prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Ävensocialdemokraterna inser egentligen det här, vilket visat i sinainlägg. I reservation 2 till arbetsmarknadsutskottels betän- kände konstateraroppositionen atl lagen skall ge "uttryck för principen att deassocialionsrällsliga reglerna - frånsett vissa undantag -" - och delfinns anledning atl här betona delta förbehåll - "inle utgör hinder motmedbestämmandeavtal på företagsledningsomrädet". Man framhåller också altingångna medbestämmandeavtal skall gälla men atl "vissa begränsningarfinns med hänsyn lill ivingande lag m. m.". Allt della, som alltså står isocialdemokraternas egen reservation, innebär ju jusl att det, somjagframhållit, måste göras en avvägning även på den rättsliga sidan mellan deolika intressen som spelar in i förelagens verksamhet. Vikommer inte heller ifrån alt det i förlängningen av den diskussion som vi nuför om medbestämmandeavtalens inriktning och om deras rättsliga behandlingligger vitisyftande frågor om hur vårt näringsliv skall vara inrättat, ytterstom hur makt och ansvar skall fördelas. De frågorna måsle lill sist lösas, ochdå måsie vi också la ställning till deras juridiska sida. Även om den sakentycks vi i grunden vara ense med de fackliga organisationerna och medsocialdemokraterna. Vi har sagl att det blir nödvändigt alt ta eltdjupi grepp i hela den räiisliga problemaliken. Dä måsle vi också reformeraaktiebolagslagstiftningen för alt bereda väg för medbestämmandet. Atl vismåningom kommer att ställas inför den uppgiften säger även socialdemokraternai sin parlimolion. Menvi har också sagt, i proposilionen och i utskottets betänkande, att della inlebehöver och inte får betyda, atl det nu läggs hinder i vägen för den gradvisautveckling av medbestämmandet genom förhandlingar och avtal mellan parterna påarbetsmarknaden som medbestämmandelagen syftar lill. Innebörden av regeringensförslag är alt det inte kommer alt föreligga några sådana hinder av praktiskbetydelse för den förutsebara framtiden. Del kommer atl finnas ett betydandeutrymme för medbestämmandeavtal - också på företagsledningsomrädet och ävenför avtal på del området genom vilka företagen gör åtaganden av stor ekonomiskbetydelse. Här, liksom i andra sammanhang, skall utgångspunkten självfalletvara atl träffade avtal skall gälla och hällas av dem som träffat dem. Detkan inle gagna någol rimligt intresse atl försöka få det atl se ul som om detfanns stora skillnader i sak mellan vad som avses med regeringens förslag ochvad som kan uppnås med det förslag som har lagts fram i den socialdemokratiskamotionen. Del är i grunden samma hänsyn som måsle tas och samma avvägningar sommåsle göras. Den bedömning som har gjorts av förhållandel mellan medbestämmandelagenoch den associalionsrällsliga lagstiftningen är precis densamma som den förraregeringen gjorde i fjolårets proposition om arbetsrätisreformen. Vad som nuföreslås är ju hell enkelt all denna bedömning skall kodifieras i lagen. Vadsom var högsta visdom kan ju inle rimligen vara ell sättall ta tillbaka en del av medbestämmandelagen. Iproposilionen har jag utvecklat den invändning som kan resas mot denformulering av lagtexten som socialdemokralerna föreslår. leringen är missvisande,därför all den ger intryck av all gå längre än vad som egentligen åsyftas. Deninvändningen slår sig trots vad som sägs i den socialdemokratiska motionen. Altinnebörden är oklar i socialdemokraternas förslag erkänns ju också i praktikeni utskotlsreservalionen. Därför bör förslaget i regeringens propositionbifallas. HerrINGEMUND i (s) kort genmäle: Det är nog så atl högsta vishet beslår även , och jaghävdar atl hade inte den borgerliga majoriteten slällt lill med votering ochlotlning så hade arbetsmarknadsministern varit befriad frän alla de bekymmersom legat i alt skriva den här mycket krångliga propositionen. HerrAhlmark har sagt alt det egentligen inte finns några bekymmer därför att detfinns ulrymme för de avtalsförslag som löniagarparterna nu har lagt