prot · G00918 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:18 Förhandlingarnaleddes till en början av herr förste vice talmannen. § 1 Val av krigsdelegation m. m. HerrSVANBERG (s): Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor för valen avledamöter i krigsdelegation samt ledamöter och suppleanter iriksdagens förvaltningsstyrelse. 1egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att till herr talmannen fåöverlämna de gemensamma listorna. Sedan härefter avlämnat ifrågavarandelistor anställdes val av 50 ledamöter i krigsdelegation samt 8ledamöter och 8 suppleanter i förvaltningsstyrelse. Deför nämnda val framlagda gemensamma listorna upplästes av herr förste vicetalmannen och godkändes av kammaren, varvid följande personer, vilkas namn ihär angiven ordning upptagits på resp. listor, befanns valda: i (c) " () afUgglas (m) " Sträng (s) i (c) i (s) " () Johanssoni (s) i (c) () Carlshamre(m) " Aspling (s) förstevice talmannen () " () i Glömminge (c) Valav krigsdelegation m. m. iTyresö (s) i (s) () () tredjevice talmannen () fröken () i (c) " () Alemyr (s) i (s) i (c) Peterssoni Gäddvik (m) () () andre vicetalmannen () i (s) i (s) () " Fageriund (s) () () () i (c) () () () " Elmstedt (c) () iÖrebro (fp) Stridsman (c) fröken () () () " iTimrå (s) iFalköping (c) " () () fröken () §2 Kallelse till konstituerande sammanträde HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN: Krigsdelegationenkallas till konstituerande sammanträde i lillapartilokalen. Omformerna för ingripanden mot sociala problem §3 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:1 om åtgärder för att trygga sysselsättningenför varvsarbetare 1976/77:4 om åtgärder för att säkrasysselsättningen inom Järn- och stålindustrin, m. m. 1976/77:6 omstålindustrins strukturproblem Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 § får jag meddelaföljande: Minavsikt har varit att besvara interpellationen av omåtgärder för att trygga sysselsättningen för varvsarbetare. haremellertid inte möjlighet att ta emot svaret den dagen, och jag har därför medhonom överenskommit att besvara interpellationen . Avarbetsmässiga skäl kan jag inte inom föreskriven tid besvara fråga av herrBengt i om översyn av pågående utredningar omstålindustrins problem, interpellation av i om åtgärderför att säkra sysselsättningen inom järn- och stålindustrin, m. m., samtinterpellation av om stålindustrins strukturproblem. Jag har föravsikt att besvara frågan och interpellationerna i ett sammanhang ochöverenskomma med frågeställaren och interpel-lanterna om lämplig tid för detta. §4 Om formerna för ingripanden mot sociala problem Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:20, ochanförde: har - under hänvisning till vissa uttryck i entidningsintervju med polismästaren i - frågat mig om Omförmerna för ingripanden mot sociala problem regeringen anser attsociala problem bör diskuteras i termer som "slödder" och mötas medmilitärliknande åtgärder. Svaret på frågan är nej. HerrMÅBRINK (vpk): Jag tackarför svaret, som ju var klart. PolismästareHolmérs batongfilosofi för lösning av sociala problem är tydligen inspirerad avmoderata samlingspartiet, som också sitter i regeringsställning.Uppenbariigen är det så att polismästare litet varstans i landet , i och medmaktskiftet, vädrar ut sina innersta reaktionära människouppfattningar. Det äralltså deras värderingar om grupper av samhällsmedborgare som slagits ut av dethänsynslösa samhällssystem vi lever i - ett system som hårt och brutalt slårmot de svaga. Det är ett samhällssystem där man matas med förljugenhetoch idealiseringar, där den starke framstår som den gode samhällsmedborgaren -med andra ord det borgeriiga samhället. Jagskulle ha haft en viss sympati för uttalande om "slödder", omhan menat hyreshajar, bostadsspekulanter, skattesmitare eller kapitalister somhänsynslöst kastar ut tusentals människor i arbetslöshet och en oviss framtid -men dem hittar man som bekant inte i tunnelbanan. Viinom vpk förstår människors oro och