prot · G00923 · 1976-12-31 00:00:00 — För barnen är del 25 96 längre medelbehandlingstidi den och för de vuxna 44 96 längre medelbehandlingstid i söderän i norr, I de kommuner där barnlandvården är som mest krisartad finns ocksåfärre privatpraktiserande landläkare. Folktandvårdenär en trygghet för barn och ungdom - det vel vi. Medverka', fröken ,till an den inte rivs upp! Jagsåg en sak i en folkpartistisk kvällstidning som var intressant.Moderaternas avsikter då det gäller privatiseringen av folk-landvården tasuppenbart på allvar av dem det vederbör. Av tidningen framgick det att enprivattandläkare verkligen var med på noterna. Han ville personligen köpa helafolktandvården i , dock med undanlag för de svåra fallen. Så nogtror jag att vi går en intressant utveckling till mötes här i landet när nuprivatiseringens skall omsättas i praktiken. För egen del instämmer jaggärna med ansvariga landstingsrådet i herrHallerby, som förklarade atl folktandvården inte är någon köp- och säljvara.Men han sitter som bekant inte i regeringen. Fröken lät, om jag intehörde fel, undslippa sig alt även de som inte har höga inkomster kanske skullevara tilltalade av alt man vidgade personkretsen för tandvårdsförsäkringen. Detär ett yttrande som talar för sig självt. Folktandvården för barn och ungdom ären stor social jämlikhetsreform. Vi kommer till varje pris att slå vakt om den. FrökenBERGSTRÖM (fp) kort genmäie: Egentligen skulle det räcka medialt säga att jag instämmer i deluttalande av som återgav, nämligen atlfolktandvården inte är någon köp- och säljvara. Det har hävdatunder alla lider. Att sedan någon säger sig vilja köpa folktandvården tror jagknappast man skall ta på allvar. Vihar här någonting som många av oss tycker är bra. Tandvårdsförsäkringen ärbra, folktandvården är bra. Men om någon då framlägger vissa förslag för attgöra del hela ännu bättre - han vill kanske pröva andra utvägar än de som redanfinns - får han höra all han vill riva upp allt, förändra allt, göradel hela sämre. Del finns inte en sådan fiexibilitel atl man kan tänka sig in ifrågeställningar från en annan vinkel än den som man har bundit sig vid frånbörjan. Jaghar inte försvarat det som har tagit upp åtskilligagånger, nämligen ställningstagande i detta sammanhang. Jag menaratt del inte ankommer på mig alt göra det. På förslag av herr tredje vice talmannen beslötkammaren all uppskjuta den fortsatta överläggningen om detta betänkande samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden till . §19 Upplästes följande lill kammaren inkomna ansökan: Undertecknadär lill utgången av innevarande år vald till kommunalråd i . Då jagunder tiden den 15 november-den 24 december 1976 har svårigheter att förenadetta uppdrag med tjänstgöringen som riksdagsledamot hemställer jag omledighet från riksdagsledamoiskapet . Kammarenbiföll denna ansökan. Herrtredje vice talmannen anmälde att under i ledighet frånuppdraget som ersättare för fru statsrådet skulle ()inträda i hans ställe. § 20 Anmäldes ochbordlades Propositioner 1976/77:8 med förslag lillgodkännande av avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet 1976/77:35 omfortsatt stöd till arbelsmiljöförbättringar 1976/77:37 om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd 1976/77:38 med förslag lill lag omändring i lagen (1963:114) om semesier 1976/77:39 om följdlagsliftning medanledning av nya regler i regeringsformen om medborgerliga fri- ochrättigheter. § 21Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1976/77:37av im) till herr socialministern om åtgärder för all hejdanarkotikamissbruket: Fyra svårt hjärnskadade unga människor intogsnyligen på sjukhus i och efter överdoser av heroin. En av dessa haravlidit, lägel beträffande de övriga tre är djupt oroande. Dödsfall på grund avnarkotikamissbruk är tyvärr ej ovanliga. Risken är speciellt svår vid heroinmissbruk.Del är därför djupt oroande att heroinet på kort sikt fått stor spridning ivårt land. Frånpolisens sida har varnats för denna utveckling. Frånsocialstyrelsens sida betecknas emellertid farhågorna som överdrivna. Storamänskliga