prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi menar i stället atl de ca 450 milj. kr.som tipset lar in skall gä tillbaka till idrotten. Del är så mycketsom regeringen vill satsa på idrotten . I ärlighetens namn skall välsägas att samhällets stöd, som vårt förslag nu ligger, kommer att uppgå till ca225 milj. kr., dvs. halva det belopp som kommer in genom tipset. Men med enuppräkning skulle samma belopp som tas in genom tipset gå tillidrottslig verksamhet. Bädeherr och påstår att dessa sponsorer, kommersiellaintressenter, inte skulle styra delar av idrotten. I mitt inledningsanförandetalade jag om den s. k. skidpoolen, i vilken åtta företag Dessa företag gerSkidförbundel . hotar man att dra in dessa pengar, vilket skullemedföra ekonomiska svårigheter för Skidförbundel. Anledningen till delta är atlSkidförbundel tillsammans med försöker ta fram billigareskidor än vad dessa åtta företag vill lansera på marknaden. Kooperationen har isamarbete med Skidförbundel fått fram bra skidor till relativt billigt pris.Det tycker inte poolfirmorna om. Det kan minska deras profit. De villnaturiigtvis sälja sina dyrare grejor med olika krusiduller och märken pä. Idenna ekonomiska exploatering ingår atl intala vanliga turislåkare atl de intekan ta sig fram på annat än de rena lyxskidorna, som kostar sä mycket merpengar. Det gäller f ö. inte bara skidsporien. Vi kan t. ex. se påbordtennisen, där grundskoleelever redan i de lägsta klasserna fås att tro atlman måste ha loppendyra världsmäslarracketar för att över huvud taget kunnalira pingis. Nej,jag tycker alt man med öppna ögon skall se den verklighet som råder. Man kannog inte påstå annat än att del trots allt är de ekonomiska intressena som ialltför hög grad styr idrotten och det idrottsliga utövandet. Vi anser atl manmed etl rejält stöd till idrotten skulle kunna få bort delta beroende. försökte möjligen definiera vad han menar med styrning avidrotten. Jag är inte alldeles säker på alt han lyckades. Men låt oss göraklart alt inflytande och styrning är två skilda saker, i all synnerhet som etlinflytande över etl enstaka arrangemang - vilket möjligen kan åberopas såsomexempel från den sida som vill misstänkliggöra idrotten-självfallet inte skalljämföras med den form av dirigering som dessa inlägg från vpk ger intryck av.Massor av enstaka idrottsarrangemang har anordnats av tidningar. Del ärnågonting som jag tidigare inte har hört någon kritik mot. Tvärtom har detansetts vara etl vällovligt syfte. i sade att vpk inte vill misstänkliggöra idrotten - åtminstoneinle han. Men han talade om au man "urholkar". Han åberopade delyttrande jag fällde och som jag kan upprepa, nämligen alt det naturligtvis ärtråkigt att idrotten i stor utsträckning skall vara beroende av reklampengar.Men jag ser detta med levande reklampelare närmast som ett estetiskt problem. Härhar vi emellertid, herr talman, ett område där diskussionen alldeles säkertkommer alt fortsätta lill dess att samhället har möjlighet att gå in med störresummor än . Jag tror att idrotten kommer alt få en ännu viktigare plats isamhället. Den har dessutom väldigt stor betydelse för ungdomens fostran. HerrFRANZÉN (vpk); Det är inte så som har uppfattal oss -det skulle ju verkaunderligt - att vi menar atl de kommersiella intressena skall tala om att bollenskall spelas sä och så, utan det är fråga om vilka bollar som skall spelas. Vikan se pä gärdagens TV-debatl i Kvälls-öppet. förklarade att man i mycket stor utsträckning var ibehov av jippot Kungafondens pengar för att bedriva sin verksamhet. Vi lyckeratl del är fullkomligt vansinnigt alt man skall vara beroende av sådana gåvor.Det är också vansinnigt att samhället inte ställer upp och stöder dessa grupperi den omfattning som är behövligt. Beträffandekommersiella intressens inverkan på idrotten har vi i vår motion begärt - ochdär kanske kan vara överens med oss, eftersom han