prot · G00988 · 1976-12-31 00:00:00 — åberopar alt någon åtgärd från sida f n. inte är påkalladutan hänvisar till att utredningarna även bör ta upp sådana detaljfrågor somberörs i de nu aktuella motionerna, är detta bevis på underskattning avuppfinnarna. Mankan även fråga sig hur många uppfinnare som kommer att tvingas upphöra med sittarbete eller flytta utomlands under det att frågan år behandlas iutredningsmaskineriei. Undertiden ropar industrin efter nya produkter som kan bli vinst-' bärande för vårindustri, och samhället investerar miljardbelopp för att leta upp nyafruktgivande idéer. Men vi har strypt tillväxten genom vårt skattesystem ochdel är endast en mycket liten del av samhällsstödet Uppfinnaresrätt till avdrag vid inkomstbeskattningen Uppfinnaresrätt till avdrag vid inkomstbeskattningen som går till enskildauppfinnare - det rör sig om någon enstaka procent av de stora anslag somriksdagen beviljar till forskning och utveckling. Ekonomiskt risklagande ochinstitutionell byråkrati tar den övervägande delen. Kanni tänka er in i uppfinnarnas och deras finansiärers svära situation till följdav att uppfinnarnas avdragsmöjligheter är otillräckliga? Antag att en privatuppfinnare av en god vän lånar . för att förverkliga enuppfinnartanke. Antag också att han arbetar fram sin uppfinningoch gör slut pä pengarna, men att han året därpå säljer uppfinningen för . Innan han skattar för försäljningssumman betalar han långivaren räntamed . och får ta upp . Det han får överefter skatt räcker således inte till för att betala tillbaka lånet eftersomuppfinnaren måste skatta efter kontantprincipen. Ännu mindre lämnas utrymmeför att ge uppfinnaren lön för hans'möda. Alt lyckas med en uppfinning är någotunikt. En uppfinning kommer lill efter många prov, många misslyckanden ochförluster vilket snarare tillhör regeln än undantagen. Undersitt arbete med uppfinningen saknar uppfinnaren ofta inkomst och bestraffasdärför genom alt gå miste om en del av den samhälleliga omsorgen då han fårlägre sjukpenning, ATP etc. Uppfinnaren får inte göra de avdrag somnäringsidkare kan göra. Pa-tentkoslnader är inte avdragsgilla, inte hellerkostnader för paientpro-cesser eller ritningsunderlag. Deorimliga skalleförhållanden våra uppfinnare måste arbeta under är en av deprimära orsakerna till att vår industri inte får nya vinstbärare som t. ex.AGA-fyren eller SKF kullager. Uppfinnaretvingas lämna landet, ivrigt påhejade av dem som gjort "misstaget"alt låna ut pengar till någon uppfinnare och som vid en utfiyttning ser enmöjlighet att uppfinnaren kan betala tillbaka vad han lånat. I utskottets betänkande anförs att den fråga som vi har berört imotionen ingår som en viktig del såväl i företagsskatteberedningens som i 1972års skatleutrednings arbete. Min förhoppning är att dessa utredningar kanslutföras inom en inte alltför avlägsen framtid. Kunde vi lösa problemen för deenskilda uppfinnarna skulle vi få en blomstrande teknologi och få behålla deninom landet till samhällets bästa. Jag har i daginget yrkande utöver utskottets. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Som sade kommer företagsskatteberedningen och skatteulredningatt behandla de här frågorna. Det finns alltså ingen anledning för utskottetatt ta upp dem . vara intressant atl frågafru om hon har reda på hur stora skatteavdrag vi skulle fä här ilandet om alla som kallar sig uppfinnare skulle kunna göra avdrag för sinhobbyverksamhet. Det är nämligen inte sä rasande lätt atl skilja pä vad som äruppfinnande och kommersiell verksamhet och vad som är ren hobbyverksamhet. Jagtror alt företagsskatteberedningen får nog så besvärligt atl göra dengränsdragningen. Omfru hade kunnat prestera någon lösning tror jag atl vi skulle hakunnat få en mycket givande debatt . Det finns nämligen förfärligt mängamänniskor som bedriver en hobbyverksamhet som de med fog kan kalla uppfinnandeoch alltså yrka avdrag för. Vi skulle få våldsamma underskottsavdrag från andrainkomster om vi skulle gå