rädsla för de problem som finns itunnelbanor och på andra platser. Just därför är vi också djupt oroade inför delösningar som signaleras. Om och andra reaktionära polismästareslösningar skall vara gällande i fortsättningen kommer en våldsmentalitet attutvecklas som också kommer att få verkligt allvarliga konsekvenser. Deproblem som finns är grundade på brister i samhället. Man måste då försökakomma till rätta med dessa genom ordentliga satsningar på det sociala området.Så har inte skett. Det har varit ett allmänt pratande från deborgeriiga partierna och från socialdemokraterna. Det gjordes stort nummer av 6§ i LTO, den paragraf som gäller den sociala satsningen, men ingenting har häntunder de som LTO har funnits. Däremot har vi fått fler poliser, och nusignaleras ytteriigare ökningar. Jag vill ställaytteriigare ett par frågor till justitieministern: Kommer justitieministern attmedverka till att förhindra uppkomsten av specialkommandon, som skulleanvändas för rensningsaktioner mot de, som det brukar heta, socialt avvikande? Om justitieministern inteinstämmer i reaktionära uttalande, kommer justitieministern att vidtaåtgärder mot , exempelvis en omplacering av honom till en mindre känsligbefattning? I anslutning till mitt svar vill jag gärna framhålla att det är minpersonliga uppfattning att man, när man har att för samhällets räkninghandlägga sociala frågor, inte vinner någonting i sak genom att använda känslomättadeuttryck, som ofta kan missuppfattas och tolkas som längre gående än avsett. Mendet är å andra sidan klart att man, även om man i sitt ordval är helt neutral,inte därmed löser de sakliga problemen. Deproblem som låg bakom den intervju som åsyftar gäller åtgärderinom polisverksamheten i . a. gäller det ingripanden för attkomma till rätta med våldstendenser eller oordning vid tunnelbanestationer ochåtgärder för att intensifiera trafikövervakningen vid vissa tider. Det är harfråga om åtgärder som man tyvärr inte kan undvara i polisverksamheten. Detfinns ingen anledning för mig att som svar på fråga ingå i detaljpå dessa åtgärder. Omåtgärder mot ökad användning av handelsgödsel (vpk): Jag återkommertill den ena av de frågor jag ställde. Den är faktiskt väsentlig. Jag tror inteatt det var någon tillfällighet att uttalade sig om dessaspecialkommandon. Enligt tidningsuppgifter liggerspecialkommandostyrkorna färdiga och skall komma till användning inom dennärmaste tiden, bl. a. för rensningsaktioner. Detta är ganska allvariigt. Jagvill fråga herr justitieministern om det verkligen finns långt framskridnaplaner på dessa specialkommandon. Om tidningsuppgifterna är riktiga, kommerjustitieministern i så fall att förhindra dessa specialkommandonsförverkligande och användning? Överiäggningenvar härmed slutad. §S Om åtgärder mot ökad användning av handelsgödsel Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:12, ochanförde: har frågat mig om jag tänkt vidta några åtgärder medanledning av en rapport om gödselmedlen och miljöskyddet som statensnaturvårdsverk lagt fram. Användningenav handelsgödselmedel har ökat kraftigt och är enförutsättning för bedrivande av ett rationellt jordbruk. fårhandelsgödsel naturiigtvis inte användas på ett sådant sätt att hälso- ellermiljöproblem uppstår. Det är därför viktigt att berörda myndigheter följerutvecklingen med uppmärksamhet. nu framlagda rapport är ettexempel på att så också sker. Jag utgår från att de rekommendationer som finnsi rapporten utnyttjas i den utbildnings-, rådgivnings- ochupplysningsverksamhet som bedrivs på lantbrukets område. Omåtgärder mot ökad användning av handelsgödsel Somframgår av rapporten har inom vissa områden höga nitrathalter uppmätts idricksvattnet. Inom sådana områden bör självfallet särskild försiktighet medanvändningen av handelsgödsel iakttas. Genom undersökningar av bl. a.hälsovårdsnämnderna förbättras också fortlöpande dricksvattenkontrollen inom deutsatta områdena. I de fall då dricksvattenförsörjningen kan hotas gergällande lagstiftning möjligheter till