prot · G00967 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:67 §1 Justerades protokollet för . § 2 Meddelande om val Jagfår meddela all vid morgondagens sammanträde kommer alt företas val av ombudjämte suppleanter i . § 3 Meddelande omsammanträdestider Sammanträdeti morgon, , tar planenligt sin början . Deutskottsbetänkanden som därvid skall företas till avgörande torde inleföranleda några längre debatter. Onsdagssammanlrädenakommer i fortsättningen regelmässigt all börja , även om debatternaberäknas bli förhållandevis korta. Medändring av vad som angivits i den tidigare utdelade preliminära tidsplanenkommer sammanträdet att la sin början i ställetför . Vidare ersätts det arbetsplenum, som utsatts lill torsdagen den17 mars , av elt bordläggninsplenum med början isyfte att bereda utskotten möjligheter alt utnyttja dagen för studiebesök,heldagsföredragningar etc. §4 Meddelande om sammanträdesfria veckor Såsomtidigare meddelats kommer veckan alt hållas fri frånsammanträden i kammare och utskott. Övriga sammanträdesfria veckor under 1977och 1978 kommer i enlighet med talmanskonferensens rekommendationer attförläggas till den 31 oktober-den 6 november 1977, ochden 30 oktober-den 5 november 1978. Omåtgärder mot bristen på behöriga slöjd- och textillärare § 5 Om åtgärder motbristen på behöriga slöjd- och textillärare Fru statsrådet erhöll ordet för alt besvaraherr Bladhs (s) anmälda fråga, 1976/77:208, och anförde: HerrBladh har frågat mig om jag har uppmärksammat att det råder brist på slöjd- ochtextillärare och om jag med anledning härav kommer att utöka utbildningen avberörda lärarkategorier, så att balans erhålls mellan tillgång och efterfråganpä behöriga slöjd- och texlillärare. Regeringenkommer alt framlägga en proposition om utbildning och forskning inomhögskolan m. m. I denna behandlas bl. a. antagningen av studerande lill slöjd-och lexlillärarutbildning /78. Självfalletföljer regeringen utvecklingen på arbetsmarknaden för lärare och kommer alt tade initiativ som erfordras för att öka resp. minska antalet, platser i olikautbildningar. För textil- resp. slöjdlärarutbildningarna tillkommeröverväganden om utbildning för behörighet i slöjd och annat ämne enligtriksdagens beslut . Jag ber altfå tacka statsrådet för svaret. Minfråga ställdes på grund av den oro som man visat pä fackligt håll, där mankonstaterar att allt fier elever inte har tillgång lill behöriga lärare. Om mangranskar , finner manatt bristen på examinerade lärare ytterligare förvärrats. Av289 tillsatta slöjdlärare för saknade 135 utbildning. anställdes 283, varav 109 var obehöriga. Detta innebar för1976 att inte var behöriga, vilket är en ökning från höstterminen1975. Vadbeträffar textillärare tillsattes 450 under , varav 205 saknadebehörighet. För motsvarande lid 1975 anställdes 420, varav 130 saknadebehörighet, dvs. en ökning från lill . I de nämnda fallen gäller dethela tjänster. 60kandidater intas till slöjdlärarutbildning, och när det gällerutbildning av textillärare har 96 intagits för 1977-1978. utbildas 30vävlärare för behörighet till lärartjänst i textilslöjd. Det råder alltså enmarkant brist på detta område. Skoldebattenunder senare år har i stor utsträckning berört SIA-ut-redningens belänkande.Man har i detta sammanhang kommit fram till att det är myckel angeläget att desom leder arbetet i vår skola - lärare och andra - behöver en grundligutbildning. Vi anser väl ändå att den pedagogiska utbildningen är grundläggandeför en riklig handledning av eleverna. Enligtmin uppfattning kunde man undvika en hel del oro i skolorna, om de som därleder våra elever hade fått pedagogisk utbildning. Det är kanske inte såvanligt att man frän fackligt håll trycker på om att fler lärare skallutbildas. Man brukar vilja ha en balans - och en sådan är också angelägen idetta fall - men på det här området råder som jag tidigare konstaterat enbristande tillgång på utbildade lärare. Jag tycker att det ligger en fara i enfortsatt sådan utveckling. Hela SIA-skolans