fram ochatl de inte kommer i konflikt med aktiebolagslagen. På den punkten ger jag herrAhlmark rätt. Men det är ingen motivering för all begränsa möjligheterna att iframliden teckna avtal på företagsledningsområdet, som går myckel längre änvad man hade tänkt sig . Vårtangrepp, , är just all den formulering som ni har gett paragrafenär elt hinder för medbestämmandeavtal på företagsled-ning.sområdet. Nihar sagt: "med beaktande av vad som slår i 3 S --". Det måste ju hanågon innebörd. Det måste betyda det som står där, nämligen atl man skallbeakta bl. a. aktiebolagslagen. Del betyder i sin lur atl arbetsgivarna närparterna kommer lill förhandlingar kan säga att del där får ni inteföra fram. Det står ju att ni skall beakta vad som slår i aktiebolagslagen.Arbetsgivareföreningen har i den här formuleringen ständigt slöd för att säganej. Vårformulering "ulan hinder av vad" - med de begränsningar som även vihar genomfört - är en sådan formulering som löniagarparterna anser all de kananvända sig av för alt åstadkomma tillfredsställande resultat. Jagmenar all del är mycket klokt som sägs i proposition. Det är baradet all han sedan hamnar fel, när han så starkt poängterar alt man skall beaktavad som står i bl. a. aktiebolagslagen. 1 värt förslag är delmedbestämmandelagen som lar över i alla frågor där det är möjligt Jagförstår inte vad del är som fruklar, eftersom löntagarna vill haen sådan här formulering. Förra årets inlägg från bl. a. sida varvärt många blommor, och jag är rätt övertygad om alt om hadetillmötesgått löntagarna på denna punkt, hade han fått en bukett - men ärdel rätt myckel törne på de blommor som eventuellt kan komma. När man hör förstår man verkligen atl utskottet harblivit helt överens på en punkt Det står så här pä s. 10 i betänkandet: "diskussion som förts efter begäran om utredning aktuella frågan om medbestämmandelagens förhållande till aktiebolagslagenstundom fått överdrivna proportioner." Detvar verkligen etl klärvoajant uttalande av arbetsmarknadsutskottet Del måslerimligen syfta på de försök alt blåsa upp denna fråga som nuhar gjort Låloss jämföra två texter och se hur de förhåller sig lill varandra. Vi kan laIngemund egen motiviext i proposilionen 1975/76:105 s. Jag citerar några meningar ur den, ty de ärvikliga: "Delligger dock i sakens natur atl besluisdelegation inte utan åsidosättande avaktiebolagslagstiftningen kan ske i sådan utsträckning atl styrelsen för etlbolag i realiteten måsle anses ha fräntrält sin ställning som en sådan. Atl engräns av den innebörden måste finnas är dock knappast någol som reser praktiskaproblem vid tillämpning av reglerna om medbestämmande för arbetstagarna. Iprincip torde å andra sidan gälla att beslut som i aktiebolagslag-sliflningenförbehållils bolagsstämman inte kan överflyttas på annat beslutande organgenom kollektivavtal. Frågor om ändring av bolagsordningen, höjning ellernedsättning av aktiekapitalet, likvidation och utseende av slyrelse ochrevisorer kan inte på grund av avtal göras av någon annan än av bolagsstämma.Aktiebolagslagens regler om vinstutdelning kan inle heller sättas åsido genomkollektivavtal i den mån dess regler avser att skydda det bundna kapitaleteller tillförsäkra minoritet rätt till vinstutdelning." Dettaär alltså egen motiviext till den proposition ommedbestämmandelag som lades fast Jämför det med vad jag säger pä s. 108 i årets proposition: "Ibollen av varje diskussion om medbestämmande på företagsledningsområdet liggeroundvikligen problemet hur rätten atl bestämma i frågor av betydelse förföretagens bestånd och ulveckling skall förenas med ansvar för de beslut somfattas. Alt medbestämmandet ytterst drar med sig frågor av denna innebörd ochomfattning betyder emellertid ingalunda att vägen tills vidare är stängd förmedbestämmande på företagsledningsomrädet Tvärtom måste del anses föreliggaetl betydande ulrymme för avtal på detta område, genom vilkaföretaget/arbetsgivaren gör åtaganden av ekonomisk betydelse. Denna uppfattninghar kommit till