prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — En utmärkt riktlinje för vad som menas med frihet är Förentanationernas konventioner om de mänskliga rättigheterna. Utrikesministernägnade i sill anförande stor uppmärksamhet ål frågan om de mänskligarättigheterna, och även m. fl. har talat om detla. Jag finner delglädjande all frågan om de mänskliga rättigheterna kommitalltmer i förgrunden i den internationella debatten. kan delvis bero päalt FN:s båda konventioner om mänskliga rättigheter trädde i kraftunder . Dessa konventioner innebär rätten till liv, rätten lillreligions-, tanke- och yttrandefrihet, rätlen atl fritt fiytta och emigreraäven från sill eget land, rätten all bilda och fritt ansluta sig lillfackföreningar och rätten att strejka - för att nu nämna några exempel ur dessakonventioner. Isin helhet innebär konventionerna skydd för mänskliga rättigheter och skydd motgodtycke, vilket är principer som borde kunna antagas av varie land. Del är ihögsta grad beklagligt alt vissa länder, bland dem , börjarschackra med dessa rättigheter och använder dem som en bricka i delsiorpolitiska spelei. Mänskliga rälligheler som de definierals i FN;skonveniioner är orubbliga och kan inte bortförklaras med att man inte tillåteringripanden i etl lands inre angelägenheter. Del är dock inle första gångenvissa diktaturländer försöker sätta krokben för utövandet av mänskligarättigheter. Det kan ju också i observera, som anmärkte päatt man ofta vänder sig emot de socialistiska länderna för brott mot mänskliga rättigheter.Redan vid antagandet av konventionerna drev man igenom alt 35 länder, vilketär ell ovanligt högt tal, skulle ratificera konventionerna innan de trädde ikraft. medförde att del tog tio är innan konventionerna kunde träda ikraft. Detborde vara självfallet atl etl visst mätt av kontroll skulle tillåtas för atträttigheterna skall bli verklighet, men detla har förhindrats av elt stortantal länder. Vid antagandel av konventionerna lyckades med slödav en rad andra diktaturländer förhindra all kontrollparagrafer logs in ikonventionstexterna. I stället upprättades ell fakultativt protokoll, men delbör nogsamt noteras all bara ett litet antal av de länder som ratificeratkonventionerna också skrivit på protokollet, som ju medger kontroll. Det ärbara 13 länder som accepterat kontroll medan 38 länder totalt anslutit sig tilloch ratificerat konventionerna. Inget av de socialistiska länderna haraccepterat kontroll. röstade inle heller för anlagande avdeklarationer om mänskliga rättigheter 1948. har inle allsanslutit sig lill konventionerna. Delkan, som utrikesministern sade, uppstå vissa konfiikier mellan konventionen ochutövandet av elt lands rätt atl bestämma över sina inre angelägenheter, men delkan bara gälla temporärt. Man måste se lill att konventionerna om de mänskligarättigheterna genomförs överallt i vår värld. Jagsade tidigare atl det kan vara svårigheter atl få enighet om vilketterritoriellt område som bör utgöra elt land. Del kan vara så att någon del avlandet anser sig själv vara en självständig enhet, och del kan varastridigheter inom landei som gör all området delas i två enheter. Enligt minuppfattning är del forum som bör söka lösa konflikter ochundanröja hot mot freden, och därför finner jag del egendomligt atl vissaländer eller delar av länder dels vägrar all hänskjuia en tvistefråga lill FN,dels vägrar all erkänna all den andra parlen existerar. Del är dåliga förutsättningar för all lösa en konflikt om man Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt uppträder pä det sättet.Sädana länder borde ju betänka atl en konflikt inte varar för evigt, ulan altdel kan finnas en lösning pä ell eller annat sätt. I avvaktan pä en lösningborde man i varie fall kunna erkänna den andra delen som motpart. uppfatlningen att vårt land bör erkänna varje land som de faclo ärexisterande. Redanpå ett tidigt stadium förordade jag alt skulle erkänna ochÖsttyskland. Del fanns ingen anledning att vänta på en återförening