prot · G00988 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag åberoparupphandlingskungörelsen som säger att därest sysselsättningsskäl så kräver kanman gå ifrån den strikta affärsmässigheten -om det nu är så att sjöfartsverketvänder sig till utländska beställare för byggande av detta fartyg. Eventuellamerkostnader vid byggande av fartyget vid svenskt varv bör inte heller drabbasjöfartsverket. Merkostnaden får finansieras pä annat sätt. Man får taställning från fall till fall, som del står i propositionen angående offentligupphandling, som ställde sig bakom . Vihar inte fått de borgerliga representanterna i utskottet med oss på kravet attfartyget skall byggas i . De vill inte ta ett sådant beslut utan gårifrån frågan och är mer benägna för en vind-för-våg-mentalitet: den som lämnardet lägsta anbudet skall tydligen få bygga fartyget, oavsett om beställningenkommer alt läggas inom eller utom landet. Vihar tagit fasta på ytterligare en fråga vid den här beställningen.Sjöfartsverket har för sin del förutsatt militär bemanning av fartyget.Sjömätningsfartyg är nu militärt bemannade, men också den frågan haraktualiserats från socialdemokratiskt häll. Det pågår en utredning, somundersöker om man i fortsättningen bör ha militär eller civil bemanning påsådana fartyg. Den väsentliga arbetsuppgift som sjömälningsfartygen utför är avcivil natur, och det har i andra sammanhang sagts att sådana uppgifter icke börutföras av militär personal. Vitar nu inte ställning till om bemanningen på fartyget i fråga skall vara civileller militär. Vi vill avvakta det resultat utredningen kommer fram till. Vivill inle låsa oss på det sätt som här har förutsatt, nämligenatl det skall vara militär bemanning också i framliden. Byggs fartyget förmilitär bemanning blir personalulrymmen och annat utformade på ett helt annatsätt än som skulle bli fallet om man skall ha civil besättning. Denborgerliga majoriteten i utskottet förutsätter att det är regeringen som skallta ställning i denna fråga och vill inte "tycka" någonting. Vi har enuppfattning på socialdemokratiskt håll. Vi kräver i vår reservation attfartyget skall utformas för civil bemanning. Vi vill inte att civila uppgifterskall ulföras billigare av pojkar som gör sin värnplikt. Skulle det visa sigatt man behöver ha militär bemanning i vissa fall, bör manskapet ändå få levaunder civila förhållanden när civila uppgifter fullgörs. Med delta, herr talman,ber jag att fä yrka bifall till reservationen 3. har ju sä noggrant redogjort för såväl reservationen somutskottsbetänkandet att det inte återstår mycket att till-lägga, och jag tänkerinte heller göra det. Vi har i utskoliet i dennafråga liksom när del gällde molorvagns- 10Riksdagens protokoll 1976/77:87-88 beställningen ansett attdet är en överloppsgärning att göra tillkännagivanden i frågor som regeringenredan är mycket väl informerad om. Vi har också i vårt betänkande refererat vadsom står i budgetpropositionen. Det är alltså uppenbart att de frågor som mannu vill aktualisera i sitt tillkännagivande i reservationen 3 redan är kända avregeringen och följaktligen kommer atl behandlas och bli i vederböriig ordningprövade. Majoriteten är också helt övertygad om att regeringen kommer atttillvarata alla möjligheter att tillföra den hårt trängda svenska varvsnäringenhär aktuella beställning på ell sjömätningsfartyg. Mot den bakgrunden yrkar jagbifall till utskottets hemställan. Jag tycker faktiskt att det är anmärkningsvärt att en centerpartist, somrepresenterar , i en diskussion om sysselsättningsobjekt för varvenyrkar avslag på en motion där det föreslås atl ett statligt fartyg skall byggasvid ett svenskt varv. Man borde från borgerligt håll ha uttryckt mera klart ochdistinkt att beställningen bör ske hos en bransch i vårt land som f. n. har dekanske största problemen av alla. Enenstaka