prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Nogär det ganska betänkligt att pådyvla etl beslut på sä lösa boliner.Känns det inte litet kymigl, herr statsrådet - som jag tyvärrinte kan se i kammaren just nu - alt stå pappa lill ell förslag med såbräckligt beslutsunderlag, så lösliga och skrala kostnads-ochlönsamhetsberäkningar? Nej,jag tror nog att den typ av beslutsunderlag som vi har fått ta del av här i dagskulle ha fått den nuvarande handelsministern alt låta helt annorlunda om hanvore i oppositionsställning, för att inte tala om vad han skulle säga om detförslaget framlagts i form av en uppsats på ! Då skulle han hasatt tummen ner. Men är det andra roller och intressen som råder än desakliga. 6.Ett IDB-medlemskap skulle stå i strid med våra långsiktiga exportintressen.När de samhällsekonomiska kalkylerna fallit samman har man hänvisat till femstorföretags kortsiktiga beräkningar. Del är möjligt atl dessa är riktiga -jaghar ingen möjlighet att försöka bedöma det - men elt fåtal storförelagsintressen kan inte få diktera svensk u-landspolilik, inte ens svenskexportpolitik, om de står i konflikt med samlade, långsiktigaexportintressen. U-landsmarknaden växer oavbrutet, och har lyckatshävda sig förhållandevis väl. Visserligen ligger fortfarandehögst, men andra u-landsområden kommer snabbt, t. ex. , med entredubbling . Frågan är då: Vad har IDBmed den långsiktiga u-landsexporten alt En hel del, trorjag. IDB är en del av och uppfattas som en del av utrikespolitik. Omvi går med, uppfattas delta i vida kretsar i världen som elt avsteg från våraktiva neutralitetspolitik, och det innebär på läng sikt ell hot mot våru-landsexport Många företag i har redan kunnal uppleva atl u-länderföredrar handelsförbindelser med ett neutralt framför bindningar lillsupermakterna eller supermaktsblock. Del har förelag upplevt i södra , iSydostasien och i . Mol den bakgrunden måste man fråga: Vilkaexportintressen skall vi ta hänsyn till - några storföretags kortsiktigaintressen i Lalinamerika eller hela den svenska exportindustrins långsiktiga intressenpä hela u-landsmarknaden? Jag har här visat atl etl IDB-medlemskap nu strider mot sex vikligaprinciper: vår solidaritet med förtryckta folk, vår självständighet iinternationellt samarbete, våra frihandelsideal, vår biståndspolitik, våraallmänna krav på beslutsunderlag och kalkyler och våra långsiktigaexportintressen. Slulligen,skulle jag vilja hävda, skulle ett IDB-medlemskap strida mot politiskmoral. Det är nämligen otvivelaktigt så, atl om varje riksdagsledamot i dagskulle rösta enligt övertygelse skulle regeringsförslaget avslås. Jagtvingas vända mig till . Ert parti har i demokratisk ordning tagitståndpunkt mot IDB-medlemskap. Det räcker att fyra av er röslar för avslageller att älta av er lägger ner era röster för att regeringsförslagel skallfalla. Kan ni verkligen mol er övertygelse låta detta mörkblått färgadehögerförslag gä igenom? Vi har tillsammans -jag vänder mig särskilt till fleraav undertecknarna av den skrivelse som här har visats upp och diskuterats -från FPU och CUF mänga gånger och varit ytterst kritiska mot ettsamregerande med högern. Vi har accepterat en trepartiregering på villkor attingen högerpolitik skulle föras. står vi inför ett renodlat högerförslag. Vihar nu makt alt visa att vi folkpartister och centerpartister med gemensammafärska rötter i våra ungdomsförbund kan sioppa ett renodlat högerförslag. Vihar makt att visa alt del var en riklig bedömning när vi accepterade och stöddedenna regering på villkor atl den icke skulle föra högerpolitik. Jag tror attde yngre centerpartister som sviker sill ansvar kommer att fä ångra delofta i sitt framtida politiska liv. Jag yrkar alt med bifall till den motion som jag har lämnattillsammans med måtte avslå propositionens förslag omIDB-medlemskap. skrev ell öppet brevtill utrikesministern, biståndsministern och handelsminislern och krävde attSverige skulle avstå frän medlemskap i den Interamerikanska utvecklingsbanken.FPU