med på en ohämmad avdragsrätt. Dessutom är jag inteens säker på att har gjort en riktig tolkning när hon säger attuppfinnaren inte får göra avdrag för tidigare omkostnader om han lyckas säljaen uppfinning. Jag ber atlfå yrka bifall till utskottets hemställan. Omläggningav fastighetsskatten till eneigiskatt Jag kan naturligtvis inte svara , och det tror jag nästanatt förstod innan han ställde frågan. Jag är tacksam för att herrWärnberg dragit fram problemen, och jag skall tänka på dem. Men jag tycker attdet är beklagligt alt vill kalla dessa våra uppfinnare förhobbyarbetare, eller någonting sådant. Vi behöver ta hand om våra uppfinnare ivårt eget land. måste många av våra uppfinnare fiytta utomlands för attöver huvud taget kunna klara sin ekonomi. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Omläggning av fastighetsskatten till energiskatt Föredrogs skalleutskottets betänkande 1976/77:28med anledning av motion om att ersätta fastighetsskatten med allmänenergiskatt. FruKARLSSON (c): Med nuvarande utformning av fastighetsbeskattningen belastas nya ochnyupprustade byggnader och anläggningar av merkostnader genom attenergibesparande investeringar beskattas i stället för belönas. Detla får somkonsekvens att de, som har eftersatta och ener-gislukande byggnader ochanläggningar genom uraktlåtenhet att uppfylla statsmakternas uttalademålsättning att minska energikonsumtionen, får låg skatt. Att genomförainvesteringar för att uppnå en lägre energi- Nr 88 konsumtion medför ökade räntekostnader, och dessutom blir man '''fastighetsbeskattningen nu är mogen för en genomgripande översyn --------------- motiveras även av att fastighetsbeskattningen är mycket svåradministre- Omläggning av radoch godtycklig. Det är därför angeläget att hos regeringen fastighetsskatten till anhåller om utarbetande av riktlinjer för omläggning av fastighetsbe- energiskatt skattningen till energiskatt, som är tänkt alt varaen konsumtionsskatt i energisparande syfte. Ulanatt gå alltför djupt in på ämnet anser jag det vara nödvändigt atl göra allamedvetna om för samhällsutvecklingen avgörande principer ifastighetsbeskattningen. Fastighetbestår dels av mark, dels av byggnad, anläggning och därmed jämförbart.Fastigheten utgör skatteobjekt och är som sådan skatteunderlag när det gällerinkomst, förmögenhet och konsumtion. Riksdagenhar i skatteplikt ett verkningsfullt instrument att stödja en önskadsamhällsutveckling. Om detta instrument använts fel, resulterar det lätt i enutveckling som står i strid mot uttalade samhällsmål. Detta framtvingar i sintur andra ingrepp, som inte bara leder lill ökad byråkrati och ineffektivitetulan även till krav på omfattande samhälls-ingrepp och stöd. Delar av vårfastighetsbeskattning har visat sig leda till svårigheter av den typen. Idet skatterättsliga begreppet utgör fast egendom jord som indelas ifastigheter. Till fastighet hör bl. a. byggnad och annan anläggning somanbragts i eller ovan jord för stadigvarande bruk samt träd och växter. Byggnaderoch anläggningar är till skillnad mot mark en konsum-tionsproduki varslivslängd - till följd av industrialisering, full sysselsättning och ökatvälstånd - kräver en allt kortare avskrivningstid. Denna värdeminskning harfrämst åstadkommits genom en fortlöpande hög inflation. Rationellt byggandeoch marknadsmättnad ökar behovet av högre inflationslakt för att inte givnakrediter skall äventyras men skapar svära samhällsproblem. Inflationsamt begränsad tillgång till exploaterbar mark leder till kraftigt ökademarkvärden, krav på hög exploateringsgrad, fördyrad nyproduktion och däravframkallad brist på byggnader och anläggningar med åtföljande spekulation ochstigande priser. Påtoppen av allt detla lägger man sedan fastighetsskatt, som försvårar en önskadförnyelse av det byggda. Därmed hindrar man en utveckling som har till mål attuppnå goda bostadsmiljöer och god energihushållning. Enkort beskrivning av de värderingar som reglerar fastighetsskattens utformningvisar att