ingripande. Enligt vad jag erfaritbehandlar vidare vattenlagsutredningen frågan om effektivare bestämmelser föratt skydda vattentillgångarna. Någradirekta åtgärder från min sida med anledning av rapporten anser jag därför intenödvändiga f n. FruLUNDBLAD (s): Jag vill gärna tacka jordbruksministern för svaret på min fråga, menjag kan knappast säga att jag är tillfredsställd med svaret. Tvärtom är jagmycket besviken. har gärna velat vara bäst på miljövård, och nuhade man en chans att visa att det inte är så långt mellan ord och handling,men tyvärr måste jag konstatera att det är långt mellan löftena och derasförverkligande. Trots att man under fiera år från forskarhåll har varnat föratt den använda mängden av speciellt kvävegödselmedel varit så stor att dengenom uriakning i lättare jordar kunde förorsaka föroreningar av dricksvattnetoch av vattendragen, har det inte skett någon rejäl minskning i försäljningenav handelsgödselmedel och inte heller i förbrukningen av dem på dessa jordar.Ökad bevattning har gjort att problemen blivit större. Tidigarehar det saknats bevisunderlag för farhågorna i detta sammanhang, men har vifått sådana bevis genom undersökning. Därför måste man, herrjordbruksminister, göra ett val. Vill man undanröja riskerna för ytteriigareförorening av dricksvatten eller vill man låta jordbrukarna obehindrat ökaskördarna med hjälp av större mängder handelsgödsel och bevattning? att undanröja miljöriskerna? Det ser inte så ut, av svaret att döma. Vivet inte vad jorden gömmer. Men vi vet att en ökad förorening av dricksvattnetmed nitrat på grund av den stigande mängden handelsgödsel innebär mycket storarisker för våra barns hälsa. I närheten av min hemort har i radrekommendationer utfärdats att inte ge spädbarn dricksvatten ilantbruksområdena. På vissa håll i har man verkligen anledningatt fråga sig om större skördar av potatis och ökande inkomster förjordbrukarna är viktigare än våra barns hälsa. 1974/75användes över 200 milj. kilo kvävegödselmedel till ett pris av 250 milj. kr.Betänk därutöver hur mycket energi som produktionen av dessa medel slukar. Nutalar herr jordbruksministern om den utbildnings- och rådgivningsverksamhetsom bedrivs på detta område, och jag tycker det är riktigt att man har sådanverksamhet. Jag hörde emellertid ett radioprogram med en informationsdag förjordbrukare, där man lät representanter för gödselmedelsföretag ta över dennarådgivning. Eftersom dessa företag liksom flera andra producerar bådegödselmedel och medel för att rena förorenade vattendrag, kan man förstå hurdenna information kommer att bedrivas. Man kommer inte att rekommenderaförsiktighet med gödsling och bevattning. Därför skulle jag vilja frågajordbruksministern: Tänkerjordbruksministern i fortsättningen tillåta att representanter förgödselmedelsföretagen deltar i informationen till jordbrukarna i nämndaavseende? Omåtgärder mot ökad användning av handelsgödsel uttryckte sin besvikelse över mig som centerpartist medanledning av det svar som hon har fått. Det kan inte tydas på annat sätt än attfru har haft större förhoppningar på den nya regeringen än på dengamla regeringen, och det gör naturiigtvis mig glad. Nuär det så, , att vi inte är overksamma på detta område.Socialstyrelsen har exempelvis genomfört fleraundersökningar för att belysa hälsoeffekter av nitrat i dricksvatten. Undersökningarnahar främst gjorts i och . har man intefunnit något statistiskt samband mellan cancerfrekvens och förekomst av nitrati dricksvattentäkter. Förgiftning av småbarn genom höga halter av nitrat ikonsumtionsvatten är inte heller känd i . Socialstyrelsensarbete med dessa frågor fortsätter. a. kommer man attredovisa en utredning om enskilda vattentäkter i län. Man utrederockså frågan om eventuellt samband mellan högvärdiga nitrathalter ochhandelsgödselanvändningen. Socialstyrelsenhar alltså inte funnit något samband mellan cancer och nitrat idricksvatten. Viföljer i departementet denna fråga med stor uppmärksamhet, . Självfallet skallinformationen