tragedier följer i narkotikamissbrukets spår. En stor del av denkraftiga brottsökningen får skrivas på narkotikans konto. Kostnaderna förmissbruket uppgår med all säkerhet till miljardbelopp. Påvissa av kriminalvårdens anstalter har missbruket fått en sådan omfattning atltalet om rehabilitering förefaller som ett hän. Även socialbyråerna börjar nufå handgriplig kontakt med missbrukare. Trots att narkotikamissbruket existerati vårt land saknar vi underlag för atl kunna bedöma missbruketsomfattning och svårighetsgrad. Ej heller har del varil möjligl all göra någonulvärdering av olika behandlingsmetoder, då behandlingarna i flertalet fallgenomförts utan krav på vetenskaplig systematik. Föratt man skall kunna bemästra missbruksproblemen krävs samordnade insatser inomsåväl vårdområdet som det polisiära området. Enligt min mening motiverarlägets allvar nu dylika samordnande insatser. Åberopandedet anförda ber jag all lill herr socialministern få ställa följande frågor: Anser regeringen atlnarkolikasituationen genomgått några väsenl- liga förändringar undersenare tid? Ämnar socialministern vidta åtgärder för enkarlläggning av narkotikamissbrukets utbredning och svårighetsgrad? Ämnar socialministern föranstalta om åtgärder fören utvärdering av olika behandlingsmetoder? Vilka insatser i övrigt överväger regeringen förall hejda narkotikamissbruket? 1976/77:38 av herrGustafsson i (s) lill herr kommunministern om folkrörelsernasverksamhet: Svensk demokratisk tradition är i allt väsentligten folkrörelselradilion. Detta framhölls och underslröks kraftigt bl. a. i dendebatt som föregick riksdagsbeslutet om ny regeringsform och nyriksdagsordning. Folkrörelserna och deras verksamhet regleras emellertid intei vår författning. De är fria sammanslutningar som styr sig själva och somsjälvständigt och under eget ansvar beslutar om de arbetsformer och regelsystemsom de vill tillämpa i sin verksamhet. Folkrörelsernaär bärare av idéer och värderingar. De är var och en efter sin egenartföreträdare för olika synsätt på människorna och samhället, de har var och ensin speciella prägel och tradition, och de representerar tillsammans en stormångfald av meningar och ståndpunkter i olika frågor. Välutveckladefolkrörelser erbjuder många möjligheter för enskilda människor att praktisktoch konkret uppleva demokratiska arbets- och beslutsformer, de utgörsamlingspunkter för olika intressegrupper och forum för behandling av frågorsom medlemmarna anser angelägna, de är därmed också en ovärderlig tillgång förhela samhället. Deflesta folkrörelserna har en lång historia, men de är en levandeverklighet i dagens samhälle. Deras verksamhet och arbetsformer har förändrats,men deras betydelse som en demokratisk resurs i samhället har därför inteblivit mindre. Det finns heller ingenting som lyder på att folkrörelsernasinsatser för en fortsatt utveckling av vår demokrati kommer att bli mindrebetydelsefulla . Tvärtom är del i stället så atl den svenskademokratins framtida utveckling, stabilitet och styrka är beroende av omfolkrörelserna förmår behålla sin vitalitet och av deras möjligheter attengagera nya människor och nya generationer i del ideella vardagsarbete som gerdemokratin ett påtagligt och självupplevt innehåll. Underden lid som folkrörelserna vuxit fram och utvecklats har samhället ochmänniskornas levnadsvillkor i grunden förändrats. Därmed har ocksåförutsättningarna för folkrörelsernas verksamhet ändrats. Del moderna samhälleterbjuder många nya möjligheter för folkrörelserna, men också problem ochsvårigheter. Densocialdemokratiska regeringen såg folkrörelserna som en utomordentligtvärdefull och oersättlig tillgång i strävandena att vidga, och Deninledde därför ett omfattande kartläggnings-och översynsarbete i syfte attfinna vägar som kunde öppna möjligheter för folkrörelserna att vidgaverksamheten och förstärka deras roll i den demokratiska processen. Dettaarbete organiserades i samverkan med folkrörelserna med den klart angivnaförutsättningen att samhället och folkrörelserna har ett gemensamt intresse avalt slå vakt om