menade att frågan om svenskt medlemskap inte kan ses som en isoleradhandelspolitisk insats för att öka svensk export tillutvecklingsländerna. Ett svenskt medlemskap i måste också ses detbislåndspolitiska perspektivet Kritikenmot IDB har gällt dess odemokratiska beslutsstruktur och utlåningspolitik, bl.a. gentemot . Under Allenderegimen gavs praktiskt taget inga lån jämförtmed åren före och efler. Detta kan inle bara förklaras bort med något teknisktutläningsresonemang. Allendefieni-ligheten är klart ideniifierbar i IDB:sverksamhet. I bankens årsöversikt 1974 finns en ytterst kritisk värdering närdet gäller interna politiska missgrepp. Jag lillhör inle dem som försvararAllenderegimen i blindo, men alla måsle erkänna att det är högstanmärkningsvärt vad som framgår av ärsöversiklen 1975. Där förklaras Chilesfortsatta svårigheter främsl vara beroende på eftersläpande effekter frånAllendeperioden och i viss mån pä sjunkande kopparpriser på världsmarknaden. båda nämnda rapporterna finns inte elt ord av kritik mol Pinocheiregimens politik. Regeringenhar motiverat sitt förslag lill alt söka medlemskap i med handelspolitiskaskäl. Det har också utskottet gjort, även om man också skriver alt deekonomiska konsekvenserna i hög grad måste bygga på antaganden. Det är lösaanlaganden som svenska skallemedel skall riskeras för. Men när del gällerfrågan om att ompröva medlemskapet efter inträdet lalar man inte längre omhandelspolitiska skäl i första rummet Då lalar man om ekonomisk och socialutveckling och demokrati. Varken regering eller utskoltsmajoritel kan bestämmasig för om det här är en ren handelspolitisk fråga eller en fråga som ocksåmåste bedömas frän bislåndspolitiska utgångspunkter. Sverigeskall medverka till den internationella opinionsbildningen mot det förtryck somförsiggår i exempelvis , står det i utrikesutskottets yttrande. Men delmåsle väl vara etl utmärkt tillfälle alt protestera mol förtrycket iLatinamerika genom att stå utanför IDB. Då visar man också i handling atl mantar avstånd från förtryck - handling är effektivare än ord. Samtidigtsom FPU har protesterat mot svenskt medlemskap i har också andraungdomsförbund gjort det, däribland . I CUF:s remissvarpå den utredning som ligger till grund för regeringsförslagel kan man läsa: Vimenar att utrikes-, handels-, valuta-, investerings-, resurs- ochbiståndspolitik måsie underordnas kravet på global solidaritet. har också haft sitt moderparti med sig i kritiken mot IDB.Centerns stämma avslog en motion med krav pä medlemskap. Partistyrelsenmotiverade beslutet med att bl. a. säga att bankens beslutsstruktur ochutlåningspolitik i väsentliga avseenden ansetts avvika frän vad som bedömtsförenligt med mål och principer för del svenska utvecklingssamarbetet Itidningen nr 1976, dvs. så sent som , harockså utrikesminister tagit avstånd från medlemskap. Men likvälstöder nu ceniern förslaget om inträde i IDB. Det har i olika sammanhang fråncenterhåll hävdats atl situationen har förändrats - atl exempelvisfått en ny president. Det är rikligt. det får vartfjärde år. Men den sittande presidenten har inte ens varit vid makten elt år.Vi vel ju inte heller vilken presidenl som kan komma efter . Det är intealls säkert all efterföljaren visar samma radikala vilja - dvs. Ochdel kommer att krävas starkare skäl för alt bryta etl samarbete och utträda urbanken än vad som krävs för au stå utanför och avvakta utvecklingen. Eltutträde har långt starkare effekter än atl välja alt avvakta. Jag litar därförinte helt på löftena om atl skall ompröva sill medlemskap i ombankens verksamhet inte förändras. Problemet med etl utträde måste ocksåceniern vara medveten om. Så pass slipad måste väl ändå vara i politisktaktik. Jag tolkar därför helomvändning i frågan om IDB som att ipraktiken inte vilja visa solidaritet med de förtryckta i Lalinamerika. Ävensocialdemokraterna sägs ha gjort en iväromvändning i frågan om medlemskap i de kom i oppositionsställning, och man står nu upp och