vara objektiv. FruLUNDBLAD (s): Allt vad jordbruksministern i sitt svar har redovisat är förslag omkontroll och åtgärder i efterhand. Vad jag vill är att förebygga storahälsorisker för våra barn och kanske också för oss vuxna. Även om man inte harpåvisat ett klart samband mellan cancer och nitrat i dricksvatten måste detfinnas risker eftersom förbjuder att man ger spädbarn sådantvatten. Det kan inte vara helt utan orsaker som detta förbud har tillkommit iflera kommuner. Viktigtär också att tillse att gödselmedelsföretagen lämnar en vettig rekommendationpå sina förpackningar. Här tycker jag verkligen att det finns anledning attgöra en insats. Jordbruksministern kunde visa att Omåtgärder mot nedläggning av mindre butiker han är konsumentvänligäven mot jordbrukarna och utfärda ordentliga rekommendationer i fråga om denkonstgödsel som saluförs. Herr jordbruksministern måste ju ha nära till sådanakontakter eftersom SLR, som är en del av , säljer 70 %av all konstgödsel i . Det finns alltså stora möjligheter förjordbruksministern, både i hans egenskap av statsråd och i hans egenskap avdeltagare i lantbrukarnas föreningsrörelse, att göra någonting åt problemet.Frågan är då om han är miljövårdare i första hand eller om han mer ärjordbrukare. Jag tycker det skulle vara beklagligt om jordbrukarna så småningomskulle bli de värsta miljöförstörarna i . Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder mot nedläggning av mindre butiker Herr handelsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:6,och anförde: har frågat mig om jagavser att föreslå några åtgärder för att förhindra nedläggningen av mindrebutiker. Inledningsvisvill jag påpeka att svårigheterna för mindre butiker till en del förklaras avde allmänna arbetsbetingelser som gäller för mindre företag och familjeföretag.Regeringens allmänna strävan är att utforma sin politik så att mindre företagges goda utvecklingsmöjligheter. Vadgäller åtgärder för att förhindra nedläggning av mindre butiker vill jag försterinra om att det utgår statligt stöd till kommersiell service iglesbygd. a. utgår förmånliga lån och direkta bidrag för investeringar inedläggningshotade dagligvarubutiker. Som besluts-underiag när det gällersådant stöd finns normalt en varu-försörjningsplan. Fråganom hur man allmänt skall förhindra nedläggning av viktiga butiker har studeratsi ett större sammanhang av distributionsutredningen. Utredningen harföreslagit bl. a. att nämnda stödverksamhet fortsättningsvis skall omfattahela landet. förslag harremissbehandlats och bereds f n. inom . Innan dennaberedning är slutförd är jag inte beredd att ta närmare ställning till detproblem som för fram. Jag tackar handelsministern för svaret på minfråga. Den dåliga prognos för antalet dagligvarubutiker i landet som presenteradesför någon tid sedan ingav stor oro. heller med tidigare gjordaframskrivningar av butiksnedläggningar. Det synes då angeläget att undersöka,eller åtminstone söka bedöma, hur utvecklingen egentligen kommer att bli. Avden anledningen är det nödvändigt att känna till dagsläget vad gäller antaletsmåbutiker - närbutiker och var de finns - samt planeringen av stormarknader.Man kan fråga sig om sådan kontinueriig undersökning görs frånhandelsdepartementets sida. Det vore av stort värde om så kunde ske. Sedanprognosen i fråga tillkännagetts har en livlig debatt uppstått i vissa avhandelns branschtidningar. Av densamma framgår att det finns en stark tilltrotill den egna branschens förmåga att klara strukturomvandlingen med bibehållenservice. Detta är i och för sig glädjande, men som jag ser det är det heltnödvändigt att samhället med skärpt uppmärksamhet följer utvecklingen.Särskilt bekymrad kan man vara för småbutiker i glesbygd, där köpmännentillsammans med sina familjer gör verkliga kraftprestationer för att få entillfredsställande lönsamhet och därmed garanti för verksamhetens fortlevnad. Dettycks inom handeln alltjämt finnas många som tror på en balanseradstrukturutveckling, och i det läget är det ytterst