prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är ju så det är skrivet, nämligen att när helsl manfrån polisens sida är tveksam skall frågan prövas av invandrarverket såvida detinte, vilket också står i lagtexten, är uppenbart oriktigt eller om del kanlämnas ulan avseende vad flyktingen hänvisar lill. Efter de samtal med poliseni Siockholm som vi hade tillsammans och som här lidigare åberopats vet herrWästberg all man är utomordentligt noga med atl bara tillämpa della pä sädanafall där påståendet verkligen är uppenbart oriktigt Etl sådanl fall är delexempelvis om en kommer hit och säger sig vara politisk flykting. Delär klart att det är uppenbart oriktigt Men så snart en polisman är osäker skallfallel prövas av invandrarverket. Det föreligger därför här inte något hot molrättssäkerheten. Låtmig också sedan nämna alt hela frågan om utlänningslagstiftningen är underutredning av utlänningslagkommittén. Den kommer senare atl ta upp del härförslaget liksom utlänningslagstiftningen i dess helhet. Är del så all man dåfinner anledning att göra några modifikationer kommer de väl upp till prövningdå. Men jusl nu tror jag atl vi lugnt kan besluta i enlighet med förslaget Delär inget hot mot rättssäkerheten. HerrWÄSTBERG i Siockholm (fp): Den lag som gäller är dålig från rättssäkerhetssynpunkt I denproposition vi behandlar föresläs atl den lagen skall kunna tillämpas efter del atl en utlänning kommit till . är enförsämring, också frän rättssäkerhetssynpunkt Föruthar överklaganden inle kunnal ske . blir del upp lill tremånader. Delta är en uppenbar försämring. 1dag säger lagen, förklarade , atl alla som uppger sig vara poliliska flyktingar skall få sin sak prövad av invandrarverket, om upp giften inte - som det slår i lagen - är uppenbart oriktig. Del är just della som är poängen. Del är nämligen polisen som avgör om flyklingens påslående är uppenbarl orikiigl eller inie. är en prövning som in- 121 nefaltar ganska myckel avpoliliska bedömningar. Del finns exempel på del. De första Vielnamdeseriörernasom kom till avvisades av polismyndighet. Det var först senare som enpraxisförändring skedde. Hade dessa fall inte från början avgjorts av polisen -ulan överklag-ningsräll - ulan kunnat överklagas direkt lill högre instans ärdet möjligt all de människor som då avvisades hade fält stanna. Detfinns också exempel på alt polisen gör uttalanden i frågan, huruvida del råderreligionsfrihet i Turkiel eller inle. Man har t ex. anfört atl Turkielundertecknat diverse internationella fördrag om religionsfrihet och att dellaskulle vara ell bevis för alt där råder religionsfrihet. Det är elt exempel påatl polisen själv gör politiska bedömningar. Detär inte så enkelt som gör det när han säger atl det är självklartalt norrmän som påslår sig vara politiska flyktingar inte skall få komma hit F.ö. får de ju komma hit ändå, eftersom vi har en fri arbetsmarknad i Norden.Polisen gör rader av prövningar av om en utlännings påstående om att hanär politisk flykting är sant eller inle. Dessa prövningar bör inte göras avpolisen, inte minst därför atl man måsle la hänsyn till den psykologiskarealiteten alt mänga flyktingar hell enkelt inle med förtroende kan vända sigtill en polismyndighet vet inle tillräckligt myckel om svenskasamhällsförhållanden - det ligger i sakens natur. Delta måsie vi som skallstifta lagar om detta ta hänsyn till. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1581 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsulskottets hemställan i betänkandet nr 31 mom.1 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 1581 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrSöderqvist begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1582 av herrWästberg i Siockholm, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller arbelsmarknadsulskollels hemställan i betänkandet nr 31 mom.2 röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 1582. Ändringi fastighets-bildningslägen, m. m. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSöderqvisi begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: §5 Ändring i fastighetsbildningslagen, m. m. Föredrogs civilulskotlels betänkande 1976/77:36 medanledning av proposilionen 1976/77:114 om ändring i faslighetsbildningslagen(1970:988), m. m. jämte motion. Regeringen hade i propositionen 1976/77:114 underåberopande av utdrag ur regeringsprotokollel för juslilieärenden och lagrådetsprotokoll föreslagit atl anta förslag till 1. lag om ändring i fastighetsbildningslagen(1970:988), 2. lag om ändring i ledningsrällslagen (1973:1144), 3. lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149), 4. lagom ändring i lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheler. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Tillträde vid fastighetsregleringenligl fastighetsbildningslagen sker somfastighelsbildningsmyndigheien bestämmer. Innan tillträde sker, skallfaslighelsbildningsbeslutet ha vunnil laga kraft. I proposilionen föreslåsökade möjligheter till tillträde. Fastighetsbildnings-beslutet skall i störreutsträckning än f n. få göras tills. Detta medför atlfaslighelsbildningsbeslutet kan vinna laga kraft tidigare. Om del på grund avsärskilda omständigheter är lämpligt, skall fastighelsbildningsmyndigheienvidare kunna förordna atl tillträde får ske ulan Ändringi fastighets-bildningslägen, m. m. hinder av allfaslighelsbildningsbeslutet inle har vunnit laga kraft De föreslagnaändringarna i faslighetsbildningslagen får molsvarande till-lämpning vidförrättning enligl anläggningslagen och ledningsrällslagen. De nyabestämmelserna föreslås träda i kraft ." 1 della sammanhang hade behandlats den medanledning av proposilionen väckta motionen 1976/77:1560 av iVikmanshyttan (C). allriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på molionen1976/77:1560 skulle anla vid proposilionen 1976/77:114 fogade förslag till 1. lag om ändring i faslighetsbildningslagen(1970:988), 2. lag om ändring i ledningsrällslagen (1973:1144), 3. lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149), 4. lagom ändring i lagen (1973:1150)om förvaltning avsamfälligheler. HenCARLSSON i (c): Civilutskoltets betänkande 1976/77:36 är ett tillstyrkande lillproposition 1976/77:114 om ändringar i fastighetsbildningslagen. Förslagetinnebär ökade möjligheter för tillträde lill mark, som vederbörande parttillerkänts genom beslul av fastighelsbildningsmyndigheien. Detta skall ske,dels genom atl fasiighetsbildningsbeslut görs lill s. k: preliminär fråga, delsnär genom särskilda omständigheter del anses lämpligt med tillträde.I princip och reellt innebär detta atl tillträde till mark får ske ulan attfastigheisbildningsmyndighetens beslut vunnil laga kraft. Urrätts- och rältsäkerhetssynpunkt kan starka betänkligheter anföras molpropositionens förslag. För den enskilde medborgaren har della att beslul avmyndighet skall vinna laga kraft varit någol av en grundpelare i vårträttssamhälle. All besvärsmöjligheler finns av myndigheters beslut har ocksåbelraklais som elt viktigt skydd för rättssäkerheten. Enskild persons rätt fårej åsidosättas, och regler som finns till skydd för enskilds räll har alllidutgjort en viktig trygghetsfaktor. Iproposilionen 114 redovisas atl den promemoria som ulgör grundvalen för delframlagda förslaget utarbetats inom jusliliedepartemenlet. Det borde vara engaranti för atl rättsaspekterna beaktas. Men så är tyvärr inte förhällandet.Promemorian har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av de flesta remissinstanserna.Dock har allvarliga erinringar mol förslaget i promemorian anförts av hovrättenöver och , som hävdar alt endast fastighetsdomstol skall kunnameddela beslul om förlida tillträde lill mark, som tilldelals sökanden genombeslul av fastighelsbildningsmyndigheien. Del finns anledning atl starktunderstryka all beslut av fastighelsbildningsnämnd berör utöver sökanden ocksåsakägare, vars rätt inte får åsidosättas. Genommin erfarenhet av hur denna lag kommit att tillämpas pä visst håll - hurenskilda markägares rätt enligt deras egen bedömning åsidosatts samt altgällande lag ej följts - finns det all anledning atl värna rätlen ochrättssäkerheten för alla berörda parter. Och det kan endasl ske genom allgällande lagar om lagakraftvunna beslul måste tillämpas även när del gällerfaslighetsbildningslagen. Jag vill myckel starkt och bestämt stryka underdella. Och jag måsle, herr lalman, uttala niin förvåning över delta förslag,som ell enhälligt utskott tillsiyrkt Ulskollei har hell riktigt konstateraiall molionen 1976/77:1560 i sak innebären avslag på proposilionen 1976/77:114. Närriksdagen beslöl om införande av faslighelsbildningslagen fanns del erinringarmol den dä lagda propositionen. De farhågor som många av oss hyste den gångenhar tyvärr besannats i den praktiska vardagen i några fall. Där finns ocksåbakgrunden till min motion, där jag i realiteten yrkar avslag på proposilionen1976/77:114 jusl med hänsyn till atl väsentliga rätlsskyddsregler genom densätts ur spel. Jagär medveten om alt elt avslag pä det av utskottet enhälligt tillstyrktaförslaget i en del fall kan leda till "vissa svårigheter" försökandena och fastighelsbildningsmyndigheien, enär man måste avvakta atl beslutenvunnil laga kraft innan tillträde till marken får ske. Med andra ord - man fårvänta i en beslutskedja, som ofta kan vara ganska lång,beroende på alt planeringen och beslutsfunktionen måste ta sin lid innanfastighelsbildningsmyndigheien kommer in i bilden. Menatt ta delta lill intäkt för elt avsteg från den grundlagsirygghel som ligger ilagakraflvunnet beslul och besvärsrätt för den enskilde medborgaren kan inlevara rätt och riktigt Även om del heter, alt man i den heliga samhällsnyttansnamn måste underordna sig myndigheters beslut - i realiteten, atl maklens ochstyrkans ångvältar rullar fram -får det inle leda till atl rällen ochrättssäkerheten sätts ur spel. Del enda och slutliga skyddet för den som sökeratt hävda sin enskilda rätt har varit del i grundlagen fastställda rättsskyddeti form av att beslut skall vinna laga kraft samt besvärsrätlen lill överordnaderättsvärdande myndigheter och besvärsinslanser. I när ökad medbestämmanderätt och ökat infiytande eftersträvasär det angelägel att betona, alt alla människors räll i den delen verkligenbeaktas. Den som äger mark får inte sättas i någon särställning. Och del måstefä sägas, alt det är hög lid all återställa och säkra respekten för ägandet -också för den som äger mark - del må sedan vara åker eller skogsmark, tomtmarklill etl eget hem eller innehav av annan mark. Propositionen1976/77:114 är frän de utgångspunkter jag anfört ett beklämmande dokument - attetl enhälligt utskott aningslöst ställer upp bakom propositionen gör inte sakenbättre. Somledamöter av måste vi hävda den rätt och rättssäkerhet som ligger ilagakraftvunna beslut och besvärsrält, lill skydd för den enskilde medborgaren.Och del skyddet måsle gälla alla medborgare - Ändiingi fastighets-bildningslägen, m. m. Ändringi fastighets-bildningslägen, m. m. också alla sakägares rättoch rättssäkerhet i ärenden som handläggs av faslighetsbildningsmyndighetKommuner och myndigheter med sina resurser kan alltid hävda sina krav. Och idet sammanhanget kommer lätt den enskilde sakägaren, markupplälaren, i kläm.Skyddet för den enskilda människan, för markupplälaren, ligger i grundlagensvaklslående om alt beslul måste vinna laga kraft innan de får verkställas samtatt besvärsrätten lill överordnade och rättsvårdande myndigheter finns kvar. Dettaär bakgrunden lill min motion 1976/77:1560, där jag yrkat alt tillträde lillfaslighet eller del av fastighet får ske först sedanfasligheis-bildningsmyndighelens beslul vunnit laga kraft samt alt beslut omförtida tillträde får ske endast av fastighetsdomstol - dock först eflerlagakraflvunnet beslul. Avformella skäl -juridiken och statsvetenskapen är invecklade - är jag förhindradatt yrka bifall till utformningen av yrkandena i min motion. Av denanledningen, herr lalman, ber jag alt få yrka avslag på proposilionen 1976/77:114 och därmed också avslag på utskottets förslag. I propositionen 114 föreslås vissa förändringar i faslighetsbildningslageninnebärande att fasiighetsbildningsbeslut i större utsträckning än f n. skallfä göras till s. k. preliminärfräga, varigenom faslighelsbildningsbeslutet kanvinna laga kraft tidigare. Dessutom föreslår man all ocksåfastighelsbildningsmyndigheien skall kunna förordna att tillträde får ske utanhinder av att beslutet inle vunnit laga kraft, s. k. förtida tillträde. Utöverpropositionen har utskottet haft att behandla den motion som väckts av herrCarlsson i , vilkens ställda yrkande innebar avslag påpropositionens förslag. Iproposilionen bedöms skäl föreligga atl vidga möjligheterna till förtidatillträde. Men del framhålls också atl del är viktigt att bestämmelserna häromförses med tillräckliga rältssäkerhetsgarantier. Vid vår prövning i utskollelhar vi funnit atl vi har kunnat ansluta oss till den uppläggning som gjorts iproposilionen. Meningenmed skapandet av möjligheten för faslighetsbildningsmyndighet atl besluta oms. k. förtida tillträde är atl den möjligheten skall användas vid vissa typerav förrättningar, t. ex. vid plangenomförande, vid förrättningar enliglledningslagen och va-lagen. Gemensamt för dessa är atl de varit föremål för enprövning, en plan har på någol sätt fastställts och de motstående intressen somkan ha funnits har under förarbetena fått någon form av lösning - med nöjdaeller missnöjda sakägare - genom det beslul som en faslslällelseprövandemyndighet slutgiltigt har fattat. Detär alltså meningen atl förtida tillträde skall kunna användas just vid den typav förrättningar som jag nu nämnt Nuhar också i proposilionen sagts all del är viktigt alt bestämmelserna försesmed tillräckliga rältssäkerhetsgarantier. Det sägs om detta atl för alt manskall få förtida tillträde bör föreskrivas alt den tillträdande utger förskottpå den ersättning som kan komma all slutgiltigt fastställas. re skall den tillträdandehos ställa säkerhet för den ytterligare ersättning som kan kommaatl fastställas. För det tredje skall också ställas säkerhet för del skadeståndsom kan komma atl utgå om beslutet om tillträde skulle ändras. Omnu den som skall avträda mark inte är nöjd med fastighetsbildningsmyndighetensbeslut finns möjlighel att anföra besvär till fastighetsdomstol över dettafastighetsbildningsmyndigheiens beslut. I konstruktionen av bestämmelsen omförlida tillträde ligger den förutsättningen att fastighetsdomstolen mycketsnabbt efter besvär skall kunna ta upp målet till prövning. Skulle dåfastighetsdomstolen finna alt förutsättningar för elt förtida tillträde saknashar domstolen att besluta om inhibilion av fastighetsbildningsmyndighetensbeslut. Vihar därför när vi har granskat propositionen och motionen i civilutskoltetansett oss kunnat tillstyrka de två föreslagna lagändringarna, som enligt vårmening innebär en rimlig avvägning mellan den som tillträder mark och den somskall avträda. Jag yrkar, herr lalman,bifall lill utskottets hemställan. Ändiingi fastighets-bildningslägen, m. m. Hen iVikmanshyttan (c): Utskottets ärade ordförande ansåg all det inle fanns några problemförenade med den lösning utskottet kommit fram lill. Man har omgärdatmöjligheten till förtida tillträde med tillräckliga rättsskyddsregler. Fårjag emellertid säga följande: Om tillträde redan har skett - vilket är möjligtenligl proposilionen och utskottets betänkande - och en sakägare vill ändra pädel upplever han att han befinner sig i underläge. Det förhållandet atl manerhåller förskott och säkerhet för förskott och rätt till skadesländ innebärändå alt den säkerhet som ligger i möjligheten till överklagande och besvär irealiteten är överspelad - genom alt sökanden redan tillträtt och böriatnyttja den mark varom här är fråga. Det är där den principiellt allvarligapunklen ligger, vilket tydligen inte utskottet har observerat. Man har bedömtdel renl praktiskt - fyra veckors tidigare tillträde är viktigare än alt hävdaden urgamla rättssäkerhet, som jag menar är den verkligt allvarliga och viktigafrågan. Jaghar i mitt eget län sell hur fastighelsbildningsmyndigheien har handlagt ettärende. De människor som försökte försvara sin rätt fick uppleva attvederbörande förrältningsman läste upprorslagen för dem och fick dem att kännasig som förbrytare i samhället. Jag har träffat dessamänniskor, och de har frågat: Vart är vi pä väg? Oförvitliga medborgare fickuppleva detta när de försökte hävda sin rätt. De var inga skränande mililanter,inga yrkesdemonstranter som de, som får sina nunor i TV, utan de var människorsom fyllt sin vardag med atl arbeta för att försörja sig och sina familjer. Defick uppleva detta på grund av den förändrade och förenklade lagstiftningen ommöjlighel till sammanläggning av mark genom fastighetsbildningsmyndigheterna.Det är då man har anledning alt reagera och känna oro inför m. m. varje beslul, som luckrarupp den urgamla rättssäkerhet som ligger i att beslul skall vinna laga kraftoch kunna överklagas. De skyddsregler som utskottets ordförande lalade om berör inte kärnfrågan, nämligen rällssäkerheien, och jag hävdar atl del ärdetta del gäller. Jag vidhåller milt yrkande. HerrMATTSSON (c): Jag känner inte lill del fall som i Vikmanshyttanrefererade och som skulle vara etl avskräckande exempel på avvikelse från lagstiftningensanda från den utövande myndighetens sida. Propositionens förslag ger intefastighelsbildningsmyndigheien möjlighel alt uppträda på det sättet Som jagsade i mitt anförande kommer reglerna atl kunna användas endast på vissa typerav förrättningar. Ulom vid plangenomförande åtgärder skall reglerna kunnaanvändas när fastighetsregleringens tillåtlighet har prövats i annan ordningeller när till-låtligheten all uppföra en anläggning för vilken krävsfastighetsregleringsåtgärd har prövats enligt särskild lagstiftning. Detär egentligen där skillnaden ligger mellan uppfattning och vär.Den här lagen skall göra det möjligt atl slutgiltigt genomföra denfastighetsregleringsåtgärd som man redan genom fastslällelse av en plan hartagit ställning lill och där besvärsmöjligheterna enligl vår nuvarandelagstiftning finns och har kunnal utnyttjas av den vars mark berörs. Med desäkerhetsbestämmelser som i ekonomiskl hänseende omgärdar beslutet om att fås. k. förtida tillträde menar vi alt den rädsla som känner förden här ändringen i faslighelsbildningslagen inte är befogad. Reglerna skallendasl gälla vid de fastighetsbildnings-tillfällen dä man har tagitslällning lill all älgärden får genomföras och dä endasl villkoren ålerstår altpröva. HenCARLSSON i (c): Ulskolieis ordförande säger all dessa regler bara gäller vissa typer avärenden och atl jag därför inte har anledning att känna någon rädsla. Varjeuppluckring av rättssäkerheten som äventyrar enskilds räll har vi anledningatt känna rädsla för såsom förhållandena håller på all utveckla sig i värtsamhälle. Får jag sedan säga lill utskottets ordförande ochtill kammarens ledamöter, alt när jag tvekar inför della lagförslag befinnerjag mig i gott sällskap med dels hovrätten över och , dels juslit iekanslern och andra rättsvårdande myndigheter. Jag tycker att del visar merän väl all all möjlig försiktighet måste iakttas. En del av de invändningar som hovrätten gjort har man vidproposilionsskrivandet tagit hänsyn till. Propositionen överensstämmer alltsåinle med den ursprungliga promemorian. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på dels bifall till, dels avslag på ulskottels hemställan, ochförklarades den förra propositionen vara n-ied övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärl volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskoltets hemställan i betänkandet nr 36röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren avslagitutskotlets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrCarlsson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: §6 Föredrogs Civilutskoltets beiänkanden 1976/77:37 med anledningav propositionen 1976/77:100 i vad avser anslag lill ochlänsbostadsnämnderna 1976/77:38 angående uppskov med behandlingen av vissaärenden 1976/77:45 med anledning av proposilionen1976/77:135 om ändrade regler för beskattning av ideella föreningar, m. m.jämle motioner 1976/77:20 med anledning av proposilionen1976/77:142 om medel för del nordiska ministerrådets allmänna budget m.m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. Pä förslag av herr andre vice talmannen beslöts attkammarens fortsatta överläggningar skulle uppskjutas lill . Ändringi fastighets-bildningslagen, m. m. § 7 Anmäldes och bordlades 1976/77:152 medöveriämnande av årsredovisning för §8 Anmäldes och bordlades 1976/77:30 med anledning av regeringens ipropositionen 1976/77:150 gjorda framställning rörande de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska poliliken och för budgelregleringen m. m. jämte molioner 9 protokoll 1976/77::143-144 Nr 143 Skatieutskoitels betänkande Tisdagenden---- 1976/77:53 med anledning avpropositionen 1976/77:150 med förslag till 31 pjgj ]9yy------ slutlig reglering av statsbudgetenför /78, m. m. (kom- --------------------- pletteringsproposilionen) jämle motion, såvitiproposilionen och mo lionen hänvisats lill skatteutskottet 1976/77:22med anledning av molioner om förhindrande av investeringar i och , m. m. 1976/77:23 med anledning avproposilionen 1976/77:147 om bidragtill den femle påfyllnaden av Internationella utvecklingsfondens ()resurser jämte motioner 1976/77:31 nied anledning avproposilionen 1976/77:79 om anslag för /78 till byggnadsarbetenm. m. inom verksamhetsområde jämte molioner § 9 Anmäldes och bordlades 1976/77:1673av herrar Hagel och Lövenborg 1976/77:1674av herrar och i 1976/77:1675av hen m.Jl. 1976/77:1676av m.fl medanledning av proposilionen 1976/77:149 om arbetsmiljölag m. m. 1976/77:1677 av m.Jl. med anledning av proposilionen 1976/77:151med förslag till bosiads-förvallningslag m. m. 1976/77:1678 av i m.f. med anledning av proposilionen1976/77:155 om ändrai huvudmannaskap för vissa av de tvälterier soni drivs avförenade fabriksverken. § 10 Kammaren åtskildes .