ändå har kommitlill klarhet om atl dessa saker förekommer - atl man tillsätter enparlamentarisk utredning för att se under vilka former det kommersiella greppetöver idrotten utövas och hur man skall kunna bryta det. HenSVENSSON i (vpk); I sin iver all slippa tala om kontroversiella ting har in pä estetikens område. För honom är kommersialismen inom idrotten eltestetiskt problem. Tydligen är då också den konkurrensmentalilet och denöverdrivna sljärnidrottsdyrkan som kommersialismen ger upphov till uteslutandeell estetiskt problem. Undanskjutandet av kvinnoidrolten, undanskjutandet avhandikappidrotten, undanskjutandet av del breda tysta arbetet inomidrottsrörelsen - sådant som inte är direkt kommersiellt intressant - alltdella ser han inte, för hela saken är för honom ett estetiskt problem. Närman hör sådana aningslösheter, blir man ytterligare förstärkt i uppfattningenatl vi faktiskt har angripit elt problem, efiersom folk tycks vara sä rädda föratt diskutera del här öppet och ärligt. HenKNUTSON (m): Jag konstaterar - som så många andra troligen gör -all det är en typiskvokabulär som vpk har fört in i debatten. Det kommersialiserade, förhatligasamhället häller alltså på att förgöra även idrotten här i landet. Detvore intressant atl veta om man skulle kunna precisera sig frän vpk-håll. Delfinns ju ett utländskt system för atl styra idrotten frän statens sida, från depolitiska makthavarnas sida. Del är att göra idrottsutövarna till statstjänstemän,atl göra dem lill officerare med exempelvis överstelöjtnants grad, över huvudtaget att den centrala överheten lar ett fast grepp över idrotten och styr deni syfte alt också understryka nationens storhet på del politiska området. Villvpk ha statsanställda idrottsmän även i ? Idrottenhar också en estetisk betydelse, det torde icke kunna förnekas från något håll.F. ö. vel vi att ungdomsidrotten, korpidrollen och bredd-idrotten arbetar ihägnet av elitidrotten. Utan elitidrott får vi inte den bredd i ungdomsidrottensom vi kan glädja oss ål i vårt land . Överläggningenvar härmed slutad. Anslagtill , m. m. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1142 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 33röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit.utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalllill motionen nr 1142. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 293 Nej - 9 Herr andre vice talmannen tillkännagav alt anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . §22 Anslag till , m. m. Föredrogs kulturutskottets belänkande 1976/77:34med anledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag till statensungdomsråd samt ungdomsorganisationerna m. m. jämte motioner. HenANDRE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten I (Statens ungdomsråd:Förvaltningskostnader. : Utrednings- ochinformationsverksamhet.) Regeringenhade i propositionen 1976/77:100 bilaga 12 () underpunkterna B 57 och B 58 (s. 175-178) föreslagit att för budgetåret1977/78 till : Förvaltningskostnader anvisa ettförslagsanslag av I . och till : Utrednings- ochinformationsverksamhet etl reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:741 av iLycksele m. fi. (s), vari yrkats att gav regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande riktlinjer för statens ungdomsrådskartläggning av fritidens kommersialisering. 