framtid bygger på en stigandetillgång till lärare i de praktisk-estetiska ämnena. Om den nuvarande trendenfortsätter, skulle en markant brist uppstå. Statsrådetmeddelar att man i den kommande propositionen om högskoleutbildningen skall tahänsyn till behovet på detta område. Jag hoppas verkligen att man gör engrundlig undersökning och försöker att få den balans som eftersträvas. Det ärangeläget för skolan och för utbildningsverksamheten i dess helhet. Det ärdock särskilt viktigt för elever som skall få sin utbildning i dessa ämnen.Utbildade lärare behöver en pedagogisk grund att stå på för alt rätt kunnaleda undervisningen. Jaghoppas alltså att statsrådet tar hänsyn till detta önskemål, så att vi ihögskolepropositionen kan få se ett praktiskt resultat i enlighet härmed. Ömåtgärder mot bristen på behöriga slöjd- och textil-lärare Regeringen är självfallet angelägen att försöka få en balans mellantillgång och efterfrågan på lärare inom alla ämnen. Jag är faktiskt glad ål attherr med sin fråga fäst uppmärksamheten just på bristen på textil- ochslöjdlärare. Jag delar uppfattning att detta är en viktig kategorilärare, inle minst för SIA-skolan. Men detta tillhör faktiskt de mänga bristeri samhället som vi ärvt frän den förra regeringen. Brislen är ingalunda nyeller plötsligt uppkommen. Vikommer som sagt att ta upp frågan i den kommande propositionen om högskolan,men frågan måste analyseras noggrannare innan vi kan lägga fram förslag somradikalt förbättrar situationen. a. måste vi se på benägenheten hosifrågavarande lärarkategorier att ta deltidstjänster och full ijänstledighet.Antalet deltidstjänster för slöjdlärare har ökat med ca 80 under liden1973-1975 och för texlillärare med ca 50 . Frekvensen heltjänstledighet har för textillärare ökat men har faktiskt minskat något förslöjdlärare. Denlokala bundenheten är också en faktor att ta med i beräkningen. Det finns ivarje fall några behöriga lärare, främst bland textillärarna, som på grund avsådan bundenhet inle kan få tjänst. I fråga om slöjd-och textilläraruibildningarnatillkommer också, som säkerligen vet, alt vi inom regeringen f n.prövar frågan om en försöksverksamhet med utbildning av lärare i slöjd ikombination med annat ämne. En sådan försöksverksamhet kan ändraförutsättningarna för lärarutbildningens dimensionering. Jagvill än en gång försäkra alt jag med mycket stort intresse följerjust den här frågan. till byggnadsnormer avsedda att underlätta derörelsehindrades situation Jag tackar statsrådet för den som jag tycker positiva trenden isvaret. Om den nuvarande situationen är ett arv från lidigare, bästa frustatsråd, lät oss då se till att det blir en bältre fortsättning. Jag vill dockpåpeka alt en ny situation inträffat inom skolvärlden, inte minst med anledningav tillkomsten av delpensionerna. Vi vet vad detta kan innebära. Skall manfölja SIA:s intentioner kommer del också att behövs många fler lärare ipraktisk-estetiska ämnen, inte minst slöjd-och textillärare. Viväntar oss också mycket av den försöksverksamhet med utbildning avtvåämneslärare som skall komma. Även den kan kanske medföra en förbättradtrend. Men jag tror inte alt den innebär alt vi kommer all behöva färre lärareav den nuvarande typen. Låtmig sammanfattningsvis tyda statsrådets svar så alt hon med uppmärksamhetföljer dessa frågor. Jag tycker att man kunde skönja ett besked om att enutökning av utbildningen skulle kunna föresläs i en kommande proposition. Jaghoppas att så blir fallet. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:74om lantmäteritaxan 1976177:SI om enundersökning beträffande de äldres boende Jag avser att besvara interpellation om lantmäteritaxanden . avser jag att besvara interpellationom en undersökning beträffande de äldres boende. § 7 till byggnadsnormer avsedda att underlätta derörelsehindrades situation Frubostadsminislern erhöll ordet för att besvara i (c) anmälda fråga, 1976/77:216, och anförde: har frågat mig dels när tillämpningsföreskrifterna till42 a i; i byggnadsstadgan kommer att utfärdas, dels om representanter förhandikapporganisationerna får vara med då dessa utformas. Ändringenav 42 a S träder i kraft . kom redan den 23 oktober1975 in till regeringen med förslag till tillämpningsbestämmelser till dedelar av denna paragraf som rör bostäder. Förslaget skickades ut på enomfattande remiss till bl. nisationerna, som ocksåuppvaktade i frågan. Med utgångspunkt i remissvarenutarbetade planverket ett reviderat förslag. hemställdeplanverket om fastställelse av detta förslag till tillämpningsföreskrifter. Planverketsförslag fastställdes av regeringen . Regeringenbemyndigade verket att utfärda råd och anvisningar i huvudsaklig överensstämmelsemed förslaget. Dessa föreskrifter med tillhörande råd och anvisningar finnspublicerade i skriften . Del är det vanligasättet att offentliggöra nya tillämpningsbestämmelser i avvaktan på att nyasupplement till byggnormen trycks. som jag nu har talat om gäller enbart för hell nyabyggnader. Särskilda undantagsregler gäller för vissa åtgärder vid ombyggnad.Förslag lill sådana undantagsregler rörande handikappanpassning vid ombyggnadföreligger ännu inte. räknar dock med att kunna lägga fram ettförslag . Förslaget kommer alt remitteras till bl. Frågan om fastställelse kommer sannolikt att tas uppinnan lagen träder i kraft. Intill dess gäller de redan fastställdatillämpningsföreskrifterna med de undantag som byggnadsnämnderna kan medge medstöd av 48 a i; i byggnadsstadgan. Slutligenvill jag också understryka att planverket enligt vad jag erfarit har kontaktmed handikapporganisationerna medan bestämmelserna utarbetas. Tisdagenden 8 febniari 1977 till byggnadsnormer avsedda att underlätta derörelsehindrades situation HerrBÖRJESSON i (c): Jag uttalar min tillfredsställelse med det lämnade svaret. Del kan dockge anledning till några refiexioner. Informationenom alt tillämpningsföreskrifter är meddelade har tydligen inte nätt ul, förjag har ställt min fråga efter kontakt som jag haft med handikapporganisationer,vilka har uttalat sin förvåning över att tillämpningsföreskrifterna tillbyggnadsstadgans 42 a S inte är utfärdade. Av det lämnade svaret framgår klartoch tydligt att tillämpningsföreskrifter är utfärdade. Därmed är jag nöjd. Jagvill gärna deklarera att de handikappade förväntar sig att tillämpningsföreskrifternatill den nya byggnadsstadgan formuleras pä elt sådant sätt att de motsvararlagstiftarens intentioner, nämligen att offentliga lokaler i skälig omfattningutformas så, att de handikappades möjligheter alt uinyiija dessa lokalerförbättras - eller med andra ord att offentliga lokaler byggs med sikte på attde skall bli hapdikappinriktade. Av svaret framgår att handikapporganisationernahaft möjligheter och också begagnat sig av de möjligheterna att vara med ochutforma de kommande tillämpningsföreskrifterna. Detta innebär väl en vissgaranti för att 42 a i? byggnadsstadgan är ett steg på vägen mot ett samhälleutformat för alla, även för de handikappade. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om delpension förskogsarbetare Tisdagen den 8 februari1977 Herr socialministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1976/77:72, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att snabbt vidta åtgärderför att ansökningar om delpension från skogsarbetare som önskar arbeta vår,sommar och höst skall kunna beviljas. Dennya lag om delpensionsförsäkring som trädde i kraft germöjlighet för arbetstagare i åldern att trappa ner sinarbetsinsats genom att övergå till deltidsarbete i kombination med delpension.Delpension kan utgå lill anställd som har minskat sitt arbete med i genomsnittminst och som efter minskningen har deltidsarbetemed i genomsnitt minst . Delhar inle varil möjligt att vid beslutet om den nya lagen ange lösningar föralla de skiftande förhållanden som kan förekomma och som kan växla mellan olikabranscher på arbetsmarknaden. Del ankommer på att, eftersamråd med den centrala pensionsdelegationen som är knuten lill