kritiserarregeringsförslaget. Men vad händer om socialdemokraterna skulle komma iregeringsställning? Kommer man dä att ta fram regeringsåsikterna igen? Ärsocialdemokraterna beredda atl direkt begära utträde ur IDB? Jag skulle viljaha klart besked från socialdemokraterna om man har en åsikt ioppositionsställning och en annan åsikt i regeringsställning. Tillsist, herr talman, skulle jag vilja säga atl den debatt som har förts om IDBmer har kommit att handla om huruvida regeringens förslag skall falla ellerinte. Frågan om IDB hade aldrig fält det ulrymme som den har fält om inte dennalilla extra krydda funnits. Det är beklagligt att del har blivit så, för varförskulle det vara så märkligt att har en egen makt? Den härriksdagsmajoriteten behöver ju inle bli lika blint regeringstrogen som denförra under socialdemokraterna. Inte heller skulle regeringen behöva falla föratt ledamöter följde sitt släm-mobeslut Det skulle ju bara vara etlförslag från regeringen som föll. Lål därför inle prestige och högerpolitik gåföre sakpolitik! Jag yrkar bifall lill Per Gahrlons och min motion nr 1463. Fröken (): Förslaget om ett svenskt medlemskap i har vållal en livlig och härd debatt i många grupper i vårtland. Den debatlen har i hög grad förts också inom cenlerrörelsen. På sina hållhar man beskyllt den kritiska opinionen inom centerrörelsen för atl varatystlåten och inle märkas särskilt mycket i de massmediala sammanhangen. Detsjälvklara svarel på dessa beskyllningar är atl del inom en folkrörelse finnsandra kommunikationskanaler än de som massmedia erbjuder och att arbetssättetinte alla gånger ger massmediefolk del attraktiva stoff som gör sig bäst pålöpsedlar. I en folkrörelse mäts inte styrkan i ståndpunkter och argumentationi antalet spallmillimeter. Debatteninom cenlerrörelsen har förts både före och efter det att re- geringen lagt sinproposition om ett svenskt medlemskap i . Den debatten har varil enveten.Bedömningarna har skilt sig åt när det gällt i vad mån förändringar ägt rum ochkan förväntas ske i bankens verksamhel, medan enighet rätt inom partiet ikritiken av bankens hittillsvarande verksamhel och röstregler. Del starkastemotståndet mot ett svenskt medlemskap har funnits hosungdomsförbundet, men en utbredd tveksamhet, och även etl direkt motstånd,finns också pä andra håll inom centerrörelsen. Destarka invändningar som riktals mol ett svenskt medlemskap och denkritiska vidräkning som gjorts av regeringsförslaget har avsatt påtagligaresultat i riksdagsbehandlingen. Atl sä är fallet är lätt all konstatera vid engenomläsning av näringsutskottets belänkande. Där ges ingalunda någrareservalionslösa klartecken till att nu skall gä in i IDB. Innebörden iutskottets ställningslagande är atl ytterligare bedömningar måste göras innanetl svenskt medlemskap kan komma i fråga. Molbakgrund av den debatt som drivits inför riksdagsbeslutet både här iriksdagshuset och på andra häll och spekulationerna i massmedia kring deloklara majoritetsförhållandet i kammaren valde vi, ell antal ledamöter iceniergruppen, alt gå ut med etl pressmeddelande. Det pressmeddelandet gjordesden och är undertecknat av 14 centerriksdagsmän. I detta ger vi beskedom hur vi kommer atl ställa oss i omröstningen i mot bakgrund avvårt tidigare agerande och det förändrade läge som riksdagsbehandlingen gettupphov till. Viframhåller alt vi hyser allvarliga betänkligheter mol att inleda etl samarbetemed IDB och atl vi nu gör samma bedömning som partistämman gjorde 1976. Deförändringar som kunnal skönjas har enligl vår meninginle varit tillräckliga för att ta definitiv ställning för etl medlemskap. I demänga diskussioner som förekommit har vi hävdat delta och att elt bemyndigandetill regeringen atl inleda förhandlingar om medlemskap måsle vara förenat medmycket bestämda förbehåll. Vihar nu kunnat konstatera att ulskoltsarbelei gett till resultat att majoriteteni allt väsentligt ställt sig bakom de härda förbehållen. Vi anser oss med deförutsättningar som uppstått genom utskottsbehandlingen