prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Ett jämnare utbud skulledels i lid förbereda människor på vad som skall komma, dels göra det möjligtför belydligl flera all tillgodogöra sig den upplysning som förmedlas. Här börden vidgade informationsservice som förbereds inom UD kunna fylla en uppgifläven när del gäller en effekiiv och fruktbringande konlakl med pressen. Enviklig funklion i della sammanhang fyller också Svenska FN-för-bundet, inleminsl därför all förbundet arbetar och i sin informalion ständigtförsöker atl ligga före och möta kommande behov. En välbehövlig uppräkning av detstatliga anslagel lill FN-förbundel har skell, men alkjämt är förbundetsresurser otillräckliga för atl del skall kunna fylla sin uppgifl som centraltorgan för FN-information i . för praktiskt taget hela Organisationssverige har förbundeten räckvidd som i sitl slag är ganska enastående. Därtill kommer ett växandeantal lokala FN-avdelningar och distrikt är minsl en i varjekommun. Ännu är man långl från för-verkligandel av delta och brist på medelförsvårar en kontinuerlig utbyggnad. Jag skulle här vilja rekommendera våraanslagsgivande myndigheter all studera uppbyggnaden av den norskaFN-organisalionen, som verkligen kan sägas vara geografiskt helläckande. NorskaFN-förbundel har t ex. en regional uibyggnad som omfallar hela landel.Me-delslilldelningen är också såväl i som i av annan storleksordningän i . Avde målgrupper som det svenska FN-förbundel regelbundet når är skolan med lärareoch elever en av de vikligasle. informalions-område bör kunna vidgas.Därmed skulle också en grund läggas för en ny och brell förankrad medveienhelnär del gäller både svensk ulrikespolilik och inlernalionelll samarbele.Förbundel har i ell försök med en speciellt för förskolebarn skriven barnbokvid ett tillfälle vänt sig lill förskolan. Försökei blev en klar framgång, sommanar lill efterföljd. Tyvärr har brislande resurser hillills omöjliggjortdetla. Jagvill gärna se årets ingalunda oväsentligt höjda bidrag lill som börian till en ny policy frän statsmakternas sida och som etttecken på all man är medvelen om belydelsen av del arbele som förbundetbedriver liksom att dessa behov måste lillgodoses. I sitt yttrande om informaiionsanslagen framhåller utrikesutskottetall man "noleral au bislåndspoliliska ulredningen även avses precisera deallmänna målen för den slalligl finansierade u-lands-informalionen och övervägainformalionsverksamhelens organisaloriska former". Jag förulsälier atlulredningen i sill forlsälla arbele kommer all beakla del växandeinformationsbehovet och alt man skall finna vägar och medel för att tillgodosedella. Jag har här velal lägga fram vissa synpunkler på del ändradeinformationsbehov som föreligger. I övrigt har jag inte annal yrkande än ombifall till utskottets hemslällan. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Fröken (): Jag har djup respekl för del arbele som bedrivs i FN-sammanhang för allåsladkomma resolulioner och för informalion om konferenser. De är förmodligenhell nödvändiga. Men jag lycker atl vi i denna bisiåndsdeball också måsteefterlysa lilel prakliska exempel pä information och upplysning om hur vi skallkunna sprida den och väcka opinionen yllerligare för de insalser som görs. Jaghar hört yllersl få, om ens någol, exempel pä deua lidigare under den härdeballen, Ireservalionen 7 vid ulrikesutskollets belänkande nämns att regeringen, enliglreservanlernas uppfallning, har lalal alllför lilel om bi-sländsbehovel iMozambique, Jag kan, utan all ha varil i , ulan vidare vilsordadelta, och jag kan göra del därför atl har täta och goda informationer från del landel. Del bör kanskesägas här all nuvarande ekonomiska siiualion är svär.Omställningsproblemen inom jordbrukel och induslrin har förorsakals av all 200000 portugiser har lämnal landel, som därmed mist huvuddelen av sin utbildadearbetskraft. Del är egenlligen räll fanlasliskl atl mer än 2 000jordbruksenheter med modern utrustning prakliskt taget står övergivna