av Öst- ochVästtyskland, eftersom en sådan förening är skjuten på en oviss framlid.Förhållandel är liknande i . Både och tillhör denkommunistiska gemenskapen, om vilken utrikesminister , att man aldrig kommer att lämna en kvadraltum av den kommunistiskaregionen lill etl land med annat ideologiskt syslem. Del måsle i klartextbetyda au återföreningar endast kan ske om den andra delen underordnar sig denkommunistiska diktaturen. Under sådana förutsättningar kan var och en förståhur lätt del är all återförena länder där den ena delen är kommunistisk. Medgod vilja kan dock förbindelserna mellan sädana länder ulvecklas, som också iviss utsträckning skett mellan de båda delarna av . Del är meningslöstnär vill låtsas som om , etl land med 35 miljonerinnevånare, inte existerar. gäller oavseil vad man nu tycker om regimen.Förhandlingar mellan dessa båda delar av ett land borde under FN:s överinseendekunna upptagas. IMellersta Östern är motsättningarna hårda, så hårda atl världsfreden kan hotas.Sverige har alltid vädjat till parterna alt försöka nå samförstånd, och Sverigehar med humanitära åtgärder t. ex. i flyktingfrågorna försökt atl hjälpa. Vidnedrustningsförhandlingarna såväl i som senare under FN-sessionen i NewYork har tagit en mycket aktiv del. antogs elt tjugofemtal resolutioner i nedrustningsfrågan,vilket i och för sig inte innebär några siörre framsteg i nedrustningsfrågan,eftersom resolutionernas innehåll och framför allt ländernas fullföljande avresolutionerna är det viktigaste. Del bör inte underlåtas atl i denna debatt påpeka faran av alt, somockså utrikesministern sagt, ju mera den s. k. fredliga kärnkraften utbyggs,desto större blir faran för kärnvapenkrig. Arsenalen av förbrukat alombränslesom kan omvandlas till kärnvapen växer alltmer, också med hjälp av de svenskaalomkraftverken. Ju siörre mängder det finns, desto svårare blir del medkontrollen och desto siörre blir risken alt kärnvapnen kommer atl innehas avallt fler länder. kan också bli mera åtråvärt för en potentiell fiendesom önskar fä råvara lill kärnvapen. Jagvill sluta mitt anförande med alt säga all del viktigaste i fredsarbetet intebestår i atl hålla konferenser och anta resolutioner utan i att fattade beslulåtföljs, i god vilja all förstå, respektera och tolerera andras uppfattningar. Underdetla anförande övertog herr tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kort genmäle: Jag vill göra några kommentarer till anförandel av . Förstvill jag ställa frågan: Har aldrig hört talas om alt man i olikasammanhang utarbetar arbetspromemorior som inte accepteras av dem de riktaslill? Jag har inte några kontakter med regeringsarbetet och vet inle vad somförevarit, men detta tycker jag är en fråga som är berättigad efterdiskussionen om den här s. k. promemorian. Sedanvill jag säga; Torslen vill väl inte påstå att det funnits tveksamheti inför anslutningen till IDB? Sä myckel har väl ändå framkommiti den allmänna diskussionen atl detla torde vara ganska klart. Men det skullevara intressant om vill bestrida denna tveksamhet. Sedanvill jag upplysa honom om - om han inte förställ del - att Sverigessocialdemokratiska parti faktiskt är elt parti som lar självständig ställning isädana här utrikespolitiska frågor. Vi har gjort del i andra sammanhang, precissom vi har gjort . Del skäms vi inte för. Och inte något av vårabroderpariier kommer med anmärkningar eller klankar på oss fördel. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Herrförste vice talmannen () kort genmäle; Om del utarbetas en promemoria så mäste det väl finnas intresse förfrågan. Annars låter man väl bli alt utarbeta promemorian? Del är alltså detlasom visas av att den förra regeringen lät utarbeta en promemoria i fråga omIDB. Sedanom tveksamheten ifrån : Det är riktigt, del fanns tveksamhet. Jag kansäga att del är just för atl banken har gett en del lån somvi anser är olämpliga. Det var det som orsakade tveksamheten. Har inte någonsagt det. tidigare sä kan jag upplysa om atl vi inle gillaralla lån som getts ifrån banken. Vi anser ändå alt skall ansluta siglill IDB. Sedan om den självständiga ställning försocialdemokratiska partier i som har talat omtidigare: En sådan kan för all del vara bra, och visst kan ni handlasjälvständigt. Men då frågar jag : Innebär ert ställningstagandesåledes kritik mot socialdemokraterna i , , Västtysklandoch , att de har handlat fel i fråga om IDB? ()kort genmäle: Lika väl sorri vi är ett självständigt parti är också dessa länderssocialdemokratiska partier självständiga och lar ställning utifrån sinautgångspunkter. Vi har ingen anledning atl kritisera dem för del. Utrikes-,handels-och vahitapolitisk debatt Menpå tal om IDB och den tveksamhet som tydligen rätt hos i alla fall, säkanske det vore bra för informationen i den här debatten all konstatera, närman talar om att det skulle vara fördelar för fatliga länder osv., alt 27 96 avbankens resurser gått till fattiga länder. De storamottagarna av stödet är sädana länder som och . Delta trorjag mig veta är en av anledningarna lill att folk varit tveksamt. Jagbeklagar all denna tveksamhet inte lett till ett avståndstagande. Herrförste vice talmannen () kort genmäle: Herr talman! Del är bara ensak att konstatera i del här fallet: Finns det 22 latinamerikanska länder somär medlemmar i och ett stort anlal länder frän sä måsle man säga altdel finns ett intresse att IDB existerar. Sedan är del ju bra alt socialdemokraterna tarsjälvständig ställning i . Men då är det bara att konstatera atl detföreligger djup oenighet mellan socialdemokratiska partier i olika delar avEuropa. Det har blivit ell honnörsord att tala om moral som en viktig grund förinternationell politik. Och del är bra. Lät oss hoppas alt det kommer att ledalill verkliga förändringar i deras beleende för vilka delta tal är något nytt!Det är ju sä att många av dem som talar om moral för inte så länge sedanhånade och förlöjligade oss som hävdade alt moral, humanitet och solidaritetmäste spela en roll och som arbetade för atl sådana saker också skulle få göradel. Bakomdel nymornade intresset för moralen som grund för den internationellapolitiken ligger säkerligen också det faktum atl det har visat sig alt moralenhar varit en kraft som har kunnat förändra verkligheten och all del har varitoch är meningsfullt att arbeta på del sättet. Det är de som haft moralen på sinsida, och inle den överlägsna tekniken, som har segrat i befrielsekampen runtom i världen. Detär moralen som har haft framgångar i det internationella samarbetet, iFN-familjen t. ex. Del kommer atl visa sig, inte minst i tredje världen, alldet är de länder där moraliska värderingar om rättvisa och solidaritet tillåtsspela en roll som kommer atl kunna visa på möjligheter atl förändraverkligheten lill del bättre för människorna. Vihälsar det nymornade intresset för moral med tillfredsställelse, och vi hoppasockså atl vi inte varje gäng vi får anledning all påminna om vad moralen kräverav oss i enskilda ställningstaganden skall bli bemötta med samma ringaktningsom . Ändå är det ju precis del som har hänt, när man på borgeriigthåll talar om våra ställningstaganden när det gäller IDB eller värt krav påförbud mot svenska investeringar i . Låtmig också säga atl jag hoppas atl de slormaklsförelrädare som säger atl deföreträder moraliska värderingar när de granskar vad andra har för sig ocksålåter moraliska värderingar spela en roll för sill eget handlande. Jag hade tillfälle atl för tredje gången besöka ochIndokina. Mina tidigare besök där hade ägt rum under krig. Redan då hade jagmed sorg och även med vrede kunnat konstatera krigels verkningar. Pä sätt ochvis var del här besöket i ett i fred ännu mer skakande och gav ännu merupprörande vittnesbörd om de skador och de lidanden som kriget åsamkat Vietnam.Detta gäller naturligtvis först och främst alla dem som dödals eller lemlästaiseller skadats för livet och alla de familjer med anhöriga som drabbats på detsättet. Del gäller också de materiella skadorna: atl bostäder, skolor, sjukhus,kommunikationer, industrier och jordbruk slagils ul i slora delar av landet.Det gäller den svåra förstörelsen av själva naturen i stora delar av landet,som innebär att det kommer att ta decennier och generationer innan landet blirfullt återuppbyggt. Menjag vill också säga att etl minst lika djupt intryck gjorde de skador -särskilt i södra - som kriget och den amerikanska närvaron orsakat. Vaddel var frågan om var en förstörelse av den nationella kulturen och av desociala traditionerna. Då tänker jag inte bara på co-cacolakulluren ochHondakuliuren, som man ibland talar om, utan pä de miljoner arbetslösa, på denmiljon föräldralösa och på de förvildade barn, på de hundratusentalsprostituerade och narkotikaskadade samt på de människor som fick sina livförstörda av den narkotikahandel som regimens män levde på - och fortfarandelever på - där de sitter i exil i och . Jag tänker naturligtvis ocksåpå den splittring som drabbat landei under kriget. Detvar i sanning oerhörda problem som del vietnamesiska folkel ställdes införefter kriget. Därför gjorde del etl väldigt gripande intryck på oss som deltogi det här besöket atl man nu med sådan uthållighet, sådan visdom och sådant modsatsar på försoning, återanpassning och återuppbyggnad - och all den försonligainställningen gäller också dem som var fienden bäde inom landet och iUSA. Idet här arbetet med atl bygga upp och hela igen har, somutrikesministern också till min glädje sade, och del internationellasamfundet en moralisk skyldighet all delta. Den moraliska skyldigheten gällernaturligtvis i synnerhet , som ju är den som i första hand är skyldig tillförödelsen, både genom den krigföring som man bedrev och som direkl syftadetill atl drabba det civila samhället och människorna och genom den arbetslöshetoch prostitution som man skapade i landei och som förstörde många människorsliv. Om president tal om en ny, moralisk utrikespolitik skall ha någontrovärdighet alls, är det första som han måste göra att åtminstone leva upptill de formella förpliktelser som han har enligt Parisavtalel. Jag måste sägaalt jag blev besviken över atl inle utrikesministern med siörre kraft kundeunderstryka den skyldigheten. har medsedvanlig tarvlighet och slarvighet uttalat Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt sig om situationen iIndokina i den här debatten. Jag tror atl jag ändå har vissa möjligheter altbemöta de värsta felaktigheterna i vad han sade. Låtmig då försl säga alt vi betraktar det som en oförskämdhet att ens insinueraatt vi skulle se genom fingrarna, om man kränkte de mänskliga rättigheterna iVietnam nu efter kriget. Vi tycker också att vi, som är de som mer än någraandra har fått ta kampen mol kommunismen både i vårt eget land och utomlands,inle skall behöva fä smäll på fingrarna av som ju brukar läxaupp oss när vi tar i för hårt t. ex. i våra angrepp mot stormakterna. Vihar ju en annan samhällssyn än i , och det är ingenhemlighet - inle för vietnameserna heller. Men del som är intressant att tareda på är om och är polisstater där det begås mord ochoförrätter, om de är länder där människor lever i skräck. Vi har därför - inteminst pä grund av alla de anklagelser som har riklats mot del senasteåret - med mycket stor noggrannhet undersökt sanningshallen i anklagelserna,och vi använde mycken lid under värt besök till atl pröva den. Lät mig fä nämnanågra ting! Fördet första: Vi har kunnat konstatera att det i ett stort antal fall rör sig omrena förfalskningar, inkl. förfalskningar av människors namnteckningar somsägs ha stått under upprop i sädana här sammanhang. Jag kan inte yttra mig omdel uttalande av Mitlerand som nu åberopade och som skulle hagjorts , men vi har kunnat belägga förfalskningar där hanhar varit indragen under föregående år. Fördet andra: För oss som besökte och slår del klart atl del inte ärfråga om polisstater, där människor lever i skräck. Det är inle heller fråga omatl ett parti eller en del av landei håller resten av