1. atl till ;Förvaltningskostnader Kr /78 anvisade ett förslagsanslag av , 2. att lill : Utrednings-och informationsverksamhet för /78 anvisade eltreservationsanslag av , 3. atl skulle avslå motionen 1976/77:741. Anslagtill , m. m. Reservation hade avgivits av herrar iLycksele, och , i , , (samtliga s) som ansett all utskottet under 3 bort hemställa atl med bifall till motionen 1976/77:741som sin mening gav till känna för regeringen vad i motionen anförts angåenderiktlinjerna för en planerad studie av det kommersiella fritids- ochkulturutbudet. Hen (); I betänkandet 1976/77:34, som gäller anslag till statens ungdomsrådsamt ungdomsorganisationerna m. m., är utskottet i stora drag enigt. Del råderdock inom några områden olika uppfattningar, lill vilket jag skall knyta an. Underpunkten 1, , finns delade meningar. I propositionenredovisas bl. a. atl ungdomsrådet begärt medel för en studie av hur delkommersiella frilids- och kulturulbudei påverkar ungdomens fritidsförhållanden.För ändamålet beräknas elt belopp av . Det förutsätts vidare atl detskall ankomma på regeringen alt utfärda de närmare riktlinjerna förgenomförandel av studierna. Utskottetsborgeriiga majoritet tillstyrker propositionen och avstyrker därmed ävenungdomsrådels hemställan alt självt få utforma direktiven för kartläggningen. har i sinskrivelse lill regeringen angett följande delmål: 1. alt försöka ge en bild av ungdomars faktiskafritids- och kultur-konsumtion och av deras inställning till denna, 2. all i kontakt med organisationslivel studera hurdet kommersiella frilids- och kulturulbudei påverkar ungdomars totala miljö, 3. alt i kontakt med organisationslivet studera hurdet kommersiella fritids- och kulturutbudet påverkar ungdomsorganisationernasarbetsvillkor, samt 4. att i kontakt med organisationslivel ge underlagför förslag lill åtgärder i syfte all motverka kommersialismens negativaverkningar. Imotionen 1976/77:741 av i och de övrigasocialdemokratiska ledamöterna i kulturutskottet framhålls de nämnda 8Riksdagens protokoll 1976/77:92-93 Anslagtill , m. m. delmålen samt noterasvidare all vid alla tidigare utredningar som ungdomsrådet tagit initiativ tillhar ungdomsrådet självt fält utforma direktiven för dessa. I reservationen vidpunkten 1 framhåller de socialdemokratiska ledamöterna i kulturutskottet deltaoch ansluter sig sålunda lill synpunkterna i motionen 741. Ireservationen fastslår vi vidare, i likhet med ochkonsumentverket, alt det är angeläget att en studie av del kommersiellafrilidsutbudel och ungdomsorganisationernas arbetsmöjligheter kommer till stånd.Det finns en bred uppslutning bakom uppfattningen att stora risker ärförknippade med det profitinriktade kommersiella fritids- och kulturutbudelsutveckling. Del kommersiella frilids- och kulturulbudei påverkar alla grupper isamhället. Särskilt viktigt är del förhållandet atl de unga människorna är mestutsatta för utbudet. har betonat betydelsen av kartläggningen och har särskilt framhållithur angelägel det är atl undersöka hur barn- och ungdomsverksamheten skallkunna bli mer attraktiv och sålunda bli ett verkligt alternativ, sä att denverkar för en god fritid. Menatt sträcka sig så långt som att ge det organ som håller i ungdomsfrågorna,nämligen ungdomsrådet, förtroendet alt självt utforma direktiven gör man inte.Del är förvånansvärt all varken statsrådet eller den borgerligautskottsmajoriteten vill ansluta sig till en förut självklar praxis.Misstroendet mot ungdomsrådet är beklagligt. Om någonsin är det nu angelägetalt elt förtroendefullt samarbete kan skapas. Behovet avungdomsorganisationernas arbete tillsammans med och i SIA-skolan ärdokumenterat, och samarbetet måste byggas ut. Underpunkten 2 behandlas ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Här ärutskottet i stora drag enigt. Dock vill de socialdemokratiska ledamöterna ietl särskilt yttrande framhålla följande beträffande överflyttningen avbidragsgivningen till Förbundet och ungdom och Jordbrukarungdomens förbundfrån jordbrukshuvudliteln till utbildningshuvudtiteln. Vi motsätter oss inteöverflyttningen som sådan men noterar alt det är myckel små förbund. FörbundetSkog och ungdom har endast 64 rapporterade medlemmar och har ca 1 200 medlemmar, varav ungefär hälften är är. Vihar alltså tillstyrkt överflyttningen av bidragsgivningen i båda fallen menframhåller att bidrag i den ordning som föreslagits dock kan godtas endastövergångsvis. Vidare säger