prot · G009119 · 1976-12-31 00:00:00 — 4, att med anledning av motionen 1976/77:878som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört om tryggande avSvensk-japanska stiftelsens för forskning och utveckling fortsatta verksamhet. Punkten20 (Slatens skeppsprovningsanslall) Regeringenhade under punkterna F 8-10 (s, 241-245) föreslagit all /78 anvisa 1, till Slatens skeppsprovningsanslall:Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av ,, 2, lill Bidrag lill statens skeppsprovningsanslall ettreservationsanslag av , 3, till Statens skeppsprovningsanslall: Utrustning ettreservationsanslag av , I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:856 av herrar i (s) och (), varihemställts 1, attanslaget under Bidrag till statens skeppsprovningsanslall upp fördes med ett lill 4,5 milj, kr, förhöjt belopp, 2. attanslaget under Slyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forsk ning och ulveckling reducerades i motsvarande mån. 1. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på moiionen 1976/77:856 lill Bidrag till statensskeppsprovningsanslall för /78 anvisade elt reservationsanslagav ,, 2. alt med bifall till regeringens förslagför /78 anvisade a) till Slatens skeppsprovningsanslall:Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av ,, b) lill Statens skeppsprovningsanslall:Utrustning ett reservationsanslag av . 2,av herrar , i , , , ,i och Häll (samtliga s) som att utskotlel under I borthemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och moiionen 1976/77:856 tillBidrag till statens skeppsprovningsanslall anvisade ett reservationsanslag av . iLandskrona (s): Under punkten 20 i betänkandet, som är den enda punkt jag kommer attuppehålla mig vid, har näringsulskollet haft att ta slällning lill de anslagsom skall utgå till statens skeppsprovningsanslall. Genom lidigareriksdagsbeslut har vi givit anslag lill uppförandet av elt nytt manöver- ochvåglaboralorium vid anstalten i , en investering som kan tas i brukoch förhoppningsvis medverka lill atl skapa lösningar på svensk varvs- ochrederinärings problem. Man har genom det nya laboratoriet goda möjligheter allgöra insatser inom områdena havsleknik, sjösäkerhet och miljövård. Atlexempelvis kunna medverka till att förbättra miljön ombord i fartygen genom altnedbringa vibrationerna är en angelägen uppgift som ligger inom möjligheternasgräns. Genom nya forskningsrön bör också fartygskonslruktionerna kunnaförändras så all mindre bränslemängd åtgår för framdrivandet. Även delta är enangelägen uppgift. Förall kunna utnylria laboratoriets nya resurser har skeppsprovnings-anstaltenbegärl ökal anslag för den egna forskningen. Man framhåller som en nödvändigförulsätlning för all hålla den konsultativa och projektbundna delen avverksamhelen på en hög teknisk-vetenskaplig nivå och kunna bedriva den medsiktet inställt på full kostnadstäckning, att det finns ell ordentligt utrymmeför egen forskning. Vi måsle göra klarl för oss atl den lekniska utvecklingeninom detla verksamhetsområde går väldigt snabbi. Också med hänsyn till konkurrenslägelär del viktigt att den egna forskningen inte eftersatts. Vimåste se till atl redan nu inför tillkomsten av det nya laboratorietintensifiera den grundläggande forsknings- och utvecklingsverksamheten. Det ärangeläget att så snabbt som möjligl bygga upp en hög effektivitet och en högteknisk-vetenskaplig nivå hos verksamheten i laboratoriet Härigenom skapasockså förutsättningarna för den utvidgade uppdragsverksamhet som erfordras föratt finansiera laboratoriet Skillnadenmellan vad vi reservanter föreslår och vad ulskolismajoriielen slannal för ärkanske inie alllför slor. Men i reservalionen hävdar vi attskeppsprovningsanstalten måste få fullgoda möjligheter alt hell kunna utnyUjasina förstärkta resurser, så att man kan göra en helhjärtad insals förvarvsindustrin och sjöfarten, och därmed också för samhället i stort. Vimenar därför att det är nödvändigt atl anstalten direkt skall anvisas detbelopp man begärl för egen forskning utan