prot · G00996 · 1976-12-31 00:00:00 — Då herrWictorsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 116 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Föredrogsutrikesutskoitets betänkande 1976/77:14 med anledning av motion ombojkottåigärder mol . Idetta betänkande behandlades motionen 1976/77:57 av m. fl. (vpk),vari föreslagits att hemställde hos regeringen 1. alt ta initiativ lill bojkott av Chilejunlan påalla plan, 2. alt i internationella sammanhang aktivt verka föratl inga krediter, lån eller några former av bistånd kom Chilejuntan till godo, 3. att inom den s. k. verka för att Chileinte beviljades några skuldlältnader, 4. all framlägga förslag som stoppade svenska företagskapitalexport till , 5. atl i alla internationella sammanhang verka för entotal bojkott av fascistjuntan i enligt de rekommendationer som fannsutarbetade i den chilenska landsorganisationen solidaritelsplaitform. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1976/77:57. Hen (vpk): Del borde inle vara nödvändigt all återigen dra upp frågan omförhållandena i under den fascistiska militärjuntans förtryck. Vi känneralla lill dem. Vi läser från och till om dem i våra tidningar, gör en förströddnotering inför en rubrik som meddelar om nya övergrepp, ny terror. Vi serfortfarande, även om del numera inte är förstahands-nyheter, någon kort rapporti våra TV-sändningar. Vi har på många orter chilenska flyktingar mitt ibland oss,som personligen kan informera oss. Ändåär del nödvändigt, också här i den svenska , att ständigt aktualiserafrågan. Och del kommer atl vara nödvändigt så länge som förtrycket består ochvi inte gör allt vad vi förmår för all bekämpa det. Och det gör vi inle! Delär della som är anledningen lill att vpk på nytt har väckt motionen ombojkottåigärder mot Chilejunlan. påpekar mycket rikligt alt enmotion med "praktiskt taget likalydande yrkande som de nu aktuellaframfördes ". Man konstaterar också alt den avslogs, vilket ärden behandling man föreslår även för den här motionen. Menförtrycket i avslås inle! Det avslås inte av storföretagen, varkensvenska eller andra. De tjänar pengar pä del! Det avslås inte av USA-imperialismenoch de politiska intressen som den tjänar. Den utnyttjar förtrycket för altstärka sitt grepp över och hela den sydamerikanska kontinenten. Förtrycketavslås inte heller av några parlamentariska församlingar i den västligaväriden, följaktligen inte heller av riksdag. Motioner är det lätt attavslå, det klarar man av på ell A 5-ark, men förtryck på olika platser iväriden avskaffas inle lika lätt. Tilldet behövs konkreta åtgärder av det slag som föreslås i den här molionen. Ochdet är inga orimliga förslag! Om vilja fanns skulle vi som enskild nation kunnagöra en stor insats i den här och andra liknande frågor. Jag erkänner gärna allde åtgärder och ställningstaganden som utskottet talar om att har gjorti FN sedan vi senast diskuterade bojkottåigärder mot är riktiga. Men delär för litet! Vi skulle kunna stoppa svenska företags investeringar i . Viskulle kunna bojkotta den chilienska kopparn. Vi skulle kunna stoppa exportlill av viktiga varor. Del skulle inle skada våra nationella intressen.Tvärtom! Det ringa ekonomiska avbräck som del skulle vålla oss skulle vireparera om . Innei genomförs en öppen kampanj för de många försvunnafångarna. Bakgrunden är att under är 1976 började allt fler människor som hadefängslats av juntan försvinna. De försvann för all juntan för världen skullekunna bevisa att några poliliska fångar inle längre fanns i . Antaletförsvunna fångar beräknas av lill över 2 000. Den kampanjsom nu förs inne i och som bedrivs av bl. a. kyrkliga organisationer ärsjälvklart inle riskfri under del nuvarande förtrycket. Den behöver därför alltstöd utifrån. Här i har Hamnarbetarförbundel som vanligt gått i spetsenoch genom- för bojkott mol chilenskavaror i vad gäller både export och import, under de tre månaderna mars, apriloch