prot · G00937 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:12 med anledning av motioneromdödsbegreppet och rätten atl avstå från livsuppehållande behandling m. m. 1976/77:14 med anledning av motion om inrättande avregionkontor för byggnadsvård i m. fl. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. betänkande 1976/77:15 med anledning av motioner omrestaurering och underhåll av kyrkobyggnader. (c): I motionen 1975/76:1332, som behandlas i förevarande betänkande, harfru och jag lagil upp problemen med att bevara och väl underhålla dekulturhistoriskt intressanta, i många fall unika, medellida kyrkobyggnaderna påGotland. Vi är givetvis medvetna om atl det inle bara är på Golland som detfinns förnämliga kyrkobyggnader. Vi vet också all varken fastlandets eller Gotlandskyrkor då det gäller byggnadernas volym eller deras konstskatter kan mäta sigmed många av kontinentens tempelbyggnader. Trots detta har de gotländskakyrkorna tilldragit sig en betydande uppmärksamhet även internationellt. Storhetenoch del märkliga med de gotländska medeltida kyrkorna är atl de är 92 tillantalet på ett geografiskt område om något mer än . Ingenstans iväriden existerar det sannolikt något motsvarande. Alla de 92 i bruk varandekyrkorna ser ut i stort sett som de gjorde när byggnationen var avslutad.1100-, stil-uppfattningar går i varandra och speglas påolika sätt från kyrka till kyrka. Romanskt och gotiskt blandas, men detla geroftast ett gott helhetsintryck, och konstskatterna är gedigna. Gotlänningarnaär följaktligen med rätta stolta över sina förfäders verk. Men del sommänniskorna förmådde bygga upp har vi, senare tiders barn, stormöda alt ens underhålla och bevara. Församlingarnapå Golland är små, den minsta är Sundre med 65 invånare. Skalleiryckel är högt- det offras mycket på kullurens altare på Golland. Kostnaderna för atlrestaurera kyrkorna är stora; miljonbelopp är inte ovanliga. Här kan nämnas atldel f n. enligt landsantikvarien och länsarbetsnämnden på är 21 kyrkorsom är i behov av restaurering. Det är i belysning av dennaproblematik som vi motionärer hävdar alt det knappast kan anses rimligt att desmå församlingarna på Golland ensamma skall svara för det vårdbehov somföreligger. Dethar hemställts att särskilda medel slälls till förfogande för kostnadskrävandeprojekt av kulturhistoriskt värde. Under tid som generaldirektöri infördes systemet att man lämnade bidrag med 100 96av kostnaderna för den yttre restaureringen av vissa kyrkor. Man vann därmedtvå goda ting: dels att del skapades sysselsättning för äldre byggnadskunnig,lokalt bunden arbetskraft, dels att elt antal förnämliga Gotlandskyrkor kunde upprustas.Numera utgår endast bidrag med 40 96 till dessa ändamål, och detta gör attförsamlingarna inle orkar med underhållsinsatserna. Problemet är såledesstort, och tiden hastar medan utredningskvarnarna mal. Kullurutskottethar infordrat yttrande från , som lämnat en värdefull ochinitierad översikt. Utskottet har också lämnat ett betänkande som andasförståelse för motionärernas tanke alt insatser behöver göras, men manavstyrker motionen med hänvisning till pågående ulredning. Utskottetsbetänkande är enhälligt, och jag ställer, herr lalman, inte något yrkande. Menjag vill lill kammarens protokoll, som ell medskick lill utredningen, fåanteckna en förväntan all utredningen lägger fram förslag som gör delmöjligt att fortsätta arbetet med att bevara det kulturarv som Gotlandskyrkornarepresenterar. I kulturutskoitets nu aktuella betänkande behandlas bl. a. en motion avmin partikollega och mig, i vilken vi begär en skyndsam ulredningom statsbidrag till underhåll och restaurering av