prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:129 §1 Justerades protokollen för den 4 innevarande månad. Omett mera förståeligt medicinskt språk §2 Om ett mera förståeligt medicinskt språk Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:407, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att föreslå en ändring avdet medicinska språket för alt göra det förståeligt för alla människor. Medanledning av skrivelse om inrättande av enmedicinsk nomenklaturcentral uppdrog regeringen åtsocialstyrelsen att i samråd med bl. och utreda frågan om lämplig organisalion av den medicinskaspråkvården. har därefter tillsatt en särskild arbetsgrupp föratt utreda denna fråga. Enligt vad jag har inhämlat kan förslag i ämnet väntasunder . Jagkan här också nämna atl kommer atl ge ut nyaanvisningar om utfärdande av dödsbevis. Därvid kommer styrelsen att föreskrivaen skyldighet för läkare som utfärdar dödsbevis att ange dödsorsaken både påsvenska och på latin. Det latinska språket kan inte helt undvikas inommedicinen, eftersom bl, a, den internationella sjukdomsstalistiken och deninternationella sjukdomsklassifikatio-nen använder latinska benämningar. FruHÅKANSSON (fp): Jag vill först tacka statsrådet för svaret på min fråga. Delär onekligen en myckel stor olägenhet för många människor att från läkare intefå ett intyg till eller en dödsattest för anhörig utskrivenpå ett språk som man kan förstå. Därför är det tillfredsställande attsocialslyrelsen inom kon kommer ut med anvisningar, men jag skulle vilja frågastatsrådet : Vad betyder "", när kan man väntadessa anvisningar? Jaghar talat med bl, a, personal vid stadsförsamlings expedition. Därfinns människor med mycket lång erfarenhet av arbetet. De säger att de mycketofla får försöka hjälpa människor att översätta latin till svenska med hjälp aven handbok. Tolkningsarbetet bedöms som svårt, eftersom dödsattesterna oflainnehåller dels en huvudorsak till dödsfallet, dels också ett stort antalbidragande orsaker. Omett mera förståeligt medicinskt språk samlliga dödsattester ärskrivna på latin, och någon ändring lill del bättre har inte personal som varitanställd kunnat förmärka. PåKarlskrona försäkringskassa har man anordnat kurser, benämnda Vårl medicinskaspråk, fr, o, m, för alt personal på olika nivåer skall kunna klarasina arbetsuppgifter. År1975 deltog 48 riänstemän i denna utbildning vid försäkringskassaunder . var antalet 95 personer, mendå hade utbildningen avkortats , vilket sammanlagt blev 1 792timmar. Under innevarande år har 28 personer fått tvådagarsutbildning,och man räknar med att ytterligare ett 50-tal skall få denna utbildning. Utgårman från en dagsmedelinkomst på , och räknar med atl det i vårl landfinns ca 12 000 anställda vid försäkringskassorna, finner man atl del onekligenbehövs avsevärda summor för denna form av utbildning. Om vi räknar med alt baraca 7 500 av dessa anställda behöver tvådagars utbildning i vårt medicinskaspråk, blir kostnaden 15 000 gånger , eller 2,1 milj, kr. Man kanverkligen fråga sig om detta översättningsförfarande skall belastaförsäkringskassan och församlingsexpeditionerna. Underden katolska tiden i vårt land predikade prästerna på latin, och del var inlemeningen atl människorna skulle förstå det som sades. Men det kan väl inte varaså alt den medicinska vetenskapen är beriänt av att tala och skriva ett språk,som de fiesta människor inte förstår och som dessutom är lill uppenbar nackdelbåde för enskilda människor och för dem som är verksamma vid försäkringskassoroch församlingsexpeditioner. Jaghoppas att statsrådet vill svara på mina frågor, också på den som varav ekonomisk nalur. Jag delar hell uppfattning att elt begripligt medicinsktspråk är en utomordentligt angelägen fråga både mänskligt och ekonomiskl. Som jagnämnde i milt svar kan vi vänla ett förslag frän socialslyrelsen om denmedicinska språkvården. Också de nya anvisningarna om utfärdande av dödsbevisvänlas komma till höslen. Jagkan också nämna atl medicinalansvarskommiltén har i uppdrag att