maj. Del vore hedrande och glädjande om de svenska folkvalda på samma sättville visa sin solidaritet inte bara i ord utan också i handling. Herr lalman!Jag yrkar bifall till molionen 1976/77:57. Under detla anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. påpekade att det inte är länge sedan kammarendebatterade ett betänkande från ulrikesulskotlet som var avgivet med anledningav ett par motioner kommunisterna med krav på olikaålgärder mol regimen i . Del belänkande som föreligger behandlarlikartade krav som del förra betänkandet. Ulskottel har inle ändratuppfattning. Jag vill gärna hänvisa lill vad jag i kammaren sade i frågan den 9december . Ändå vill jag på intet sätt kritisera vpk för att det ånyotar upp förhållanden som av hela svenska folkel uppfattas som angelägna. Detger nämligen utskottet möjlighet alt redogöra för nya ingripanden frånregeringens sida i den riktning som vpk har krävt och som hela svenska folketkräver, nämligen att värt land i olika internationella sammanhang klart skallge uttryck för den avsky som vi känner inför övergrepp och brott mol mänskligarättigheter. Detvore nämligen inte riktigt om vpk skulle uppleva sig ha någon sorts ensamrätt ivårt land till att försvara de mänskliga rättigheterna. Sedan ulskottel ihöstas behandlade de förra motionerna har i Väridsbanken motsatt sigatt skulle fä ta upp ett nytt lån, och redan tidigare när frågan förstaktualiserades hade aktivt verkat för att förhandlingar om ett sådantlån inte skulle komma till stånd. Som framgår av betänkandet framförde densvenske ambassadören på samlliga nordiska länders vägnar vid UNDP:sstyrelsemöte all man inte kunde stödja förslaget om etl nytt landprogramför för den kommande femårsperioden. Vårambassadör använde inga milda ord. Han hänvisade till den totala frånvaron avsocialt medvetande såväl i den chilenska ekonomiska politiken som när delgällde del aktuella landprogrammets innehåll. Vpkär alltså inte ensamt om alt beskriva den politiska situationen i medstarka ord. Det vore kanske önskvärt om vpk:s ledamöter kunde inse att vårtland faktiskt är aktivt engagerat för atl skapa en bred och allmän opinion runtom i världen mot den chilenska regimens agerande. Låtmig erinra om ambassadör tal i Chilefrägan i FN:s tredje utskott inovember , då man behandlade rapporten från sociala och ekonomiskarådet. En särskild arbetsgrupp hade lagt fram en rapport om . Vårambassadör citerade rapporten och framhöll bl. undantagstillståndetalltjämt brukas för att kränka mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter. Bruket av tortyr fortsätter i oförminskad omfattning, människorförsvinner alltjämt av politiska skäl. gratulerade också arbetsgruppentill att ha lagt fram en rapport som var opartisk och objektiv, och hanförklarade alt de chilenska myndigheterna, trots att de försökt smutskastarapporten, inle hade lyckals framställa den i tvivelaktig dager. Ulskottelhar, som sade, yrkat avslag på årets motion från vänsterpartietkommunisterna när det gäller en bojkott mot . Bakgrunden därtill är attulskollet inte delar vpk:s uppfattning om vilka metoder som skall användas föralt skapa den opinion vi alla finner önskvärd. Sverigehar tidigare tagit en princip för ekonomiska sanktioner mot enskilt land, ochden principen utgår från vår tradition atl endast godta sådana sanktioner somgodkänts av . Jag är av samma skäl som jag angav i decemberövertygad om att sådana sanktioner är de enda som kan ge resultat. sade herrSöderqvist att ett enskilt svenskt agerande inte skulle skada våra nationellaintressen. Det kan kanske vara rikligt, men jag är övertygad om att det skulleskada intressen, sä lill vida som vi därmed skulle försvagaFN;s möjligheter att agera på det sätt som vi finner önskvärt. Iövrigt vill jag säga, herr lalman, att med all säkerhet även ifortsättningen kommer atl kritisera inte bara situationen i utan regimeri alla länder, där medborgarna lever under förtryck och där mänskligarättigheter förkvävs. Jag ber alt få yrka bifall lill utrikesutskottets hemställan i dessbetänkande nr 14. (vpk): Utskoliets representant säger, alt utskottet inle ändrat uppfattning.Det är därför vi ansett oss nödsakade all återupprepa vår motion. Vii vpk har aldrig påställ alt vi skulle ha ensamrätt att visa indignation överförtrycket i eller på andra håll. Såsom framhållits här ligger det enbred folklig opinion bakom fördömandet av förhållandena i . Vpk är en delav den opinionen. Attvi gång på gång framträder i denna fråga beror på att vi anser alt det interäcker med ord utan att man måste ta till mer konkreta åtgärder. Jagerkänner gärna - och del gjorde jag redan i mitt första inlägg - alt Sverigegjort bra insatser i internationella församlingar pä del verbala planet. Manhar gjort uttalanden. Ministrar och andra representanter för oss iinternationella församlingar har stigit upp och hållit fina tal med vackrauttalanden. Det är bra, men det räcker inte med det. Vihar olika uppfattning om hur aktionerna skall drivas, säger utskottetsrepresentant. Ja, det är just vad vi har. Vi möter här samma problem som vi åtskilliga gångertidigare har debatterat, när det gällde Chilefrågan ochSydafrikafrågan. kommunisterna är självfallet inte mol aktionervia FN eller andra internationella organ, men vi anser all som enskildnalion också skulle kunna göra en egen, konkret insats av del slag som viföreslagit i vår motion. Jagvill ännu en gäng hänvisa till den chilenska landsorganisationens upprop lillalla väridens folk med vädjan om hjälp och stöd. Man begär där jusl sädana härbojkottaktioner av olika slag - mot den chilenska kopparförsäljningen m. m. Delär delta saken gäller. Del är inte fråga om all vi inte skulle ställa upp ochkräva sanktioner via FN och andra organ. Men vi måste komplettera della medkonkreta åtgärder på del nationella planet, där vi själva tar initiativ. Detskulle inle skada våra nationella intressen, detla har jag fått medhåll i, ochdet skulle inte heller skada FN:s intressen. Delär ell hell orimligt påstående att FN;s intressen på något sätt skulle skadasav att tog enskilda bojkottiniiialiv här eller i andra liknande fall.Det skulle tvärtom vara till stöd för opinionen i och bra för Sverige.Jag tror också atl del skulle vara bra för FN som organisation. FruSUNDBERG (m); Jag slår fast vid min uppfattning allett enskilt agerande frän vilket land det än må vara bidrar lill att försvagaFörenta nationernas insatser när det gäller sanktioner av ekonomisk eller annanart mol elt visst land. Del är genom enighet som väridens olika länder kanutöva en effektiv påtryckning. Om olika länder, eller andra, skullebörja agera fritt, skulle det i övriga länder minska önskan om, möjligheten avoch först och främst tilltron lill effekten av gemensamma sanktioner inom FN:sram. Därför står jag vid den uppfattningen att del frän alla synpunkter är mesteffektivt om vi agerar sä som vi har gjort av tradition och så som de flesta avFN:s medlemsländer gör i sådana här frågor. Hen (vpk); Jag vidhåller atl del är helt orimligt som påstås här, all del på någotsätt skulle skada eller splittra den internationella insatsen i FN eller andraorgan om tog enskilda initiativ. Del finns inte något som helst bevisför att så skulle vara fallet. Vi skall fortsätta att agera på del diplomatiskaplanet, i FN och andra internationella organ, av typ och andra,självfallet. Men det kan ju inte vara till skada för de nationerna när visluter upp med väriden i övrigt, som del sägs här, om vi dessutom vidtar egnaålgärder. Det är ett påstående som hänger hell och hållet i luften. Hur skulledel kunna skada FN eller den samlade världsopinionen? Del finns inga som helstbelägg för elt sådani påstående. Vibehöver arbeta på båda planen; dels på det diplomatiska planet, dels med egnainitiativ i den riktning som den chilenska landsorgani- sationen tydligt öch klarthar begärt, och som f. d. regeringsparti, Unidad Populär, också harbegärt alt väridens nationer skall ställa upp på. Det är självklart. Bådasakerna skall göras och den ena utesluter inte den andra. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 57 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Erkännandeav och bistånd till m. m. Den som vill all kammarenbifaller ulrikesutskottets hemställan tänkandet nr 14 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 57. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då herrSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 252 Nej - 16 §8 Erkännande av och bistånd till m. m. Föredrogs utrikesulskottets betänkande 1976/77:15med anledning av motion om erkännande av och bistånd till m. m. I delta belänkande behandlades molionen 1976/77:1062av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. alt i skrivelse till regeringen skulleanhålla om atl diplomatiska förbindelser upprättades med regeringen iDemokratiska republiken , 2. att beslutade anvisa . tillhumanitärt bistånd ät Demokratiska republiken och FRETILIN, denrevolutionära fronten för Östra Timors oberoende. Utskottethemställde att skulle avslå molionen 1976/77:1062. Hen MÅBRINK (vpk): diskuterades den nu aktuella frågan i kammaren,alltså frågan om erkännande av och bistånd till demokratiska republikenÖsttimor. Det finns därför ingen anledning för mig att upprepa Erkännandeav och bistånd till m. m. beskrivningen av deförhållanden som resulterat i det nuvarande tillståndet på . Jaghänvisar alltså till tidigare protokoll. Jagvill i stället kommentera utrikesutskottets motiveringar för avslagsyrkandetpä våra två krav i motionen. Ulskollet anför mol elt svenskt erkännande avÖsttimor att de folkrättsliga förutsättningarna som angivits vid tidigarebehandling av frågan alltjämt saknas. Jag accepterar inte denna argumentation.Det finns en laglig regering under Fretilins ledning på . Dennaregering har haft full kontroll över sitt territorium. Den har huvudstaden nära nog hela befolkning bakom sig. harfascistjuntan i ockuperat vissa delar av landet, bl. a. huvudstadenDili. Det har gjort atl den lagliga regeringen temporärt tvingats flytta frånhuvudstaden. Denna regering befinner sig inne i och leder framgångsriktkampen mol övergrepp. Jaghar i tidigare debalt sagt alt uttalanden om vad som strider mol internationellrätt i fallet inte innebär etl erkännande av landets självständighetoch ett erkännande av Fretilin som dess rättmätiga regering. Vad som däremotstrider mot internationell rätt är överfall på . Östtimorär alltså en delvis ockuperad stal, men det kan inte vara skäl lill atl dennastat inte erkänns. Med samma motivering skulle vi inte ha kunnat erkännastaten eller staten under andra väridskriget. Etterkännande av självständighet skulle vara elt slag mol de indonesiskafascisternas brott. Det skulle vara ett slöd för folk och för allafolk som kämpar för nationellt oberoende mot koloniall förtryck. är en liten nation i den ostindiska övärlden, ca 500 kmnordväst om . Att med sina omkring 650 000 invånare är elllitet land gör inte den indonesiska fascisljunians brott mot Östtimorssjälvständighet mindre. Ivpk:s motion finns också etl yrkande om humanitärt bistånd med 5 milj. kr. Utskottet avvisar detta yrkande medmotivering att det nu liksom tidigare inle finns praktiska möjligheter attkanalisera ett sådant bistånd. Låtmig först säga att det finns elt enormt behov av insatser för befolkningen påÖsttimor. av portugisiskt koloniall förtryck har landetsutveckling förhindrats. Befolkningen har hållils nere i fattigdom, nöd ochanalfabetism. Barnadödligheten är skrämmande -av barnen når aldrig fem årsålder. Malaria och tbc skördar ständigt talrika offer. Denindonesiska ockupationen har resulterat i ytteriigare svårigheter. Ockupanternautövar en systematisk terror mot befolkningen. Självklartuppstår svårigheter, bl. a. iransporlmässiga, i