kyrkor. Imotiveringen erinrar vi om att dessa kyrkor allmänt anses tillhöra våraverkligt värdefulla kulturskatter. Inte bara gotlänningarna utan också demånga turisterna, både svenskar och utlänningar, imponeras av de gotländskakyrkornas stora skönhet, som gör elt besök i dem till en belydandekonsiupplevelse. Vidareframhåller vi atl kostnaderna är mycket stora för underhåll ochrestaurering av dessa kyrkor, av vilka, som vi hört, flertalet anses vara från1300-ialei eller äldre. Härtill kommer alt nästan alla de 92 gotländskaförsamlingarna är folkfaltiga och har ringa skallekraft, varför gotlänningarnainle ensamma kan svara för underhållskostnaderna. Vimotionärer bedömer del som en riksangelägenhet all de gotländska kyrkorna intefår förfalla ulan bevaras i gott skick. Vi anser därför all statsbidrag förunderhåll och restaurering av dem bör utgå. Låtmig efter denna redogörelse för motionens innehåll erinra om all fråganingalunda är ny. Den har behandlats i . Första gången jagsjälv kom i kontakt med den var . Dåvarande tredjelagulskotlel förelog då i anledning av motioner i ärendet en studieresa lillGolland, där ulskoltet under biskop utomordentliga ciceronskapbesökte ell stort antal av öns underbara kyrkor. blev vi informeradeoch övertygade om att gotlänningarna måste få statlig hjälp för atl klara avkyrkornas underhåll och restaurering. Förden som hade förmånen atl få della i den utskoltsresan har det känts myckelotillfredsställande all frågan om statsbidrag för Gotlandskyrkornas bevarandeännu inte fått sin lösning. KulturulskoUelerinrar i sitt nu föreliggande betänkande om alt en utredning angåendeformerna för stödåtgärder för vård och bevarande av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse tillsalts. Vidare framhåller ulskollel all de problem som vimotionärer aktualiserat enligt meddelade direktiv skall övervägas av denna utredning,som därvid skall beakta också de överläggningar som f n. pågår mellanföreträdare för staten och om förhållandel mellan stat ochkyrka. Enligt utskottet innebär detta att vårt uiredningsyrkande redantillgodosells, varför ulskollel avslyrker molionen. Lål mig konslaiera alt vår moiion skrevs och allriksantikvarieämbetet i sitt yttrande över den vitsordat i motionen lämnadeuppgifter och ansett all dessa borde överlämnas lill byggnads-vårdsuiredningen,som tillsattes , för beaktande. För min del vet jag ej anledningenlill au kullurutskottet ej föreslår della utan i stället avstyrker motionen. Delväsentliga är emellertid att åtgärder möjligt sätts in för atl rädda degotländska kyrkorna. betonar för sin del att vårdbehovetär myckel siorl och ger exempel på små församlingar där akiuellaunderhållsarbelen beräknas kosla ca 1 milj. kr. Ämbetet anser del synnerligenangeläget med snabb statlig hjälp i väntan på utredningarna och klarläggandeni frågan om förhållandel kyrka-stat. Lål mig med skärpa underslryka detlauttalande. Till slut kan jag endastvädja lill byggnadsvårdsulredningen all i sitt stora, omfattande ochbetydelsefulla arbete om möjligl behandla frågan om Gotlandskyrkorna medförtur. Det vore mycket värdefullt om arbetet med restaurering av dem snarastkom i gång, detla främst ur kulturhistorisk synpunkt men också med hänsyn lilldet besvärliga sysselsättningsläget på Golland. Jag har inget särskilt yrkande, utan uttalar endast den förhoppningenall alla goda krafter hjälps åt för alt påskynda delta ärende. HerrANDERSSON i (s): Jag har inget atl erinra mot vad de båda föregående talarna har sagtnär del gäller önskvärdheten och behovet av restaurering och underhåll avGotlandskyrkor, liksom när del gäller andra byggnader med kuliurminnesvärde. Beträffandeherr Schötts fråga varför kulturutskottet inte har föreslagit all motionenskall överlämnas till den nu tillsatta utredningen vill jag säga till herrSchötts tröst atl två ledamöter i kullurutskottel tillika är ledamöter iutredningen. Vi utgår självfallet från atl dessa för de tankar vidare somuttalats i motionerna och som ullalats av kullurutskottet. HerrSCHÖTT (m): Jag tackar för denna upplysning, men för mig innebar den ingen nyhet.Bland de goda krafter som jag satte min förhoppning lill inräknade jag dessauiskollsledamöler. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Statligt stöd till idrottsutövares resor Föredrogs kulturutskolteis betänkande 1976/77:16med anledning av motion om statligt stöd lill idrottsutövares resor. Jag skall hell kort beröra kulturutskottets betänkande nr 16. Viär några motionärer som har tagit upp de problem som idrottsföreningarna får närde skall finansiera bl. a. deltagandet i tävlingar. I molionen har vi sagt altdel är nödvändigt med ett nytt synsätt, så att idrottsrörelsen får hjälp atlklara de ökade resekostnaderna. Utskottetskriver i sill enhälliga belänkande all det har förståelse för de ekonomiskaproblem som uppstått för idrottsföreningarna på grund av de ökaderesekostnaderna. Som motionär är jag naturligtvis glad över utskottelsförståelse. Utskottet framhåller också att problemet finns inle 10 protokoll 1976/77:36-37 bara inom idrottsrörelsenutan även i andra delar av organisations- och föreningslivet, och del betvivlarjag inte alls. Ulskoltet,som alltså säger sig se positivt på frågan, har pekat på altRiksidrottsförbundet är intresserat för saken. Man har tagit kontakt med SJ ochhar även presenterat problemen för . Del är myckelbra att på del här sättet har aktualiserat frågan. Men jagär intresserad av att få veta litet mer än vad som står i betänkandet ochskulle därför vilja fråga ulskoltels ordförande - jag förslår atl han också ärutskotlets talesman - vad som i utskottets belänkande menas med att fråganskall ses i elt något vidare sammanhang. Del vore intressant alt få vela påvilket sätt utskottet har tänkt sig att saken skall aktualiseras och vem somskall ta initiativet för att man skall kunna få ett mera samlat grepp påproblematiken. HerrANDERSSON i (s): Som sagt har vi i kulturutskottet haft stor förståelseför de ekonomiska problem som påtalas i molionen. Vi har fått uppgifter frånRiksidrottsförbundel som också styrkt alt de här problemen föreligger. Närvi framhållit att frågan ändå måste ses i något vidare sammanhang, har vidärmed velat fästa uppmärksamheten på atl även andra organisationer änidrottsorganisalionerna kräver särskilda insatser för all kunna klara deresekostnader som uppstår i samband med kurs- och konferensverksamheten. är vi väl medvetna om idrotts-organisationernas problembeträffande resekostnader och inser alt det troligen också är störst inomidrottsrörelsen. Men vi tycker alt del vore fel, om man isolerade denna frågaenbart lill idrottsrörelsen. Det är av den anledningen som vi skrivit att sakenfår ses i ell större sammanhang. Som framgår av betänkandet har vi ocksåerfarit att Riksidrottsförbundel avser att la förnyade kontakter med SJ ochdepartementet. Den nye departementschefen har tillsatt en särskild sakkunnig,och vi får väl hoppas all denne kommer all ägna uppmärksamhet ål dessa frågoroch hjälpa den nye departementschefen på vägen. Man har från Riksidrottsförbundel berättat för ossatt man försökt att komma i gång med en viss försöksverksamhet inom eltbegränsat område, nämligen . Tanken var alt man där skulleinföra en 50-procentig rabatt för alla resor till tävlingar och konferenserunder . Tyvärr kunde det projektet av kostnadsskäl inle genomföras. Menarbetet går som sagt vidare, och vi tycker i kulturutskottet att det ärangeläget all finna en lösning. Därvid bör också andra organisationers problembeaktas. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs kulturutskottets belänkande 1976/77:17med anledning av motioner om järnvägsmuseal verksamhet. HerrJONSSON i (fp): Järnvägsmuseal verksamhel kan synas vara en liten fråga, men jag villpåstå atl det rör sig om en stor verksamhet. Våra tekniska museer över huvudtaget har ju inte så lång tradition och äger inte heller det etablerade stödsom andra museer kan påräkna från stat och kommun. Motionsledes har detpåtalats här i , och lill förra väcktes ett parmotioner om alt man borde utreda de samordningsfrågor och de ekonomiskaproblem som finns beträffande våra järnvägsmuseer, i avsikt att garantera derasframlida existens. Dessutom hade de båda motionerna det gemensamt all man ville- i avvaktan på en mer långsiktig lösning - också under en övergångstid kunnafå någon form av stöd. Ulskollelsäger i anledning av dessa motioner att det visseriigen endast är en del av des. k. kommunikationshisloriska samlingarna och deras problem som vi lar upp ochdet menar atl motsvarande problem också kan föreligga beträffande bevarandet avandra äldre samfärdsmedel och trafikmiljöer. Men ulskoltet har ändå uppfatlatmolionsframstötarna som så väl grundade och angelägna att man ställer sig bakomönskemålet au järnvägsmuseernas situation skall bli ytteriigare belyst. Av denanledningen föreslår utskottet all skall hos regeringen begära enkarlläggning av museeijärnvägarnas verksamhel och en utredning om möjligheternaall bevara den materiel och de trafikmiljöer som föreningarna tagit lill vara. Jagtycker att det finns anledning att notera den egenart som just vårajärnvägsmuseer har. Historiskt sett är våra järnvägar inte gamla. Vårajärnvägsbyggnader och järnvägsanläggningar har emellertid ell stortkulturhistoriskt värde, och de har en stor betydelse för kulturlandskapet. 1det sammanhanget förtjänar att nämnas att en av våra mera uppmärksammademuseijärnvägar - del är också den som jag för egen del bäst känner till -nämligen inom , har upptagits i denfysiska riksplaneringen. Jagvill också påstå all del finns en positiv social sida hos den järn-vägsmusealaverksamheten. Få museiverksamheter, om ens någon, har så många engageradedeltagare. har exempelvis en väl organiserad ochutbyggd verksamhel, där de mer än 600 medlemmarna i stor utsträckning ocksåtar en aktiv del. Museijärnvägarnaerbjuder inte bara nöjesåkning ulan har också visal sig fylla en viktig uppgiftför skolundervisningen och inom fritidssektorn. menar attden insatsen går atl utveckla ytteriigare. Kulturrådethar sagt all järnvägsmuseerna utgör exempel på en aktiv och decentraliseradamatörverksarnhel, som väl stämmer med de kul- turpolitiska mål somriksdagen har lagt fast. Frivilligt och ideellt engagerade medlemmar läggerned elt omfattande arbete på de fiera tiotal museijärnvägar vi har, varav någrakan betraktas som mycket väl utvecklade. Till de mer kända bandelarna hör i , Mariefred-Läggesta i , i Upplandoch - som jag redan har nämnt - Anten-Gräfsnäs i . Remissinstansernahar varil påfallande positiva. Om man skulle ge något värdeomdöme så är detframför alll och som backar upptankegångarna i vår motion. har självfallet inga invändningarhäremot, men följdriktigt nog - höll jag på all säga - är SJ inte heller i denhär frågan på offensiven. Beträffandevårt andra yrkande i molionen 1341, nämligen att statsmakten i avvaktan på enlångsiktig lösning övergångsvis skulle göra insatser för museibanorna, t. ex. iform