av sinaforna ägare och att majorilelen av tekniker och övrig ulbildad arbetskraft harlämnat landel. Del är enorma problem som regeringen har all bemästra. Vidfastslällande av planeringsramar lill hänför UNDP också Mozambiquelill de 25 falligasie länderna i världen. Vihar hört många beskrivningar av detla av mozambikanska kvinnor som gästat vårtförbund. Vi har också i delegationer lill kunnal övertyga oss självaom förhållandena där. 1 ansluining till FN:s kvinnoåroch befrielsetog nämligen del socialdemokraliska kvinnoförbundei inilialiv lill eninformationskampanj som vi kombinerade med en insamling lillkvinnoorganisalionen OMM. Vi iryckle foldrar och vi hade gäsler från . Bl.a. vid ell kvinnoseminarium fick vi verkligen klarl för oss all del trots allltal om kvinnornas ofta låga status i de fatliga länderna finns intressantaundanlag. Frigörelsekampen har tagil i anspråk kvinnorna på ett sådani säll aude också kommii au spela en roll i det efterföljande utvecklingsarbetet FruFredgardh berörde denna roll då hon nämnde arbelel pä olika deklaralioner ochresolulioner, där man klarl uttalade au kvinnorna skall vara med. Sådana länderväckie därför ett berättigat intresse i kvinnokretsar här hemma. Detvisade sig all vår insamling och upplysningskampanj, som - del skall förfullsiändighelens skull också sägas - även genomfördes av del norskasocialdemokraliska kvinnosekrelariatei, var en myckel effekiiv metod all fåmånga människor intresserade av eu land och en sysler-organisation och dearbelsbelingelser som gäller där. Detla har givit de deltagande - och det ärverkligen reciprokl - lillfredssiällelsen atl knyta givande kontakter. För osshar del varil gläjande all kunna minska de ekonomiska svårigheler som möter enorganisation i ett fattigt land. OrganisalionenOMM har inför landels uppbyggnad fått i uppdrag atl lära kvinnor läsa ochskriva, all upprätta centraler för undervisning i barnavård, hälsovård ochnäringslära, att arbeta för kvinnornas rätt att della i samhällslivet, atlbygga och bedriva barnstugor, all arbeta för jämställdhet mellan män ochkvinnor och att bekämpa prostitutionen. Deerfarenheter som vi har gjorl - våra kontakter med och vår insamlinglill forisälier - ligger lill grund för moiionen 1058.Huvudanledningen lill all vi skrev den var all vi ansåg del vara viktigt allbislånd förmedials utöver de vanliga kanalerna mellan sialliga myndigheler. Ellsådani samarbele som jag här har lalal om lycker vi bör kunna utvecklas i ökadgrad. Man får en slarkare inlevelse i utvecklingsproblemen, och man får ökadeinsikter i hur man kan lösa dem. Vitror alt sådana projekt som kan innehålla ell direkt ekonomiskt stöd, slödgenom organiserande och genomförande av utbildning som stärker kvinnorna ellerundanröjer hinder för deras deltagande i samhällsarbetet eller slöd genomolika former av personalinsatser, är givande och ökar engagemangei. Vårl kvinnoförbundär inle ensamt om detta. Den fackliga rörelsen har också mångårig erfarenhet avutvecklingsarbete, främsi genom FFI och yrkesinternalionalerna. På senare århar LO och TCO gemensamt vidgat sitl direkta stöd lill fackliga organisalioneri , främsi på ulbildningsområdel. Den svenska kooperationen kanläggas lill raden av de organisalioner som har arbelal medbislåndsverksamhet. Inomdessa folkrörelser finner man ett mycket slarkl iniresse för in-lernalionelllbislånds- och solidariieisarbele över huvud laget Vi iror all olika inilialivav denna art bör kunna inordnas inom länderramarna. Det kan bli mönsterbildandeför ell bredare samarbele mellan vårt land och om det fårerforderligt slöd från bisiåndsmyndighelerna. Ivår motion föreslås atl skall ge regeringen till känna vad som haranförts i moiionen belräffande medverkan av svenska folkrörelser inomuivecklingsarbelei i programländer för svenskt bistånd. Utskottet har interikligl gått pä den linjen, men jag tror alt del är ell synnerligen vikligi ochväseniligl påpekande som görs när man talar om del slora iniresse som SIDAredan lidigare har haft för även denna lyp av insalser - bislånd av ekonomisklslag och en bred informalion som går sida vid sida. Detsägs också att i SIDA:s budget har man tagit ytterligare initiativ för all gefolkrörelserna möjligheier lill denna typ av informationskampanj. Jag inbillarmig all vår molion har om inle annal så dock riklal uppmärksamhel påden informalions-, bislånds- och koniakl-form som håller på all växa sig framoch som för den enskilda individen kan vara del medel som behövs för all hansengagemang för bislåndsfrågor skall växa. Jag har inget yrkande,herr talman. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Den biståndspolitiska ulredningen har avlämnat sitt huvudbetänkandeoch därmed, får vi hoppas, lagt grunden för en förnyad debatt omutvecklingssamarbetets inriklning, Enigheienom bislåndspolilikens huvudlinjer är belydande, vilket inte uiesluler skarpameningsskiljakiigheter i vissa frågor - något som ju demonstrerats här ikammaren . Den framarbetade och i sig värdefulla enigheten kringbiståndspolitiken får inle heller bli en hämsko på nydaning och nytänkande. Världenslår inle still, situation, krav och prioriteringar förändras. Densvenska u-landspolitiken måsle ulvecklas, anpassas och förbätiras. Hurskall svara upp mol krav i den s. k. nya ekonomiskavärldsordningen? Hur skall vi med hjälp av en välbalanserad ekonomisk polilik,näringspolitik och arbetsmarknadspolitik kunna klara strukturomvandlingen härhemma så att vi både kan köpa produkter och bibehålla en sådankrafl i vår egen ekonomi alt bl. a. vår förmåga atl ge bislånd upprätthålls?Del finns i dessa lider av en växande utlandsskuld anledning all erinra sig attdel endasl är genom att dela med oss av svenska resurser, av egna varor ochriänster som vi i verklig mening avslår något lill . Del är genom eneffektiv, resurssnål och växande produktion och export som vi får möjlighel attöka vårl bistånd. Hurskall svara upp mol önskemål all deras andel av världensinduslriproduklion skall öka från nuvarande till ca 25 2000? Är viberedda all hjälpa i denna deras strävan? Är vi beredda alt ge ettpositivt gensvar lill de många av våra samarbetspartner som framför önskemålom att få till stånd ett samarbete med svensk industri? Ganska representativför hur många ser på saken tror jag all vice utrikesministerThach var, när han inför en delegation från förklarade attbisländ är nog bra, men det nu ville ha var ett bredare samarbele medSverige som skulle gynna båda länderna. Han efterlyste ell samarbele med svenskinduslri. Jagmenar all del nu är hög tid alt finna nya former för en samverkan mellan denställiga bisiändspoliliken och svenskl näringsliv. Del lekniska kunnande ochden induslriella erfarenhel som vill få del av finns hos svenskinduslri. Del är där del kunnandel och den erfarenhelen måsle hämlas - hosindustrins tekniker och förelagsledare. SIDA kan aldrig inom sig bygga upp ellså viiiomfailande lekniski kunnande all det svarar mot skildaönskemål om hjälp lill industrialisering. Bai är ell lalande exempel pä hursvårl del är för en bisiåndsmyndighei alt klara ell slorl indusiriprojekt Vimåste överväga alla de möjligheter som socialdemokraterna med sådan enveienheiunder del senasie decenniet har sagl nej lill i , dvs. elthalvslalligl ulvecklingsbolag för förelagsinvesteringar i u-län- derna, ett utvidgatinvesteringsgaraniisystem och s. k. pakelprojekt, där slal och näringslivsamverkar. Enannan angelägen uppgift för u-landspoliliken är all fylla begreppel "ellbredare samarbele" med innehåll. vill ha ell bredare samarbelemed i-länderna. De vill inle alt vår samverkan bara skall handla om bislånd.Sverige skall inleda ell s. k. bredare samarbele med och i lakl medall vårl bislånd lill dessa länder irappas ned. Andra än de med vilkavi har ell direkt bisländssamarbele kan också vilja ha en samverkan medSverige, t. ex. i fråga om leknologi och uibildning. Del bredare samarbelelkan innehålla kullurelll ulbyle, konlakl mellan universilel och högskolor samlmellan olika