alt behöva gå omvägen över STU föralt få bidrag. Pengar till denna verksamhet är nämligen inte garanterade om manföljer utskottsmajoriteten, som helt följer budgetpropositionens ullalande pådenna punkt, 1 denna säger statsrådet all slöd till skeppsprovningsanstaltenför angelägna forskningsprojekt av långsiktig metodutvecklande belydelse"i mån av behov bör kunna utgå upp till ett belopp av 3,5 milj. ".Vi hävdar från reservanternas sida att anstalten direkt, utan att behöva gåomvägen över STU och där bokstavligt lalal behöva be om nödvändiga medel, börfå disponera hela det belopp man begärt. Deltabör givelvis inte hindra att anstalten, om behov föreligger, får yllerligarestöd från STU, allt inom den totala ram som statsrådet föreslagit. Jagvill alltså göra kammarens ledamöler uppmärksamma på att del här inle är frågaom några nya pengar, ulan en omfördelning inom angivna ramar. Meddet anförda ber jag, herr lalman, att få yrka bifall lill reservationen 2. Anslaginom industrideparte -mentets verksamhetsområde Hen i Boriänge(vpk): Under . m. behandlas vpk-molionen 940,vilken innehåller ett yrkande som är ett delyrkande i vpk:s datamotion. Vikräver atl STU skall anvisas 5 milj. kr. för igångsättande av forsknings- ochutvecklingsarbeten för uppbyggnad av ar-belsmiljöregister ochnäringslivsregister. Vi har ställt detta krav därför atl datatekniken ger storamöjligheter lill insamling och sammanställning av informalion och fakla.Dalatekniken är heller inte bara en teknisk utan framför allt en politiskfråga. Den som har makten i samhället styr nämligen datateknikens ulnyUjande, Detär otvivelaktigt så att datatekniken mycket påtagligt påverkar människorsarbetsliv. Den används numera i mycket slor utsträckning i förelagen för attstyra produktionen, och därmed styrs också de som arbetar. Inflytandet överdatauppläggningarna är från de arbetandes sida myckel obetydligt, Iföretagen används datan framför allt som en hjälpreda åt dem som styrförelagen, den är inriktad på alll som är lönsamt: en bra kontroll överpersonalfrågorna, produktionens ulveckling och inriktning, marknads- ochförsäljningsanalyser, rationaliserings- och kostnadsfrågor elc. Den används idagens arbetsliv inle som en teknik i vanlig mening ulan ulnyujas på ellföretagsekonomiskt sätl. Menarbelslivet innehåller inle bara nämnda faktorer. Med datatekniken skulle mankunna se hur svenskt arbetsliv verkligen ser ul, vad som är farligt iarbelslivet, vilka risker och luftföroreningar vi har där, hur många som slåsut på arbetsplatserna, i företagen och i hela branscher osv. Meddatateknikens hjälp skulle man också kunna se vilka gifter som produceras iolika förelag och hur den omgivande miljön drabbas samt vad olika produkter -1,ex, tillverkningen av bilar, koslar svenska folkel. Frånarbetarklassens synpunkt måste ägandei och maktrelationerna lätt kunnaåskådliggöras. Vilka intressen är det som styr utvecklingen i vårt land? Vilkaär del som vill lägga ned företag och ibland hela branscher? Vilka förbindelserhar övriga ägar- och maktgrupper i vårt land? Hur investeras de pengar somarbetarna riänar ihop? Frågorna hopar sig och är särskill starka , när viser frukten av ägarmaklens åtgärder: inskränkningar och nedläggningar Hur ärt. lade i svensk stålindustrii förhållande lill verkstadsindustrin? Har man helt skjutit investeringarnatill verkstadsindustrin - och därmed i vissa fall också till ullandel - islällel för lill slålindusirin? Hur har del där varil ? Del är sådana frågor som man med dalateknikens hjälp skullekunna reda ut Datateknikenskulle också vara till slor hjälp när arbelare söker jobb. Vilkel förelag kanman få jobb på? Vilka risker förekommer del där? Hurudan är lönen? Vilkenpersonalpolilik för man? Förekommer del slor ulslagning? Hur länge skall jagbehöva vara på en arbetsplats innan jag får sjukpension, när jag inte orkarlängre? Del är lill sådant forsknings-och ulvecklingsarbele som vi vill ge STU5 milj. kr. Vi kräver sålunda all sialliga och kommunala register byggs upp,där för