fartygsbeställning löser inga problem, det vet vi allesammans, men härär det fråga om en viljeinriktning. Beställningen kan kanske lösa problemen förett visst antal människor, och varje steg på vägen, , må väl ändåvara någonting att vara tacksam för. HerrTORWALD (c); Vi känner från majoritetens sida inget behov av att ge en sådanuppfattning till känna. Vi tror oss nämligen veta att regeringen är välunderkunnig om de problem som den svenska varvsnäringen har och att regeringendärför med all kraft kommer att verka för att beställningen läggs hos ettsvenskt varv. HerrROSQVIST (s); tror sig veta au fartygel blir beställt i . Men vihar hört att det är affärsmässigheten som man först skall tittapå, och sedan kommer sysselsättningsaspekten i andra hand. inläggger inte någon som helst antydan om att man på borgeriigt håll vill vara medoch verkligen nagla fast denna fartygsbeställning vid svenskt varv. Holländarnaexempelvis lämnar 20 96 statliga subventioner för alt bygga även utländskafartyg. Del förekommer subventioner i , och del förekommer på andrahåll. Det är eventuella följder härav vi vill motverka på det här sättet. Viville ha en klart uttalad linje från sida, och jag beklagar att viinte har fått , och moderata samlingspartiet med oss. Majoriteten avvaktar med förtröstan utvecklingen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m.fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 12punkten 9 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRosqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 148 Nej - 140 § 2 Ökadelånemöjligheter för Föredrogs näringsutskotlets belänkande 1976/77:20med anledning av propositionen 1976/77:100 i vad avser ökade lånemöjlighelerför jämte motion. I propositionen 1976/77:100 bilaga 17(industridepartementet) hade regeringen under punkten B 14 (s. 80-82)föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att godkänna en ändring ibolagsordningen för som chefen förindustridepartementet förordat, 2. uppdra åt fullmäktige i riksgäldskontorel allikläda staten garanti för Investeringsbank AB:s förpliktelser medytterligare 2 . till sammanlagt högst 4 . Okadelåne/nöjlig-he t er för Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:1325 av m. (s), vari hemställts alt till Teckning av aktier i på tilläggsbudget II till statsbudgeten /77 anvisade ett investeringsanslag av . 1. attriksdagen med bifall till propositionen 1976/77:100 bilaga 17 punkten B 14 skulle ä)bemyndiga regeringen att godkänna den ändring i bolagsordningen för som chefen för industridepartementet hade förordat, b)uppdra åt fullmäktige i att ikläda staten garanti förSveriges ;s förpliktelser med ytterligare 2 000 000 000 kr.till sammanlagt högst 4 . 2. att skulleavslå motionen 1976/77:1325. Reservation hade avgivits av herrar ochBengtsson i , , herrar i och iHusum, samt i (samtliga s) somansett atl utskottet under 2 bort hemställa att med bifall till motionen 1976/77:1325till Teckning av aktier i på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 under fonden för statens aktier anvisadeett invesleringsanslag av . iLandskrona (s): Vid behandlingen av förevarande utskottsbetänkande har vi all laställning till om och i vilken utsträckning skallerhålla ökade resurser. Bankenhar i skrivelse till regeringen begärt att bankens eget kapital skall ökas med500 milj. kr., atl statens garanti för bankens förpliktelser skall höjas till 5 000 milj. kr. och även alt bankens upplå-ningsräit höjs från femtill åtta gånger bankens eget kapital. Framställningenär föranledd av att det utrymme som står till förfogande för ytterligareutlåning är starkt begränsat. Bankenhar - som jag förmodar alt kammarens ledamöter känner till - fyllt en myckelbetydelsefull uppgifi i värt samhälle under de ungefär tio är som den verkat.Jag är därför inle så litet förvånad överalt statsrådet inte