådet om engagemang i del internationellaenergiprogrammet. är medlem av detinternationella energiorganet lEA () och därmedockså anslutet lill det internationella energiprogrammet lEP (InternationalEnergy Program), Detta program behandlar medlemsländernas försörjning med oljai krissituationer, information om oljemarknaden, ett långsiktigt samarbete påenergiområdet samt medlemsländernas förhållande till producentländer och andrakonsumeniländer. Bakgrundentill lEA:s tillkomst var de påfrestningar som den internationellaoljemarknaden utsattes för underdel s. k, oljeembargot och deförsörjningssvårigheter som i växlande utsträckning drabbade deindustrialiserade länderna. De kraftiga höjningarna av råoljepriserna skärptevidare kraven på en långsiktig omläggning av energiförsörjningen i syfte attminska beroendet av importerad olja. När regeringen ipropositionen 1975:42 föreslog alt ratificera lEP-avtalel anfördes somhuvudskäl för anslutning nödvändigheten av att skapa bästa möjligaförutsättningar för att trygga oljeförsörjning vid eventuella framlidalillförselkriser. De automatiskt verkande reglerna för tilldelning av olja ikrislägen ansågs gynnsamma ur svensk synpunkt. innebar tillkomsten avlEP att försörjningssituationen försämrades för länder som stod utanföravtalet, I alla händelser ledde det till ett beroende av lEA-ländernas viljaatt bistå även icke-medlemsländer. Vidarebedömdes del vara av värde för all få del av den information omoljemarknaden som samlas i lEA och alt delta i ett brett internationelltsamarbete på energiområdet. Vidanslutningen till programmet gjorde , liksom och , ettförbehåll med avseende på neutralitetspolitiken. Med anledning av propositionen väcktes emellertid enmotion 1975:1977 av i m. fl. vari hemställdesatt anslutning lill lEP skulle uppskjutas till eller densenare tidpunkt då klarhet nåtts om IEA:s politik i vissa avseenden. a. all det var principiellt felaktigt att rika i-länder sluter sigsamman för att tillgodose sina egna intressen i organ där ställsutanför. De pekade vidare på dominerande roll i lEA och de risker dettavia den amerikanska utrikespolitiken kunde skapa för alla lEA-länder.Motionärerna kritiserade även innehållet i IEP:s långsiktiga energisamarbete,vars forskningsprogram sades vara i huvudsak inriktat på kärnenergifrågor, tillträdda regeringen är som energiministerhuvudansvarig för energiförsörjning. lEA har varit i verksamhet inära . En försörjningsplan för krislägen har upprättats. Visst samarbetehar inletts på energiförsörjningens område, lEA fungerar även som beredningsorgani den s. k. nord-syddialogen. Mot den bakgrunden är det enligt min meningvärdefullt all bereds tillfälle att höra statsrådet om deltagande i det internationella energiprogrammet.. Jaganhåller därför att till herr statsrådet få rikta följande frågor: Hur ser statsrådet i dagpå det internationella energi programmet? Ärdet värdefullt för att delta i detta samarbete eller planerarregeringen några förändringar vad gäller engagemang? § 13Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1976/77:49av i (s) till herr industriministern omstrukturomvandlingen inom gummiindustrin: Vilka åtgärder ämnar statsrådet föreslå medanledning av den pågående strukturomvandlingen av den svenska gummiindustrin? 1976/77:50av i (s) till herr kommunikationsministern om föriängningav ostkustbanan, m. m.: Ostkustbanans förlängning med sträckanHärnösand-Umeå samt in-dustrispårel har vid skildatillfällen varit aktuell. För industrins och kommunernas framtida planering ärdel nödvändigt att få besked om när frågan kommer att lösas. Näravser herr kommunikationsministern att presentera förslag lill industrispårmellan och samt när kan förlängning av osikustbanan mellanHärnösand och ske och vilken sträckning får i så fall den nya banan? 1976/77:51a.\/'\ Heden (c) lill herr kommunikationsministern om fördelningenav visst anslag till statens vägverk: Vill statsrådet redovisa fördelningen av det extraanslag på 200 milj. kr. till statens vägverk som efter lottningbeslöt ? 1976/77:52av () till herr socialministern om rätt till delpension föregenföretagare: Är statsrådet beredd att göra sådan förändring ilagen om delpensionsförsäkring att egenföretagare ges samma möjlighet tilldelpension som gäller för anställda? §14 Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1976/77 (Siffrorna avser sida i protokollet) 20 Herr talmannen 3" () 29, 35, 37 () 33, 36 iFalköping (c) 27, 42, 44 Börjessoni Glömminge (c) 42 " () 22, 25, 26 ,socialminister 50, 53 Fröken (vpk) 52, 54 () 37, 39, 41 Johanssoni (s) 8 " () 38, 40 (vpk) 45, 48, 49 HerrNoriing (s) 11, 17, 19 i (s) 51, 53 () 4, 25, 26 ,kommunikationsminister 16, 18 () 47, 48