överväga vilkaåtgärder som kan vidtas för atl förbättra kontakterna mellan de för vårdenansvariga och patienterna, I direkliven för kommittén har också underslrukilsalt del är av stor belydelse alt patienterna får tillräckligt med informationfrån den behandlande personalen om sitt hälsotillstånd och om den behandlingsom pågår eller planeras. Denna kommitté kommer av allt att döma atl lämna sillbetänkande i det här avsnittet . Jagvill slutligen också erinra om alt det har väckls en motion till årets riksmöteav m. fl. om lättbegriplig information lill sjukhuspatientangående dennes sjukdomsbild. all behandlas här ikammaren senare under . Jag kan självfallel inle föregripa enevenluell deball här i , men jag vill försäkra all jagkommer all följa dessa frågor med den allra slörsla uppmärksamhel och ta deinitiativ som ankommer på mig för att få till stånd ett mer lättförståeligtmedicinskt språk. FruHÅKANSSON (fp): Jag lackar statsrådet för dessa upplysningar, Slalsrådelkommer säkerligen all göra alll vad som är möjligt för alt lösa denna viktigafråga. Det är dessutom i ett trängl ekonomiskt läge av mycket slor betydelseatl man sätter in utbildningsinsatser där de behövs och inte för en så storsumma som det här gäller utbildar folk lill all översälta intyg påförsäkringskassan. Jagkan också tala om att förvaltningskostnader under 1970-talelhar fyrdubblals. De har stigit från 300 miljoner lill I 300 milj. kr. Det äralltså mycket viktigt alt man försöker atl spara där så är möjligt. Om läkarnakommer att få anvisningar om utfärdande av dödsbevis både på svenska språketoch på latin, kan man ha samma förfarande för intyg till försäkringskassan.Dessa kan skrivas på båda språken, om de latinska benämningarna behövs förklassifikalionen. Avslutningsvisskulle jag vilja cilera vår store skald , som i visor bl. a.säger så här: Han lalar med bönder påböndernas säll Men med lärde män pålatin. Detär något som vi noga måste beakta i vårl språkbruk - atl vi använder ett språksom alla människor förslår. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om vidareutbildning av åklagare Herr justitieministern erhöll ordet förattbesvara /rf-gards (m) anmälda fråga, 1976/77:429, och anförde: har frågat mig om jag är villig föranstalta om sådanvidareutbildning av åklagare all de med slörre säkerhei och trygghet kanfullgöra sina uppgifter även i skatiemål. Inomåklagarväsendet ägnas utbildningsfrågorna fortlöpande slort intresse.Betydande insatser har också gjorts för alt åklagarna skall bli alll bättreskickade att klara av sina uppgifter. I utbildningsverksamheten har på senarelid den kvalificerade ekonomiska brottsligheten, vid sidan om narkotikabrotten,stått särskilt i blickpunkten. Inför skatlebrottslagens tillkomst år 1972ordnade sålunda riksåklagaren en serie kurser för bl, a, 63 åklagare. Ett90-tal åklagare har deltagit i kurser som har anordnats av riksskalleverketomedelbart före och efter skattebrottslagens ikraftträdande. Riksåklagaren harockså arrangerat en Omsystemet med avgiftsfinansierade broar serie kurser rörandeförmögenhetsbrotlen, I dessa kurser har tillsammans 60 åklagare deltagit. Somett led i verksamheten för att effektivare bekämpa den kvalificeradeekonomiska brottsligheten har inom loppet av inrättats tre nyariänster för länsåklagare för speciella mål. Dessa åklagare tar sig an desärskilt svåra målen, som ofta är mycket tidskrävande. De hinner därför baramed att handlägga ett begränsat anlal mål. De fiesta mål inom området kommerdärför även i fortsättningen att handläggas av åklagare på de regionala ochlokala åklagarmyndigheterna. Det är därför väsentligt att utbildningsinsatsernapå området ägnas fortsatt uppmärksamhet så alt dessa åklagare erhållererforderiig utbildning. Enligtvad riksåklagaren har upplyst planeras f n, en omläggning av utbildningen. Delär avsett alt ell 80-tal åklagare skall genomgå en veckolång kurs somhuvudsakligen är inriklad på skattebrotten. Tanken är atl det i varie regionskall komma att finnas några åklagare som kan