är beredd altbifalla bankens framställning i dess helhet. Statsrådet föreslår att multipelnhöjs från fem till åtta i enlighet med bankens framställning, men beträffandeden statliga garantin för Investeringsbankens förpliktelser sträcker sigstatsrådet inte längre än till 4 000 milj. kr. Och någon ökning avaktiekapitalet förordas inte i propositionen. Industriministernframhåller i propositionen alt han inte nu velat la ställning till hur bankensverksamhet bäst skall säkerställas på . Han anser dessutom att denhittillsvarande verksamheten bör utvärderas och alt de nu gällande riktlinjernasamtidigt bör ses över. Utskoitsmajoritetenföljer troget vad statsrådet förordat och framhåller i sin skrivning att medden ökning av upplåningskapaciteten som föreslås av regeringen kommer dennaätt vara helt till fyllest. På socialdemokratiskt håll finner vi dennainställning hos de borgerliga partiernas företrädare lindrigt uttrycktegendomlig. Det står enligt vår uppfattning helt klart vilken betydelse dethar för banken att vara väl med eget kapital för att kunna ta på sig dé riskersom det är fråga om för banken. Enligt vår mening har banken denverkat vi.sat vilken utomordentligt stor betydelse den har haft och därmedock.så kommer att ha för framliden då det gäller investeringar ochkapacitets-utbyggnad inom näringslivet. Verksamheten har också mötts med ellstarkt positivt intresse av större, mindre och medelstora företag samt avbanker. Bankens utlåningsmöjligheter kommer därför atl ha storbetydelse för industriinvesteringarnas utveckling och därmed försysselsättningen . Omman nu rubbar bankens förutsättningar att på ett riktigt sätt kunna fullföljasitt ursprungliga syfte genom atl inte tillföra banken det egna kapital sombehövs, riskerar man alt banken inle kan ta de risker vid finansiering av storautvecklingsbetonade projekt som det var meningen att den skulle kunna ta. Skalldetta stora risktagande vara möjligt krävs att banken har ett eget kapital avbetryggande storlek. Vi vet nu atl det pä väldigt mänga områden inomnäringslivet pågår en strukiurom-vandlingsprocess, och då måste det varaangelägel alt banken aktivt kan engagera sig i denna utveckling. I annat fallkan sysselsättningen snart komma i farozonen. Vi betraktar del somillavarslande alt utskottsmajoriteten motsätter sig etl välbehövligtkapitaltillskott och i stället hänvisar till atl en översyn av verksamhetenskall ske för vilken det dock inte anges något annat skäl än alt banken snarthar existerat . Vivill också framhålla att möjligheterna alt på tillfredsställande villkor lånapå den internationella marknaden kan komma att försämras. Detta kan komma attdrabba de företag som de nuvarande regeringspartierna i sina resonemang alltidsagt sig ömma för, nämligen de små och medelstora företagen. Vi föreslårdärför i reservationen atl skall komplettera det beslut somregeringen föreslår med ett beslut atl anvisa ' 500 milj. kr. för teckning avytterligare aktier i . Med det anförda ber jag,herr talman, att få yrka bifall lill reservationen. ÖkadeLånemöjlig-he t er för i (fp): i var, som han uttryckte sig, lindrigt sagtförvånad över att utskottsmajoriteten inte följt den socialdemokratiskamotionen, som i huvudsak bygger på Invesieringsban-kens framställning. Men jagskall ge en förklaring till varför den inle har gjort det. Delsbegärde Investeringsbanken en uppräkning av aktiekapitalet med 500 milj. kr.,dels anhöll banken om att statens garanti för bankens förpliktelser skullehöjas frän 2 000 milj. kr. till 5 000 milj. kr. Enligt bankens förslag skulleman pä så sätt få en utlåningskapacitel på 14 200 milj. kr., dvs. ett beloppsom ligger 6 700 miljoner över vad banken själv ansett sig behöva förnästkommande år. Utskottsmajoriteten ifrågasatte då om banken behövde råge påkapitalet för att kunna klara sina åtaganden. Utskottets beslut, som