tydligt uttryck i MBL:s förarbeten och bör också anses ligga tillgrund för de tillägg til' lagen som föreslås." Ochetl av MBL:s förarbeten var just den proposition som och som jag jusl har citerat ur. Kan någon med anspråk påalt ha sinne för vad som är viktigt upptäcka någon djup principiellskillnad mellan den motiviext som lade fram sedanoch den motiviext som jag har lagt fram på denna punkt? Går den altupptäcka? Jag kan inle göra det, ulan del måste vara politiska motiv som göralt man nu säger alt del är en så fasligt stor skillnad mellan dem! Delär ju den 32 S som ni själva föreslog som ni nu dömer ul. Här harinle gjorts någon som helsl begränsning i den, ulan tvärtom understryker vialltså vad som sagts där och även vad förarbetena säger. Men hur har vad somansågs vara en bra lag kunnal bli en dålig lag ? Är del möjligendärför atl samma lagförslag lades fram av en socialdemokratisk regering,medan innebörden i lagförslaget skyddas av en icke-socialdemokratiskregering, som man gör olika bedömningar av paragraferna? Härär det tillägg som vi föreslär: "I kollektivavtal om medbestämmanderättkan parterna, med beaktande av vad som föreskrivs i 3 S, bestämma att beslut,som annars skulle fallas av arbetsgivaren, i stället skall fallas avföreträdare för arbetstagarna eller av etl särskilt inrättat parlssammansallorgan." Dellaär alltså ytterligare ett klarläggande i den riktning som ni begär. Varför dåall denna kritik? Manmåsle antagligen gå lill den alternativa lagtexten för atl kunna uppfattafinessen med oppositionens invändningar. Men om man går till den lagtext somIngemund här har pläderat för, finner man att den är någotbesynnerlig, låt oss läsa den i förhällande lill vad som slår i motiven förreservationen. Därslår nämligen i lagtextförslaget: ". . . utan hinder av vad som föreskrivesi aktiebolagslagen . . ." Skulle dä medbestämmandelagen ta överaktiebolagslagen i alla lägen och situationer, t. ex. dem som IngemundBenglsson själv nämnde i sin proposition ? Skulle MBL ta överaktiebolagslagen i alla de frågorna? Nej, del menar inle reservanterna,eftersom det i själva reservationen står atl "vissa begränsningar finnsmed hänsyn lill ivingande lag m. Ja, jusl del! Och utskottet har ienlighet därmed nämnt en hel del om dem. Ireservationen säger man också all del finns "vissa undantag" somskulle kunna kollidera med medbestämmandeavtal pä företagslednings-området Menom det är vissa begränsningar med hänsyn till tvingande lag och vissa undantagsom skall göras, dä kan man väl inte skriva i lagtexten "ulan hinder avvad som föreskrivs i aktiebolagslagen". Vidarebegränsar man della till beslut i "viss fråga" eller i "visstslag av frågor". Men för att man skall fä del all gä ihop måsle man väl dåprecisera vilken typ av fråga del gäller där man utan hänsyn till aktiebolagslagenkan fatta vissa typer av beslut. Och , när man når den preciseringen, är detmöjligt all vi blir överens - om nämligen håller fasl vidsin proposition från Tillslut blir ju den avgörande frågan, som faktiskt bör besvara,vad ni menar. Antingenmenar ni atl man aldrig någonsin skall ta hänsyn till aktiebolagslagen, om denkan komma i konflikt med medbestämmandelagen. Men del vore en orimlighet,vilkel ni själva medger i reservationen, och del medgav själv iproposilionen Ellerockså menar ni alt det är klart att man måsle ta sådana hänsyn och alt manmåsle göra en avvägning. Men då kan jag inte förstå varför ni blåser upp denhär debatten lill så orimliga proportioner. Hen iVarberg (s) kort genmäle: Jag har inte någon känsla av all jag blåst upp debatten, jag tyckernärmast all blåser alll vad han orkar. Jaghåller fast vid min proposition från - det framgick av mittanförande - därför alt jag yrkade att skulle återställa den lill delskick den hade innan vi förlorade på en rad punkter som försämradepropositionen. Jag håller fast vid den proposition vi lämnade. Del var en bralag dä, den hade blivit ännu bätlre om man hade följt oss på alla punkter. Närdel gäller den fråga