verket,meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av lagen. I delegationen ingårföreträdare för arbetsmarknadens parter. Närdel gäller frågan om hur deltidsarbetet skall förläggas för att det skallgrunda rätt lill delpension har föreskrivit att arbetetskall anordnas så att arbetstagaren utför något sådant arbete åtminstonevarannan månad. Undantag från denna regel får medges när det är motiverat avsärskilda arbetsförhållanden i del enskilda fallet. Fråganom när en sådan undanlagssituation föreligger får avgöras i varje enskiltärende. Sådana delpensionsärenden prövas i första instans av försäkringskassanspensionsdelegation, som dä består av bl. a. ledamöter med erfarenhet av arbetsmarknadsförhållanden.Pensionsdelegationens beslut kan överklagas hos ochslutligen hos försäkringsdomstolen. harhelt avgjort ett antal ärenden, där det är fråga om undantag från huvudregelnom deltidsarbetets förläggning för skogsarbetare. Besluten har ännu inte vunnitlaga kraft. Med hänsyn häriill är några åtgärder från min sida i denna fråga fn. Avslutningsvisvill jag säga att del ligger i sakens natur att den praktiska tillämpningen aven så omfattande reform som det här är fråga om kan motivera justeringar iregelsystemet. har också fått i uppdrag attmed biträde av den centrala pen-sionsdelegalionen noga följa utvecklingen av delpensionsförsäkringenoch därvid föreslå sådana justeringar i lagstiftningen som kan visa sigbehövas. Enligt vad jag har inhämtat kommer alt redovisadelta uppdrag till regeringen . Jag ber alt få lacka socialministern för svaret på min interpellation.Jag finner svaret positivt. Lagenom delpension har varit i kraft elt drygt halvår. Och för mänga har den varilbra. Enligt min uppfattning måsle det vara ett intresse för alla parter attförlägga arbetstiden så att den passar arbetstagaren och dessutom så altarbetsinsatsen blir meningsfull. Enkall och snörik vinter är inte den bästa alt arbeta i för äldre människor medvissa handikapp. Det gäller särskilt de äldre skogsarbetarna. För dessa skulledel vara en stor fördel att få göra ett uppehåll i arbetet under den hårdastevintern. I stället skulle de få arbeta i fatt när våren kommer. Möjligheternaatt ordna lämpligt arbete åt delpensionärer kan variera. De tyngsta jobben ärinle så lätta att klara av. Passande uppgifter för den äldre skogsarbetskrafienmåste ändå vara skogsvårdande arbeten - frösådd, skogsplantering, röjning ochgallring - men dem kan man inte utföra i kyla och djup snö. Socialministernredogör för bestämmelserna för delpension, och därefter tillägger han: "Närdet gäller frågan om hur deltidsarbetet skall föriäggas för att det skallgrunda rätt till delpension har föreskrivit att arbetetskall anordnas så att arbetstagaren utför något sådant arbete åtminstonevarannan månad. Undantag från denna regel får medges när det är motiverat avsärskilda arbetsförhållanden i det enskilda fallet." Dispensmöjlighetfinns alltså, och den bör enligt min mening vara tillämplig på skogens folk. Detär att hoppas att vederbörande verkligen tar hänsyn till den sökandes önskemålnär goda skäl föreligger. Stelbenta bestämmelser får inte hindra vad som ärpraktiskt, sunt och bra för alla parter. Han pekar på att har fäll i uppdrag attfölja utvecklingen och nämner att här kan bli nödvändigt att föreslå vissajusteringar och att förslag i så fall skall komma . Jagvädjar till socialministern att han noga följer utvecklingen i de här frågornaför alt få ett system som passar både människorna och produktionen. Vi talarså mycket om samråd i olika sammanhang, och här är väl ändå ett område där denanställde och företagaren bör kunna samråda för att därmed lösa problemen påett förnuftigt sätt. Tillsist vill jag poängtera att jag inle är ute efter att riva sönder någotregelsystem. Vad jag vill är att dispens skall kunna erhållas när det löserpraktiska problem. Det var också ur den synpunkten jag tog upp den här frågan ien interpellation i stället för att motionera. Jagfinner i alla fall socialministerns svar positivt och hoppas att problemetskall kunna lösa sig för dem som har sina ansökningar inne; jag utgår ifrån attsocialministern annars följer de här frågorna. Jag tackar änen gång för svaret. Överiäggningen var härmed slutad. 