folkrörelser. Hurkan SIDA:s roll ulvecklas? SIDA är någol av en diversehandel ibislåndsteknik och biståndsinsatser. Kan SIDA:s kompetens och kapacitet lillkunskapsöverföring ulvecklas och förslärkas på vissa områden? har gjorlbanbrytande insalser när del gäller familjeplanering. Skulle SIDA kunna göra enliknande insals t ex. när del gäller val-lenförsörining? Enav svensk bisländspoliliks heliga principer ända sedan begynnelsen har varilregeln om länderkonceniralion. Del svenska direkla bislåndel skall aveffektivitetsskäl koncentreras till ell mindre anlal samarbeisländer. Närdenna princip knäsaltes i millen på 1960-lalel var de dåvarande s.k. moUagariänderna för svenskl bistånd fem eller sex lill anlalel. är delfråga om 20 länder med vilka bedriver långsikligl ulvecklingssamarbeie.Varie år har , precis som , ullalal sin anslutning till principenom länderkonceniralion, och i slort sen varie är har nya länder kommii in ikrelsen av samarbeisländer. Ulvecklingen är i och för sig naturlig. De svenskabislåndsanslagen har kraftigt höjls och möjliggjort ell samarbele med flerländer. Vår önskan all slödja de självständiga staterna i harinneburii fiera nya samarbeisländer. Men ändå - det finns anledning au nustanna upp och fråga hur många samarbeisländer och biståndsmyndighelenSIDA kan hantera ulan alt effektiviteten i biståndssamarbetet eftersatts. Äruivecklingssamarbeiel bara en fråga om köpkraftsöverföring, dvs. finansielltslöd, kräver del inle slora adminislraliva resurser, men skall bislåndel ocksåinnebära kunskapsulbyle och leknologiskl samarbele, vilkel kanske ändå är delvärdefullasle elemenlel i uivecklingssamarbeiel, krävs del lillgång till kunnigpersonal både här hemma och i fäliarbeiet Socialdemokraterna har under en lång följd av år varil fixerade vid detstatliga biståndet lill , dvs. de kapitalöverföringar som går viastatsbudgelen. De enskilda organisalionernas insalser, näringslivelsinvesleringar i , ja, även handelspoliliken har beiraklals som någolvid sidan om eller renl av som någoi negativt Den inslällningen är felakligoch föråldrad, men inte så au del offenlliga bislåndeis volym och inriklninginte är av central belydelse, vilkel underslrukils i regeringsförklaringen,utan därför all själva skjuler handelspoliliken, indusirisamarbeieloch del kullurella ut- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. byiel i förgrunden.U-länderna önskar ell bredare samarbete med i-länderna, där del offenlligabislåndel inie ulgör hela konlaklylan. Del finns således utrymme för nytänkandeockså i fråga om bisiändspoliliken. Jag ber atl fä yrka bifalltill ulskolieis hemslällan. HenSÖDERQVIST (vpk): Jag skall i del här anförandel la upp några krav som framslällls imolioner av vänsierparliel kommunislerna och som gäller humanilärl bislånd ochkalasirofbislånd. Regeringensbedömningar och överväganden i del här avsnillel är egendomliga och har inlenågol reelll slöd i verkligheien. Man konslaierar försl all de resurser somavsatts för della ändamål är avsedda för hjälp vid nalurkalaslrofer, krig ellerjämförbara konflikter. Därefier gör regeringen den hell rikliga bedömningen,all del är önskvärt all så slor del som möjligt av bislåndsresurserna blirföremål för långsikiig planering och att del i valel mellan katastroföiståndoch dessa andra långsiktiga bistånd bör ges företräde åt del . Det ärnågol som jag gärna vill hälla med om. Ävenförebyggande ålgärder för all förhindra katastrofer och öka beredskapen, somSIDA har framhållil, är nalurliglvis rikliga. Planlösa insatser ger dåligeffekt och är ett slöseri med knappa resurser. Det är önskvärt atl ell direklsamarbele med programländerna ulvecklas även på kalaslrofhjälpens område. Mensedan kommer del egendomliga och inkonsekvenia i regeringens bedömning. Mankonslaierar all en belydande del av kaiaslrofreserven under de senasie årenanvänts för insalser för befolkningen i och de lidigare portugisiskakolonierna. , säger man, lämnas bislånd lill dessa områden inom ramen förlandprogram, och