vi nu diskuterar skall jag passa på atl citera mig självfrån i riksdagsdebatten, där jag också påpekade atl frågan enliglmin uppfattning har fått alltför stora proportioner. Del var riktigt, därföratl om lugnt och stilla hade tagit del uttalande som vi föreslog hadealla problem varit ur världen. Jag sade att lagrådet har pekat pä några punkterdär det finns samband mellan aktiebolagslagen och medbestämmandelagen, ochlagrådet har uttryckt tvivelsmål om var gränserna härvidlag går när del gälleratl träffa elt medbestämmandeavtal. Jag tillade att jag också hade tillgångtill jurister på departementet och att de inte delar lagrådels mening ochuppfattning, därför alt lagrådet bygger sin uppfattning pä en lagstiftning ochen rättsvetenskaplig utredning som är mer än . Det har ocksåbekräftats av den utredning som har gjort, alt jag hade räll vidden tid-punkten. Hade följi mig hade man inle haft dessa problem. Vadvi vänder oss mot är den utformning som har gett S 32. Vi hävdarbestämt alt man genom den lydelsen skärper betydelsen av vad som slår i 3 S.Man skall beakta vad som Slår i medbestämmandelagen. Det ärriktigt atl man skall läsa allt som statsrådet säger i sin proposition. När manläser blir man en smula bekymrad därför att säger där atlparterna för tillfället inle har fört fram några frågor som kommer i konfliktmed aktiebolagslagen. Han säger all han räknar med att del är naturligt förparterna au välja lösningar genom vilka den nödvändiga avvägningen mellan olikagruppers ekonomiska intressen görs på förhand och som inte innebär alt förelaget- arbetsgivaren - frånhänder sig möjligheten lill del ekonomiska ansvarel förverksamheten. Han räknar alltså med atl parterna över huvud tagel inle skallaktualisera dessa vittgående förelagsfrågor, och del är nödvändigt. Ökatinflytande för några måsle betyda minskal inflytande för andra. tycker jag atl vi börjar närma oss varandra. Del där med urgröpningav lagen, som det hette för sedan, är inle kvar längre. säger någonting som är myckel klokt - han säger alt en bra lag då ären bra lag . Det är precis vad jag själv framhöll. Om vigemensamt genomförde en lag 1976 kan vi väl gemensamt värna om den lagen 1977ulan all börja anklaga varandra för alt urgröpa lagen. Jaghar genom motivtexlerna, de är ganska viktiga när del gäller en ramlagstiftningav det slag som medbestämmandelagen handlar om, visat alt det inte flnns någonavgörande skillnad mellan den motiviext som lade fram förraåret och den motiviext - där jag bl. a. hänvisar lill förra proposilionen - somjag själv har lagt fram i är. Det var en bra lag då, del är en bra lag . Låloss då inle gräla om detta . säger sedan alt vi skärper 3 S genom vårt förslag. Nej, inle alls! 3S är exakt densamma i vårt förslag som den är i den gällandemedbestämmandelagen och som den var i del förslag som ladefram. Det finns icke elt kommatecken, icke en bokslav som är rubbad. 3 S är eregen paragraf Den fanns i det lagförslag som ni förelade , den finns iden lag som gäller frän . Hänsyn lill den paragrafen måsleman alltså under alla förhållanden ha lagil. Jagtycker att det är viktigt att understryka atl här finns i grunden en storsamstämmighet i vär syn på dessa frågor. Det framkommer ju också i utskottetsbetänkande. Vad socialdemokraterna har reserverat sig emol är bara några fåstycken. Väldigl många andra, och helt avgörande, stycken är man helt överensom, och jag vill citera elt av dem: "Kärnfrågani diskussionen har varit i vilken omfattning den verkställande ledningen ellerstyrelsen i etl aktiebolag kan underlåta att rätta sig efter beslul avmedbestämmandeorgan ulan alt skadesländsskyldighei utlöses. hänger sammanmed alt det finns andra regler i och utanför aktiebolagslagen som i vissasituationer ålägger bolagsledningen atl handla på visst sätt I första handgäller grundsatsen i 3 S som innebär atl bolagsledningen går fri fränskadesländsskyldighei om den bryler avtalet för att uppfylla tvingandebestämmelser i lag. Som exempel kan nämnas atl aktiebolagslagen