arbetarklassen angelägna frågor kan besvaras med hjälp av datateknik. Registeröver arbetsplatser och arbetsmiljö, kopplade till medicinska data, ger underiagför fakta om arbetsmiljön, för arbelsförmedlingsy-siemet, för en effektivsamhällsplanering och även för kontroll över makthavarna. För det måste vi hafram data om näringslivet och registrera uppgifterna offentligl i långl slörreulslräckning än vad som sker . Utskottethar inle ansett sig kunna tillstyrka vpk-motionen, men motiveringen syneslitet väl tunn. Ulskollel hänvisar bara lill all vissa arbelen pågår inomarbelsmiljöområdel, i miljödaianämnden och i forskning som STU slöder. Men delborde vara ulskollel bekant att ingel av dessa projekt innebär någol nämnvärtingrepp i den nuvarande situationen och inte heller påvisar riskfaktorer, likalitet som maktförhållandena påvisas, vilkel kunde vara ett underlag för ensamhällsplanering. För della behövs kraftiga satsningar. Någolutvecklingsarbete med den inriktning vi föreslår i moiionen har egentligeninle ens påbörjats. Ulskolieisskrivning andas den traditionella inställningen att del är makthavarna inäringslivet som skall driva fram tekniken och även slå för vilkaanvändningsområden den skall ha. På annal säll kan jag inle lolka ulskotiet.Eller inser utskotlel inte behovet av register av den typ som vi föreslår imotionen? Med detanförda yrkar jag bifall till motionen 940. I näringsutskottels belänkande nr 26 finns del ju en mängd punkter. Jagvill ta upp en punkl som jag anser vara särskill angelägen och där det ocksåfinns en reservation från socialdemokraterna i utskottet Det gäller punkten 9Bidrag till kursverksamhet m. m. har här äskat ett anslag på , medan det ipropositionen anvisas endast . I motionen 885, som lämnats avnågra socialdemokrater med som första namn, framhålls atl man inlebör prula på slatens industriverks äskande. Vimotionärer anser all den kursverksamhei som bedrivs i SIFU:s regi är oerhörtviklig, i första hand när det gäller de mindre förelagen. På många områden harutbildningsbehovet ökal myckel starkt under , ochutbildning av företagare och arbetsledare i de mindre företagen är särskiltangelägen. gäller t ex. arbelsmiljöområdel och del nu så akluellaenergiområdet, där del behövs kurs- och utbildningsprogram som klarläggersambandet mellan byggkostnader och energikostnader för bl. a. uppvärmning. Vibehöver utveckling av kurser inom områdena produktutveckling,kvalitetsutveckling och inle minsl under-leveranlörsfrågor. Imotionen påpekar vi också behovel av utbildning för kunskap om nya lagar ochförordningar och av utarbetandet av en ny form av kursverksamhet inom denkommunala vuxenutbildningens ram. Vidarebör man ta upp frågan om inle vissa kurser borde vara helt avgiftsfria fördeltagarna. Jag tänker då främsi på sådana kurser som skall informera om nyalagar m. m., som jag ju tidigare nämnl. Den här biten får vi väl anledning attålerkomma till. Enligt föredragande statsrådet får vi ett sådani tillfälle närregeringen tagit slällning lill industriverkets rapport 1975:6 och isamband därmed företagareföreningsutredningens förslag angåendestipendieverksamheten inom SIFU. Med della inlägg vill jag,herr talman, yrka bifall till reservalionen i (fp): I näringsutskottels belänkande nr 26 finns det ju en rad anslag somgäller industridepartementets verksamhetsområde och som vi skall fattabeslut om. Vid utskottets betänkande har del fogats två reservationer, ochutskottet har också haft all behandla några motioner. Jagskall försl ta upp den fråga som behandlas i reservationen I och som fruRadesjö lalade om. Det gäller alltså kursverksamheten inom SIFU. I långastycken kan jag hålla med om vikten och behovel av utbildning,framför allt när det gäller anställda i de mindre och medelstora förelagen.Under senare år har ju detta behov alltmer blivit uppmärksammat. , förela-gareutbildning i mindre ochmedelstora förelag, konstaterades bl. a. alt företagsledare i de mindreföretagen myckel sällan dellar i vidareutbildning, trots att de anser