prot · G00961 · 1976-12-31 00:00:00 — uppskattar anlalel fall avmissbruk som leder till åtal lill mellan fem och lio . Jag vill också nämna att i förordningen 1945:329står det alt envar som mottar en postförsändelse som är betecknad somriänsteförsändelse - alltså mottagaren - bör tillse att densamma är avlämnadlill postbefordran i tjänsteärende för den riänslebrevsberältigade och om såicke är fallet anmäla förhållandet hos postverket eller vederbörande åklagare.Det är mottagaren som bör göra det och hjälpa postverket att hålla reda på attinte riänslebrevsrätten missbrukas. Hen i Agnas (m): Jag tackar för del här tillägget från kommunikationsministern. Det varmyckel intressant. Dethar hänt mig att jag har fåll brev i riänsiekuvert som ändå har varit frimärktaoch där jag har tyckt all avsändarna varit nästan för försiktiga, för enligtmin mening har det varit riänsteärenden. När det gäller så uppenbara övertrampsom i fråga om de brev som jag nu fåll i min hand lycker jag all man kanskehellre borde ha gåll direkl till polisen än till en riksdagsman. Å andra sidanär del väl bra att den här frågan blir debatterad och känd. Vadsom är försålligl med vissa av de här försändelserna är atl de innehållerförslag lill kurser. Man talar om undervisning o, d. Nya, inte så vanastudenter kanske då tror atl del egenlligen har au göra med Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. undervisningen, medan deti själva verket bara rör sig om politisk verksamhet. Jag tackar än en gång försvaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 25 Om ett planeringssystem för det svenska hamnväsendet,m. Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda inierpellalion, 1976/77:62, och anförde: har frågal mig dels om regeringen avser all för riksdagenframlägga förslag lill planeringssystem för det svenska hamnväsendet, så att enrationell och samhällsekonomiskt försvarbar ulveckling av de svenska hamnarnakommer till stånd i framliden, dels om jag är beredd medverka lill alt denplanerade utbyggnaden av Wall-hamn inte kommer till stånd och dels vilkaålgärder regeringen avser vidtaga för att stärka hamns ställning somnordisk centralhamn. Behovetav en hamnplanering har behandlats i olika sammanhang. framhöll 1965 årshamnuiredning i sill belänkande De svenska hamnarna all de väntadestrukturförändringar som hamnarna kommer all ställas inför understrykerangelägenheten från såväl samhällets som hamnintressenlernas och sjöfartenssida av atl erforderlig samordning kommer lill stånd i fråga om planering,byggande och drift av hamnar och hamnanordningar. Ulredningenföreslog bildandel av säkra en erforderlig samordningav de kommunala hamnarnas ulveckling. I första hand förulsaltes sådana förbundbildas genom frivilligt samgående mellan berörda kommuner. Ulredningen ladeockså fram förslag lill bestämmelser som skulle ge möjlighet för Kungl. Maj:latt föreskriva berörda kommuner atl handha sådan angelägenhet genomkommunalförbund. 1anslutning lill statsverksproposition redogjorde dåvarandedepartementschefen för sin syn på utredningens olika förslag. Han förklaradesig härvid inte vara beredd att biträda utredningens förslag om befogenheteratl i särskilda fall framtvinga ell samgående i kommunalförbundets form.Ytterligare erfarenheter borde sålunda försl vinnas av möjlighelerna förhamnägarna all själva komma fram till lämpliga arrangemang för samplaneringoch samordning. Del borde enligt departementschefen vara en uppgift försjöfartsverket att följa utvecklingen och vid behov slå till förfogande församråd och konsultation i fråga om den lämpliga hanteringen och bedömningenfrån mer övergripande regionala synpunkter av aktuella lokaliserings- ochutbyggnadsprojekl på hamnområdet. Verket borde också kunna ta initiativ tillsådant samråd. härmed ändrades verkelsinstruktion. verksamhet i delta avseende har varit avringa omfattning. Behovetav en övergripande planering av hamnverksamhelen har också uppmärksammats avlänsstyrelserna i arbetet med