avlasta regionala och andrasärskilt kvalificerade åklagare det stora antalet enklare skattemål. Riksåklagarenhar vidare upplyst att man undersöker förutsättningarna för en mer omfattandeutbildning för ett 25-tal åklagare, är att dessa åklagare skall blisärskilt lämpade att hantera den verkligt kvalificerade ekonomiskabrottsligheten. Tyngdpunkten i utbildningen avses ligga på företagsekonomi menden skall också inbegripa civil-, finans-, straff- och processrätt. Sedanplaneringsarbetet har slutförts, avser riksåklagaren att underställajustiliedepartemenlet ett detaljerat förslag i ämnet. Jag räknar således medatl få ta ställning till frågan om en sådanvidareutbildning som efterlyser. Mot den bakgrunden finns det inteför dagen anledning för mig att ta något eget initiativ i frågan. HenLIDGARD (m): Mitt anförande skall bli mycket kort. Jag ber alt få tackajustitieministern för det utomordentligt posiiiva svar som jag har fått på minfråga. Jag kan bara ge uttryck ål den förhoppningen att utbildningen skall,som justitieministern säger, komma i gäng förhållandevis snart, Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om systemet med avgiftsfinansierade broar Herr kommunikationsministern erhöll ordelför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:418, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser föreslå atl ett systemmed avgiftsfinansierade broar införs i , Dethar i olika sammanhang hävdals att ett system med avgiftsfinansierade broarskulle göra del möjligl atl utföra angelägna brobyggen än omenbarl de ordinarie väganslagen används. Trafikanterna skulle därigenom intebehöva göra slora omvägar eller behöva använda färieleder med de väntetider somsädana alltid är förknippade med, Avgiftsfinansierade broar skulle därmedminska rese- och transportkostnaderna. Systemet med avgiftsfinansierade broarförekommer också relativt ofta utomlands, bl, a, i , Dettaär bakgrunden lill atl jag försökt fä en diskussion tillslånd om de för- och nackdelar som ett system med avgiftsfinansierade broarskulle medföra om det införs här i , Någonnärmare diskussion i frågan har inle förts i regeringen. Jag vill dock erinraom att jag tidigare i kammaren har aviserat atl en trafikpolitisk propositionkommer att läggas fram till höstriksdagen. Omsystemet med avgiftsfinansierade broar HenLINDBERG (s): Jag ber atl få tacka kommunikationsministern för svarel på min fråga.Avsikten med frågan har inte varit att föra en debati medkommunikationsministern om fördelar och nackdelar med avgiftsfinansieradebroar och vägar, ulan anledningen lill frågan är det uttalande somkommunikationsministern har gjort i den här frågan, vilket har oroat mänga imitt hemlän. Vihar ett stort behov av byggande av broar och vägar, men jag vågar nog påslå attdet bara är ett fålal människor som accepterar ell system medavgiftsfinansiering, efiersom ett sådant skulle hårt drabba de boende iglesbygderna och det lilla näringsliv som finns där. Jagkonstaterar nu alt delta är ett hugskott av kommunikationsministern, vilkettydligen än så länge inle har någon förankring i regeringen. Vi har på senarelid vant oss vid att statsråd gör enskilda uttalanden, som ofta dagen efteråtdementeras av någon annan regeringsledamot - i det här fallel harkommunikationsministern själv gjort del, och detla är ju i och för sigtillfredsställande. Menvad som är intressant i svarel är vidare alt kommunikalionsminisiern, efterdet att han konstaterat alt han inte har förankrat förslaget i regeringen,meddelar alt han skall framlägga en trafikpolitisk proposition tillhöstriksdagen. Dä måste min följdfråga bli: Hur skall jag tolka det svaret? för avsikt att i samband med den trafikpolitiska propositionenframlägga förslag om avgiftsfinansierade broar, därest den övriga delen avregeringen går med på elt sådani förslag? Jag beklagar atl av naturliga skäl inte kan få något svarpå den frågan - det vore ju atl föregripa del ställningstagande somskall ligga till grund för den irafikpoliliska propositionen . Jag sad° i mitt svar