innehållerregler som obligatoriskt måste följas och som har till syfte atl skyddabolagels kapital. Samma grundsats om företräde för tvingande lag gäller ävennär myndighet genom beslut ålagt ett bolag visst handlande. En bolagsstyrelseeller verkställande direktör kan inte heller förfoga över frågor som fallerinom bolagsstämmans kompetensområde, exempelvis ändring i bolagsordningeneller beslul om likvidation. Delta sätter också en gräns förmedbeslämmandeorganens beslutanderätt" Såskriver alltså elt enhälligt arbetsmarknadsutskott, och harvarit med om det. Och del är fullt logiskt alt han är med om detta, fördelöverensstämmer med vad han sade i propositionen Mendä kan jag inte förstå varför han kritiserar vär proposition, som ju går påsamma linje. Då kan jag heller inle förslå hur han kan föreslå en alternativlagtext som säger "ulan hinder av vad som föreskrives iaktiebolagslagen", när man själv radar upp flera hinder som finns iaktiebolagslagen. Förarbetena som ni själva hade i proposilionen ,det som hela utskottet är överens om, och del som ni skrivit i er egenreservation stämmer icke överens med den lagtext som ni föreslår allbesluta om. Herrförste vice lalmannen anmälde alt i anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde räll lill ytterligarereplik. Hen ULANDER (s): Vid behandlingen av proposition 105 hade attta ställning till ett förslag som kommer att få långtgående verkningar i helavårt samhälle. Jag har därmed inle sagl atl medbestämmandelagen som sådan ärnågon revolution utan snarare alt den är en öppning för en demokratiskulveckling inom arbetslivet. Fortsättningenpå demokratiseringen inom arbetslivet kommer alt gå snabbi, detta trots dekrampaktiga försök som arbetsgivarna och deras vapendragare genom sin majoritetgör i . All borgarna går SAF tillmötes i det ärende vi diskuterar häri dag betyder bara all lagstiftningen fördröjs något. Del betyder altarbetsplatserna ytterligare är otillfredsställande ur demokratisksynpunkt är del omöjligt att förhindra en total demokratisering avarbetslivet. I stället för alt använda en massa energi ät atl motarbeta ennaturlig demokratisering skulle man genom ett positivt arbete gynna alla parterinom arbetslivet. Klartoch entydigt är all vi ytterligare en lid får la den strid som är nödvändig föratl klara ul begreppen för både regering och arbetsgivare. 1 del läget vill jagråda den f n. sittande regeringen atl hålla fingrarna borta i försämrande syftefrån den lagstiftning som klarals av. Atldel inom både de borgeriiga rik.sdagsgrupperna och den borgeriiga regeringensstödtrupper bland arbetsgivarna finns slarka röster för försämringar förlöntagarna i nuvarande lagsliftning är ingen hemlighet Den som följerarbelsgivarpressen vet alt entusiasmen för de senaste årens lagstiftning påarbetslivets område inle är speciellt översvallande. Går man igenom de motionersom författades i anslutning till medbestämmandelagspropositionen samt denstora mängden reservationer -det var 60 stycken - så vet man också atl i denna kammaresiller en hel del borgare med vilja atl göra lagstiftningen skräddarsydd för arbetsgivarna.I jämviktsriksdagen gick de tre arbetsgivarparlierna så långt de ansåg sigvåga. Borgarna var väldigt nöjda med lottvinsterna. Att dennalillfredsställelse inle delas av arbetsplatsernas folk är helt uppen- Hoppet från LO- ochTCO-anslutna står som sig bör till socialdemokratin. Jaghar vid många tillfällen haft anledning all diskulera medbestämmandelagen medLO- och TCO-folk, och jag kan försäkra all besvikelsen speciellt överfolkpartiet är stor bland många TCO-are. LO-medlemmarna har inte väntat signågot annat Det har inte blivit bättre efter propositionen som gälldefinansieringen av utbildning och studier om MBL. Alt SAF tyckte alt dennaåtgärd var förnuftig understryker bara den ringa klokskapen i beslutet. Medvilka slagord skall dölja sin arbetsgivarvänliga polilik den härgången? Vice statsministern är ju expert på slagord, så han kanske kan hittanågol. Atlarbetsgivarna