viktigt att samhället medgoda villkor stimulerar handeln i de små enheterna. Här säger nuhandelsministern att regeringen avser att utforma sin politik så att mindreföretag - och då tror jag också att handeln kan komma i åtanke - får godautvecklingsmöjligheter. Jag anser att en hel del kan göras på skattepolitikensområde, t. ex. genom att minska uppgiftslämnandet och ge ersättning i skäligomfattning samt genom att få till stånd en bättre samordning av handelns ochsamhällets service för att stödja småbutikerna, inte minst i glesbygderna.Närbutiken är ju livsviktig för servicenjust i glesbygd, för pensionärer ochför alla dem som saknar fordon och som lider av brister i kollektivtrafiken. Isvaret sägs också att distributionsutredningens förslag har remiss-behandlatsoch f n. är föremål för handläggning i departementet. Jag skulle vilja sägatill handelsministern att i ett läge då man upplever förväntan om stimulansbehövs det ett snabbt agerande. : tack försvaret! Omökad utbildning av personal inom barnomsorgen Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om ökad utbildning av personal inom barnomsorgen Fru statsrådet erhöll ordet för att besvarafröken (vpk) anmälda fråga, 1976/77:19, till herrsocialministern, och anförde: Fröken har frågat chefen för vadregeringen avser att göra för att öka utbildningskapaciteten för personal inombarnomsorgen. Enligt fastställd ärendefördelning an- Omökad utbildning av personal inom barnomsorgen kommer det på mig attbesvara frågan. Skolöverstyrelsenhar i uppdrag att beräkna behovet av personal för olika barnomsorgsyrken. Dessaberäkningar kommer enligt vad jag har inhämtat att läggas fram . Enligtregeringsförklaringen skall utbildningen av personal för barnomsorgen ökas.Regeringen avser att i budgetpropositionen redovisa bl. a. hur mångautbildningsplatser som regeringen anser bör inrättas under nästa budgetår. FrökenHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar för svaret, fast jag tycker att det finns vissa oklarheter idet. Lägetär ju följande: fattade beslut om en rekommendation av 100000 nya daghemsplatser och 50 000 fritidshemsplatser - iförhållande till behovet löjligt låga siffror. När man nu fattade ett sådantbeslut borde man rimligen också ha tagit konsekvenserna av det och imotsvarande mån byggt ut utbildningsresurserna. Så skedde inte. Riksdagensbeslut om dimensioneringen av personalutbildningen grundade sig påskolöverstyrelsens överväganden, och utgångspunkten för SÖ var i första handresurserna för lärarutbildningen i form av lokaler och praktikplatser. Någontotalbedömning av behovet av förskollärare, fritidspedagoger och barnskötareajorde man alltså inte. Tidigareårs försummelser innebär att många färdigställda daghem inte kan öppnaspå grund av personalbrist, och enligt kommunernas femårsplaner lär dettillståndet bestå . Personalbristen kommeralltså att styra utbyggnaden. Alternativetför kommunerna är att sänka kvalitetskravet eller helt avstå från kvalitativaförbättringar. Och det skall man se mot bakgrund av att många kommuner i daginte ens följer nuvarande rekommendationer om personaltäthet.I t. ex. kommer man att tvingasantingen att uppskjuta den kvantitativa utbyggnaden - och det när 11 000 barnstår i kö för daghemsplats - eller också att sänka kvalitetskravet kraftigt,trots att den utbyggnad man planerar i inte kommer att motsvara behovet.Stockholm är ändå väl gynnat från personalrekryteringssynpunkt. IStockholms förortskommuner, exempelvis , finns det daghem där en av tioförskollärartjänster är besatt. Personalbristen drabbar ju främst de barnrikakommunerna som har hög överinskrivning och många barn med extra behov av stödoch stimulans. Det är kommuner med många invandrare, kommuner där detegentligen krävs en betydligt större personaltäthet än enligt socialstyrelsensnuvarande rekommendationer. Jagvill fortsätta med en följdfråga: Innebär det här svaret att utbyggnaden skallgöras enligt junibestutet, eller kommer man att ytteriigare utöka utbyggnaden?Och är man i så