av arrendefrihet eller annat jämförligt stöd, är utskottet inte nu berettatt tillstyrka att gör ell uttalande i den riktningen ulan avslyrkermotionerna i den delen. Jag tycker alt det finns anledning atl påminna om althär finns stora behov av ekonomiskt stöd. Vad museijärnvägarna ofta råkar utför är alt deras önskemål bollas mellan olika instanser, mellan kommunerna,landstingen och staten. Flerakommuner och landsting har dock varil beredda all stötta upp denna verksamhet.Mycket generellt skulle man kunna säga atl del egentligen bara är staten somhittills har ställt sig utanför. Vi fick f ö. den saken bekräftad så sent somför elt år sedan, då jag lill förre utbildningsministern riktade eninterpellation med anledning av att en av våra museijärnvägar hade blivitullovad statligt stöd men fått nej när frågan kom till regeringsbordet. Detgällde då anslag till en verkstadsbyggnad, och den aktuella föreningen hadeförespeglals att få en tredjedel vardera av kommunen, och staten avde . del hela rörde sig om. Bara kommunen och varberedda atl uppfylla del löftet. Jag hör till dem som menar all staten måste inordna museijärnvägarna iett större musealt sammanhang. Del räcker inte att hänvisa lill all delmöjligen kan vara en fråga, utan här måste man också ta ett statligtansvar. Det har ulskoltet för sin del varil berett att bejaka genom attbeställa en utredning hos regeringen. Min förhoppning är all utredningensdirektiv blir sådana all den får möjlighet atl jobba snabbi och att i uppdragetingår att söka en lösning som garanterar våra järnvägsmuseers framtidaexistens. Fördagen har jag, herr lalman, inget mer yrkande än det som utskottet ställt sigbakom. Del finns anledning all känna glädje över alt kullurutskottet här förförsta gången klart och otvetydigt har ullalat all våra järnvägsmuseer har enframlid genom atl begära denna översyn av ekonomi- och samordningsfrågor. Jagber atl få yrka bifall lill hemställan i kulturutskottets betänkande nr 17. Hert RANESKOG (c): Det har skett stora förändringar inom kommunikationsväsendet undersenare år. Vad del gäller järnvägarna så har vi redan kommit fram till begreppsom museal verksamhet. Bara detta uttryck är ell vittnesbörd om all vi harlämnat en epok bakom oss i fråga om kommunikationer. Dettahar givit anledning till vår moiion 1975/76:580 som särskilt lar upp problemetmed de smalspåriga järnvägarna, på grund av all de försvinner som kulturfaktori svenskt kommunikalionsliv. Med tacksamhet noterar jag den positiva behandlingsom kulturutskottet givit molionen, särskilt vad beträffar motionens förstayrkande. Med tacksamhet kan jag också notera den plats som vår nya kullursyngivit åt den museala verksamheten i hela dess bredd. Även vadriksantikvarieämbetet anför med avseende pade nedlagda järnvägarnaskulturhistoriska värde noterar jag som positivt. Jag ber alt få anföra vadämbetet säger om vårt museala ansvar: "Järnvägarnasavgörande betydelse för landets kulturella och ekonomiska utveckling ärobestridlig. En statistisk uppskattning ger vid handen atl landets järnvägsnäthar minskat med över 25 96 sedan 1930-ialels mitt. Dennautveckling gör det särskilt angeläget att ge akt på del kultur historiska värdet hos de nedlagda järnvägarna. Ämbetetser som sin uppgift att ha överinseende över vården av kulturhistorisktvärdefulla järnvägsbyggnader och järnvägsanläggningar av betydelse förkulluriandskapel. I samband med den fysiska riksplaneringen har ämbetet ävenuppmärksammat museijärnvägens betydelse, just vad beträffar bananAnten-Gräfsnäs, , kommun." Sommotionär finner jag del värdefullt och hoppingivande att båderiksantikvarieämbetet och förordar en ulredning om