sigbehöva utbildning. Långa avstånd till kursorlen, kursutbudels alltförteoretiska innehåll och brislande informalion om tillgängligt utbud anges sombidragande orsaker till detta förhållande. Situationenlorde numera ha förbättrats avsevärt genom atl samtliga företagarföreningar harfått ulbildningskonsulenter. inkl. SIFU ochföretagarföreningarna har fått till stånd regionala förelags-anpassade kurser.Dessa är huvudsakligen av fortbildningskaraklär inom lekniska ämnen ochinriktade på avgränsade funktioner i förelagen. Via företagarföreningarna ochSIFU når industriverket ut regionall med utbildningsfrämjande aktiviteter. Idetla sammanhang vill jag också nämna verksamhelen med vidareutbildning i marknadsföringsfrågor.Det pågår en rad kurser i olika länjusl i marknadsföringsfrågor. Det finns också ett rikligt kursutbud i frågor omlagstiftning. Förmin egen del tycker jag dock inle att delta är lill fyllest. logupp ell problem som vi uppmärksammat från borgerligt håll,nämligen kursavgifterna vid SIFU. Dessa avgifter har varit alldeles för höga,och jag hoppas atl man på något sätl skall komma ned till en rimlig nivå.Tidigare har SIFU:s självfinansieringsgrad varil enormt hög. Vihar tidigare uttalat - och det gör nu även reservanterna - all del är viktigtalt man får till slånd en samverkan med den kommunala vuxenutbildningen. En avde viktigaste uppgifterna är därvid att koncentrera kursverksamheten till denort där man kan samla det största antalet av dem som är intresserade avtillgängliga utbildningsaktiviteter, lämpade för förelagen, Isammanhanget bör också erinras 1975 tillkallade utredningen omutbildning i företag, A 1975:1, som bl, a. skall belysa den förelagsinternautbildningens omfallning med hänsyn lill förelagens behov av personal medyrkeskunskaper, Enligl vad jag erfaril beräknas utredningsarbetet vara avslulatunder , Det pågår alltså en rad aktiviteter. Jagvill peka på vad som i detla sammanhang skiljer utskottsmajoriteten ochreservanlerna åt, I budgeten är upplagen en summa av , lill denaktuella typen av kursverksamhei. Därutöver finns en beräknad reservation på842 . Reservanlerna ställer sig bakom industriverkets anslagsäskande om12 . Vi anser vidare att det speciella anslaget på . lill regionalutbildningsservice skall främja jusl sådan kursverksamhet som bedrivs inom denkommunala vuxenutbildningen på delta område. Menvad som framför allt har varil avgörande för ulskollsmajoritetensställningstagande i detta sammanhang är det förhållandet attförelaga-reföreningsutredningen, där jag själv varil ledamot, avlämnade sitt belänkandei januari. Belänkandet är nu ule på remiss. Vi framför i del vissa synpunkter,som vi förväntar kommer atl ge resultat i form av en senare proposilion. Viredovisar i utredningen bl. a. vår principiella syn på företagareföreningarnasroll i utbildningssammanhang. Vi framhåller att föreningarnasutbildningsservice enligt ulredningens mening bör betraktas som en integreraddel av företagsserviceverksamheten. Föreningarnas olika insatser härvidlaganser vi i ulredningen som regel vara sammanflätade i varandra, varvid t ex.information, rådgivning och utbildning ingår som beståndsdelar i ett samlalålgärdsprogram. Del är bl. a. med anledning därav som utskottet har anslutitsig till del förslag som departementschefen lägger fram i propositionen. Iutskottsbetänkandel behandlas bl. a. moiionen 878, som gäller och utveckling. Motionärerna begär all större anslagskall utgå från STU till stiftelsen. Det är, som utskottet framhåller,viktigt all stiftelsen får resurser så att den kan fort-sälta sin verksamhel.Som ulskotiet ger lill känna vållades denna verksamhel stort avbräck genom från japanskt håll drog ned de ekonomiska bidragen. Beträffandemotionen 940, som i Boriänge talade för, vill jag hänvisa till vadutskottet har redovisat under rubriken i anslutning till motionen pås. 8 i betänkandet. Utskottet har, som redan har konstaterat, intekunnat biträda motionen. Vi menar att miljödatanämnden, som framgår avredovisning på samma