riksdagennu skall ta ställning till, innebär att banken kommer att ha en summa på 2 200milj. disponibel utöver vad banken själv anser sig behöva. Jag tycker altdet på intet sätt är illavarslande att vi följer statsrådets förslag ibudgetpropositionen och ger banken sä pass mycket stöd. Närde socialdemokratiska motionärerna kopplar samman de problem som vi har iindustrivärlden med sin framställning sker det i ett långsiktigtperspektiv. Men vad det här är fråga om är den period som omfattar kommandebudgetår, och del framgår också av utskoltsmajoritetens skrivning. Bankenhar alltså betydande resurser lill sitt förfogande, men om det ändå skulle bliett så enormt tryck på bankens utlåningskapacitel, att behov härav skulleuppstå, finns det möjligheter att höja den aktuella multipeln så att man fårpengar. Självfallet vill vi i utskottsmajoriteten understryka alt banken fylleren angelägen uppgift av betydelse inte minst för de mindre företagen. Dessahar, som i redogjorde för, möjligheter att bygga påföretagarföreningarnas lån och ge ett extra tillskott. Det finns alltsåmöjligheter. Bankensframställning är emellertid ingen nyhet. 1 utskottsmajoriteten har vi denuppfattningen atl banken har mycket goda möjligheter att låna upp kapital påutlandsmarknaden, när den statliga garantin höjs, och del är en uppfattning somvi delar med den förre industriministern. Denne skrev i sin proposition 1975:90följande i samband med atl Investeringsbanken hade gjort en liknandeframställning: "Ilikhet med fullmäktige i anser jag atl Investeringsbanken här har enviktig funktion alt fylla. Det är emellertid också nödvändigt atl bankensvidareutlåning lill svenska företag kan ske på goda villkor. Invesieringsbankenhar som tidigare nämnts kunnat låna utomlands på gynnsamma villkor.En bidragande orsak härtill har varit att staten ställt garanti för bankensförpliktelser. Jag delar bankens uppfattning att den även i fortsättningen börges möjlighet all nå gynnsammast länkbara villkor i sin utländska upplåning ochalt en lämpligt avvägd statlig garanti för bankens förpliktelser utgör enväsentlig förutsättning härför. Jag förordar således i enlighet med bankensförslag atl den statliga garantin för Investeringsbankens förpliktelser ökasfrån 900 milj. kr. lill 2 000 milj. 1det nu aktuella förslaget ökas motsvarande garanti från 2 000 miljoner lill 4000 milj. kr. Jag har samma bedömning som den förre industriministern,nämligen alt det är viktigt all banken ges dessa resurser, och vi i utskottsmajoritetenanser att banken med det här förslaget får en Nr 88 tillfredsställande utlåningskapacitet för del kommande budgetåret. Jagyrkar bifall till näringsutskottets hemställan. iLandskrona (s); Om jag uppfattade i rält sade han att banken nufår mer än vad den egentligen har begärt. Så är ju ingalunda fallet. Multipeln ökasfrån fem till åtta, och det är precis vad banken har begärt. Men vi har krävten ökning av aktiekapitalet med 450 milj. kr. och en ökning av reservfonden med50 milj. kr., alltså sammanlagt 500 milj. kr. De pengarna får man sanneiligeninte enligt utskottsmajoritetens förslag. Hade denna begäran villfarits, hadebanken inte behövt komma tillbaka , men jag räknar med att den nukommer alt få göra det . Denstrukturomvandling vi nu befinner oss i kommer nämligen att ställa mycket storakrav pä banken. Bankens uppgift är att ta - låt mig uttrycka det så - deexlrastora riskerna. Den uppgifien har varit med i bilden, och medhänsyn till den omvandling vårt näringsliv befinner sig i är jag övertygad omatt mänga sädana risker kommer atl få tas . säger att banken nu har stora möjligheter alt gå ut på deninternationella marknaden och låna, och det hoppas jag innerligt att den har.Men det kan ju länkas - mot bakgrund av det som uppenbarligen blir riksdagensbeslut här , och att statsrådet inle har velat villfara