prot · G00977 · 1976-12-31 00:00:00 — Dokumentationen är emellertid inte tillfredsställande. Förhållandena ärsådana att det är angeläget med en ordentlig dokumentation utöver den som harfunnits rörande vad som har förekommit i den här frågan.Industriministern har från talarstolen uttalat samma sak - att det ärmycket angeläget att alla oklarheter reds upp. detta fall blanda in parlamentariker är knappast rimligt. Det är ju intefråga om en politisk prövning utan närmast en juridisk, sakmässig prövning. yär eniga - förutsätter jag - om det politiska värdet av lokaliseringen, detbehöver inte granskas. Genom att fackfolket är med bör deras intressen därmedtillvaratas. Vi kan ha fullt förtroende för dem i den här frågan. Jag vet inteom socialdemokraterna vill vara med för att tillvarata några socialdemokratiskaintressen, eftersom granskningen omfattar det som har hänt under den gamlaregeringens tid. I varie fall har jag inte hört någon särskilt grundläggandeargumentering för varför parlamentariker skall medverka i den här granskningen.Utskottets skrivning utesluter - som jag tolkar det - inte alls att regeringenkan tillsälta parlamentariker i en eventuell utredning, om det visar sigbefogat. Regeringen har frihet därvidlag att väOa form för granskningen. slår fast alt regeringen skall ha med facket i utredning ochgranskning i det här fallet. Vänsterpartietkommunisterna vill förstatliga tekobranschen. Det är helt i linje medkommunisternas syn på näringslivet i sin helhet och förvånar därför inte alls. Statsföretaghar redan fått uppdraget att utreda frågor om statens engagemang itekoindustrin. Socialdemokraterna önskar ett uttalande om att denna utredningskall påskyndas eller-jag citerar från deras reservation - att "i annanordning låta utreda frågan om statens ägarengagemang i tekoindustrin".Socialdemokraterna är däremot inte beredda att som vpk begära åtgärder föromedelbart förstatligande av och AB Eiser. IVästerbotten har socialdemokraterna och facket drivit en intensiv kampanj förförstatligande av . Man har tydligen nu börjat tänka efter vad detskulle betyda. Det halvstailiga Eiser har ju inte uppfyllt avtalet bättre änAlgots. Detta innebär inte att jag tar i försvar. Många exempel på attstaten lägger ned företag och misslyckas att upprätthålla sysselsättning finnsju. Jag skall inte uppta tiden med alt exemplifiera. Utredningen om staiensengagemang pågår som sagl, så det finns sakligt sett mycket litet utrymme förden socialdemokratiska reservationen, i all synnerhet som man inte nu tar klarståndpunkt för förstatligande som princip. Förrefinansministern har varit i och sagt tillsocialdemokraterna där att man löser inga problem för tekoindustrin genom attförstatliga den. Det är ju alldeles rikligt. Ett förstatligande av någotföretag kan emellertid av andra orsaker måhända vara motiverat, t. ex. avberedskapsskäl eller för att trygga vissa sociala värden. Den frågan skallemellertid inte behandlas i detta sammanhang. Regeringen kommer nämligen senarei år att framlägga förslag om tekobranschens framtid. Industriministernhar uttalat att man från regeringen skall göra allt som är möjligt för atttrygga verksamheten och sysselsättningen i de här berörda företagen. Utskottetförutsätter också alt så sker. Därvidlag skiOer sig inte utskottsmajoritel ochreservanter från varandra. En skrivelse till regeringen är mot denna bakgrundenligt gammal praxis här i inte nödvändig. Ifallet Eiser har regeringen lagt ut vissa arbeten för militära behov.Samhällel, inte bara staten utan också kommunerna och kanske främstlandstingen, har stora behov av tekoprodukter. Det är i stor utsträckning behovav beredskapskaraktär. Åtskilligt härav borde därför kunna läggas lill svenskproduktion. Jag förutsätter att regeringen beaktar den här frågan när manplanerar för tekosektorn på . Jag ber med detta att få yrka bifall till utskottets hemställan. Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser I detta anförandeinstämde (). Hen () kortgenmäle; Jag kan efter i anförande konstatera att hanhar en helt annan uppfattning än industriministern, som järnhårt gick emot denreservation som vi har till det här betänkandet. i Tvärålundkonstaterar att i vissa fall kan ett förstatligande vara berättigat. Jagnoterar detta med tillfredsställelse. Men jag vill ställa en fråga till herrNilsson i : Varför kan vi inte göra denna utredning , när ninu har denna uppfattning, i stället för att göra den ? Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser i (c) kort genmäle: Jag kan bara helt kort konstatera att har gjort enmycket fri tolkning. Jag har uttalat - och där har jag också tagit förrefinansministern som vittne - att man löser inga problem för tekobranschen genomett förstatligande. Jag har också sagt alt socialdemokraterna tydligen intevill ta upp den här frågan som en principfråga och att det i något fall kanvara rimligt all förstatliga ett företag. Det gäller för vår del principielltinte bara den här sektorn utan även andra sektorer och ingår som ett naturligtled i vår biandekonomi. Närdet gäller utredningen - en omedelbar utredning - vill jag peka på, som jagockså gjorde i mitt lidigare anförande, att utredning redan pågår inomStatsföretag om det statliga engagemanget i tekoindustrin. Jag kan ytterligarepeka pä att statsrådet har sagt att mycket snart kommer att fåta ställning till frågan om förutsättningarna för tekoindustrins framtid. Altnu starta en utredning vore därför möjligen att försena frågan. Hen () kortgenmäle: Jag tycker inte att det i sade i sitt inledningsanförandegår ihop när han talar om den svåra kris som teko har och nödvändigheten av attha sysselsättning uppe i . Då är väl frågan om man inte omedelbartskall kunna sätta i gång denna utredning. och jag är tydligen fullständigt överens om att det som skiOer oss åtär när han pratar om socialisering så fort del är fråga om statligt ägande.Herr i är redo att socialisera -och då använder jag deborgerliga talarnas vokabulär när det gäller vår reservation - i vissutsträckning, men inte fullt ut, för det löser inte alla problem. Nej, det gördet inte, men det kan lösa sysselsättningsproblemen i , och jagtycker att det är ett ganska bra steg på vägen i det här sammanhanget. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: Jag pekade i mitt anförande på den erfarenhet vi kan ha från AB Eisersom är till hälften ägt av staten. De har inte uppfyllt avtalet ens i denutsträckning som har gjort. Jag skulle kunna ta många exempel på statligföretagsamhet som inte har lyckats och som har betytt friställningar ocharbetslöshet. Om staten förvärvar och driver något företag inom en bransch serinte vi detta som en socialisering. Vi har många exempel på det. Jag kan t. ex.mycket väl tänka mig att staten skulle äga något eller några jordbruk för attse hur staten k'arar det. Jagkan inte finna att det finns några motsättningar mellan industriministerns ochmina ståndpunkter, i all synnerhet som vi har diskuterat den här frågan mångagånger. Hen NYHAGE (m): Etableringarna av och i norra var från börjandömda att misslyckas. De var dömda att misslyckas därför att deföretagsekonomiska förutsättningarna för en nyetablering av den ifrågavarandetextil- och konfektionstillverkningen aldrig förelåg. De propåer i denriktningen som framfördes i samband med planeringen av verksamheten väckteinget gehör i ansvariga kretsar, ej heller varningarna för att etableringarna inorr skulle få negativa konsekvenser för sysselsättningen i . Manhävdade att satsningarna var hell nödvändiga av sysselsättningsskäl och att deefter en utbyggnadsperiod skulle ge arbete åt I 000 resp. 590 människor iskilda orter i . Några svårigheter skulle inte komma att uppstå iBoråsomrädet, påstod man. Verklighetenvisar att de anförda tvivlen på det riktiga i dessa satsningar var berättigade.Av de för beräknade I 000 anställda finns 723, och de av Eiserutlovade 590 har stannat vid 182. Från båda företagens sida hävdas nu attdriften av förelagsekonomiska skäl bör läggas ner. har en mycketkraftig reducering av anlalet tekoanställda i ägt rum. FruHörnlund redovisade detta på ell mycket påtagligt sätt i sitt anförande. Precissom förutsades har alltså etableringen i norr medverkat lill alt mångamänniskor i förlorat sina arbeten. Som en föOd av nuföreliggande åtgärder lägger Eiser ner sina avdelningar i , ochFalköping. har kraftigt minskat antalet anställda i under desenaste åren och fortsätter att skära ner arbetsstyrkan där med anledning av deåtgärder vi nu diskuterat. För människorna i dessa bygder och särskilt för demsom direkt drabbas förefaller en sysselsättningspolitik med den här innebördenvara svårbegriplig och äventyrlig. De har kostat åtskilliga miOoner kronor. anförs skäl att lägganer driften. hotar friställning av de anställda. Alltså är ytterligarestödåtgärder från statens sida nödvändiga. En från början felaktig etableringmåste hållas vid liv med statliga subventioner. Så görs nya punktinsatser.FöOden av sådana insatser blir en snedvriden konkurrens gentemot de förelag sominte är subventionerade - och så försätts dessa i en besvärlig och rent avohållbar situation, som ytteriigare förvärras av den ohejdade importen frånlågprisländerna. i och jag har påtalat dessa förhållanden i vår motion. Vi anserdet ensidiga systemet med riktade subventioner vara felaktigt. Enligt vårmening måste det höga kostnadsläget i det svenska näringslivet nedbringas medgenerella åtgärder för alt därigenom stärka lönsamheten och konkurrenskraften. Vihar inte yrkat avslag på propositionen nr 58. Men vi anser det vara rimligt ochangeläget med en helhetsbedömning av de hithörande frågorna, vilket heltnaturligt bör ske i samband med behandlingen av den till i början av marsaviserade propositionen om stödåtgärder till branschen. Enligt vår uppfattningborde därför även de frågor som ligger på kammarens bord behandlas idetta större sammanhang. Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser tänkandet uttalas medanledning av vår motion att utskottet vill betona vikten av at man anlägger enhelhetssyn på branschen. Den uppfattningen borde ha föranlett utskottet atttillstyrka bifall till det i motionen ställda yrkandet. Under förevarandeomständigheter och med ett enhälligt utskott på den här punkten finner jagingen mening med att nu yrka bifall till molionen. Till utskottsbetänkandet finns fogad en reservation angåendesysselsättningen i Boråsregiqnen. Det gäller reservation 2, i vilken betonasvikten av att alla möjligheter tas till vara att upprätthålla sysselsättningenoch bredda näringslivet i regionen. Den reservationen har uppenbarligentillkommit för reservationens egen skull och inte av sakskäl. Exakt detsammauttalas nämligen med nära nog samma ord redan i utskottels betänkande.Kammarens ärade ledamöter kan mycket snabbt och lätt konstatera detta genom altläsa längst upp på s. 6 i belänkandet. Det råder glädjande nog inga som helstdelade uppfattningar i denna för mycket viktiga fråga, och detfinns således ingen reell anledning alt stödja reservationen 2 och frångåutskottets motsvarande skrivning. Slutligenvill även jag betona att propåerna om ett förstatligande av tekobranschendirekt kan avvisas. Det finns ingen anledning alt yilerligare argumentera iden frågan efter de inlägg som tidigare gjorts av fiera talare. Men nog är detintressant att konstatera att de krav pä socialiseringar spm man frånsocialdemokratiskt håll års val så ivrigt försökte förneka tämligensnart efter det att sagda val ägt rum plockas fram. Det finns ingen anledning att yrka bifall vare sig lill den härifrågavarande socialdemokratiska reservationen eller till de övriga. () kortgenmäle: Jag vill ta upp frågan om reservationen 2, eftersom jag befarar attherr Nyhage inte förstått mig rätt på den punkten. Reservationen har intetillkommit för sin egen skull, utan det är faktiskt så att ett beslut och ettklart ställningstagande av till förmån för näringslivets utbyggnad iSjuhäradsbygden är en helt annan sak än ett bifall till utskottets hemställan,där frågan om får en väldigt liten betydelse. Genom etttillkännagivande av reservationen måste regeringen också handla därefter. HerrNYHAGE (m) kort genmäle; Jag upprepar att det inte råder några delade meningar på den härpunkten. Det vill uttrycks alldeles otvetydigt på s. 6 iutskottsbelänkandet. Jag menar att det som där sägs är alldeles till fyllest.Det behövs således ingen reservation i sammanhanget. () kortgenmäle; Jag vidhåller fortfarande min uppfattning - och jag tror att den delasav de flesta riksdagsledamöterna - att om gör ett klart och entydigtställningstagande till reservationen så måste regeringen ta hänsyn till detta.I en allmän skrivning i etl betänkande har man inte på samma sätt möjlighet attge eftertryck för sin mening. Boråsregionens problem hade kunnat lösas på etthelt annat sätt om och andra borgeriiga ledamöter hade biträttreservationen. Jag hade nämligen väntat mig det av , som är en avledamöterna från . Regionalpolitiskt stöd till och AB Eiser HerrNYHAGE (m) kort genmäle: Jag har inte samma negativa syn på vadutskottet skriver i sitt betänkande som har. Jag sätter denstörsta tilltro till att vad utskottet skriver också kommer att förverkligas. Hen (): Jag har begärt ordet i denna debatt för att något få kommentera detavsnitt i propositionen nr 58 som behandlar stödet lill AB Eiser. I den avgeneraldirektör genomförda förhandling med företaget som redovisas ien bilaga till propositionen konstateras att man till föOd av bl. a.inkörningskoslnader och en för låg effektivitet i produktionen inte kunnaternå