en reform är befogad. Tillbyggnad hör fast inredning, byggnadstilibehör, industritillbehör samt vad tillstadigvarande bruk för byggnaden blivit anskaffat. Anläggningar såsomflottledsränna, vattenverk, och järnväg på annans mark utgör fastighet underförutsättning att deras storlek ej äf alltför ringa. Anläggningarsom kan avskrivas eller avviker alltför mycket från vad 176 som i allmänt språkbruk förstås med byggnad räknasej som byggnad. exempelvis brunnar,källare, vägar, stängsel, i marken nedlagda ledningar, kraftledningsstolpar ochavloppstunnlar. Maskinersom utgör industritillbehör har undantagits från fastighetsskatt.Däremot är maskiner som utgör byggnadstillbehör fortfarande skattepliktiga.Maskiner i "skräddarsydda" industribyggnader vilka blotl kan användasför etl slag av maskiner är skattepliktiga. Exempel på sådana byggnader ärtegelbruk, glasbruk och kraftverk. Undantagnafrån skatteplikt är exempelvis nykterhetsföreningars byggnader,sjukvårdsinrättningar som drivs utan vinstsyfte, byggnader avsedda förpostverkets och omedelbara drift. Detär ofrånkomligt att denna mångfald av skatteregler som gäller vidfastighetsbeskattning fåren styrande effekt påbyggnaders utformning och därmedäven på konsumtionen av energi. Omman tar fasta på skatteutskottets förslag till begränsning av motionensyrkanden så alt endast beskattningen av byggnads- och anläggningsvärden ochdärmed jämförbart ersätts med energiskatt, öppnas stora möjligheter attförenkla nuvarande fastighetsbeskattning. Skatteulskotteissyn bygger på att man gör en klar åtskillnad mellan markvärde och det byggdasvärde, en åtskillnad som man gör vid fastighetstaxeringen. Eftersomalla byggnader och anläggningar har begränsad praktisk funktionstid och genomförslitning minskal värde, möter del inga större praktiska hinder att avvecklafastighetsskatten på dessa och ersätta den med energiskalt för att stimuleraenergisparande. Genom att ålägga energileverantörerna att inleverera skattentill statskassan skapar man resurser för samhällets insatser medenergibesparande syfte. Ioch med samhällets ökade krav på socialt och säkerhetsmässigt underhåll avbyggnader och anläggningar har det blivit en ökad belastning att äga dem. Dettajämte den fortlöpande värdeminskningen motiverar inle längre enförmögenhetsskatt på dessa. Såväl avkastning som eventuell vinst vidavyttring, överlåtelse eller arv är dessutom föremål för annan beskattning.Denna syn kan även gälla förmögenhetsskatt på mark, då skattesynen på senare årinriktats på inkomst- och konsumtionsbe-skatlning samt markanvändningsskatt. Genomomläggning av fastighetsskatten till energiskatt och markan-vändningsskatl kangrunden för fördelning av kommunalskatten mellan skattskyldiga inomstorkommunernas skilda regioner, fastigheter och verksamheter lättare anpassaslill aktuell skalleförmåga. Enkommunal markanvändningsskall kan regleras pä i kommunalskattelag angivnagrunder, beräknade på nettoinkomsten från ifrågavarande förvärvskällor, somblir bestämmande för skattens storlek. Om mark nyttjas för viss förvärvskällakan nuvarande "garantibeskalining" utgöras av konsumtionsskattedel imarkanvändningsskalt. Fastställande av nämnda värde kan ske genombruksvärdetaxering av mark. Omläggning till markanvändningsskatt ochfrigörande av byggnader och anläggningar från fastighetsbegreppet medför atlbelåning knyts hårdare till Omläggningav fastighetsskatten till energiskatt 12 protokoll 1976/77:87-88 Nr 88 det byggda och dess verkliga avskrivningsbehov än f n. den Grundprincipenär alt eftersträva belåning som bygger på byggnaders °'''anläggningars verkliga värde och inte på markens förväntningsvärde. --------------- Skattenpå markvärdet baseras sålunda på taxerat bruksvärde och fas- Omläggning av tighetensnettoavkastning i vad som kan kallas markanvändningsskatt. fastighetsskatten till Detta ger kommunerna ett mer selektivt skatieinstrument baserat pä energiskatt verklig skatteförmåga. Härigenom kan en stor del avdagens schablon- Dettainnebär