kunna rösta för bifalltill utskoltels hemställan. Majoriteteni näringsutskottet framhåller bl. a.: "Del uppenbara förtryck och denförföljelse av oppositionella som präglar de flesta latinamerikanska länderkräver oavlåtlig uppmärksamhet Det är angeläget all vårt ekonomiska utbyte medLatinamerika inte kan utnyttjas som ell slöd av regimer som det i vårt landråder stor enighet om att fördöma. Utskollel förutsätter därför att regeringenunder förhandlingsskedet ytterligare analyserar de aktuella omständigheternaoch värderar de tecken på positiva förändringar i IDB:s polilik som åberopas ipropositionen. Om förhandlingarnaresulterar i medlemskap måste ", osv. utskottstexien vidare, menjag gör uppehåll i milt ciiat Innebörden av ulskotisskrivningenpå den här punklen är alltså fördet första alt en ytteriigare analys och en ny bedömning måste göras av bankensverksamhet och roll i sammanhanget, fördel andra att denna prövning inte skall inskränka sig till de handelspolitiskaaspekterna utan gälla elt vidare sammanhang i vilket ingår målen för densvenska biståndspolitiken, fördet tredje alt detta måste göras innan elt svenskt inträde kan komma i fråga, ifördet fjärde att frågan om skall bli medlem eller inte är beroende avutfallet av denna prövning, fördel femle atl del beslutsunderlag som förelegal och åberopats iproposilionen inte befunnits vara tillräcklig grund för alt regeringen nu skallingå avtal om medlemskap i . Slutsatsenav detta kan inte bli annat än att utskottet efterlyser mer påtagliga bevis förförändringar i bankens verksamhet och nya fakta i målet för atl skallkunna ändra ståndpunkt och ta steget in i ett medlemskap i . Jaghar haft anledning alt uppehålla mig vid delta, eftersom det förekommitåtskilliga funderingar i den debatt som pågått ett antal limmar i kammarenom vad det är vi fäster särskild vikt vid i utskottets skrivning och vad som ärväsentligt i de förändringar som inträffat under riksdagsbehandlingen. Tilldelta kommer också de förbehåll utskottet gör om alt etl eventuellt medlemskapkräver atl noga följer den fortsatta utvecklingen, all ageraraktivt inom banken för alt förändra de institutionella formerna och utläningspolitiken,att bör fä en redovisning av verksamheten och atl om bankenspolitik inte befordrar långsiktiga förändringar i.positiv riktning bör dettaföranleda att medlemskapet omprövas. - Så långt om riksdagsbehandlingen. Jagvill också, föregen del, framhålla att ingen regering som gör anspråk pä attföreträda hela det svenska folket i sitt uppträdande i internationellasammanhang kan undgå att ta intryck av de förhållanden som präglar dagensriksdagsbeslut. Halva säger nej till ett medlemskap iInteramerikanska , om än med något tveeggade argument, ochden andra hälften är visserligen beredd atl ge regeringen det begärdabemyndigandet men gör del under uttryckliga förbehåll. Elt svenskt inträde iIDB kan ingalunda ses som en given utgång av dagens riksdagsbeslut. Dettilltänkta medlemskapet har snarare blivit en öppen fråga, där utgången ärberoende av regeringens nya bedömningar med ulgångspunkl i de av utskottetangivna förbehållen och del slöd regeringen senare kan vänta i försitt ställningslagande. Jagvill också betona att del knappast är ägnat alt stärka förtroendet för de rikaindustriländernas vilja atl bistå de faltiga folkens utveck-lingsslrävanden atlindustriländer lägger under sig handelsmarknader med hjälp av klubbverksamhettill vilken inträdesbiljetten är stöd lill en diskutabel biståndsverksamhetDelta är tvivelaktigt inle bara från biståndspolilisk synpunkt.Del är det också handelspolitiskt sett - att med den marknadsuppdelning mandärigenom åstadkommer gynna kapitalstarka handelspartner från den rika världenpå bekostnad av kapitalsvaga nationer, just de nationer som är i störst behovav alt öka sin andel av världshandeln. Del är inle ekonomiska nyordningar avdet här slaget som är angelägna för atl föra oss närmare målet - en rättvisarevärld. Iperspektivet av möjligheter över huvud