sida i belänkandet, ansvarar för ett projekt rörandeinformation om arbetsmiljön. Inom ramen för delta projekt beredsförsöksverksamhet med datorbaserad arbetsställeregistrering. STU slöder juforskning rörande arbelsmiljötek-nik och medicinsk teknik. Enhöjning av anslaget till STU enligt motionsyrkandena är utskottet inte berettalt föreslå. Utskottet vill i detta sammanhang peka på de risker i fråga omintegritetsskyddel som register enligt motionärernas förslag skulle kunnamedföra. Reservationen2 gäller anslaget till statens skeppsprovningsanslall. Reservanlerna äroroliga för att anstalten inte skall få medel som täcker kostnaderna föranstaltens egna forskningsprojekt. i har ju myckelingående redogjort förde uppgifter som statens skeppsprovningsanslall har, såjag kan avstå från det. Men det är ju så att verksamheten vidskeppsprovningsanstalten kan delas upp i tre olika områden. Självklart är alluppdragsverksamhet och forskning är viktiga delar av verksamheten. Ireservationen, som bygger på motionen 856 av i ochherr , vill man att anstalten skall få disponera hela beloppet 4,5milj. som anstalten har begärt för sin egen forskning. Reservanlerna villinle att anslaget skall gå över STU. Delär i och för sig ingenling märkvärdigt i att dessa medel går över STU. 1 frågaom en stor del av den kollekliva forskning som bedrivs vid högskolor ochuniversitet har STU all bedöma de olika projekten och ge anslag lill dem. Detingår ju i STU:s uppgifter i enlighet med utfärdat regleringsbrev. Närdet gäller skeppsteknisk forskning tillsattes för /71 (prop.1970:82) en särskild kommitté under hänvisning till den ekonomiskakrissituation som varven befann sig i . Den kommittén, som nuarbetar inom STU, beslutar på STU:s vägnar då det gäller stöd till olika projekt.Det är således skeppsforskningskommittén inom STU som fattar beslut om anslag.Det kan vara angelägel all betona all för /77 uppgår anslageltill skeppsieknisk forskning till 13 milj. kr. Skeppsprovningsanstalten kommeralltså all erhålla de medel som anstalten räknar med att behöva - enligtuppgifier kommer den atl få dessa medel inläckta. Del är också så allinläklerna för den reguljära uppdragsverksamhelen vid anstalten, somskeppsprovningsanstalten har beräknat till drygt 15 milj. kr., får disponerasför dess egen Jagtror i likhet med utskoltsmajoritelen atl reservanternas farhågor för altskeppsprovningsanstalten inle skall få sina pengar är obefogade. Jag kan nämnaatt skeppsprovningsanstalten har en rad projekt som ligger hosSTU för bedömning och som man kan räkna med bli välvilligt behandlade. Med det sagda yrkar jag på samtliga punkter bifall lill utskottelshemställan. FruRADESJÖ (s): Just därför atl de mindre företagarna har svårl att vara ifrån sinaföretag behövs del mera pengar för att lägga ut flera kurser så alt dessakommer närmare kursdeltagarna, ! nu får det äskade anslagel finns den möjlighelen, och då blirdet också möjligl atl satsa på fiera kurser för de allra minsta och renthantverksmässiga företagen, som vi vet har ett stort behov avbranschanpassad fortbildning, och som man med dagens anslag inte har vågatsatsa så mycket på atl behovel av den utbildningen har kunnal fullltillgodoses. från föregående år somherr nämnde om har ju industriverket redan räknat av i sitt äskande,vilket i annat fall skulle ha varit så mycket högre. Hen i Boriänge(vpk): Jag har också, , läst vad som slår på s, 8 i utskottetsbetänkande. Jag finner där bara alt utskottet har lämnat en redovisning, menjag har redan påstått att den är tunn i förhållande till vad vi kräver. Dåsläller man sig frågande vilka inlressen utskotlel har när det gäller dettaspörsmål, eftersom forsknings- och utvecklingsarbetet för att kunna användadatorer för alt uppmärksamma arbetsmiljöriskerna måste vara en mycket viktigfråga. Nuvill regeringen ge sken av att vilja lägga fram en arbetsmiljöpro-posilion, somskall anses vara elt framsteg, och säga att det är viktigt med vidareulveckling på detta område, men när näringsulskollet vill ulveckla