2 proiokoll1976/77:66-69 § 9 Om den kommunalainformationen Tisdagen den 8 februari1977 Herr kommunministern erhöll ordet för attbesvara ()den II januari anmälda interpellation, 1976/77:71, ochanförde: har - med utgångspunkt i de uttalanden om den kommunalainformationen som görs i propositionen 1975/76:187 - frågat mig om jag delardet synsätt som anges i propositionen i dessa delar. Mittsvar är ja. Del allmänna synsätt som kommer till uttryck i propositionenbygger på de förslag som utredningen om den kommunala demokratin lade fram.Inom den utredningen förelåg som bekant en bred enighet i dessa frågor. Undersenare är har den kommunala informationsverksamheten byggts ut väsentligt.Såväl kommunerna som landstingskommunerna har aktivt prövat olika åtgärder föratt informera medborgarna om rättigheter och skyldigheter. Ambitionen är ocksåatt ge medborgarna en möjlighet till direkt inflytande över den kommunalaverksamheten. Eftersom de lokala förutsättningarna skiljer sig åt är delnaluriigl att formerna för informationsverksamheten varierar. Ikommunaldemokratiulredningen gavs många exempel på informationsåtgärder som kanvidtas. Utgångspunkten för utredningen var att de kommunalainformationsinsatserna skulle omfatta alla medborgare. Därför måste särskildaåtgärder vidtas för alt nå de grupper som är svåra att nå. Föregen del fäster jag stor vikt vid att den kommunala informationen utvecklasytterligare. Särskilt viktigt är att förutsättningar skapas för ett aktivtinformations- och åsiktsutbyte mellan medborgare och förtroendevalda ävenmellan valen. Syftet bör vara att ge medborgarna ökade möjligheter lill direktmedverkan och inflytande över de kommunala frågorna. Därvid börkommunaldemokratiutredningens idéer och uppslag kunna vara en god utgångspunktför en utveckling på detta område. Först elt tacktill kommunministern för att han svarat på min interpellation rörande denkommunala informationens innehåll och former. Svarets första del - som rör deallmänna motiven och grunderna för informationen - är helt tillfredsställande.Där är statsrådet klar och entydig. Något skäl för missförstånd existerar inte. Däremotblir bilden en smula grå och suddig när kommunministern behandlar mina övrigatvå frågor. Han undviker helt enkelt att svara. Jag beklagar detta och tvingasatt uppehålla mig vid dessa spörsmål. Jag gör det därför att frågornaär av central betydelse vid den praktiska tillämpningen av den kommunalainformation som både statsrådet och jag finner sä nödvändig. Mina två övrigafrågor löd så här: Anser statsrådet att information isakfrågor om möjligt bör lämnas kommuninnevånarna innan slutligt beslut fattas? Anser statsrådet alt en allsidig och objektivkommunal information bör innehålla redovisningav såväl majoritetens som minoritetens uppfattning och konkreta förslag? Myckelvälvilligt tolkat kan jag möjligen finna kommunministerns svar på fråga 2 iföljande svarsmening: "Ambitionen är också att ge medborgarna en möjlighettill direkt inflytande över den kommunala verksamheten." Jag gör dentolkningen därför att verklig möjlighet -och jag har förstått att det är detstatsrådet menar - till medborgarinflytande bara kan åstadkommas ominformation lämnas innan slutligt beslut fattas. Jag frågar därförkommunminislern om han delar denna min uppfattning. Såtänkte jag få uppehålla mig en smula utförligare omkring fråga 3. Den behandlaren principiellt mycket viktig frågeställning enligt min mening. Kommunminislernhar för sin del hell avstått från att meddela någon uppfattning om hurminoriteten bör behandlas i den kommunala informationen, Hans tystnad på denpunkten är så myckel mer beklaglig mot bakgrund av alt jag väckte mininterpellation i första hand för att få besked just i denna del. Mitt behov avbesked