tagel att understödjasträvandena lill ekonomisk, social och demokratisk utveckling i Latinamerikaär frågan om elt svenskt inträde i IDB närmast en symbolfråga. Som sådan är denav vikt - det är helt klart. IDB-debalten har varil lill nytta genom atl den päett effektivt sätt kastat ljus över våra relationer till Lalinamerika. Den börutnyttjas som en inledning till en bredare debatt om Lalinamerika och engranskning av den svenska Latinamerikapolitiken. Det har hävdats att det varittill fördel för rätlinjighelen i vårt internationella uppträdande alt viinriktat våra biståndspolitiska ansträngningar på och vårahandelsförbindelser på . Den tid är nu förbi då sådana påståendenkunde göras. Strävandena mot en ny ekonomisk världsordning och dagens brutalaverklighet i Lalinamerika och södra ställer långtgående krav påmedvetenhet i och samordning av de svenska insatserna alldeles oavsett sådana isammanhanget triviala ting som ärendens departementstillhörighet. hartillsammans med de stora västliga demokratierna all anledning att med öppnaögon granska sin roll i koloniala förflutna och i de nya mönsterav våld, förtryck och kolonialism som präglar dagens . Herrtredje vice talmannen tillkännagav alt anslag utfärdals om sammanträdetsfortsättande . i (s)kort genmäle: Fröken bekräftade alla de farhågor man fick när man läste detpressmeddelande hon refererade till. Hon säger att ytterligare bedömningarmåste göras innan medlemskap kan komma i fråga, hon vill ha fram nya fakta osv.I pressmeddelandet säger man också att man har kunnat skönja en delförändringar efler stämmobeslutet. Dessa är dock enligt vår mening intetillräckliga för att ta definitiv ställning för medlemskap, heter det. Det sägsockså atl om utskottets förslag antas av , innebär della atl ellmedlemskap i banken kan komma i fråga först efter en ytterligare analys av deaktuella omständigheterna och nya bedömningar från svensk sida. Vadmenas med allt detta? Förslår inte fröken och de 13 andracenterpartister som skrivit under meddelandet alt det är vi fattarbeslutet? Vi får inte fler tillfällen att ta ställning till frågan omIDB-medlemskap eller inte. Har ni låtit lura er av några finurliga formulerare,så att ni tror atl röstningen inte gäller ja eller nej 7 protokoll 1976/77:145-146 Tror ni att detblir fler tillfällen alt göra bedömningar och ta ställning? Ärdet på del säiiei hoppas jag atl ni i varje fall lyssnade på tidigare under debatten, för han sade klart ifrån alt det är vitar slällning, det är vi ger bemyndigande om medlemskap eller inte. Somherr Gahrion sade lidigare: Det är nu vi måste säga nej lill dessa renodladehögerförslag. Man kan inte frånkänna sig ansvarel för detta beslut med eltpressmeddelande och litet luddigt tal om ytteriigare bedömningar. är delja eller nej till IDB. De 14 centerpartisterna har, tror jag, satt sig i denvärsta knipa man kan försätta sig i. De framstår som renodlade hycklare i dennafråga. Hen () kortgenmäle: När man hör fröken frågar man sig oroligl: Hur blåögd får enföreträdare för svenska folkel i riksdag vara? Har ni lyssnat pådebatten? Har ni lyssnat pä företrädarna för ett IDB-medlemskap? Vad är det desäger? Vad är det handelsminislern och företrädarna för utskottsmajoriletensäger? Gör de några hypotetiska uttalanden om att man möjligen eflerfördjupade vidare analyser eventuellt skulle kunna länka sig elt medlemskap?Debatten har ju gällt om vi skall gå med eller inte gä med, och anhängarna harhär radat upp argument för. Molden bakgrunden måste man fråga sig: Vad beiyder er röst här? Fröken också upp argument mot IDB-medlemskapet, men hon tänker tydligen röstaJör. Vilkaanalyser är det som skall göras? Vilka garantier har ni fått fränhandelsdepartementet om alt man där skall göra vidare analyser? Vi skulle viljaha dem beskrivna här. När nu inte handelsminislern själv har beskrivit devidare utredningar och del nya beslutsunderlag som han skall plocka fram,kanske fröken eller någon annan yngre centerpartist kunde redogöra fördem. Hurskall den årliga utvärderingen gä lill? Vad är det för en objektiv utvärderingårligen som skall kunna ske, när vi här på dagens faktamaterial ärgrundläggande oeniga om effekterna av IDB? Hur skall då det utredningsmaterialse ut som plötsligt skall kunna förena ledamöterna i i en gemensam uppfattning om IDB:s effekter? Jagsade inledningsvis om regeringens dokument att det var etl bedrövligtaktstycke. Jag hade då inte tillräckligt noga läst det centerpartistiskapressmeddelandet Det slår faktiskt handelsministerns rekord. Jagmåsle då avslutningsvis ställa ytterligare en fråga, och den gäller en sak somberör mig djupt: Skall vi tolka detta som elt prejudikat från de 14 yngrecenterpartisternas sida? Är del elt prejudikat som innebär all della är det längstani kan gä när ni får er förelagda renodlade högerförslag?För min del är jag icke beredd alt sälta en sådan gräns att jag aldrig kanrösta nej till ett regeringsförslag; det vore ju att göra dennariksdag till del vi kritiserade den förra för alt vara - elt ganskaosjälvständigt transportkompani. Man måste kunna avslå dåliga regeringsförslagför att hävda makt som svenska folkets suveräna beslutsfattare. Jagvill fråga centerpartisterna: ni någonsin beredda att göra det för att hävdaer integritet och svenska slällning? FrökenELIASSON (c) kort genmäle: Det beslut som skall fatta kommer att vara i enlighelmed näringsutskottets majoritelsskrivning eller näringsutskottetsminoritetsskrivning. Det är del vi har att ta fasta på och inte några vildaspekulationerom framtiden. Regeringen har sedan självfallet att handla efterdet beslut som kommer fram till, och regeringens ställningstagandeär i ett längre perspektiv beroende av det stöd som regeringen har i dennakammare för sill agerande. Väljer man att gå in i den Interamerikanskautvecklingsbanken kommer vi senare atl få ta ställning till anslagsfrågor förkommande år. Denna fråga är alltså ingalunda bortdukad frän regeringens bord. Jagvill betona, herr talman, med anledning av vad i sade, attjag ställer mig bakom ulskottsmajoritetens yttrande, och det innebär, om manbemödar sig att studera det närmare, att också utskottet finner det nödvändigtatt regeringen ytterligare analyserar de aktuella omständigheterna och gör enny bedömning innan ett inträde i banken kan komma i fråga. Utskottet har därmedfunnit det hitills-varande beslutsunderlaget otillräckligt för atl motivera attSverige nu ändrar uppfattning och ingår avtal om medlemskap. Slutsatsen avdetta är rimligen att mer påtagliga bevis på förändringar bör företes ochprövas mol vär hållning i övrigl när del gäller de latinamerikanska folken ochderas regeringar. Det kan inte uppfattas på annat sätt än atl utskottet har enuttalat kritisk inställning till banken . Jag har för min del ingen annanuppfattning än utskottet på den punkten. i (s)kort genmäle: Delta blir pinsammare och pinsammare för de 14, för jag förmodar attAnna är talesman för dem: , , , , , , - expert iutrikesdepartementet -, , , ,, och , som kronan pä verketÄr ni inte medvetna om alt ni när ni bifaller näringsutskottetsbetänkande också anslår pengar till IDB, 6 miljoner närmare bestämt? talar här om att vi skall ta slällning till anslagen . sägs det ja eller nej till IDB. Den här pressreleasen ärminsann inte någol avlatsbrev. Ni säger ja till medlemskapet, och därmed ärsaken avgjord. Det är faktiskt oerhörtgenant att lyssna pä de inlägg som har gjorts här och jag vädjar till de13 andra, som har skrivit under pressreleasen, alt gå upp och försöka reda uldetta. Del vore värdefullt om vi innan denna debatt är slut fick ett endaargument som motsäger det resonemang som fördes pä förmindre än och som ledde fram till ett enhälligt beslut - ell endaargument som bekräftar att det har hänt någonting. Det ställdes på riksstämman ettvillkor -och villkorsparagrafer är ju så populära inom - att manskulle ta frågan under nytt övervägande. Är del villkoret uppfyllt? Om jagförstår pressreleasen rätt, sä menar ni att det inte är det.