gör vad de kan för atl slippa ifrån demokratiseringen vet vi, menjag skulle vilja ställa en fråga. Vad har statsrådet och den övrigaregeringen lovat ? Anledningentill min fråga aren artikel i tidningen , som underrubriken skriver bl. "Åmanlagarnaär också mogna för översyn. a. behöver en statlig nämnd inrättas för alllämna förhandsbesked i uppsägningsärenden. Förelag som anställer arbetslösungdom bör få möjlighet alt göra detta med en ömsesidig uppsägningstid av 14dagar under ungdomarnas första anställningsår. Beträffande medbestämmandelagenbör frågan om enskild arbetsgivares personliga borgensåtagande utredas. Arbetsgivarnasprimära föihandlingsskyldighet respektive informa tionsskyldighet och editionsplikl måsle kunna fullgöras gentemot de egna anställda-- ." Enligtartikeln har regeringen i allmänhet och industriministern i synnerhetlovat att ta etl samlat grepp på bl. a. dessa frågor. är, som vi alla vet, en maktfaktor med den regering somf n. sitter. Organisationens ordförande är en tung moderairiksdagsman, ochenligt vad tidningen och organisationen tidigare uppgett har ordföranden enegen riksdagsgrupp. Kanske någon frän den gruppen skulle vilja berätta vilkaförsämringar som man f n. planerar i regeringskanslierna av de lagar som LO,TCO och socialdemokratin var överens om att genomföra. Sånågra ord om två av de socialdemokratiska reservationerna i betänkandet. Vidbehandlingen av MBL-propositionen vann borgarna samtligalottningar. Att detta var lill stor nackdel för medbestämmandet påarbetsplatserna har sagts. Atl den majoritet som f n. harskulle ändra sina dåliga beslut är inte att förvänta. Detta är inte något skälför oss socialdemokrater att inte föreslå atl lagen ändras till förmån för deanställda. De som stoppar dessa förslag får själva bära ansvaret för det Jaghar att yrka bifall till först reservationen 4. Den argumentation som frånsocialdemokratiskt håll fördes fram 1976 håller bra även i är. 5 protokoll 1976/77:143-144 Den primäraförhandlingsskyldigheten aren av grundpelarna i MBL, och resultatet avborgarnas fasthållande vid den lidigare uppfattningen ger arbetsgivarpartenstora möjligheter att reellt komma ifrån sin primära förhandlingsskyldighet.Utan att del krävs ett uppskjutande av en tänkt åtgärd är förhandlingen somsådan onödig. Jag yrkar, som sagl, bifall till reservationen 4. Denandra reservation som jag skall yrka bifall till är reservationen 6. Även därgäller den argumentation som vi förde fram -den är helt O.K.Konfliktorsakerna på en arbetsplats skall åtgärdas och inle lyslas ned med hotom böter och andra repressalier. Atl borgarna med olika argumenl försökerminska betydelsen av sin hållning i frågan förändrar ingenling. Alldet skall svida i skinnet pä arbetstagarna är statsministern ochdärmed regeringens inställning, och ingen aldrig så flfflg skrivning i världenlar bort det beskedet. Jag yrkar bifall tillreservationen 6. Hen i (c): Fjolårets beslul om lagsliftning för medbestämmande i arbetslivetinnebär en betydande nydaning på det här området. Bakom huvuddragen i reformenstod alla riksdagspartierna ulom vpk. I propagandan - också här i kammaren - ger man sken av någol helt annat Genommedbestämmandelagarna ges arbetstagarna via sina organisationer lagfästarättigheter i olika avseenden till inflytande och rätt lill all informalioninom förelaget Avsikien är atl de direkt berörda - arbetsgivarna ocharbetstagarna - skall bli i princip likställda vad gäller inflytande påförelagels arbetsförhållanden och ulveckling. Vårtparti har medverkat till medbestämmandelagens tillkomst och har stött denprincipiella utformningen. Med lagen följer ökat ansvar och ökat behov avsamarbete. Näringslivet och arbetsmarknaden har behov av det och iframtiden. Medbestämmandelagarna kan bli en stor tillgäng om de hanteras medansvar. Det flnns skäl att vara uppmärksam på och motverka riskerna för enbyråkralisering av medbestämmandeverksamheten. Vi har emellertid anledning attha förtroende för arbetsmarknadens parter bl.