den regionala trafikplaneringen. I samband medutvärderingen av den regionala trafikplaneringen har i en promemoria.Planering av de svenska hamnarna, som utarbetats inomkommunikationsdepartementet i samarbete med trafikplaneringsutredningen,framlagts förslag till en planeringsordning avseende hamnväsendet på lokal,regional och nationell nivå inom ramen för ett oförändrat huvudmannaskap.Enligt förslaget skall ha ansvaret för planeringsarbetet. Ianslutning till genomförandet av en översiktlig hamnplanering föreslås ipromemorian en tillståndsprövning avseende funktionellt och tidsmässigtsammanhängande hamnprojekt. Prövningen föreslås göras av . 1vad gäller behovet av en vidgad planering inom hamnväsendet har dettavitsordats av praktiskt taget samtliga remissinstanser. När det gäller enskildadetaljer i den föreslagna planeringsordningen framför en del remissinstanseravvikande meningar. Enrad faktorer talar enligt min mening för en utbyggd hamnplanering. Härför talarde återverkningar hamnutbyggnader kan ha i olika hänseenden. Del kan gällahamnulbyggnaders konsekvenser med hänsyn till andra berörda hamnars redangjorda investeringar. Det kan även gälla de krav på statliga insatser i form avväg- och järnvägsinvesteringar som följer med en hamnulbyggnad samthamnutbyggnaders mera allmänna regional- och miljöpolitiska konsekvenser. Ensådan övergripande planering bör i etl första skede omfatta en kartläggningoch analys av nuvarande och framlida behov och resurser inom hamnsyslemei. Medutgångspunkt i en sådan analys bör en utvärdering göras på samhällsekonomiskagrunder för atl på sikl åstadkomma en rationell utveckling avsjötransportsystemet. Ensådan planering bör kunna ge hamnägare vägledning i samband med övervägandensom rör hamnens framtid. Den bör också ge myndigheter pä olika nivåer underlagför ställningstaganden i frågor som rör utbyggnader av transportsystemet istorl, regionalpoliliska insatser etc. Närdel gäller förslaget i promemorian om all införa en tillståndsprövning förhamninvesieringar har vissa remissinstanser ifrågasatt om prövningen inte bordevara frivillig eller på annal sätt begränsas, medan andra hävdar att entillståndsprövning är nödvändig för genomförandel av en hamnplanering med reellbetydelse. Jagär f n. inte beredd all ta ställning till frågan om tillståndsprövning. Mintveksamhet beror på svårigheterna alt i etl sådant system hålla kvar denkommunala självbestämmanderätten och alt undvika alltför byråkratiskaregleringar. Ifråga om de planerade utbyggnaderna av är sakläget följande: Omelt planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. vallendom erhöll tillstånd all muddra ihamnbassängen. Största djup vid kaj är f n. 7,5 m och största inseglingsdjup ärlim. Arbetena skulle vara utförda före utgången av , men genom en dom ioktober 1970 utsträcktes tiden till utgången av . Genomen dom gav bolaget tillstånd att bl. a.successivt fylla ut etl vattenområde om ca 92 000 m och all etappvis anläggatre stycken roll on/roll off-kajer i huvudsak belägna norrom den befintligahamnen. Domen har överklagats till . Denna har inte tagitställning i huvudfrågan men har avvisat en begäran om inhibilion avvattendomstolens beslut att tillåla omedelbar igångsättning av arbetena. Senarehar bolaget i en ansökan till begärt att fåutsträcka muddringen i hamnbassängen från lidigare medgivna 10 m till 11 m, dvs. lill samma djup som i inseglingsleden. Deplanerade ulbyggnaderna för roll on/roll off-lrafiken, som f n. huvudsakligenomfallar expon och impori av bilar och bildelar, sker således i princip inomramen för av vallendomslolen givna lillslånd. Närdet gäller hamnens inverkan pä befintliga trafikleder kan denna betraktas somrelativt begränsad. Problemen på sammanhänger mera med denkraftiga utbyggnaden av fritids- och helärsbostäder som skett pä öarna efterTjörnbroarnas tillkomst. Del bör erinras om att elt av syftena med byggandet avTjörnbroarna var atl skapa förutsättningar för etl förbättratsysselsättningsläge