från kommunministern grundar sig på ett enligt mitl - och jag vet mångaandras - sätt att se horribelt ställningstagande från en ledande kommunalman imin egen hemkommun. Vederbörande, som tillhör samma parti som kommunministern,har i anslutning till en uppmärksammad dispyt med kommunensinformationssekreterare i en offenllig handling givit uttryck för följandeuppfattning när det gällde information i samband med kommunens budget: "Något'oppositions budgetförslag' existerar inte. Däremot har såväl (s) som (vpk)varsin reservation i kommunstyrelsen. Det bör självfallet varainformationsenhetens uppgift att informera allmänheten om Kommunstyrelsensbudgetförslag. Om några politiska grupperingar har avvikande uppfattningar iförhållande lill detta förslag är det resp. politisk grupperings sak altinformera om sina avvikelser!" Såkan alltså den praktiska verkligheten te sig i en av landets större kommuner år1976. Del kan ibland vara stort avstånd mellan centralt uttalade uppfattningaroch decentral tillämpning av dessa uppfattningar i den praktiskavardagsverklighet som möter den svenske medborgaren i allmänhet. Dellamitt påstående belyses bäst genom alt jag nu citerar vad en annan avkommunministerns partivänner har anfört om just behovet av information omminoritetens uppfattning och förslag. Del var i som här ikammaren , alltså för inte mycket mer än en månad sedan,gav sin synpunkt på redovisning av minoritets mening vid beslutsfattande. höll sitt anförande med anledning av betänkandenr 10, som behandlade en motion av m. fi. centerpartister medförslag om att skulle uttala att man vid offentliggörande och referatav ärenden och beslut i samhällsorgan, offentliga utredningar, länsprogram m.m. alltid skall meddela förekommande reservationer och avvikande mening- Nr 67 ar. anförde i kammaren bl. a. följande, som jag villcitera Tisdaeen den därföratt jag tycker alt det är väsentligt. Först uttryckte han sin lill- 8 fehniflri 1977 fredsslällelsemed utskottets behandling av hans motion och citerade ettavsnitt ur utskottsbetänkandei: Om den kommuna- "Deninformation som direkt styrs av statsmakterna bör självfallet la informationenpräglas av största möjliga objektivitet. Härav följer att även frän majoritetsståndpunkternaavvikande meningar i princip bör redovisas. Särskilt viktigt är delta enligtutskottets mening när del gäller beslut under beredningsprocessen, t. ex.utredningsförslag. Alt information i detta skede ges om skiljaktiga meningarär ägnat att öka allmänhetens kunskaper om de aktuella frågeställningarna ochdärigenom stimulera debatten till fromma för statsmakternas slutligaställningstaganden." Sålångt citerade utskottets betänkande, som f ö. är undertecknat aven annan partivän lill kommunministern, nämligen , i avslutade sitt inlägg i kammaren med följande ord: "Utskottetuppehåller sig i första hand i denna fråga vid de statliga organens verksamhet.Här har den allsidiga informationen till andra organ och till allmänhetenbetydligt vidgats och förbättrats . Men den i motionenaktualiserade frågan har givetvis stor betydelse även i de olika länsorganen,landstingen och kommunerna." Jagdrar ett eget rött streck under det sista ordet, kommunerna. "Jag förutsätter attutskottels och uttalande kommer att bidra till att olika meningar isamband med utredningar och beslut av olika slag på alla nivåer på ett bättresätt än kommer alt redovisas. Det bör också vara till stöd för deminoriteter som har anledning att bevaka all deras meningar kommer lill uttrycki den offentliga debatten." Min fråga till kommunministern är nu: och chefen för kommundeparlemeniei och herrOlssons i uppfattning om hur samhällsorganen bör redovisa minoritetensmening vid beslutsfattande? tar upp ett enskilt fall när det gäller den kommunalainformationsverksamheten. Jag förstår, att man kan härleda det till Uppsalakommun. Jag föreställer mig att håller mig räkning för att jag intefrån denna talarstol kan diskutera hur informationsverksamheten i en enskildkommun bör ordnas.