framställningen omökning av det egna kapitalet - all de utländska långivarna börjar fundera pävad anledningen kan vara till alt den inte vill ge banken ökateget kapital ulan skall se över verksamheten. De ställer sig kanske rätt snartfrågan: Är någonting på lok? Och de säger sig möjligen: Vi får kanske varalitet försiktigare i fortsättningen innan vi ger lån. Om vi skall sträcka osstill att ge lån ål den Svenska investeringsbanken så är det kanske ett störrerisktagande just nu än vad det tidigare varit. Och med hänsyn lill del vill dekanske ha litet bättre betalt för de pengar som de lånar ut. Detta kommer ocksåalt innebära att banken får lov att ta högre ränta av de svenska långivarna.Och det är ingenting som kommer atl påverka det hela gynnsamt. Jagser faktiskt en rätt stor fara i det beslut som det ser ut att vi skall fatta.Jag hade hoppals alt banken skulle få öka sill eget kapital med 500 miljoner.Det hade varit en lycklig utveckling och lösning på frågan. i (fp): Jag sade inte-herr i hörde tydligen fel - atlbanken fick vad den hade begärt. Jag sade att banken begärt etl belopp somskulle överstiga vad den själv ansåg sig behöva med 6 700 miljoner. Men i detförslag som majoriteten i utskottet nu lägger fram får banken 2 200 milj. kr.mer atl röra sig med än vad den ansåg sig behöva. Närdet gäller den utländska upplåningen vill jag säga alt då man har siatsgarantibakom sig får man bästa länkbara lån till lägsta kostnader. Jag hyser ingen oroi vad gäller Invesleringsbankens möjligheter att gå in och hjälpa företag medriskkrediler. Det kommer att utomordentligt bra med den här rågen sombanken nu kommer atl få. HerrBENGTSSON i (s): Det i talar om just nu är vad banken har sagt atlden anser sig behöva mer eller mindre därför att den håller på atlbryta igenom det tak som gäller f. n. Men det är ju alldeles uppenbart - så somlånebehovet nu är i del svenska näringslivet - atl del väldigt snart kommer atlbehövas mycket stora, ytterligare resurser. Och med det beslut vi fattarinnebär delta - det är min övertygelse - alt banken myckel snart måste kommatillbaka. Jagvill bara konstatera del engagemang banken för några är sedan började med,nämligen att gå in och ge exportkrediter. Den verksamheten har kommit att fåmycket stor betydelse för många svenska exportföretag. Det kan tänkas, om detbörjar kärva lill sig på den här kanten, atl banken inte kan ge deexportkrediter som är nödvändiga framöver, och det kommer att bli etl väldigtbekymmer såväl för företagen som naturligtvis för sysselsättningen. Manskulle önska att vi inte kom att kasta grus i det här maskineriet, som harutvecklat sig så gynnsamt under de ungefär som banken verkat. Men jag ärrädd för alt man gör detla genom det sätt att handskas med den här frågan sommajoriteten förordar. HerrANDERSSON i (fp): Jag tror alt iLandskrona hyser oro helt i onödan. Med den näringspolitik och finanspolitiksom bedrivits har regeringen visat atl man har biträtt de företag och grupperinom olika branscher som har haft problem. När del gäller Invesieringsbankenkan vi ändå inte komma ifrån alt om det skulle bli så besvärligt som herrBengtsson tror alt det kan bli, så har den ju trots allt -jag vill understrykadel ännu en gäng - en råge pä 2 200 miljoner atl ta lill. Skulle delta, som jagtidigare sade, mot förmodan ta slut, kan man ändra på multipeln sä atl man fårytterligare möjligheter till upplåning. iLandskrona (s); I så fall får banken komma tillbaka med en framställning ganska snart.Herr i har ju själv suttit med i företagarföreningsutredningenoch sysslat med dessa frågor, och han vet att banken är hårt engagerad iföretagarföreningarna och stöttar dem med lån upp lill 0,5 milj. kr. i varjeenskilt fall. Om jag minns rält fattade beslul om attäven andra grupper skulle beredas tillfälle att låna av företagarföreningarna.Detla kan komma atl