pä öarna. Så har också skett genom att hamnen ger värdefullsysselsättning bl. a. i den lill bil-importen knutna verksamheten. WallhamnAB har vidare i ansökningar 1974 och 1975. med hänvisning bl. a. lill behov aven omlastningshamn för 80, begärt regeringens tillstånd enligt 136 a i} byggnadslagen att anlägga kajer och lager för kol och olja på elt område söder om dennuvarande hamnen samt att i anslutning därtill fördjupa hamnbassäng ochfarled. ursprungliga ansökan avsågs farleden och hamnen dimensioneras för fartygupp till dw med ett djupgående av 23 m. 1 en komplettering till ansökan har planerna ändrats lill alt i en första etapp avse fartyg upplill ca 120 000 ä 150 000 lon dw. Ansökningarna har remissbehandlalstillsammans med liknande ansökningar från och Landskronakommun och är f n. föremål för regeringens prövning. I fråga om kankonstateras att elt fiertal remissinstanser har avstyrkt en utbyggnad. Någotställningstagande från regeringens sida har ännu inte skett. Beträffandeherr farhågor atl ställning som centralhamn för dentransoceana containerlrafiken är hotad anser jag atl den faktiska utvecklingenhittills inte ger belägg för detla. Vad som har hänt är att ett parkonventionella linjer som lidigare gick lill förlagtsina anlöp i till t. ex. och . konkurrerarf n. inte i denna trafik ulan har i huvudsak som jag tidigarenämnde specialiserat sig på hantering av bilar och bildelar. elt längre perspektiv torde det främst vara två faklorer som kommer att bliavgörande för ställning som centralhamn. Den första förutsättningenför anlöp av transoceant containertonnage i är alt lastunderlaget iframför allt men också i övriga nordiska länder, främst , är sästorl alt det motiverar direktanlöp i . Detta hänger i sin lursamman med vår industris internationella konkurrensförmåga . Denandra förutsättningen är alt hamn kan hålla jämna steg i tekniskt ochekonomiskt avseende med de stora hamnarna på kontinenten. För all della skallvara möjligt krävs enligt min mening fortsatta framsynta investeringar. Denplanerade satsningen på Älvsborgshamnen som kommer att innebära en avsevärd rationaliseringav styckegodshan-leringen i hamnen är exempel på en sådan. Medtanke på hamns stora betydelse för landet som helhet kommer jag meduppmärksamhet att följa utvecklingen där. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. Den mycketomfallande inierpellalion som jag har fram-ställi berör tre olika spörsmål,dels behovet av ell planeringssystem för det svenska hamnväsendet, dels fråganom en fortsatt utbyggnad av , dels vilka åtgärder man bör vidtaga förall slärka hamns ställning som nordisk cenlralhamn. Jag ärutomordentligt tacksam för att kommunikationsministern sä utförligt besvarat defrågor jag har ställt. Närdel gäller hamnplanering och viklen av atl vi bevarar en hamn i trafik, lycker jag mig ocksä kunna utläsa en posiliv inslällningi kommunikationsministerns svar. Det är jag lacksam för. Däremotfick jag väl egentligen inget svar på frågan om framlida utveckling. Förall återgå, herr lalman, till vikten och behovet av en hamnplanering, kan mankonstatera all har del skett en kraftig utbyggnad avde svenska hamnarna. Tyvärr har denna hamnexpansion i stor utsträckning skettganska oplanerat. Som framgår av kommunikationsministerns svar har därför frånmånga håll krävts en statlig planering av hamnväsendetför all få en rationell och samhällsekonomiskt försvarbar utbyggnad avhamnarna. var inne på det, och i en departementspromemoriafrån 1975 har man föreslagit ett planeringssystem. Närkommunikationsministern var relativt ny i sill nuvarande ämbete, lät han sigintervjuas i en tidning som heter . Där hävdadekommunikationsministern ganska bestämt alt del är hamnkommunerna själva som börbesluta om framlida hamnutbyggnader, och atl tvångsåtgärder ej skallförekomma. Jag vill emellertid i dagkonstatera att kommunikationsministern hyser Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. förståelse för att vimåste la itu med