vi att del i fortsättningen måste gälla samma normerför dessa som för övriga organisationer. Beträffandeövriga delar av betänkandet, punkterna 3 och 4, är utskoliet enigt. Det kundebeträffande anslagens storlek vara av intresse att jämföra med idroltsdebatlenför , men det skall jag inte göra. Jag vill med det anförda yrka bifall till utskottets hemställan underpunkterna 2, 3 och 4 samt till den socialdemokratiska reservationen vidpunkten 1. Hen (); har ägnat betydande tid och intresseåt de viktiga ungdomsfrågorna. har i del sammanhanget gjortelt betydelsefullt och värdefullt arbete. ställning har vidnågra tillfällen ifrågasatts. har dock tillbakavisat sådanapropåer. Vihar inle ändrat mening utan vi hälsar med tillfredsställelse den förstärkningav resurserna som har föreslagits i budgetpropositionen. Särskilt glädjande ärden kraftiga uppräkningen av bidraget lill ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet. Den nya regeringen har sålunda tillgodosett ell framförtkrav om atl bidraget skall utgå med . Dessutom sänksåldersgränsen för erhållande av bidrag frän 12 till . Därmed uppfylls ocksåelt gammall krav som inle har varit till gagn för ungdomsorganisationerna. Sänkningenav åldersgränsen och höjningen av sammankomstbidraget har medfört all anslagethar höjts med inle mindre än 30 milj. kr. Utöver delta har också regeringenuppfört elt nytt anslag på 25 milj. kr. som skall utgå som bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommuner. Bidraget skall syfta till alt garantera elt utbudav fritidsverksamhet efter skoldagens slut. Bidraget bör användas för stöd ochstimulans till föreningslivels verksamhet i den allmänna fritidsverksamhetenoch skall ses som ett komplement till del statliga lokala aktiviietsstödet ochlill kommunernas egen bidragsgivning. Sammantagethar alltså anslagen nära fördubblats sedan föregående år. Det torde klartframgå all ungdomsrådet mot denna bakgrund kommer all få en viktig funktion vidmedlens fördelning. Medanledning av de förslag som regeringen lagt fram och som utskoliet behandlar ibelänkandet 34 har två motioner väckts. Den ena motionen, 741 av m. fl., behandlar frågan om ungdomsrådels karlläggning av fritidenskommersialisering. Ungdomsrådetsförslag om en studie av hur del kommersiella fritids-utbudet påverkar ungdomensfrilidssitualion och ungdomsorganisationernas arbetsmöjligheter har mött elt positivtgensvar hos och . Båda myndigheterna har framhållitdet angelägna i alt studien kommer till stånd och därvid redovisat vissa, ipropositionen inte närmare angivna, synpunkter på uppläggningen av densamma. Ipropositionen betonas betydelsen av kunskaper om vilka faktorer som påverkarbarns och ungdomars val av fritidsaktiviteter. Som del inle minst angelägnaframhålls alt man undersöker hur barn- och ungdomsorganisationernas verksamhetskall kunna bli ell altraklivt alternativ. För atl ungdomsrådet skall fåmöjlighet atl genomföra en studie av dessa frågor föreslås i propositionen enmedelsanvisning av . under det nya anslaget ;Utrednings- och informationsverksamhet. Utskottetfinner i likhet med och atl det är angelägetalt en studie av det kommersiella frilidsutbudel och Anslagtill , m. m. Anslaglill , m. m. ungdomsorganisationernasarbetsmöjligheter av den typ som föreslagit kommer lillstånd. Några invändningar mot delta har inle gjorts i propositionen. Syftet medmotionen 741 är all betona viklen av alt den modell för arbetet och deninriktning av detla som redovisat får ligga till grund förde riktlinjer som regeringen avser att utfärda. Utskottet vill för sin delunderstryka alt det enligt propositionen är avsikten all ungdomsrådet, somutarbetat förslag till studien, också skall genomföra densamma. Det uttalandesom görs i propositionen om all det ankommer på regeringen atl utfärda denärmare riktlinjerna för genomförandel av studien får ses som etl uttryck förden betydelse som bör