expandera mycket kraftigt, som det ställs kravfrän näringslivet pä alla möjliga andra områden. Iett sådant läge tror jag att det är bra att ha en sådan råge att ta till somvårt förslag innebär. HerrANDERSSON i (fp); Vi skall kanske inte diskutera förelagarföreningsulred-ningen här, menjag förutsätter att stora delar av del förslag som vi där har lagt fram kommeralt gä igenom. Del kommer att innebära att Investeringsbankens åtaganden ivissa avseenden kan minskas, eftersom vi föreslår en höjning av maxgränsernanär det gäller företagarföreningarnas och hantverks- och indusirilånefondensmöjligheter till utlåning. Denya grupper som vi föreslår skall komma in inom företagarföreningarnasverksamhet blir myckel begränsade. Vi har nämligen ansett att vi inte kanplussa på föreningarnas verksamhet i detta avseende, och det gäller dä kanskeframför allt hela iransporlsidan. Menjag tycker alt vi bör vänta med debatten om företagarförenings-utredningentills denna kommer upp till behandling. Jag tror, som sagt, atl hyser en överdriven oro för Investeringsbankens möjligheter altklara av delta och för regeringens vilja att stötta upp Investeringsbanken. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandet nr20 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBengtsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 140 Föredrogs näringsutskottets belänkande 1976/77:21med anledning av propositionen 1976/77:57 om kapitaltillskott till jämte motioner. I propositionen 1976/77:57 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att 1. medge alt statens lån till ,f n. uppgående till , fick efterges tillika med vid dagen föreftergivandet upplupna räntor, 2. till Bidrag till för täckande avförluster vid pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 under trettonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 3. för Kapitaltillskott till påtillägsbudget II till statsbudgeten för /77 underfonden för statens aktier anvisa etl investeringsanslag om . I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1976/77:1339 av herrar Carlshamre (m) och iGäddvik (m) samt 1976/77:1340 av herrWerner m.fl. (vpk), vari hemställts 1. att beviljade de föreslagna anslagen på 1800 milj. kr. till (), 2. att uttalade sig för ytterligare stöd,inriktat på att bygga upp en statlig stål- och verkstadsindustri som grundadespå ökad förädling och innefattade ett förnyat NJA. 1. att medbifall till propositionen 1976/77:57 skulle a) medge att statens lån till AB.f n. uppgående lill , fick efterges tillika med vid dagen föreftergivandet upplupna räntor, b) lill Bidrag till för täckande avförluster vid på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 under trettonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , c) till Kapitaltillskott till på tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /77 underfonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag om . 2. att skulle avslå motionen 1976/77:1339, 3. att skulle avslå motionen 1976/77:1340 iden mån den inte hade tillgodosetts enligt utskottets hemställan under 1. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av herrar , i ,och i , , i samt fruRadesjö (samtliga s). HerrSVANBERG (s); Vad vi just nu diskuterar är ett enhälligt utskottsbetänkande, varfördet kan synas ganska förvånande med den långa talarlistan. Ärendet gällerNJA:s finansiella rekonstruktion genom ett anslag via pä 1 800milj. Dennafinansiella rekonstruktion har blivit behövlig dels pä grund av NJA;s storaförluster , dels på grund av att NJA:s utbyggnad under1970-talel till stor del har fått ske genom korta lån, vilket gett bolagetenorma räntekostnader. De uppgår f n. till ca 130 milj. kr. Förlusternaunder 1976 har blivit mycket stora och svarar tillsammans med väntadeförluster för över 1 000 milj. kr. De samladeförlusterna har uppgått till 315 milj. kr.