dessa frågor. Kommunikationsministern är beredd atl så attsäga starta den första fasen som erfordras för etl planeringssystem, nämligenatt göra en omfattande kartläggning och analys av nuvarahde och framtida behovoch resurser inom hamnsystemet, för all citera vad som stod i svaret. Dethälsar jag med tillfredsställelse. Kommunikationsministernär dock inte beredd all la slällning till frågan om en framtidatillståndsprövning. Tveksamheten sägs bero på svårigheterna att i ett sådantsystem hälla kvar den kommunala självbestämmanderätten och undvika alltförbyråkratiska regleringar. Låtmig, herr kommunikationsmister, säga att jag inte vill vara med om alt vibygger upp ell planeringssystem för den framlida utbyggnaden av hamnarna somleder till en ökad byråkratisering. 1 storl sell alla remissinstanserframförde samma synpunkter i sina svar på den departementspromemoria som vifick . Men del är intressant att konstatera all Svenska hamnförbundel,som representerar landels hamnkommuner, i sill remissvar tillstyrkte enstatlig samordning av hamnarnas planering och hamninvesteringarna underföljande förutsättningar -jag citerar nu direkl Hamnförbundels remissvar: "1.Del statliga samordningsuppdraget läggs på central myndighet, lämpligenSjöfartsverket, som ges tillräckliga personella resurser för atl göra enkvalificerad bedömning av de olika hamnarnas planer och att upprätta enperspektivplan för hamnväsendel i dess helhet. Den statligaplaneringsordningen anpassas tids- och innehållsmässigt efter hamnarnas egenplanering. Det förutsattes alt hamnarna skall vara skyldiga all successiviredovisa sina planer hos . Invesieringskonlrollen avhamnprojekt begränsas till objekt som enligt bedömning är avstrategisk betydelse för hamnväsendets utveckling. Länsstyrelserna ingår iplaneringssystemet främst som remissmyn-dighel till . Hela planerings- ochkontrollförfarandet görs till föremål för ytterligare analys och ulvecklinggenom en särskild arbelsgrupp inom departementet i syfte att nä fram tillenklast möjliga, effektivt verkande system." Dekommuner som representerar de svenska hamnarna har alltså genom sitt egetorgan. , ställt sig positiva till en sådan här styrning ochplanering av den framtida utbyggnaden av hamnväsendel. Jag tror att del ärutomordentligt nödvändigl, eftersom hamnutbyggnaden har ett intimt samband medövriga kommunikationer i vårt land - järnvägar, vägar osv. Därför är detangeläget all vi får en samhällsekonomiskt vettig utbyggnad av hamnsyslemei. Jagär därför tillfredsställd med atl kommunikationsministern i svarei så alt sägatagit första steget i den här fasen. Jag förutsätter attkom-munikalionsminisiern när han kommer all penelrera della problem djupareoch tar upp diskussioner med Hamnförbundel skall finna elt vettigt. icke-byråkratiskt syslemsom gör del möjligt alt styra de strategiska utbyggnadsplanerna i de svenskahamnarna. Efterdelta, herr talman, vill jag något kommentera utbyggnaden av den privata hamnenWallhamn. Delta har ett direkt samband med behovet av elt vettigtplaneringssystem för det svenska hamnväsendel. Medprival redarkapital har på byggts ul och bliviten allvarlig konkurrent till de etablerade kommunala hamnarna på ,främst hamnarna i och . beror inte pä alt de kommunalahamnarna i och icke kan konkurrera med som hamn. Dekommunala hamnarna tvingas i del här fallet alt konkurrera inte bara med enhamn utan med ett hell godslransportsystem. har ell uppbyggt syslemför landtransporler, hamnverksamhet och rederiverksamhel, som bygger påparisrederier. Del är omöjligt för de samhällsägda hamnarna all etablera dentypen av verksamhel. Wallhamnförbereder en väsentlig expansion och förbereder en utbyggnad av ro-ro-kajerför enhetsgods samt en omfattande muddring för fördjupning av farleden, vilketmedför en allvarlig miljöpåverkan i den del av den bohuslänska skärgården därhundratusentals människor uppehåller sig under sin fritid, främst . Denrällsliga grunden för hamnens utbyggnad är en stadsplan från 