folkrörelsernas integritet och oberoende. Denna inställningkom bl. a. till uttryck genom att översynsarbetels uppläggning och planeringförankrades i en referensgrupp med bred representation för folkrörelserna. Folkrörelsernassituation och deras roll i framtidens samhälle har i anslutning till densocialdemokratiska regeringens initiativ varil föremål för en omfattande ochengagerad offentlig debatt. I den debatten har bl. a. frågan om statens ochkommunernas förhållande till folkrörelserna haft en framskjuten plats. Den nyaregeringens ställning till frågor som rör folkrörelsernas arbetsmöjligheter ochderas roll i samhället nu och har därför ett betydande allmäntintresse. Iregeringsförklaringen behandlas en rad politiska frågor, men i den sägsingenting om folkrörelserna. Den nya regeringen har heller inte på annat sättklargjort sin inställning till folkrörelserna och deras verksamhet. Jaganhåller därför alt lill herr kommunministern få rikta följande frågor: Hurser regeringen på folkrörelsernas allmänna betydelse i strävandena att vidgaoch utveckla demokratin? partier som ingår i regeringen en enig och gemensam bedömning av frågan omvärdet av folkrörelsernas insatser och om betydelsen av att de bereds godaarbetsförutsättningar och utvecklingsmöjligheter? Vilkakonkreta åtgärder har regeringen planerat i syfte att underiällafolkrörelsernas verksamhetsmöjligheter ? §22 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1976/77:64 av herrLövenborg (vpk) till herr industriministern om åtgärder för att bibehållaBrasonfabriken i : meddelades frånEiserkoncernen atl det totala antalet anställda måste krympas från 2 800 till 2200. Brasonfabriken i är en av koncernens anläggningar. Om denna hardet sagts att alla 40 anställda kommer alt få varsel om uppsägning och attfabriken kommer alt läggas ner . Det vore ett hårt slag för delindustrifattiga , och det får därför inte ske. 12 protokoll 1976/77:21-24 intervju i säger emellertid industriministerNils G. Åsling på tal om koncernens planerade nedskärningar bl. a. följande:"De regionalpoliliska satsningarna måste räddas helt." Innebärindustriministerns yttrande att regeringen är beredd att vidta åtgärder för atthindra nedskärning och avveckling av Brasonfabriken i ? 1976/77:65 av () till herr industriministern om ytteriigare medel till stöd åtsysselsättningen vid : I och den övriga delen avVästsverige är dagens sysselsättningsläge allvarligt och mycket oroande genomvarsel om permitteringar och avskedanden inom en lång rad företag. Medanledning härav och den diskussion som pågår om verksamheten vid , därdet finns ett åttiotal anställda och där medel för verksamheten beräknas räckafram lill mitten av 1977, vill jag fråga herr industriministern: att medverka till att ytterligare medel ställs till för sysselsättning vid och den verksamhet somförekommer där? 1976/77:66av i (fp) lill herr kommunikationsministern om bättreservice vid SJ: De pågående rationaliseringarna vid SJ innebär atlservicen till allmänheten försämras t. ex. genom indragningar av stationereller inskränkningar av annat slag. Ett exempel är att ,irafikdisirikt, meddelat att SJbeslutat lägga ned styckegodstrafiken samt upphöra med persontrafikförsäljningenvid station fr. o. m. . SJ:sbeslut innebär en drastisk nedskärning av servicen i en av landets störstakommuner (70 000 invånare). Följden skulle bli alt den som önskar resa med SJförst måste åka till eller för all skaffa biljett. Iandra sammanhang har staten och sökt medverka till atl lösa desvåra problem brottas med. SJ:s agerande minskar servicen ikommunen och försvårar de redan besvärande regionala problemen. Medhänvisning till det anförda vill jag till herr kommunikationsministern ställaföljande fråga: Vilkaåtgärder avser regeringen vidta för alt tillförsäkra SJ:s kunder entillfredsställande service? 1976/77:67 av () till herr industriministern om åtgärder för Nr 23 attsäkerställa sysselsättningen vid Algotsfabrikerna i : Onsdaeenden Vilka åtgärder planerar regeringen för atlsäkerställa arbetstillfällena vid Algotsfabrikerna i ? § 23 Kammaren åtskildeskl.