landet i ett järngrepp.Tvärtom finns del en väl utvecklad lokal självstyrelse, där företrädare förolika meningsriktningar i samhället har del. Fördet tredje; Vi fick väldigt många vittnesbörd om alt talet om försoning ärnågonting som man menar allvar med; det är inte bara en fasad. Vi fickbeskrivet för oss hur man har beslutat all all omskolning och t. o. m. allbestraffning av dem som begick krigsförbrytelser skall ha avslutats senast den1 . Del är än man någonsin i hade avslutatbestraffningar av dem som begick krigsförbrytelser under . Vitalade med företrädare för både de katolska och de buddistiska kyrkorna, somförklarade för oss alt de till skillnad mot vad som gällde under kriget hadefullständig religiös frihet och också frihet att verka i andra avseenden, t.ex. beträffande socialvård och skolor. Vi talade också med f d. officerare, somhade varil på omskolningsläger och som beskrev atl de inte hade blivit utsattaför vad man här har talat om. Den mycket kända advokaten , somunder kriget framstod som en symbol för motståndskampen men som tillhördetredje kraften, förklarade mycket uttryckligt för oss, i närvaro av andra vietnameser, att hon intevar och inle är kommunist. Men hon ville med bestämdhet varna alla dem som tror pä de rykten som sprids om alt man i skulle förtrycka demänskliga rättigheterna. Hon uttryckte sig bl. a. på följande sätt: "Jagär inle kommunist. Jag har fått min juridiska utbildning enligt västerländsktradition vid Colum-biauniversitetet i , och jag trodde på vad jag där lärdemig om den västeriändska demokratin. Men jag fick lära mig att del bara varhyckleri. Och de som har förtryckt alla demokratiskarättigheter i värt land skall inte nu genom lögner komma och förstöra värtarbete för försoning och återanpassning." Vi hade i vår delegation en facklig representant som f ö. i sittdagliga arbete bl. a. har att bekämpa kommunister. Han är född i på1930-talet, han bodde där under kriget som pojke och ung man, och han upplevdeTyskland under och efter kriget. Hans reaktion var atl situationen efter kriget i alla avseenden var mycket bättre än vad den var iTyskland, och all i synnerhet det sätt varpå man lyckats hålla tillbaka allahämndaktioner var någonting väldigt gripande. Jag måste säga att det också varmin upplevelse. Där mötte vi människor som hade suttit i koncentrationsläger iåratal, som torterats, vars anhöriga mördats, och som sysslade med aurehabilitera krigets offer. Del var i sanning gripande all se atl de på delsätt som skedde kunde stryka över vad som hade varit och gä vidare. Vireste, herr lalman, frän , där man sysslade med alt på delta sättreparera krigets skador, till . Där mötte vi allt elände - slummen ochlyxen i blandning, miljöförstöringen, föräldralösa barn, prostituerade,narkotikaskadade, polis och beväpnad militär överallt, människor som fiydde försina liv. Det är alldeles uppenbart att medan talar om den nya moraliskautrikespolitiken sä är i stor stil på väg in i . Den jagadeoppositionen sade till oss: Hjälp oss , ingrip , innan det här landetär fullständigt förlorat och innan freden i hela hotas! Jaghar, herr lalman, vid det här laget tagit upp situationen i här ikammaren och direkl för utrikesministern vid många tillfällen. Jag harinformerat om situationen, senast efter hemkomsten frän min resa, och jag harkrävt åtgärder. har jag kritiserat utrikesministern och regeringen förbrist pä handling i den här frågan, och jag har kommit till denuppfattningen all visserligen var sen att reagera och dä gjorde sigskyldig till försummelser, men att hon nu kommit till insikt och har god viljai den här frågan. Dä trodde jag att hon skulle vara beredd alt handla. Destomer förvånad blev jag över att hon också denna gäng, liksom t. ex. i sittFN-tal, underlät all ta upp Thailandfrägan. sade i en replik atttiden inte tillåtit det. Men om hon verkligen hade ansett att den här fråganvar angelägen skulle hon ju ha sett till alt den fått plats under en begränsadtid. Jag kan, herr talman, inte