attregeringen ännu inte haft anledning all närmare Nr 129 diskutera frågan, men jag har initierat en debatt om denna sak vid några Torsdaeen den tillfällenpå grund av att jag anser det angeläget att olika berörda grupper 12 mai 1977 'tillfälle att framföra sina synpunkter i den allmänna debatt som jag --------------- tyckerär viklig. Om åtgärder för att Jagskulle dock vilja framhålla att jag aldrig har sagl främja kollektivtra- och heller aldrig avsett atl vi skulle ha avgiftsbelagdabeflntliga vägar fiken eller broat Vad jag har talat om är de fall där eltgodtagbart alternativ finns men där en nyförbindelse i form av en bro skulle medföra betydande lidsvinster och därmedbetydligt minskade reskosinader för trafikanterna. Jag kan inle se alt en sådanlösning skulle vara någonting att oroa sig för, som uttryckerdet. Ivissa speciella fall har jag således ifrågasatt om inte en avgiftsfinansieringfrån samhällets synpunkt skulle vara fördelaktig och medföra fördelar även förtrafikanterna, eftersom den skulle möjliggöra en väsentlig tidigareläggning aven angelägen investering. HerrLINDBERG (s): Atl moderala samlingspartiel har de synpunkler somkommunikationsministern har fört fram känner vi till sedan lidigare debatter.Millenpartierna har tagit avstånd från den filosofin, och jag hoppas atl deslår fast vid ställningstagandet. Kommunikationsministerntog i som exempel när han framförde sitt förslag nere iKalmar. Jag kan ändå inte länka mig atl jusl det exemplet skulle vara någontingatt bygga på. Här gäller det ju glesbygdsområden, och de människor som bor därskulle hårt drabbas av en avgiftsfinansiering. Det skulle vara förödande förden jämlikheispolilik vi har velal föra också i det här sammanhanget. Jagförslår myckel väl alt kommunikationsministern inte kan ge ett besked om frågankommer med i propositionen eller inle när man inte har diskuterat den iregeringen, men min fråga var om kommunikationsministern avser atl försöka fåfram ett sådant här förslag, därest han får den övriga regeringen med sig päden linjen. Överläggningenvar härmed slulad. §5 Om åtgärder för att främja kollektivtrafiken Herr kommunikationsministern erhöll ordelför alt besvara () anmälda fråga, 1976/77:408,och anförde: frågai mig dels vilka ålgärder jag avser alt vidta för attstimulera användningen av kollekliva transportmedel och vilken rollkolleklivirafikforskningen väntas fä i fortsältningen, dels om jag anser allkollektivtrafiken kan främjas ulan restriktioner för bi- Detfinns - som påpekar - mycket som lalar för atl den kollektivapersontrafiken måste ges en ökad tyngd i trafikförsöriningen. Vihar atl räkna med alt stora grupper av medborgare är och kommer atl förbliberoende av kollektivtrafiken för t, ex, sina arbetsresor och för alt kunna nåolika former av offentlig och privat service. Samhällethar att garantera en tillfredsställande trafikförsörining. En sådan målsäilningmåste i hög grad uppnås genom en utbyggd och förbättrad kollektiv trafik. Denövergång från individuellt lill kollektivt resande som kan bli följden av enmera konkurrenskraftig kollektivtrafik utgör i sig ett medel i kampen mot demiljö- och trafiksäkerhetsmässiga problem som en ökande personbilism kan föramed sig i större eller mindre utsträckning. Även den nya energisituationen meden förutsedd oljebrist och höjning av drivmedelspriserna medför behov all viakollektivtrafiken kunna erbjuda ett konkurrenskraftigt alternativ tillprivatbilismen, Kravelpä effeklivl resursutnyUjande i fråga om trafikanläggningar och trafikmedelleder till samma slutsats. Minavsikl är atl i den kommande trafikpolitiska propositionen lägga fram olikaförslag som är ägnade att göra den kollektiva trafiken attraktivare. Del gällerhur kollektivtrafiken allmänt skall byggas ut och dess framkomlighet itätorterna skall kunna förbättras. Det gäller vidare hur kollektivtrafikenskall kunna anpassas till de handikappades behov. Jag kommer också att ta uppprisfrågorna i kollektivtrafiken. De åtgärder jag ämnar föreslå kommer ocksåatt