fall beredd att gå på vpk:s krav, alltså en utbyggnad sommotsvarar omkring 20 000 tjänster ? Det här ärsärskilt angeläget med tanke på det krav vi också har ställt Nr 18 på bindande normer för kommunerna beträffande väsentligakvalitets- den '"'S'"- Fröken inser säkert att jag inte kan ange i vilken utsträckning utbildningskapaciteten kommer att föreslåsökad i budgetpropositionen . Jag kan bara hänvisa till regeringsdeklarationen. Men låt mig ändå relatera vad som har hänt . Efterden av fröken nämnda överenskommelsen mellan dendåvarande regeringen och om utbyggnad av kommunernasbarnomsorg lade regeringen fram förslag för om en ökning av antaletutbildningsplatser i olika vårdutbildningar och i fritidspedagogutbildningarna.Riksdagen fattade beslut i huvudsaklig överensstämmelse med förslagen. Antaletplatser i olika utbildningar för barnomsorgsområdet har därmed ökat med 3 250innevarande budgetår, och det går inte att hävda att inte den ökningen ärganska betydande. Ökningarna var dessutom i flera fall av denstorleksordningen att det inte ansågs praktiskt möjligt att gå längre: lokaler,lärare, praktikplatser är faktiskt nödvändiga. Med undantag av vpk har samtligariksdagspartier varit ense om dessa ökningar. Den här av mig nämnda prognosen från SÖ kommerförhoppningsvis att ge ett säkrare beslutsunderlag och att visa om det ärpraktiskt möjligt att väsentligt gå utöver vad beslutade. Om ökad utbildning avpersonal inom barnomsorgen FrökenHJELMSTRÖM (vpk): Oklarheten har fortfarande inte skingrats.När man fattade beslutet om utbyggnaden av personalutbildningen - imitt anförande pekade jag just på detta - så tog man inte hänsyn till behovetav förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare, utan man tittade på hurmycket lokaler och andra resurser för utbildningen man hade. Fattar man ettbeslut om 100 000 nya daghemsplatser så måste man väl också se till att detfinns personal till dem! Annars blir beslutet poänglöst, och kommunerna kaninte uppfylla ens den rekommendationen. Vad står det egentligen i regeringsdeklarationen? Jo, detstår att normer skall fastställas för personaltäthet och gruppstorlek inomförskolan. Avser man att uppfylla denna utfästelse, eller är det också baravackra ord? Avser man att uppfylla vad som står iregeringsdeklarationen, så måste man bygga ut personalutbildningen till omkring20 000 platser . Att vänta ytteriigare kommer bara att sänkakommunernas utbyggnadstakt ytteriigare. Det innebär att t. ex. de 11 000 barnsom står i kö i får vänta ytteriigare på daghemsplats.Det gör det ännu svårare för kvinnorna att ge sig ut på arbetsmarknaden. Allt det man sade i valrörelsen om kvinnornas jämställdhetter sig som ett hån när man på det ena stället fattar ett beslut som syftartill att förbättra derasmöjligheter och på det andra stället ett beslut som innebär en begränsning avdessa möjligheter. Behovet av ytteriigare personal är vi givetvis ense om, frökenHjelmström. Men vi kan ju inte lösa alla problem . Utbildningen måstebyggas ut successivt för att vi skall uppnå balans. Menför att ytterligare försäkra fröken om att alla ansträngningar görsför att åstadkomma en tillfredsställande utbildningskapacitet kan jag nämnaatt en planering pågår inom AMS med sikte på att erbjuda icke yrkesverksammaförskollärare en reaktiveringskurs. Den planeringen sker i samarbete medförskollärarnas fackliga organisation, som har ungefär 1 600 förskollärareregistrerade som icke yrkesverksamma, och SÖ..Fr. o. m. /77 ärbarnskötarutbildning upptagen som bristyrkesutbildning. Det äger alltså rum enutökning även av den personalutbildningen. Den utbildningen bedrivs f n. orter. FrökenHJELMSTRÖM (vpk): Statsrådet talar uppenbariigen fortfarande i första hand omjunibeslutet. Men stod det ju klart att den utökning som man dåfattade beslut om inte tillnärmelsevis skulle räcka. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Omanteckningar i patientjournaler erhöll ordet för att besvara () den 21oktober anmälda fråga, 1976/77:26, och anförde: