prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligtvpk:s mening har anskaffningen av,materiel lill det svenska försvaret redansalt oss i beroendeställning till västalliansen och dess militärorganisation,NATO. Del gäller redan anskaffad materiel och det gäller framför alltersättning av vapen och reservdelar i ell krigsfall. Hur har man tänkt ordnaunderhållssäkerhelen? Totalförsvaretär hela folkels angelägenhet och har en bred folklig förankring, rotad i en grundläggande värdegemenskap. Devärderingar som dominerar det miliiära tänkandet i , som i andrakapitalistiska länder, är reaktionära. Någon värdegemenskap med den svenskaarbetarklassen har aldrig uttryckts frän det hållet. Det är därför felaktigtoch farligt alt det miliiära länkandet har fäll styra totalförsvaretsutveckling. Vilever i av ständigt ökande kapprustningar. De ökar inte bara i kvantitetulan också i kvalitet. De vapen och vapensystem som fram- ställs blir alltmeratekniskt fulländade, alltmer djävulska. Det har blivit en ond cirkel av rustningskarusellen,och den driver på sig själv i allt snabbare takt. Man kan inta två positionerinför den här utvecklingen. Antingen kan man säga alt det gäller att försökahålla sig i nivå med alla övriga för att på det sättet garantera någon slagssäkerhet. Eller också kan man säga atl den säkerheten är fikliv, den är inleverklig. Tyvärrhar vi här i vall den första positionen. Vi har försökt atl hänga med ikapprustningen. Vi har inle allvarligt prövat någon annan metod. Jag menar dåinte alt vi skulle försöka skaffa oss något slags internationella garantier förvår neutralitet. Sådana garantier är bräckliga och håller bara sä länge de inleallvarligt går garanternas intressen för nära. Men vi borde nu gå in för ennedtrappning av vårt miliiära försvar och salsa mer på andra faklorer som jagnämnde inledningsvis. Del är inte vårt miliiära försvar som har spelal densiörsta rollen för oss internationellt under de gångna decennierna, och delfinns ingenting som säger atl det kommer atl göra det i fortsättningen heller. Mantalar om stora slående styrkor i . Det är sant att de inle har minskat.Men ingen torde kunna förneka alt spänningarna i del här området har minskalsedan 1950- och 1960-lalen. Spänningarna mellan stormakterna har också minskat.Det finns alltså starka skäl för oss att titta litet mera kritiskt på denförsvarsapparat vi har byggt upp. Delsvenska försvarei har hållits på en hög nivå, bådetekniskt och personellt. Det har varit och är fortfarande -både i absoluta tal,dvs. verkligt antal flygplan, stridsvagnar och andra komponenler, och irelativa tal, dvs. antalet sådana vapensystem jämfört med vår storlek somnation - elt av de starkaste i . Det kan vara lämpligt all i det härsammanhanget, när vi nu slår inför ett nytt beslut om försvaret ochsäkerhetspolitikens fortsatta inriklning vilket kommer alt ha återverkningarända fram emot 1990-talel. se någol tillbaka och länka efler vad och vem del ärsom har gett oss den här organisationen. Delhar alltid framhållits, och så görs det även i de utredningar, regeringsförslagoch utskollsbetänkanden som skall ligga till grund för del här beslutet, allvår ställning som alliansfri nation med sikte pä atl vara neutral i händelse avkrig fordrar ett allsidigt totalförsvar med tyngdpunkt hos del miliiäraförsvaret. Den målsättningen har del inte varit någon slörre oenighet om.Oenigheten uppstår när man skall bestämma vad som menas med ett allsidigttotalförsvar och framför allt vad del får kosta. 1 del fallel har del varit småskillnader mellan de borgerliga partierna och socialdemokraterna under degångna decennierna. var man t. o. m. rörande eniga om altförsvarsbesluten och försvarsöverenskommelserna skulle hållas utanför denpolitiska, öppna debatlen. De ansågs sä vikliga alt de upphöjdes till någolsom inte borde bli föremål för partipolitik ulan arbetas fram och presenteras ifull enighet. Del förfaringssättet var gynnsamt för den extremt försvarsvänligaborgerligheten, dvs. högern, och för det militära ledarskiklel. Det varnaturiiglvis också gynnsamt för de delar av den svenska industrinsom producerade krigsmateriel och blev det alltmera efter hand somvapenutvecklingen gick mol komplicerade och dyra syslem. Vi fick vårt egetlilla miliiärinduslriella komplex i det här landel, och samarbetet blev såsmåningom mycket intimt, framför allt på flygplanssidan. Nuligger det ingenting märkvärdigt i att borgerliga partier, framför allt påhögerkanlen, stöttar upp militärapparaten och driver på rustningarna. Det ärnaturligt i elt kapitalistiskt samhälle. I det fallet har den svenska högern,numera representerad av moderata samlingspartiet, inte varit någol undanlagutan har visat en berömvärd konsekvens. Det ligger annorlunda lill när delgäller socialdemokraterna, som är eit arbetarklassens parti varsrepresentanter således bör slå vakt om den klassens intressen. Jaganser atl socialdemokratin, när det gäller försvaret och försvarsfrågan, påelt myckel farligt sätt har låtit konservativa och reaktionära krafter dominerautvecklingen. Man har inte i regeringsställning ingripitoch försökt påverka det militära systemet till en utveckling i demokratiskriktning i takt med utvecklingen i samhället i övrigt. Man har låtit årsklassefter årsklass av svenska värnpliktiga bli utsatta för en massiv konservativindoktrinering under soldatundervisning och annan utbildning. Det har ävengällt på det utrikespolitiska planet. Underhela och en god bit in framhölls det alllid vidgenomgångar och föredragningar atl visserligen var neutralt men attsamarbetet med den västliga försvarsalliansen, NATO, var naturligt ochgrundläggande för vår säkerhet. Del borde inte ha legat i socialdemokratinsintresse alt sådana värderingar och en sådan propaganda fritt fick föras framav militära chefer. Del har också varit en politisk dubbelmoral frånsocialdemokratins sida i det att man i vissa sammanhang, t. ex. i förslamajlaloch vid andra högtidliga tillfällen, framhållit att militären och generalerna,som del har hetat, minsann skulle hållas kort, medan man sedan i verklighetenvarit med om alt bygga upp den stora militära apparat som vi nu har, ulan atlskaffa sig tillräcklig insyn och kontroll över utbildningens innehåll ochsystemet i övrigt._ Ävennärdelgällerdet här försvarsbeslutet är skillnaden mellan borgare ochsocialdemokrater marginell. Bägge vill fortfarande hålla fast vid den struktursom har byggts upp med stora kostnader och som kommer alt kosta ännu mer iframtiden. Ingendera är beredd att biträda en omprövning av försvarelsutformning och ulveckling som skulle passa oss bättre som liten, neutralnation. Vi skall fortfarande dras med en dyr kopia av stormakternasförsvarsorganisationer som på intet sätt, som jag lidigare har framhållit,garanterar eller ökar vår säkerhet. Vänsterpartietkommunisterna har i ett par motioner skisserat en försvarsorganisation som påelt avgörande säll skulle förändra och förbilliga vårt försvar. Vi är välmedvetna om alt della måste ske under . Vi hardärför föreslagit att en nedruslningsutredning skall tillsättas för atlarbeta fram underlag för en sådan avveckling. I avvaktan på del vill vi skäraner militärutgifterna för nästa budgetår med . Detskulle betyda en kostnad för /78 pä ca 10 miljarder i ställetför föreslagna 12 miljarder. I utskottets skrivning harman sagt all vpk:s förslag skulle skapa stora luckor i försvarsorganisationen.De luckorna finns i stället i de två huvudalternativen. Man har ingenslans,varken i regeringens eller i socialdemokraternas förslag, visat hur man tänkervidmakthålla den stora och dyrbara krigsmaskin som man förespråkar-jag menar däi händelse av elt krig. Hur mycket kommer att finnas kvar av fiygplan,stridsvagnar och andra svårersättliga komponenter efter t. ex. en veckasstrider? Hur har man tänkt sig attersättningen skall ske, och hur skall underhållssäkerheten ordnas? De luckornablir svårare alt fylla än i en organisation av det slag som vpk förespråkar. Vivill kraftigt minska flygvapnet och andra dyrbara och lätt utslagnavapensystem. Vi vill ha en större satsning på defensiva vapen, t. ex. robotarav olika slag. Ett sådant försvar blir billigare, och delta är absolutnödvändigt. Vi kan inte fortsätta som förut med stigande koslnader, somregeringen nu ytterligare vill öka. begärs för del militära försvaret 51,8 miljarderkronor. Detta är då räknat i prislägel . Som vi redan har sett fördet första budgetåret stiger kostnaderna snabbi. För femårsperioden kommersåledes kostnaderna för enbart det militära försvarei alt uppgå till 5 gånger12 eller i dagens penningvärde. Detta är somlidigare framhållits en helt oacceptabel utveckling. Efler /78måste en fortsatt nedtrappning ske. Ijämförelse med övriga neutrala stater i , t. ex. eller ,har en mer än dubbelt så hög försvarskostnad per invånare. F. n. tarde militära utgifterna ca 10 96 av statsutgifterna. En nedtrappning till 5 96är en realistisk målsättning. Jag skall fortsättningsvis något närmare utveckla vpk:s syn på hurförsvaret skulle kunna utformas, men jag vill redan nu yrka bifall lillpartiets molioner 1976/77:249 och 1523. Vänsterpartietkommunislerna har aldrig godkänt del tänkande som ligger bakom besluten förvårt nuvarande försvar. Del är ett försvar som till sin uppbyggnad är ellförsök alt kopiera stormakternas krigsorganisationer. Den främsta kritikenmåsle inriktas mol satsningen på vad man kallar skalförsvar. Grundtanken idenna salsning är atl man skall bygga upp etl kraftigt skal kring landet, somdels och framför allt skall avskräcka en angripare, dels, i händelse avangrepp, kunna möta detta långt utanför våra kuster och gränser. Där skallangriparen tillfogas så svåra förluster och bli så försvagad alt vi kan hindrahonom all tränga in i landel eller åtminstone i del längsta förhindra atl hanfår fasl fot på svensk rhark, som det heter i den allmänna beskrivningen avvårt totalförsvar. Om man då tar i beaktande atl alla större invasionsförelag sedan andra världskrigetoch framåt alllid har lyckats, även när del gällt jämbördiga motståndare ochmot väl förberedda kuster och gränser, framstår skalförsvarsprincipen i allsin ihålighet. Vikommer aldrig atl kunna hindra en angripare alt få fasl fot på svensk mark,hell enkelt därför alt om en stormakt, och någon annan angripare räknar vi välinte med, planerar elt angrepp mol oss, så räknar den med de förluster som kanuppstå och tar till de resurser som behövs för all lyckas. Och vi kan aldrig,observera det, ställa upp med några motsvarande resurser. Vi har våra ca 600stridsflygplan, och det antalet kommer alt minska snabbt, som jag sagtlidigare. Vad händer sedan? Det är etl cyniskt bedrägeri mot svenska folket attpåslå atl del är möjligt atl genom en salsning på 3 miljarder päflygvapnet förhindra atl kriget förs in på svenskt territorium. Det kommer vialdrig atl kunna förhindra. Om vi skall fortsätta atl försvara oss, måsle delske överallt inne i landel och då i elt mycket sämre utgångsläge, eftersom såstor del av resurserna lagts ner på det då utslagna skalförsvarel. Menavskräckningseffekten blir slörre om man har elt starkt flygvapen och i övrigthögutvecklad teknisk utrustning, säger man. Som jag har påpekat tidigare flnnsdet inte fog för påståendet all någonsin kan bygga upp elt försvar sompå ett avgörande sätt kan avskräcka en stormakt. Frågan är vad vi kanåstadkomma med de resurser som slår oss lill buds. Vi kan inte hänga med ikapprustningen och den tekniska utvecklingen på alla plan. Vi måste inskränkaoss och organisera vårt försvar på ett sätt som bättre passar oss och våramöjligheter. Ett gräns-och djupförsvar med moderna vapen för försvarsslrid ochorganiserat för atl snabbt kunna förflytta sina förband är vad vi kan orka med.Del kommer inte all garantera oss någon säkerhet, men det gör inle heller delnuvarande försvaret. Vpk har i sina motioner naturiiglvis inte kunnat redovisa hur delförsvar som vi tänker oss skall se ut i detalj. Det har vi inte haft någramöjligheter lill, och de möjligheter vi skulle kunna ha haft har förvägrats ossgenom att vi alltid konsekvent hållits utanför arbetet i försvarsulredningaroch i försvarsutskottet. Vi har här fått nöja oss med all peka på etl parexempel som framstår som särskill angelägna alt la itu med. Delgäller framför allt satsningen på vårt stora och dyrbara flygvapen. Vi har sagtall Viggenprojektei är den siörsta felinvesteringen någonsin av våraförsvarsanslag, och vi vidhåller det påslåendet. En annan talare för vpk kommeratt närmare la upp flygplansfrågan, varför jag inle uppehåller mig vid den. Menäven inom övriga vapenslag måste förändringar ske. Viär positiva till denulveckling mol mindre och billigare enheter som skett inom marinen, och vi villse en liknande utveckling inom armén. Del talas myckel om våra brigader i delsammanhanget, och del låter som om arméns styrka och användning skulle varaberoende av antalet brigader. Men vad är en brigad? Det är en organisation på 5000-6 000 man, som är sammansatt av olikaförbandslyper under gemensam ledning. Men det är inle alls säkert all del ärden bästa organisationen för våra förhållanden. Det går alt samla mindreenheter lill större förband efler behov. I verkligheten kommer del också allbli så, eftersom brigaderna genom föriusler och andra förhållanden inle kommeralt bestå ograverade. Brigaderna är inga heliga enheter, vilket man kan tronär man läser vissa uttalanden i den frågan. Det sägs i utskottsbetänkandet atlförsvarsslrid också fordrar offensiva vapen och enheter. Del är självklart, ochdet har vi aldrig förnekat. Men del är långt ifrån självklart all t. ex. pansarbrigadernaär den bästa lösningen på våra problem och i vår armé. Jag utelämnar övriga delar av totalförsvaret i den här genomgången. Vihar i våra molioner sagt alt vi är positiva till en ökad salsning påcivilförsvar och ekonomiskt försvar. Det tycks råda enighet om det, och vivälkomnar en fortsatt utveckling i den riktningen. Avslutningsvisvill jag beröra de värnpliktigas situation. Det har blivit enökad medvetenhet och en vilja bland de värnpliktiga all påverka sina egnavillkor. Del har naturiiglvis motarbetats av den militära ledningen på mångaolika sätt. Man behöver bara nämna skandalen med den ökändapromemorian Hösiöversikt 76. Del viktigaste kravet för soldaterna är atlfå bilda egna organisationer för att kunna ta lill vara sina intressen.Vänslerpartiel kommunisterna stöder det kravet och har i en motion lagt framförslag om det. Jag vill, herr lalman, yrka bifall lill den motionen,1976/77:60. Ekonomisktär värnpliktstjänstgöringen betungande för den enskilde. Det förutsättsfortfarande atl tjänstgöringen skall ske med personliga uppoffringar. Det kaninte vara riktigt. Den enskilde måste garanteras ersättning så att han och hansfamilj inle blir ekonomiskl lidande. Den höjning av de ekonomiska förmånernasom föresläs är med tanke på prisstegringarna alldeles för liten. Vpk har intenu något förslag i den här frågan men avser all återkomma med etl genomarbetatsådant . Vpkhar också väckt en motion i fråga om den militära sjukvården, där vi föreslärall denna skall överföras lill landstingels huvudmannaskap. Del aren viktigreform som bör genomföras. Den enskildes rätt till social service skall intevara beroende av på vilken plats eller på vilket sätt han verkar i samhället.Formerna för förbandssjukvården har alltför länge fåll styras av de reaktionäravärderingar som finns i det miliiära systemet och som jag tidigare talat om. Jag yrkar, herr talman,bifall till motionen 1976/77:459. Detfinns ytteriigare ett par motioner, som inte är inlämnade av vpk utan avenskilda riksdagsledamöter från och och där man larupp tjänstgöringstiderna och arbetstidens längd för de värnpliktiga. Del ärbra och riktiga krav som där framförs, och jag vill yrka bifall lill även dessamolioner, nr 59 och 1064. Jag har här mycket summariskt redovisat vpk:s uppfattning iförsvarsfrågan. Vi vet alt vi inte har några möjligheter atl 5 protokoll 1976/77:140-141 fä gehör för denuppfattningen här i den svenska . Men antingen övriga partier vill deteller inte, antingen de gillar del eller inte, så kommer vi här i allinom en myckel snar framlid bli tvungna lill alt ompröva inriktningen ochomfattningen av våra försvarsansträngningar. Vi kommer alt bli tvingade lilldel av i första hand ekonomiska skäl. Vi kommer inte atl ha råd alt uppehållaen krigsmaskin som försöker följa med i kapprustningen. Del militära tänkandetmåste vika när del gäller den fortsatta försvarsdebatten. Den allmännaopinionen i landel kommer också all fordra en omprövning. Redan nu flnns det enstark kritik mot all så stora resurser får användas för militära ändamål. Denkritiken kommer atl öka. Vi borde således redan nu påbörja en omprövning,eftersom det, som jag sagt, ju tar lid att genomföra förändringar avden här storleken. Vi måste komma fram lill en avvägning av resurserna ocherkänna del felaktiga i den nuvarande försvarsorganisationen. Då kan vi få eltförsvar som vi orkar med och som ger oss, inte något säkert skydd, men etlslags försäkring mot all någon utan vidare kan marschera in och la kontrollöver oss. Hen i Gäddvik(m): De förslag om inriktningen av säkerhetspolitiken och om totalförsvaretsfortsatta ulveckling som vi nu debatterar med anledning av försvarsutskottetsbetänkande nr 13 har haft en mångsidig förbehandling. proposition vi behandlar har statsministern och försvarsministern samtytterligare sex statsråd varit föredragande. Vid beredningen införriksdagsbeslutet har sex riksdagsutskott lämnat yttranden till försvarsutskottet. Riksdagenhar haft all ta ställning lill etl så mångsidigt och välgenomarbetat tolalförsvarsförslag. Regeringenslolalförsvarsproposition bygger lill allra största delen på de förslag somavlämnats av försvarsutredning. Denna utredning grundade sina förslagpä bl. a. femåriga programplaner från totalförsvarets myndigheter: ÖB,civilförsvarssiyrelsen, överstyrelsen för ekonomiskl försvar, beredskapsnämndenför psykologiskt försvar samt , , ,m. fl. Arbeteti försvarsutskottet har skett i stor samstämmighet. Vi har enhälligtföreslagit all regeringen för nästa försvarsbeslut tillsätter en parlamentariskutredning lidigare under planeringsgången än man förut har gjort. Detta har vimoderater länge yrkat på, men först har socialdemokraterna instämt i detkravet. Vi har också i utskottet i stor enighet yrkat avslag på molioner frånvpk, frän , från m.fl. Allai utskottet har varit överens om en ökad salsning på civilförsvaret, på detekonomiska försvarei och pä del som kallas övrigl totalförsvar. Den endameningsskiljaktighet av betydelse som finns mellan utskotts- majoriteten ochreservanterna i dessa delar av totalförsvaret gäller delfinansieringen avfredskrigslagring av metaller, där socialdemokraterna vill la 12 milj. kr. fränoljelagringsfonden, under det all ulskoltsmajoritelen vill ta ut de 12miljonerna över statsbudgeten. Vi tycker atl oljelagringsfondens pengar skallanvändas för avsett ändamål, nämligen lill oljelagringskoslnader. Ifråga om försvarsinformalion gör utskottet etl uttalande om del angelägna i enallsidig informalion om lägel i vår omvärld och om vår säkerhetspolitik samt omden svenska säkerhetspolitikens mål, medel och möjligheter. Utskottet anser delönskvärt med en översyn av mål och medel beträffande informationen om vårsäkerhets- och försvarspolitik. Erfarenhetenhar lärt oss all när värt land utsätts för direkta hot vill alla svenskar haett myckel starkt försvar för landets frihet och oberoende, men få är medvetnaom all det fordras 10 ä med uthållig och välplaneradtoialförsvarsulveckling för all vi i skall ha ell starktkrigsavhållande försvar, om vi plötsligt skulle utsättas för etl allvarligthot. Desom är säkerhetspolitiskt kunniga vet all vi trots allt tal om avspänning ochtrols alla människors önskan om en evig fred lever i en värld präglad avkonflikier och spänningar. Vi vet också alt modern teknik och stormaklsbindningarkan medföra att en konflikt i en fjärran del av världen snabbt sprider sig lillvårt lands närområden. har valt all vara ett alliansfritl land. Dellamedför högre försvarskosinader än om vi skulle vara med i någonstormaktsdominerad försvarspakt. Samtidigtär ett alliansfritl med ell respektingivande försvar en stabiliserandefaktor i redan i fred. Det är ell faktum att alltjämt svarar förjämvikten i det säkerhetspolitiska system som kallas den nordiska balansen. Åena sidan har vi de NATO-anslulna grannländerna och , å andrasidan har vi det neutrala med sitt biståndsavial med . Mittemellan dem ligger det helt alliansfria . Vi är politiskt eniga om all irådande mililärpolitiska läge har i och för sig inle någol avgörandevärde för vare sig öst eller väst. Men vid en slormaklskonflikt kan ell svagtSverige vara elt lockande genom-marschområde för öst, som snabbt vill komma uttill , eller för väst, som vill stärka sin blockad överÖsiersjöutloppen och säkra eget innehav av den . Allasäkerhetspolitiska experter är eniga om all med de växande miliiära baserna päKolahalvön har strategiska betydelse för såväl öst som väst ökat.Den bedömningen måste också utskotlets värderade vice ordförande vara medveten om och leva med. Värt totalförsvars viktigaste uppgifi är atl vara krigsavhållande,dvs. för oss svenskar atl vara fredsbevarande. Del skall icke av någon tänkbarangripare anses vara värt priset all anfalla oss. Låt mig med skärpa fastslåall ell i sann mening fredsbevarande försvar måste kunna effektivtmotstå miliiära angrepp. militärt angrepp är del allvarligaste hotet motvärt nationella oberoende och ställer de största omedelbara kraven påtotalförsvaret. Försvar mot militära angrepp ulgör därför fortfarande denviktigaste utgångspunkten för försvarsplaneringen. Helalandel skall kunna försvaras. Vi skall genom en väl planerad folk försörj ningkunna uthärda avspärrning, och vi skall med elt väl förberett befolkningsskyddsom hjälp kunna motstå hot. Eltstarkt krigsavhållande totalförsvar kräver välutbildad och intresseradpersonal i stort antal med tillgång lill modern försvarsmateriel. De frivilligaorganisationerna inom totalförsvaret gör en ulomordenlligt god insats i frågaom försvarsulbildning och försvarsupplysning. Ellväl balanserat försvar ger oss svenskar tillit och försvarsvilja samt - vilkelär lika viktigt - avskräcker en eventuell flende från anfall mol oss. har vi haft de största meningsskiljaktigheterna i fråga-omdet miliiära försvaret. Den borgeriiga majoriteten vill alt del miliiäraförsvarei nu skall tilldelas en medelsram av 51 875 milj. kr. för den kommandefemårsperioden, medan socialdemokraterna anser att ramen skall vara 50 500milj. eller 1 375 milj. kr. Skillnaden ärmindre än 3 96. Enannan skillnad, som torde ge en betydande effeklskillnad, är atl regeringensförslag, som också är vårt majorilelsförslag inom utskottet, bygger på en välgenomplanerad anslagsnivå. Nivå B i överbefälhavarens femårigaprogramplanering. Jag häller helt med landshövding i närhan i en tidningsartikel säger all del är ansvarslöst av socialdemokraterna alttala om den nya regeringens förslag som en upprustning. Alla försvarskunnigavet all talet om upprustning är hell san-ningslösl. Genom all netioprisindexinle ger full koslnadskompensalion måste vi göra ramhöjningen för attförsvarsanslagens realvärdesköpkraft skall kunna bibehållas. Del vel bl. a.alla i försvarsutredningen, där vi efter många och långa utredningar klarladeatt netioprisindex inte ger försvaret full koslnadskompensalion. Denårsramhöjning om ca 500 milj. kr. som ingår i regeringens förslag innebär ingenupprustning, utan den är endast en nödvändig anpassning för allförsvarsbeslutet skall ge samma betalningsförmåga som under den nuvarande. Under de senasle åren har vi också höjtvärnpliklsförmånerna snabbare än den kompensation som netioprisindex givit. Närdella räknas med i kostnadsramen nödgas jag konstatera atl det nu föreliggandeförslaget för del miliiära försvarei troligen ger någol mindre betalningsförmågalill löner och materielinköp än vad försvarsbeslut gjorde.