att markvärde, jordbruksvärde, skogsbruksvärde, värde av övrig mark,övervärde, s. k. förväntningsvärde och värde av särskilda tillgångar, dvs.värde av servitut, jakt eller grusfyndighet, skall beskattas efter bruksvärdet. Med 17 rader avfärdar utskottet motionen 1976/77:616 och börjar med attsäga att förslaget att ersätta fastighetsskatten med energiskatt utgör ett heltnytt inslag i skaltedebatten. Man säger också att energibeskattningen skulleleda till betydande olikheter i beskattningen beroende på skillnader iklimatiska förhållanden mellan olika delar av landet. Detta kan inte vara någonavgörande orsak till alt avstyrka förslaget. Gjorda erfarenheter har visat altKiruna tätort i sina fastigheter kunnat minska energiförbrukningen så atl den är lägre än i fastigheter som är belägna i sydliga delar av landet. Sommotionär anser jag det beklagligt att inte utskottet tillstyrkt motionensulredningsyrkande, inte minst med tanke på atl förslaget till skatteomläggninginte tidigare behandlats alls av och att skatteutskottet mig veterligticke informerat sig om förslagets möjligheter genom alt sända ut det på remiss. Jag tänker inte kämpa mot ett enigt utskott, varför jag för dagen intehar något särskilt yrkande. HerrWÄRNBERG (s); Jag sade att det var svårt att skilja på hobbyverksamhet ochverkliga uppfinningar. har lyckats framställa en uppfinning hurman skall klara en omläggning av fastighetsskatten till en allmän energiskatt.Men jag vidhåller att det är väldigt svårt att skilja mellan uppfinningar ochhobbyverksamhet. Jag tror nämligen att har blandat ihop korten.Dessutom har hon gjort det pä ett sådant sätt att utskottet egentligen inte harvetat vad vill. Man har helt enkelt inte kunnat beskriva motionen,och därför har man återgivit den - det var enklast så. Man kunde inte få ihopmer än 17 rader, för man visste som sagt egentligen inte riktigt vad . FruKarlssons sätt alt se på den här frågan - om man nu skall kalla det hobbyverksamhet eller uppfinning - framgår bäst av vad som står i motionen, nämligen atl "markriadsmättnad nu uppnåtts med fastig heter". Det var en nyhet för alla dém som tror att fastigheter går upp 178 i pris. Det blir alltså enligt envärdeminskning på faslig- Det hadejag inte heller trott förut. Vidare står det imotionen; "Fastigheter är en konsumtionsvara ." har underbaradefinitioner på de olika varorna. Är alla hennes definitioner på skattersådana - och jag har en känsla av del efter alt ha lyssnat på - går det inte att skriva mer än 17 rader för alt besvara motionen. Med detta ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. FruKARLSSON (c); Jag ber atl få lacka för alla de vänliga orden. Jag skallåterkomma en annan gäng och då ha litet mer kött på benen på motionen också. Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:8 med anledning av propositionen 1976/77:49om nya förmåner ät frivilligpersonal m. fi. §8 Anslag inom försvarsdepartementets verksamhetsområde Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1976/77:9med anledning av propositionen 1976/77:100 såvitt avser anslag mm. /78 inom försvarsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Ifråga om detla betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. 1det följande redovisas endast de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punkten 5 (Vissa nämnderm. Regeringenhade i propositionen 1976/77:100 bilaga 7 (försvarsdepartementet) underpunkten A 2 (s. 23-26) föreslagit all till Vissa nämnder m. m. /78 anvisa ett förslagsanslag av . Idetla sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:344 av () ochherr Svartberg (s), vari yrkats att i syfte att ge Centralförbundetfolk och försvar ökade medel till information till Vissa nämnder m, m. (försvarsdepartementet) för /78 anvisade ett i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . attriksdagen med bifall till regeringens fprslag och med avslag på motionen1976/77:344 lill Vissa nämnder m. m. för /78 anvisade ettförslagsanslag av . Reservationhade avgivits av herrar i och Holm-qvist, herrar , i , och (samtligas) som ansett all utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av" propositionen och med bifall till motionen1976/77:344 till Vissa nämnder m. m. för /78 anvisade ettförslagsanslag av . Regeringenhade i propositionen under punkten (s. 66-79) 1. berettriksdagen tillfälle att yttra sig över vad föredragande statsrådet hade anfört om alt föra över försvarets fredstandvård till folktandvården, 2. föreslagitriksdagen alt lill för budget /78 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:247 av herrar iÄngelholm (s) och i (s), vari yrkats 1. att beslutade alt försvaretsfredstandvård skulle överföras till folktandvården , 2. all beslutade ge regeringen lill kännavad i motionen anförts om möjligheten till tidigare övergång tillfolktandvården, samt 1976/77:459av herrar (vpk) och Måbrink (vpk), vari såvitt nu var i fråga(yrkandet 2) yrkats att hos regeringen hemställde att den militärafredstandvården i sin helhet och överfördes till folktandvården. 1. att skulle avslå motionen 1976/77:459,yrkandet 2, 2. all med anledning av propositionen ochmotionen 1976/77:247 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottethade anfört om att föra över försvarets fredstandvård till folktandvården, 3. att lill /78 anvisade ett förslagsanslag av . Punkten 17 (Insalsberedskapm. Regeringenhade i propositionen under punkten (s. 147-148) föreslagit atttill Insalsberedskap m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av49 . I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:460 av m. fi. (vpk), vari yrkats 1. att hos regeringen skulle anhålla omomorganisation av underrättelsetjänsten som ett civilt organ direkt underförsvarsministern i enlighet med motionens riktlinjer, 2. att beslutade inrätta en konlrollnämndmed representanter för samtliga riksdagspartier, vilken hade att följaunderrättelsetjänstens allmänna verksamhet, 3. all , om yrkandena under punkterna 1 och 2icke skulle vinna bifall, skulle avslå yrkandet om anslag till IB:sverksamhet med . Anslaginom försvarsdeparte -men tets verksamhetsområde 1. atl skulle avslå motionen 1976/77:460,yrkandet I, 2. alt skulle avslå motionen 1976/77:460,yrkandet 2, 3. att med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1976/77:460, yrkandet 3, lill Insatsberedskap m. m. /78 anvisade ett förslagsanslag av . HerrSVARTBERG (s): I motionen 344 har och jag hemställt att anslaget tillCentralförbundet och försvar räknas upp med . Avsiktenfrän vår sida var alt ge möjlighet att fortsätta att stödjapolitiska, fackliga och andra organisationers verksamhet när del gällersäkerhets- och försvarspolitiska frågor. Utskottets borgerliga majoritet haravstyrkt motionen. /76 fick och försvar på förslag av densocialdemokratiska regeringen etl anslag på . för information ianslutning till försvarsuiredning. bygger sin anslagsframställning för nästa budgetår påatl det här anslaget för särskild information skall upphöra. Visocialdemokrater menar emellertid att del är av stort värde atl debatten om desäkerhets- och försvarspolitiska frågorna dels förs vidare, dels vidgas lillnya grupper. Därför bör man utnyttja möjligheten att genom Centralförbundetytterligare utveckla debatten. Denborgerliga majoritetens ställningslagande ger inte reellamöjligheter atl gå ut till folkrörelserna och genom dem stimulera debatten.Vårt förslag om . kan däremot öppna möjligheter både till enstimulans och till en utveckling av den säkerhets- och försvarspolitiskadebatten ute i organisationerna. Jag ber alt få yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen. HerrSÖDERQVIST (vpk): Jag vill ta upp tvä frågor som behandlats i försvarsutskottetsbetänkande nr 9. Denförsta rör den militära fredstandvården. kommunisterna harlänge hävdat alt den militära sjuk- och tandvården bör frigöras frän demilitära myndigheternas huvudmannaskap och överföras till resp. område inom dencivila samhällssektorn. Därigenom skulle