inverka på yrkestrafiklagstiftningens utformning. Enförutsättning för alt den kollektiva trafikens attraktiviiel skall kunnaförbättras är också enligl min mening atl del kommer till stånd en högre gradav samverkan mellan irafikföretagen och en ökad anpassning till konsumenternasbehov. Utgångspunktenför mina ställningstaganden är således alt kollektivtrafiken kan göras merkonkurrenskraftig och på så sätt attrahera fier resenärer utan atl direkla restriktionermol bilismen skall behöva tillgripas. När däremot billrafiken - som i en deltätorter - tar sig en sådan omfattning att framkomligheten förkollektivtrafiken försväras och människors hälsa äventyras, får olika lyper avbegränsningar övervägas. Sådanaåtgärder har som bekani vidtagits på en del håll. Bilfria galor har införts ochhela stadsdelar har blivit föremål för relativt omfattande regleringar. Kommunernahar med andra ord redan nu möjligheter att tillgripa olika former av åtgärder.Frågan om atl genom olika typer av avgiftssystem ge kollektivtrafikenföreträde har diskuterals. Närdet så gäller kollektivtrafikforskningens roll tror jag vi alla kan varaöverens om alt den liksom all forskning ulgör en viktig förutsättning för enfortsatt ulveckling av samhället. Redan nu satsas genom bl, a,transportforskningsdelegationen och STU belydande rnedel i syfte alt utvecklakollektivtrafiksyslem m, m. Omåtgärder för att främja kollektivtraflken Nr 129 Hen (): Torsdaeen den talman! Jag ber all få tacka för det myckel ulföriiga, intressanta 12 mai 1977 '"'''"Sa stycken positiva svar som jag fått av statsrådet. förkollektivtrafiken, Självfallel måsle del vara svårt att här gä in mera Om åtgärder för att pådetaljer när en proposition väntas myckel snart, främja kollektivtra- Trots att jag visste detta har jag velal slällafrågan av tvä anledningar, fiken Den ena är alt, som framgick också av svaret, denallmänna inslällningen till kollektivtrafik bliralllmer positiv. Den präglas närmasl av förväntan att denna trafik skallanpassas bällre lill resandebehovet. ökar också förståelsen för attbilismen måste hållas tillbaka i tätorter genom restriktioner av olika slag. Denandra anledningen till frågan är att kommunikationsministern i fiera intervjuerden har ullalat sitl iniresse för att öka kollektivtrafiken. Delär positivt och har bekräftats här . Men har statsrådet beionaiall han inle har några som helsl avsikter att vidta åtgärder som kan verkastyrande på bilismens utveckling. Det förefaller mig som om det ligger enmolsägelse i detla. Del oroar givetvis alla som är intresserade av all fåbättre balans mellan olika transportmedel. Jag vill la upp den punklensärskilt, efiersom den gäller en av mina vikligaste frågor . Statsrådetsäger alt han vill göra kollektivtranken sådan att den attraherar allt fierresenärer, men han tillägger: "utan att direkta restriktioner motbilismen skall behöva tillgripas". Först när biltrafiken blir kraftig itätorter och vållar bekymmer skall han böria Överväga begränsningar. Se ut över exempelvis ! Del är i så fall dags nu att börjaöverväga. Jag tror all det är en utopi när del gäller lätortern,. att deträcker att förbättra möjlighelerna för kollektivtrafiken och inlegöra någonting när det gäller bilismen. Därför vill jag fråga om inte statsrådetvill ompröva sin principiella inställning och redan nu överväga vilka ålgärderman kan vidta i tätorter där bilismen medför slora problem.Statsrådet har själv i sitl svar talat om trängsel, olyckor osv. Här iSlockholm, för atl ta det svåraste problemet, närmar sig trafiken i vissa fallvad som kan betecknas som skräckexempel på dålig trafikmiljö. Fotgängarna,särskilt gamla och handikappade, kan inte längre känna sig säkra när depasserar övergångsställena. Roll ljus nonchaleras av alll fier bilister. Vadman än gör, tror jag inte man kan åsladkomma några förändringar ulan att manockså inför restriktioner för bilismen. Närdel gäller långväga resor är jag självfallet också myckel intresserad av attförstärka kollektivtrafiken. Jag tror alt ett atlraktivt