1960-lalet somutarbetats före nuvarande miljö- och trafikplanering samt en vatlendom som såau säga hänför sig lill 1917 eller 1918, då vi fick den nuvarande vattenlagen.Med andra ord: hela utbyggnaden av har baserat sig på en vallendomsom tillkom innan vi hade böriat med regional trafikplanering i det här landetoch innan vi hade den nuvarande miljölagstiftningen. Om man skulle ha velatstarta en sådan här verksamhel , hade man inte kunnat basera sig enbarl påen vatlendom ulan fått ta hänsyn lill regional trafikplanering,miljöskydds-lagstiftning osv. Nuhar till regeringen ingivit en ansökan om tillstånd enligt 136 a ! ; byggnadslagen för lagring av olja, kol och stålämnen. De aktuella planerna för hamneninnebär en utbyggnad för oljehanlering - del har vi både i och iBrofjorden - och för skogsprodukter. Enligtlänsstyrelsens trafikplanering bör inte utvecklas lill en slorhamn förmassgods, olja och container. Den fördjupade farled som begärs är emellertidförsta steget i den riktningen. En expansion pä innebär ocksä attkostnader övervältras pä samhället genom atl vägnätet på måsle byggas ul.Man har redan tagit upp diskussioner med SJ om en järnvägstunnel på sjukilometer för all klara den trafik som hamnverksamhelen på denna ö i denbohuslänska skärgärden ovillkorligen kommer all leda fram till. Detförhällandet atl en stor bilfabrik som heter och som ligger från största hamn, , på lastbil transponerar personbilar och billillbehör7 mil pä landsväg upp lill denna hamn framstår i varie fall från trafikpolitisksynpunkt, herr kommunikationsminister. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. 11 protokoll 1976/77:59-61 Omett planeringssystem JÖr det svenska hamnväsendet, m. m. som minst sagtuppseendeväckande. Resultatetav verksamhel blir minskad sysselsättning och kapitalförluster för dekommunala hamnarna. Vinster som görs av ägarna till motsvarasalltså av föriusler för de kommunala hamnarna. Denhär frågan är föremål för övervägande främst inom . Ochnya vattendomar kommer atl avkunnas. blir det en förhandling ivattendomstolen. Bolaget vill öka vattendjupet för infartsleden till Wallharhnfrån 7,5 m lill II m. vill öka vattendjupet från 10 m, som bolagethar rätt till enligt den gamla vallendomen, till lim för att kunna klaraomlastning av träfiis från transoceana länder till trämasseindustrier. Dådrabbas inte och inte , ulan dä är det hamn somdrabbas. I den hamnen har det gjorts slora investeringar för att klara dennatrafik, och ligger också nära de industrier som behöver dessatransporter. Detmärkliga i sammanhanget är alt , som egentligen har att tahänsyn enbart till vallenfrågorna, nu tillsammans med bolaget är den endaplanerande instansen när det gäller hamnen. och vattendomstolenhåller alltså på att göra om från en bil- ochcontainerhamn till en massgodshamn för flis, kol, stål och olja utan attlänsstyrelsen, planverket, eller , som samtligaenhälligt är negativa till den här utbyggnaden, tycks kunna göra någonting. Göteborgsregionens700 000 invånare får då av vallendomslolen en slorhamn i ell område om vilketplanverket har sagl: "övärid och stränder bör betraktas somett sammanhängande naturskyddsområde vari ingår följande naturvärdsobjekl:Älgön, Bratlön, Hakenäsel (11 v; NVL), Ramsö samt fågelskyddsområden i Vallbyoch (7, 8 !?! ; NVL). Även Lövön räknas som naturvärdsobjekl." , och då främst , är en alltför värdefulltillgång för människorna i landei för att slarvas bort på hell onödiga ochmiljöförstörande privalhamnar, och därför är det en enhällig opinion blandhamnkommunerna och bland miljövännerna på som lyckeraltdel härärfel.Jag föruisälter därför atl prövningen enligt 136 a j, som inte skall ske i kommunikationsministerns departement ulan i ett annat departement,leder till atl en fortsatt ytleriigare utbyggnad av icke kommer tillstånd. Jag menar att kommunikationsministern frän trafikpolitiskautgångspunkter ocksä bör ha en mening i den frågan, och jag förutsätter altkommunikationsministern har samma