större hänsyn till den enskildesbehov och mindre inblandning från militära chefers sida åstadkommas. Tandvårdenhar, som också påpekas av utskottet, utretts och undersökts i mer än tio år.Nu vill man ytterligare skjuta på den välbehövliga reformen att folktandvårdenlar över ansvaret för de värnpliktigas tandvård. Denmilitära tandvården har alltid varit dålig. Det är egentligen fel att betecknaden som vård. Vad del har gällt har inte varit sä mycket förebyggande åtgärdertill nytta för den enskilde soldaten som att se till att han har varittjänsteduglig, dvs. att avhjälpa akuta besvär. Så sent som i mitten på1960-lalet, när jag tjänstgjorde vid förband i , hände det atlvärnpliktiga under första tjänstgöringen fick "hjälp" med att bli avmed sina egna dåliga länder och få proteser insatta i stället. Det var den"vård" som man bestod 20-åriga grabbar. Deltalas myckel, bäde i propositionen och i uiskottsbetänkandei, om bortfallet avutbildningstid. Det är det som anses viktigt och del är typiskt. Del är ocksåen bekräftelse på vad jag sagt tidigare, att del inte är den enskildes behovutan tjänstens krav som går först. Det är gott och väl alt utskottet anser detangeläget alt den militära landvården förs över till folktandvården och alt manbör eftersträva detta . Då borde man också kunna ta steget fulltut och ansluta sig till vpk:s motion. Jag yrkarbifall till motionen 1976/77:459. Såöver till den andra fråga som jag vill ta upp och som rör ell helt annatområde. Del gäller anslaget under punkten , Insatsberedskap m. m. Under denrubriken döljer sig den militära underrättelseverksamheten, eller den merabekanta Informalionsbyråns verksamhet. Jag skall inte trötta kammarensledamöter med en upprepning av händelserna kring den s. k. IB-affären. Det kanvara nog med atl säga all den militära underrättelsetjänsten fram till dessasorglustiga händelser 1973 bedrevs utan den insyn och kontroll som måste ansesnödvändig för sådan verksamhet. Många av ledamöter kände inte lillIB;s existens och t.o. m. försvarsutskottet, som närmast skulle övervaka dethela, var mycket dåligt insatt i vad det hela rörde sig om. Det var ettsakernas tillstånd som vid avslöjandet var mycket pinsamt för den dåvarande regeringen,och den skyndade sig att tillsätta en utredning om saken. sultatet av den låg lillgrund för del beslut som fattades här i . Delinnebar en uppsiramning och en välbehövlig skärpning av kontrollen, det skallvilligt erkännas. IB knöts organisatoriskt till försvarsstaben under ensärskild chef, och en nämnd, försvarets underrättelsenämnd, inrättades för attutöva kontroll över verksamheten. Vänsterpartietkommunisterna anser det vara riktigt och viktigt alt det finns organ som samlarin och systematiserar underrättelser om militära förhållanden och annat somkan vara av betydelse för vår säkerhets-och försvarspolitik. Men vi ärskeptiska mot alt detta görs till en uteslutande militär verksamhet. Det finnsalltför många exempel på att militär underrättelseverksamhet spårat ur ochskaffat sig en ställning i staten långt utanför vad som ursprungligen vartänkt. IB var bara ett, visserligen blygsamt, exempel på detta. Det finns mångaandra också i vår egen närliggande historia. Politiskt har militärapparaten ikapitalistiska samhällen, dit också måste räknas, alltid lierat sigmed högerkrafterna och därmed med den i varje tidsperiod ledande reaktionärastaten. Vpkanser atl underrättelseorganen skall ställas under civil ledning och kontroll.Det går alldeles utmärkt att ordna. Det är bara en vanföreställning attunderrättelsetjänsten måste skötas av militärer. Vi föreslår atl den knytsdirekt till försvarsdepartementet. Vi anser vidare att kontrollen bör utövas aven parlamentariskt vald nämnd, inte som en nämnd som utsetts av regeringen.Nämnden bör vara ansvarig inför konstilulionsulskotlet. Dessa båda krav ärkonstitutionellt rimliga och garanterar en insyn och kontroll som utesluter förlöpningarav det slag som lB;s verksamhet tidigare var etl exempel pä.