lönsamhet, och därför skulle det från rent företagsekonomiska synpunktervara motiverat att lägga ner driften vid bolagets samtliga anläggningar iNorrland. Närman läser detta har man anledning fråga sig om dessa enheter verkligen hargivits en reell chans att visa sitt existensberättigande. För det första hadefabrikerna när denna bedömning gjordes varit i drift endast . Fördelandra har anläggningarna utnyttjats till knappt en tredjedel. Mederfarenhet frän andra lokaliseringsförelag finner jag del helt orimligt attbegära att man efter så skall kräva en produktivitet som gerlönsamhet. Studier av lokaliseringsföretag har visat att det tar av tretill innan de börjar gå ihop ekonomiskt. I vissa fall har det tagit ännulängre lid. Alla som något sysslat med lokaliseringspolitik vet detta. Därförhävdar jag att personalen pä dessa orter måste ges en rimlig tid att växa in isina nya uppgifter och fä den utbildning som möjliggör en effektiv produktion.Den kvinnliga arbetskraften i Norriand måste ges förutsättningar till enmeningsfull sysselsättning. Det är således att hälsa med tillfredsställelse genom dagens riksdagsbeslut ger möjlighet till sysselsättning . Menden stora frågan är vad som skall hända på litet och hur man skallutnyttja det rådrum som man nu har fått. Därför vill jag säga några ord om demera långsiktiga lösningarna av tekoindustrins problem i . Låt mig få understryka vadbl. Regionalpolitisklstöd till och AB Eiser har sagl i fråga omreservationen I lill utskottsbetänkandet om ett ökat statligt engagemang päområdet. BeträffandeStatsföretag vill jag helt kort säga att Statsföretag är ägare tillStigtex AB och Mattor och redan haren tekoindustrien verksamhet. Medhänsyn till det stora kapital som man nu har salt in i och AB Eiserär det i allra högsta grad angeläget att staten samordnar sina engagemang inomtekoindustrin. Det är viktigt all man nu utnyttjar de här två åren för att påsikt trygga den sysselsättning som avsågs med dessa lokaliseringar. Av bådelokaliserings- och beredskapspolitiska skäl är detta angeläget. Jag finner detdärför förvånande att utskottets majoritet har avstyrkt förslaget om en snabböversyn. Tilldet som har sagts om staten som ägare vill jag säga alt slaten har- och delfinns många exempel på del - visat ett långt större ansvar i fråga om attupprätthålla sysselsättningen än del privata näringslivet. Samhället som ägaremåste alllid vid sin bedömning räkna in de samhällsekonomiska faktorerna. Däriligger skillnaden mellan samhällsägande och pri\'at ägande. Meddessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifall till de reservationer som fogatslill utskottsbetänkandet. Hen (): I molionen 1346 har ett antal socialdemokrater framfört synpunkterkring propositionen 1976/77:58. Vi har också föOt upp dessa synpunkter ikammaren - i första hand , som slår som första namn på denna motion. Idet här lägel, när debatten i stort sett har speglat alla de synpunkter somfinns att anföra, tänkte jag bara belysa några punkter som del kan finnas skälatt la fram lill ytterligare granskning. Låtmig peka på ett par saker som framgår av dagens debatt. Den ena - och jaglycker den är ganska väsentlig - gäller de påpekanden som gjorts avindustriministern. Han säger att denna lokalisering kom lill på grund av från regionalpoliliska synpunkter hade tillmätt den stor betydelse. Och delär riktigt - del är en bedömning som vi delar. Men vi menar också att en sådanbedömning måste föOas upp med en inriktning av politiken som på lång sikt gerde eftersträvade effekterna. Idet ursprungliga avtalet mellan regeringen och har ju inte företagelkunnat nå de eftersträvade effekterna när det gäller sysselsällningen. Varförhar man då inte gjort del? Det är klart all den kris som drabbat branschen harpåverkat möjligheterna. Men jag tror också att andra saker har haft storbetydelse i sammanhanget. Låt mig peka på några faktorer som har påverkatföretagets möjligheter. Del gäller framför allt de samarbetsformer sompersonalen reagerar mot. Härhar förelegal system för hanteringen mellan moderföretaget och somkan ha haft sin psykologiska verkan och som definitivt haft en negativ effektnär det gäller personalens uppfattning av vad dess arbetsinsatser har varitvärda. Jag menar alt den granskning som delvis vidtagits, och som bör föOasupp, kommer alt leda fram till all personalen får en upprättelse, som ocksåklargör att debiteringssystemet mellan moderföretaget och harnegativt påverkat lönsam-helsulfallet. Andra faktorer har på samma sätt, villjag hävda, påverkal