ett ockuperat land. Men detfinns ingen anledning för utrikesutskottet all ta della som argument för altinte ge humanitärt bistånd lill den lagliga regeringen under Fretilins ledning.Det finns kanaler för en biståndsinsats lill de drabbade människorna päÖsttimor. Jag vill, herr talman, i della sammanhang citera vad demokratiskarepubliken utrikesminister anförde vid sitt besök i idecember : Jaghar hört att det här i uppges som en ursäkt för att man inte stöderFretilin att man inte vel vart stödet skall sändas. Det är en dålig ursäkt. Denförsta frågan är: Bör eller bör inte den ge stöd tillÖsttimors folk? Om den svarar ja, så är det Fretilins sakatt organisera mottagandet av stödet. Del går bra att sända en representant förden för att se hur vi använder stödet, men det är vår egensak all bestämma hur det skall användas. Vi accepterar inga villkor för denhjälp som ges oss. Vi får hjälp nu från våra vänner, men av säkerhetsskäl kanvi inle göra något stort nummer av hur den hjälpen kommer lill . Jag vill med detta, herrtalman, yrka bifall till motionen 1062. Erkännandeav och bistånd till m. m. Hen (); Jag delar uppfattning om det tragiska i att ett folkhindras av främmande ockupanter från att avgöra sin egen framlid. Jag är ocksåhelt pä det klara med att det är en situation för befolkningen som är mycketsvår. Det är uppenbart att här är det människor som lider nöd och som därförborde få hjälp. Liksomherr Måbrink avslår jag frän atl teckna bakgrunden till all del har blivit pädetta sätt. Vi har ju, som sade, i haft endebalt om saken. Vihar inte olika uppfattningar om behovet av hjälp, om det angelägna i att stödjaÖstra Timors folk. Men det sätter inte heller ulrikesulskotlet i fråga, utanman konstaterar ju all förhållandena inte är sådana att det går att biträdamotionens två yrkanden. Det finns inte folkrättsliga förutsättningar för etterkännande av regeringen i Demokratiska republiken enligt de reglersom tillämpas i umgänget stater emellan. Nuavvisar detta och säger att den här regeringen hade kontroll överÖstra före den indonesiska ockupationen. Men det avgörande är ju all deni dag uppenbariigen inte har det. Den finns - jag tror att del är riktigt - idelar av , men den har inle full kontroll Över det område som denmenar sig representera. Indonesiensockupation är det som strider mot internationell rätt, säger . Ja,självklart - men för oss är den ändå etl faktum. Den regering som finnsoch som åberopar har fått finna sig i atl vika för en indonesiskockupation. Vi accepterar inte den indonesiska ockupationen från svensk sida -del har vi visat genom att uppträda i för Östra Timors folk.Senast hösten 1976 antog ju med svenskt stöd enresolution, där uppfordrades att dra bort sina trupper. Indonesienhar inte gjort det. Vi har inte en regering för som vi vill,som vi kan erkänna. Erkännandeav och bistånd till m. m. Såtill det andra yrkandet - 5 miljoner till humanitärt bistånd. Jag vill förstsäga all vi inte behöver anslå medel i och,för sig lill det här biståndet, omvi kommer fram med det, för del finns i sä fall möjligheter all la avkatastrofmedlen under biståndsanslaget. Vi vel alt före ockupationgick det svenskt bidrag lill Svenska röda korset och därifrån vidare tillInternationella röda korsets hjälparbete på . kommerInternationella röda korset inle åt atl arbeta på , och enligt deuppgifter vi har i utrikesutskottet finns det inte heller andra vägar att kommain. Behovelär alldeles uppenbart enormt, och jag förutsätter atl sä snart del är möjligtatt komma in här med etl humanitärt bistånd i linje med svenska traditioner dåskall också den frågan tas upp ordentligt. Men för det behövs - jag säger delän en gäng - inte något beslul om särskilt anslag, eftersom sådana pengarredan finns. Sverigeerkänner alltså inte ockupation av . Jag utgår ifrån attvi i FN och på annat sätt fortsätter atl arbeta för alt Östra Timors folk skallfä bestämma över sin egen