tillmätas delta arbete, men utesluter givetvis inte atldel kan bli fråga om ytterligare samråd och överväganden innan riktlinjernaanges. Utskottet förutsätter emellertid all ungdomsrådets eget förslag tilluppläggning av arbetet kommer alt vara en väsentlig grund för det kommandeutredningsarbetet och finner del betydelsefullt all ungdomsrådet ges resurserall genomföra studien. Mot bakgrund av del anförda anser utskottet del inteerforderligt alt gör något uttalande i fråga om riktlinjerna förstudien och avstyrker därför motionen 741. Närdel gäller bidraget lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet kan baranoteras atl utskottet föreslår alt JUF skall fä ell jämfört med föregående åroförändrat anslag pä . Slutligenhar utskottet haft att behandla motionen 749, vari bl. a. yrkas alt regeringenutarbetar elt förslag om en genomtänkt och samordnad bidragspolitik lillföreningslivet, som inle diskriminerar barn- och ungdomsorganisationerna. Fråganom en översyn av de utgående bidragen är ju inle någon ny fråga. Vi har bl. a.från krävt en översyn, och utskottet har mycketutförligt redovisat hur ärendet har behandlats. Ett bifall lill deförslag i fråga om ungdomsverksamheten som lagts fram i årets budgetproposition(bil. 12) kommer all innebära en mycket betydande ökning av den sammanlagdamedelsanvisningen till denna verksamhet. Av denna ökning hänför sig 25 milj.kr. lill del nya anslaget Bidrag lill allmän fritidsverksamhet i kommuner.Detta nya bidrag syftar till att garantera ett utbud av fritidsverksamhet efterskoldagens slut. Det är avsett att användas som stöd och stimulans förföreningslivets medverkan i den allmänna fritidsverksamheten. Del utgör etlkomplement till det statliga lokala aktiviietsstödet och lill kommunernas egenbidragsgivning. Ipropositionen uttalas atl ell av framlagt förslag omhanteringen av del nya bidraget bör kunna bilda utgångspunkt för den närmareutformningen av bidragssystemet. Utskottet har ingen erinran häremot och inteheller mot vad som i övrigt i propositionen anförts om användningen av det nyabidraget. Utskottet tillstyrker därför all godkänner de ipropositionen förordade riktlinjerna för bidrag till allmän fritidsverksamhet ikommuner. den föreslagnamedelsanvisningen på 25 milj. kr. Debeslut angående det statliga stödet lill ungdomsverksamheten som riksdagenfattal markerar den växande betydelse som självständigtverkande ungdomsorganisationer har i det svenska samhället. härmedhar det - som framgått av det föregående - ansetts nödvändigt med en översyn avsamhällets totala stöd till den inom olika organisationer bedrivnaungdomsverksamheten. Medutgångspunkt i det av vid förra fattade beslutet omföreningslivets medverkan i den allmänna fritidsverksamheten har i motionen 749yrkats att hos regeringen anhåller om förslag om en genomtänkt ochsamordnad bidragspolilik på föreningslivels område (yrkande 1). Motionärernaanser också atl bör anhålla om förslag om hur organisationerna skallmedverka i den allmänna fritidsverksamheten, det utvidgade fritidshemmet ochunder den samlade skoldagen samt om hur denna medverkan skallfinansieras (yrkande 2). Slutligen anhålls i motionen också atl hosregeringen skall anhålla om förslag utifrån principen om prioritering av barn-och ungdomsverksamhet i föreningsregi före den i samhällelig regi, i syfte attge barn och ungdom större möjligheter alt genom sina organisationer gemensamtforma och ansvara för sin frilid. Detöversynsarbete i fråga om samhällets totala stöd till ungdomsorganisationernasverksamhet varom utskottet uttalat sig har fått ytterligareaktualitet med anledning av den beslutade reformen angående skolans inre arbete(). Utskottet finner det mot den bakgrunden självklart atl man frånstatsmakternas sida fortsättningsvis med stor uppmärksamhet följer utvecklingenav de organisatoriska och ekonomiska betingelserna förungdomsorganisationernas