därför har behovel av medel inom en kalaslrofreserv minskalbetydligt Det är ell ganska egendomligl beirakielsesält Alla andra områden då,alla andra falliga och ulsatla länder? Skall del inte avsällas uirymme förkalasirofbislånd och humanilärl bislånd lill dem? För övrigl är ju långtifrånallt välbeställt i t. ex. Vielnam eller . Del är en dålig tröst allregeringen förutskickar all extra medel kan ställas till förfogande om såskulle behövas. Vänsterpartietkommunislerna har i de här akluella molionerna lagil upp några angelägnabisländsprojekl - det gäller fall som väl uppfyller kraven för vad vi nog allamenar med ullrycket katastrofer. har tyvärr i allt gåll päregeringens linje och avslyrkl våra molioner. Jag skall här, i lur ochordning, redovisa kommunisternas uppfattning och vill, herrtalman, lill alt böa med yrka bifall till molionerna 1976/77:670, 673, 674yrkande 2 och 1063. Denförsta av våra molioner berör förhållandena i Erilrea. Vi känner alla till atlEtiopien, i slrid med FN:s beslut införlivat Erilrea som en provins i sitt egetområde. skedde redan i börian på 1960-lalel under den etiopiska kejsardiktaluren.Någon förändring av förhållandena skedde inle när kejsaren stönades för någraår sedan. mililäriunlan som kom fränErilrea och som ville ge landel självsländighel utmanövrerades snart ochavrättades. Oavsetlvilken regim som har härskat i har emellertid det eritreanska folketfortsalt sin kamp för full självsländighel. Den har varit myckel framgångsrik,och man kan säga all befrielserörelsen nu kontrollerar hela landel medundanlag av de större städerna, ett mönster som är välkänt från andrabefrielsekrig . Efter hand som befrielsen fortskrider ökarbehovet av insalser för försörining, utbildning och sjukvård, för atl nämnanågra vikliga samhällsområden som exempel. lägger stora bördor bådeekonomiskt och administrativt på befrielserörelsen. Kriget pågår dessutom helaliden med allt vad del innebär av skador på människor, bosläder ochförsörining. Detfinns således stora behov att fylla, och vpk föreslär därför att 5 milj. kr.anvisas lill Röda kors och Röda halvmåne. Dessa organisalioner, sombildades , är som utskottet hell rikligt påpekar knutna till , ErilreanLiberation arbetar enligt Röda korsets stadgar och är, som utskottetockså påpekar, föremål för slarkl internationellt stöd. Det finns alltså allanledning att mera konkret går in och lämnar direkl bislånd och inle,som ulskollel förordar, avvaklar och nöjer sig med de små insalser som kangöras av enskilda, religiösa och andra organisalioner. Jag yrkarän en gång bifall lill moiionen 670. Motsvarandeförhållanden eller, om möjligt, värre än i Erilrea råder i där har skördal många offer och slälll många människor införsvåra ekonomiska och sociala problem. Del gäller framför alll palesiinierna.Den folkgruppens problem var vi länge oinlresserade av här i . Mångasvenskar hade över huvud laget ingen velskap om dess ursprung och existens. Nuvet vi mera, men det har inte förbättrat palestiniernas situation. Före julkunde vi i våra massmedier läsa och se hur striderna i och omkringflyklinglägrel Tel el Zaalar drabbade män, kvinnor och barn ulan ålskillnad.Och del var bara en begränsad händelse av många. Del säger sig självi allbehoven av de allra mesl elemenlära ting som mat och kläder är skriande för atlinte tala om mediciner och annan sjukvärdsulruslning. Om någol skallkarakleriseras som kalastrof så är det händelserna i . Härflnns en nationell hjälporganisation. Palestinska Röda halvmånen, och vpk:syrkande är atl 10 milj. kr. anslås till den organisalionen somkalasirofbislånd. Det är tacknämligt atl och den svenska regeringenredan har gjorl stora insalser i , vilkel framhålls i ulskolieisbelänkande. Vi vill inle förringa den insalsen. Men vad del här gäller är enmera direkl riklad hjälp lill framför alll de kliniker som Röda halvmånen harorganiserat bl. a. i flyklinglägren. Jag yrkar därför, herr lalman, bifall lillmoiionen 673. Ellannal boriglöml folk, som del senasie