trafikpolitiska inställning som jag. Låtmig så, herr lalman, slutligen beröra den tredje frågan som jag har tagit upp iinterpellationen. Det gäller hamns framlida ställning för landelstransoceana trafik när det gäller container. Hamnars omland varierar beroendepå vad det är för typ av sjöfart som hamnarna svarar för. Men den transoceanatrafik som vi har från hamn tillgodoser hela vårt land och en stordel av , främst då , som herrkommunikationsministern sade i sill svar. Del är av utomordentligt storlintresse för vårl land alt vi kan behålla den här transoceana trafiken ikonkurrens med konlinenthamnar. Kan icke genom en framsyntinvestering i sin hamn behålla den transoceana containertrafiken, blirresultatet inte att den går till eller eller , utani så fall går den till , eller någon annan konlinenthamn som hartransoceana förbindelser. Då är silualionen sådan atl hamn inte haratt konkurrera med svenska hamnar, utan med kontinentala hamnar, och dåbefinner sig hamn i en ofördelaktig konkurrenssituation. För detförsta får hamn belala 30 milj. kr. - det var förra årets siffra - istatliga sjöfartsavgifler. Något motsvarande finns inte förde kontinentalahamnarna. För det andra vet vi att de transoceana hamnarna på kontinenten fårstora statliga subsidier och kommunalt stöd av de kommuner där hamnarna finns.Det gäller i allra högsta grad, det gäller Rollerdam och även defranska hamnarna, där staien i stort sell svarar för helainvesteringskostnaden. Detär alltså väldigt väsenlligt alt hamn inte genom några slaisbidrag -det vill vi inte ha - men genom en framsynt utbyggnad stärker sinkonkurrenskraft så atl icke förlorar den centralhamn för transoceantrafik som är . Det här är en utomordentligt viktig fråga försvenskt näringsliv. har nämligen räknat ut all därestvårl land skulle föriora denna transoceana trafik blir del en merkostnad försvenskt näringsliv på 350 milj. kr. är del nämligen så, atlfraktkostnaden blir densamma om man från elleramerikanska ostkusten går lill eller lill . Skulle man slutaatt gå på och i slällel gå lill , då får vi en nytransportkostnad för feeder-irafiken frän Rollerdam upp till . Dettaskulle drabba svenskt näringsliv med en total årskostnad på 350 milj. kr.enligt beräkningar. Därförär del ell näringspolitiskt intresse av utomordentligt stor vikt all vi klarardenna internationella konkurrens, och del är därför jag anser atl det inte kanvara en uppgift att helt svara för de in-vesteringsulbyggnader somerfordras för att slå vakt om vår konkurrenssituation inom de närmaste åren.Göteborgs hamn har beräknat all man bör görainvesteringar på 300-400 milj. kr. i och i Älvsborgshamnen. Föratt få denna post om 30000 milj, kr. måsle hamn i den kommunalainvesteringsbudgeten slåss med andra poster, t. ex. barnomsorg, sjukvård m. m.Vi lycker inte alt detla är riktigt, sett från hela landets synpunkt. Idet läget har vi från hamn -jag representerar ju regeringen ihamnslyrelsen i - fört fram tanken att för denna del av verksamhetenombilda hamnen till en autonom hamn, där stal och kommun gemensamt går in ochlar elt ansvar för den utbyggnad som behövs för all vi skall slå vakl om attSkandinavien får behålla en cenlralhamn Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. för den transoceanatrafiken. Närdärför kommunikationsministern i sill interpellationssvar säger - och det ärjag utomordentligi glad för - all han med uppmärksamhet skall följautvecklingen i hamn, sä hoppas jag att vi skall finna en lösning föratt få fram de investeringsmiljoner som erfordras. På så säll kan Göleborgshamn bli konkurrensduglig trots den svåra situation som hamnen hari konkurrensen med de kontinentala hamnar som har stora statliga och kommunalasubsidier. Hen SVARTBERG (s): Del är glädjande att kommunikationsministern så klart lalar för enutbyggd hamnplanering. Hamnverksamhelen är av så stor samhällsekonomiskbetydelse att hamnplaneringen bör vara en samhällsfråga, och enligt min meningbör hamnarna också vara samhällsägda.