framtid. Med del anförda, herrtalman, yrkar jag bifall lill utskottels hemställan. HenMÅBRINK (vpk); I den första frågan, om erkännandet, skall jag inte argumenteraytterligare, eftersom jag vet alt vi där har olika uppfattningar. Jag vill barasäga att de principer som utrikesutskottet nu trycker så hårt pä inle alllidhar tillämpats. Jag vill påminna om frågan om erkännandet av Tyska demokratiskarepubliken. Denna blev, trots alt alla de nu aktuella förutsätlningarna varuppfyllda, ändå inte erkänd. Närdel sedan gäller biståndet är det riktigt, som säger, all detlaunder alla förhållanden kan utbetalas. Jag menar dock att ell uttalande frånriksdagen för elt humanitärt bistånd skulle vara en so-lidariietshandling avoerhörd betydelse för dem som slåss mot de indonesiska inkräktarna. Om jag fattat och ulrikesulskotlet rältfinns det inte förulsätlningar för direkt bistånd till , men kan dåanlita någon rödakorsorganisation där eller Internationella röda korset. Mankan även tänka sig andra vägar. Jag citerade utrikesministern uttalandeförra året när denne besökte . Man kan ju utnyttja kanaler via ettannal land, , där det exempelvis finns representanter för FRETILIN,som i sin tur kan föra in biståndet lill . Så har ju gjort iandra sammanhang när det gällt att stödja befrielserörelser. I exempelvissödra har vi inte alla gånger kunnat gå direkt till befrielserörelsernautan fått gå via ett annat land för all få in biståndet. Sådana kanaler finnsalltså klara, och jag förstår inle varför inte utrikesutskottet kan ta upp denfrågan till seriös behandling. Hen (): paralleller med södra . vi Slöttbefrielserörelserna på grundval av beslul i den riktningen i Förentanationerna. Det har alltså varit vår folkrättsliga bas för att stödja befrielserörelserna.Vi har inte gjort delta i några andra sådana fall. Men jag vill än en gång sägaatt när del blir möjligheter att gå in - och vi har i utskottet uppfattat detså all sådana inte föreligger - förutsätter jag atl man kommer all göradet. Har idéer om hur delta skall ske, hoppas jag att hanverkligen för fram dem till regeringen. Ytterst är del ju regeringens uppgifiall fatta beslut om användningen av katastrofbiståndet. Anslaginom utrikesdepariemen -tets verksamhetsområde HenMÅBRINK (vpk): Jag vill bara helt kort säga atl det är riktigt alt somhuvudprincip har alt ge bistånd lill de befrielserörelser som godkänts av FN.Men jag vill påminna om att ulrikesulskotlet har uttalat alt det inte utesluteratt man också kan stödja enskilda människor och rörelser där man lider avinbördeskrig och hungersnöd, även om FN inte har erkänt rörelsen i fråga. HerrKORPÅS (c): Ja, det är rikligt. Låt mig dra den parallell som jag skulle tro liggeross bägge närmast, nämligen befrielserörelserna i Erilrea som vi ju också oftadiskuterar. Där har vi gått in med hjälp så sent som , men då har vianlitat Rödakorsliknande hjälporganisationer som kommer ät all arbeta i deområden som behärskas av de två stora befrielserörelserna där. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels molionen nr 1062 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. §9 Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs ulrikesutskottets betänkande 1976/77:16med anledning av propositionen 1976/77:100 i vad avser vissa anslag m. m. /78 inom verksamhetsområde jämte motioner. HenANDRE VICE TALMANNEN: I fråga om detta belänkande hålles gemensamöveriäggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen färyrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. Idet följande redovisas endast de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punkten 4 (Övrigainternationella organisationer m. Regeringen hade i propositionen1976/77:100 bilaga 6 () vid punkten B att lill Övriga internationella organisationer m. m. anvisa ellförslagsanslag av . attriksdagen till Övriga internationella organisationer m. m. för budgetåret1977/78 anvisade ett förslagsanslag av .