verksamhet, inte minst med hänsyn lill den roll somorganisationerna avses få i skolans, inre arbete. Utskottet räknar med att desynpunkter som anförts i motionen 749 därvid också kommer under övervägande.Utskottet finner del inte erforderligt alt gör de framställningartill regeringen som yrkats i denna motion, som därför avstyrks. Jag vill med del anförda yrka bifall lill utskottets belänkande påalla punkter. HerrBLADH (s) kort genmäle: Det bör uppmärksammas atl de uppräkningar som nu redogjortför är gamla "synder". De är beställningar från den gamla regeringen,men de blir ju inte sämre för del. Anslagtill , m. m. Hen i (s): Låt mig först, med instämmande i vad yttrade, säga att det,när man ser hur regeringen har behandlat barn- och ungdomsorganisationerna,kanske är tur alt det var vårriksdagen med en socialdemokratisk regering somfattade beslutet om sänkningen av åldersgränserna för del lokala stödet och som också fattade be- Anslaglill , m. m. slutet om anslaget på 25milj. lill den allmänna fritidsverksamheten, som enligt den borgerligaregeringens förslag har krympts till 22,5 milj. kr. Jagbegärde ordet, herr talman, därför alt jag tillsammans med min partikamrat har en motion som berör ungdomsorganisationerna. När man lyssnar tilldebatten om idrotten kan man ju lätt få intrycket att idrotten i förhållandetill andra organisationer är oerhört diskriminerad ur anslagssynpunkt, men omman jämför idrotten med barn- och ungdomsorganisationer finner man all de somföreträder barn-och ungdomsorganisationerna får finna sig i att den borgerligaregeringen har räknat upp det centrala stödet lill dessa organisationer medbara . Det är inte ens tillräckligt för täckning av infiationen. Vad däremotgäller idrotten har där skett en uppräkning . Det är bl. a. deltaförhållande som las upp i vår motion. Även om älderssänkningen i samband meddet lokala stödet i och för sig är oerhört positiv, skall vi komma ihåg atl detär idrottsorganisalionerna som till huvuddelen lägger beslag på detta stöd - fn. av dessa pengar. Närherr läste upp att-satserna i vår motion glömde han den sista delen avden första att-satsen, nämligen att vi vill ha en genomtänkt och samordnadbidragspolitik lill föreningslivet som inte diskriminerar barn- ochungdomsorganisationerna. Jag anser således atl man bör se bidragshöjningarna irelation till varandra. Förden andra alt-satsen redogjorde - såvitt jag kommer ihåg - heltriktigt. Organisationerna kommer atl ställas inför helt nya uppgifier, bl. a.genom förslagen i om den samlade skoldagen. De skall dessutomha praktiska möjligheter alt genomföra sin reguljära verksamhet. Under delförsta året ställer man också medel till förfogande - 22,5 milj. kr. - men delsaknas fortfarande en samlad syn på hur verksamheten skall finansieras ochunderstödjas på . Dentredje fråga som vi tar upp i vår motion handlar om principen om prioriteringav barn- och ungdomsverksamhet i föreningsregi före verksamhet i samhälleligregi. Också där menar vi atl man genom en översyn bör ge organisationernastörre möjligheter alt vara med och forma verksamheten sä atl barn och ungdomarsjälva kan få ansvara för sin fritid. Jaginser, herr talman, del meningslösa i att yrka bifall till en motion som ettenhälligt utskott, om än med en ganska positiv skrivning, har avslagit. Jagavslår därför ifrån att ställa något yrkande på den punkten. Underpunkten Stöd lill idrotten hade vi en debatt om kommersialismen. Jag är gladöver att utskottets borgeriiga majoritet jämfört med det föredragandestatsrådet har gjort en starkare markering av kommersialismen. Statsrådetsäger i propositionen: "Jag delar uppfattningen att det är viktigt att viskaffar oss bättre kunskaper om vilka faktorer som påverkar barns och ungdomarsval av fritidsaktiviteter. Inte minst är det angeläget alt undersöka hur barn-och ungdomsorganisationernas verksamhet skall kunna bli etl attraktivtalternativ."