laxesystem förjärnvägsresandel skall vara den mesl framkomliga vägen för alt nä målel. Härbehövs i synnerhel stimulans så att familjer väljer järnvägen och lämnar dentrafikfarligare bilen hemma, Inle heller behöver känna någon oro -jag upprepar vad jagsade till . Närjag säger att jag inte f n, anser att man behöver överväga några ålgärder förbegränsningar, så menar jag från den statliga sidan. Kommunerna har ju redan,som väl känner till, möjligheter att vidla ålgärder. Del finnsdel exempel på i många kommuner, inte minsl i huvudstaden. Vadsedan gäller efterlevnaden av trafikreglerna, ingripanden mot kör-ning mol röttljus osv,, så är del ordningsmaklens sak all sköta detla. Därvidlag behövs inteheller några ingripanden av den art som jag föresläller mig att . Jagtror atl om kommunerna sköler trafikregleringen på ell rikligl säll och omefterlevnaden av trafikreglerna övervakas så alt förarna blir laglydiga, såkommer många av de problem som pekar pä atl försvinna. Omåtgärder för att utveckla kommunikationerna mellan och Tröndelagen iNorge HerrSELLGREN (fp): Jag är också medveten om alt det redan nu finns en hel del instrumentsom kommunerna kan begagna sig av för all göra ett centrum i en tätort eller enstad mera bilfritt. Men det är inte tillräckligt, efiersom trafiken blirallt svårare i tätorterna. Därför vill jag fråga statsrådet: inte isamverkan med kommunerna ta upp frågan om särskilda åtgärder - trängselavgiftereller andra liknande restriktioner? Varför inte undersöka möjligheterna förkommunerna att ta ut en bilskatt? Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärderför att utveckla kommunikationerna mellan och Tröndelagen i Herrkommunikationsministern erhöll ordel för atl besvara herrSijernsiröms (c) anmälda fråga, 1976/77:410, och anförde: har frågai mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta föralt utveckla kommunikationerna mellan och Tröndelagen i . Genomårens lopp har en rad åtgärder vidtagits för att förbättra kommunikationernamellan och Tröndelagen, Jag kan som exempel nämna byggandet avmellanriksvägen över ner lill Sriördal -nuvarande väg E 75 - samtolika taxesänkningar på järnvägen. Ensärskild norsk-svensk expertgrupp under nordiska ämbelsmanna-kommittén förtransportfrågor, NÄT, arbelar f n. med frågan om eventuella ytterligareåtgärder för att förbättra betingelserna för kommuni- Omåtgärder för att utveckla kommunikationerna mellan och Tröndelagen iNorge kalionerna päTrondheimsleden, Expertgruppen kommer enligl vad jag inhämlat att redovisa sinaförslag . Jag vill först studera expertgruppens förslag innan jagöverväger några ålgärder i fråga om järnvägs- och landsvägstrafiken. HerrSriernström lar också upp frågan om en flyglinje mellan ochTrondheim, Fråganom flygförbindelser mellan de norra delarna av , och harnyligen utretts av en annan expertgrupp under NÄT, Härvid har i princip tvålinjesträckningar diskuterats, nämligen en nordlig förbindelse mellan ,och och en sydlig förbindelse mellan och , Iexpertgruppens betänkande priorileras den nordliga linjesträckningen framförden sydliga. Betänkandethar varit föremål för en omfattande remissbehandling i , Frågan bereds nui samarbele mellan regeringarna i , och , Jag vill avvaktaresultatet av denna beredning innan jag tar slällning i denna fråga. Hen (): Jag ber altfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. Detär helt uppenbart att ett ökat handelsutbyte och ökade transporter mellanMitinorrland och Tröndelagen skulle få mycket positiva effekter päindustriulvecklingen där. inland har genom närheten lill de isfriahamnarna i liksom till den expansiva norska marknaden goda geografiskaförulsällningar att utvecklas. Men lyvärr utgör riks-gränsen ett betydandehinder på grund av de konstlade svårigheter som byggs upp på båda sidor. Detlahar påtalats här i för den socialdemokraliskaregeringen, men några kraftfulla åtgärder atl riva dessa hinder åstadkom aldrigregeringen . förväntar vi oss att den nya regeringen kan åstadkommanågot påtagligt därvidlag.