underlåta att dra den slutsatsen att del nogsnarare är infiytande än bristen på tid som har hindrat Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt att ta med den här frågani sill tal, för jag har, som sagt, av våra tidigare diskussioner fått detintrycket att var medveten om betydelsen av all dessa frågorbehandlas. Fårjag sä till slut bara säga en sak som gäller vad som anförs om betydelsen avinternationellt samarbete på energipolitikens område, inte minst för attgarantera att konfiikier om energin inte leder lill storkrig eller för attgarantera att vi handskas med energifrågorna på ell ansvarsfullt sättinternationellt sett. Jag instämmer helt i att della är betydelsefullt ochkonstaterar au regeringen nu också inser det man inte insåg under valrörelsen,nämligen att detta internationella samarbete är viktigt. Desto mer förvånandeär del då all partivän energiministern i budgetpropositionen med,som jag förmodar, hela regeringens slöd stoppar forskning som har varit avoerhört stor betydelse för oss i nedrusiningsarbelel och i arbetet på attförhindra spridning av kärnvapen. Det är knappast ansvarsfull polilik frånderas sida som betraktar energifrågorna som mycket allvarliga frågor, och vikan inte godta detla. Jag skall inte gä i sakdebatt med om situationen i Indokina.Jag vill emellertid gärna, efiersom har farit lill i , opponera mig mol personliga angrepp på honom,varvid hon karakteriserade hans framförande som gjort med "sedvanligtarvlighet och slarvighet". Jag har, herr lalman, svårt att tro all någoni kammaren skulle instämma i denna del av anförande. Dessutomskulle jag när det gäller diskussion om IDB vilja hänvisa lill det anförandesom höll . Jagvill däremot säga alt genom sitt deltagande i säkerhetsrådsarbete gavs goda förutsättningar att klargöra sin inställning tillMellersta Östern-frågan. Genomgående har vårt lands inställning varit grundadpä att säkerhetsrådets resolutioner 242 och 338 skall ligga lill grund förkommande förhandlingar. Det innebär bl. a. när det gäller frågan om Israelsgränser alt dessa måste vara säkra och erkända. Fråganom gränserna i är inte bara en intern fråga mellan direktberörda stater. Det ständiga hotet mot freden och de berörda staternaskapprustning kan få konsekvenser för hela världen, vilket ocksåutrikesministern påpekade. har känt sitt ansvar och genomolika åtgärder försökt all undanröja krigshandlingar, men alltför många gångerhar man misslyckats. För mig var del glädjande att konstalerautrikesministerns bedömning att förutsätlningarna för förhandlingar harljusnat. resultat i Mellersta Östern-frågan kan emellertid inle förväntasförrän parterna gemensamt upptar sädana förhandlingar och kommer till etlresultat. Situationen försvåras av atl PLO icke har godtagit somsjälvständig stat. Och ser ingen möjlighet atl förhandla med enorganisation som inle erkänner det egna landels existens. handlingar brukar junormall resultera i eftergifter, men när det gäller kommande förhandlingar omfred i krävs det eftergifter från båda sidor, innanförhandlingarna kan komma till stånd. Del finns emellertid olika tecken på frän PLO;s sida har fåll en mjukare inställning, och det är väl ocksåbakgrunden till utrikesministerns förmodan här . Jag tycker mig emellertid skönja en liten men dock förändring när delgäller svensk syn på palestiniernas rättigheter. Medan representanteri internationella sammanhang tidigare talat om palestiniernas rätt lill etlhemland gavs första gängen i utrikesminister tal i FN uttryck åt ensvensk uppfattning om palestiniernas rält till en egen stat. I och för sig vara en fråga om ord, men trots allt har vi här gjort etl förtydligande sommöjligen kan uppfattas som en förändring. Jag skall inle ge uttryck för enannan mening än utrikesministern, men jag vill gärna tillägga att tillkomstenav en sådan stat måste ske på palestiniernas uttryckliga önskan, ochtillkomsten får inte åsidosätta kravet på erkända och säkra gränser för svensk sida har ju gränsfrågan betonats kraftigt.