året fått lilel mera uppmärksamhel, ärdel sahariska. De bebor de västra delarna av , och följdriktigt kallasderas land , lidigare som koloni Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. , Från 1975förlorade den spanska kolonialmaklen alltmer av kontrollen över områdei, ochbefrielserörelsen log över. utropade deen oberoende, suverän slal under namnel Demokraliska sahariska arabrepubliken.Men hade genom ell iremaklsavial med ochMauretanien, två av grannstaterna, delat upp mellan dessa tvåslaler och sakral sina ekonomiska inlressen i området Och del är inga småekonomiska inlressen, IVästra finns en av världens rikaste fosfatfyndigheter, dessulom järn,uran och olja. Militära och politiska skäl gör området viktigt för och dessmilitära organisation , Del är alltså inle egendomligl all en reaktionärregim som den som leds av kung i körs fram somsiällförelrädare för de imperialisliska intressena i områdei, Samma roll spelarMauretanien, Dessa tvä slaler har invaderal Väslra från norr ochsöder, och POLISARIO får kämpa på ivå fronier. Trols della har man lillfogal deinvaderande slyrkorna flera slora nederlag. Vpkslöder den frihelskamp som ulkämpas av del sahariska folkel och har därförföreslagil all 5 milj, kr, skall anslås lill humanilärl bisländ ål POLISARIO,har redan gjort insalser i områdei, såsom ulskotiet säger, menytterligare hjälp är önskvärd. Jag yrkar bifall lill moiionen 674, Slulligenhar vpk en molion som gäller Demokraliska , Vi föreslår all25 milj, kr, avsälls lill kalaslrofhjälp ål della land och all del skall upplässom programland för svenskl bislånd, Jemenär ell av de fatiigasle länderna i världen med en genomsniiiligbruttonalionalprodukl på , per individ och är. Del har inga ännu kändanaiurlillgångar ulom ell rikligl fiske, som dock inle ulnyujas i någon slörreomfallning, Landel fyller således alla anspråk pä all komma i ålnjutande avbistånd. Då dessulom nalurkalaslrofer i form av lorka och översvämningar oflaförekommer är hjälpbehovel slorl. Densvenska organisalionen av Rädda barnen har redan ell omfallande hjälpprogram ilandel, närmare besläml från förra årel. Del moliverades av händelserna ilandel 1975, då våldsamma översvämningar nästan utplånade hela skörden ochförstörde slora åkerarealer. Rädda barnen har myckel goda erfarenheler fränsill arbele i landet. Frånvaron av korruption och viljan atl fördelaresurserna lill de sämsl slällda har varil posiiiva erfarenheter för de svenskabislåndsarbelarna. 1976 drabbades av svår lorka, och hjälpbehovel ärdärför större . Då dessulom, som redan nämnts, regimen intar enklarl progressiv allilyd, borde det vara självklart med en slörre svensksaisning. Jag yrkardärför bifall också lill moiionen 1063. Hen (): Jag har lidigare här lill protokollet fått foga ell inslämmande idel anförande som hölls av i i an- sluining lillulrikesulskotleis betänkande nr 17, som vi fortfarande behandlar. AndersBjörck talade framför alll om det svenska biståndet till kommunislsiaten ,och i motionen nr 246 där är huvudmotionär och jag självmedmotionär kräver vi atl bisiåndet till upphör efter ulgången av näslabudgetär. Jag delar alltså de bedömningar och den uppfattning som fram även i denna debatt, och jag finner liksom han att vårl svenskaskallefinansierade bislånd till år efter är, som vid del här laget kommitupp i sammanlagt fiera hundra miljoner, snarasl bör upphöra. Atlbinda sig för ytterligare bistånd på fiera tiotals miljonertill ett land som har råd all föra krig i andra länder och som inle hellerlängre är att betrakta som fattigt, dvs. ell u-land i vanlig mening, anser jagvara helt felaktigt Jag är övertygad om att jag delar den uppfattningen medmiljoner andra svenska medborgare. Skulle vi gå lill en folkomröstning ombislåndel till , torde ulgången vara ganska säker. En majoritet skulle säganej lill fortsatta svenska miljongä-vor ål Caslroregimen, i vars fängelser delforlfarande sitter en mängd poliliska fångar, människor som bl. a. velal införafacklig frihel i sill land.