lekniken föratl la fram de risker som finns i arbetsmiljön är man restriktiv och vill inlegå in för några nya linjer. Det gäller ju här inte bara del arbete som redanpågår, utan vad vi föreslår i vår motion är ell mycket mer omfattandeforsknings- och utvecklingsarbete, men utskottet berör över huvud tagel inte detnäringslivsregisler som del där är fråga om. Jag har visseriigen en vissförståelse för att en borgerlig majoritel kanske inte vill gå in på det - detkan ju vara obekvämt all via datatekniken ganska lätt få se ägarsambanden iolika branscher och hur man manipulerar med det kapital som arbetarna harjobbat ihop! Slutsatsenblir atl man lydligen inie vill ha någon offenllig,lällillgänglig redovisningför hur datatekniken används. Dess användning i arbetslivet är juväldigt snedfördelad, till förmån bara för dem som äger företagen, Sådani blirintrycket av det svar näringsulskollet ger. Jagtycker all frågan om hur man skall ulnytria den här tekniken är myckelallvarlig, och därför frågar jag fortfarande: Vill inte närings-Utskottet ha enulveckling på det här områdei både vad gäller arbetsmiljöfrågor och vad gällernäringslivsfrågor? HenBENGTSSON i (s): i säger att vi reservanter och molionäreruppenbariigen är rädda för att skeppsprovningsanstalten inte skall fåerforderliga medel för att driva den egna forskningen. Men det är kanske inteså konstigt, , om vi är litet nervösa mot bakgrund av vad somsägs i budgetpropositionen, där slalsrådel skriver att slöd i mån av behov börkunna utgå upp till 3,5 milj, kr. Jag vill inle beteckna det som någonspeciellt stark skrivning, och det är framför allt mot den bakgrunden motionenoch reservationen har tillkommit. Nulämnar , efter att ha haft kontakter med STU, bestämdaförsäkringar om att de här pengarna skall utgå till skeppsprovningsanstalten.Det är bra om så kommer alt bli fallet; jag vill kraftigt understryka att bådede här pengarna och ylleriigare anslag är nödvändiga. Jagvill bara peka på den analysgrupp som har gjort en utredning för regeringensräkning beträffande hur den svenska varvsindustrins framlid skall komma attgestalta sig. Denna analysgrupp har i sin skrivning lill industriministern sagtatt anslaget bör räknas upp myckel radikalt. Ungefär 11 milj. kr. ulgår i dagtill skeppsprovningsanstalten, och gruppen föreslår all beloppet redan undernästa budgelår skall räknas upp till 25 milj. kr. - della givetvis för althjälpa svensk varvs- och rederinäring. Detär alltså rätt många som understryker angelägenheten av att det här anslagelverkligen kommer att ulgå; all del kommer att behövas råder det inget tvivelom. Det kommer också att ha väldig belydelse för de forskningsresultat som kankomma fram vid skeppsprovningsanstalten. Hen i (fp): Del är alldeles givet att det är en viktig uppgifl som denskeppslekniska kommittén har på STU. Som jag tidigare sade är det kommittén sombedömer de olika forskningsprojekten och lägger fram förslag; den beslutar förSTU. Jag nämnde också att under det här budgetåret utgår anslagen med 13 milj.kr. Närdet gäller de 280 milj. kr. som STU kommer atl få, hoppas jag, under kommandebudgetår är del nalurliglvis många om budet STU måsle givelvis göra enbedömning av vari pengarna skall gå - lill skogsteknisk forskning, till kemiskforskning eller lill miljöforskning m. fl. Självfallel måsle STUalltid göra avvägningar inom ramen för del anslag som ger. Ensärskild slällning har givetvis den skeppstekniska kommittén, som har atlbeslula på STU:s vägnar när det gäller skeppsieknisk forskning. Jag förutsätter attkommitténs prövning av de projekl som ligger hos STU, framlagda avskeppsprovningsanstalten i , kommer atl ske i positiv anda. Närdet gäller frågan om utbildningen inom de mindre förelagen, som ochjag har talat om, vet vi som jag lidigare sade atl del är svårl försmåföretagarna att komma till de specialinrikiade kurserna. Jag har under mångaår sysslat med della, och jag anser alt det är viktigt att man så mycket sommöjligt försöker förlägga verksamheten inom hemorten.