lönsamheten i . Idagsläget är det avtalet med som förslagsställare som är värtatt granska. Del innebär att man skall eftersträva lönsamheti denna enhet, men det garanterar ingenting efter den tvåårsperioden. Enligtvår uppfattning är det en otillfredsställande utveckling. Det stämmer inte medde ambitioner som har funnits, och det tillgodoser inte alls de krav som vi harställt när det gäller att nå fram till en lösning som innebär att man ickeaccepterar en minskning av sysselsättningstillfällena. Härförsvarar sig industriministern med att man i ärberedd att vidla åtgärder som i första hand skall skapa arbetstillfällen idenna region. Det är välkommet att en sådan inriktning är redovisad. Men detkommer ändå inte alt förslå särskilt långt, om man inte har en ambition somtäcker de sysselsättningsbehov som finns i regionen och som lidigare harbeskrivits av flera talare. För all man skall nå en sysselsätlningsnivå som ärjämbördig med nivån i landet i övrigt, rör det sig om fiera tusen nyaarbetstillfällen. Detär också i detta sammanhang nödvändigt all påpeka alt den industristruktur somfinns, som har funnits och som är helt avgörande försysselsättningsutvecklingen, i första hand är baserad på tung industri, varvidkvinnosysselsällningen varil svår att tillgodose. Industriministernoch även andra talare på den borgerliga kanten säger att ett statligtengagemang inte skulle påverka denna utveckling. Den uppfattningen kan inte jagdela - och knappast heller någon annan som har företrätt socialdemokratin. Vimenar att i den här regionen finns påtagliga skäl som talar för all ett ändratägoförhållande - i en bransch där man har gjort så stora insatser- kanpåverka sysselsättningen på lång sikt genom bindningen till även politiskavärderingar. Man kan i del sammanhanget också peka på beredskaps- ochförsörjningspoliliska synpunkter. Jag skall inte vidare utveckla mina funderingar. Jag vill baraunderstryka vikten av alt det beslut som fattas i kammaren i den här fråganlångsiktigt föOs upp av politiska ambitioner och inriktningar som innebär tar itu med de stora regionala problemen och når fram lill attsysselsättningstillfällena också i den här delen av landet kommer i en merajämbördig nivå i förhållande lill landet i övrigt. Regionalpolitisktstöd till öch AB Eiser Överläggningen var härmedslutad. 4Riksdagens protokoll 1976/77:77-81 Regionalpolitisktstöd lill och AB Eiser Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr I avherr m. fi. samt 3:o) utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionen nr 1347 av /erner m. fl., ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr begärde votering upptogs Rir bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev föOande voteringsproposition uppläst och godkänd; Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 2röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav föOande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottels hemställan i betänkandet nr 15 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 165 Nej - 151 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Fageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voieringsproposition: Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Den som vill att kammarenbifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 5röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 165 Nej - 151 §7 Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Föredrogs skatteutskottets betänkande 1976/77:20med anledning av motioner om slopande av beskattningen av fritt bränsle frånegen fastighet, m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:53av herrar Stridsman (c) och i Holmgården (c), vari hemställts attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om förslag till sådan ändring ikommunalskattelagen att förmån av fritt bränsle till bostad päjordbruksfastighet undantogs från beskattning, 1976/77:54 av () och herr tredjevice talmannen (), vari hemställts alt beslutade slopabeskattningen vid uttag av bränsle från egen skog. 1976/77:80 av herrar Fågelsbo (c) och iFalköping (c), vari hemställts att beslutade att bränsle från egenfastighet ej skulle beskattas som naturaförmån. Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet 1976/77:81av herrar i Skärstad (c) och i Nen-nesholm (c), varihemställts att beslutade alt beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet slopades, 1976/77:83 av (), vari hemställtsatt beslutade all beskattningen av fritt bränsle från egen fastighetslopades, 1976/77:84 av m. fi.