desmalspåriga järnvägarnas museala värde och en översyn av ekonomi-ochsamordningsfrågor. Medtanke på denna positiva inställning kunde man ha förväntat sig ett någotdjärvare grepp från kulturutskollels sida för stöd i någon form . Minförhoppning är att den ulredning och kartläggning som förordas skallverkställas , så atl del stöd som denna museiform behöver effektueras ienlighet med del nya kulturulbudets förmåner. Tacksam för att ett av motionens yrkanden har tillstyrkts har jag i daginget särskilt yrkande, ulan emotser atl utredningen ger ossmöjligheter att i denna kammare besluta om de ekonomiska stödformerna. Intillnu har de ekonomiska bidragen endast kommii från kommunen och ivad beträffar den synneriigen attraktiva mu-seijärnvägen Anten-Gräfsnäs. Vi tycks alla vara eniga om vad utskottet här har förordat, nämligenatt ämnet behöver utredas. Jag har bara en liten ertnran, och det är mot den uppräkningman har gjort på s, 3 i betänkandet. Den upptar, som det heter, de"viktigaste" av museibanorna, men atl gradera dem efter vikt ärnästan omöjligt. Den ena fyller en uppgift, den andra fyller en annan. Dessutomär uppräkningen naturligtvis inle fullständig. Den utesluter många järnvägarsom borde ha nämnts. i , ,järnvägars museiförening. ochÖstra järnväg har räknats upp i utskottsbelänkandet. Sedan heterdel alt lill "de mer kända sträckor som trafikeras avmuseiföreningar hör S:l ". Om banan S:i kan baradel sägas att någon museiförening är del inle fråga om. Närmast är del väl enprivat stiftelse, såviu jag har fattat saken. Vidare nämns Anten-Gräfsnäs,Mariefred-Läggesta och Uppsala-Länna-Faringe. Därutöverfinns del verkligen en del banor som bör omnämnas, och jag har antecknat någraur minnet. En intressant företeelse är t. ex. Bor-Osbruk, en industribana somhell saknar motstycke. Om vi ser söderifrån norrut kan vi lägga märke tillmuseal järnvägsverksamhel i och . Del finns Östra järnvägar,del finns ell järnvägsmuseum i och så finns . Av dem driver veteranjärnväg och trafik. Vidare finns museibildningar i , i Älmhull och iAlvesta. Bergslagernas järnvägssällskap driver trafik med typiska märkeslokfrån den svenska ångloksepoken och borde verkligen omnämnas här. Vidarefinns det på två järnvägsmuseibildningar, varav en i , somär egendomlig därför alt den omfattar spårvidd. Den förtjänar verkligenalt nämnas i en uppräkning. Detfinns en förening på Golland. En bildning som heter Dal-Västra harinte kommit riktigt i gång . i har förmuseiändamål konserverat och ställt upp ett av första överhettadeånglok för normalspårsdrift, som verkligen är en . Det är egentligenångpannan som är kvar av det loket, men det är där i alla fall. I Dalkarlsbergi finns en lämning av ett tåg av den mycket säregna, typisktsvenska gamla bruksspårvidden . På tal om konstiga spårvidder finns iKöping den gamla bruksspårvidden , om vilken det felaktigt sägs alt denhar kommii till av misstag. Detfinns ett lok i . 1 finns, utöver vad som har nämnts i betänkandet,trafik på slakihusspåret i . Ett museigäng har tagit vara på materielfrån . Det finns uppställning och lämningar i . I Falunfinns GDJ:s museisällskap, som renoverar och avser all trafikera med två avGävle-Dala järnvägars slora lok. I fanns en museibildning, som såvittjag vet har upphört. Det finns en förening i . Dettaär vad jag kan erinra mig. Det gör, herr talman, all bilden är väsentligt merkomplicerad än vad den kanske förefaller alt vara när Vad är kultur? Är del kultur all ställa Nr 37 ell uppmålat gammaltånglok på något ställe och låta del stå där som ett kallt och dött minne överen svunnen epok? Är del kultur alt driva trafik? Del är det ju en hel del av dehär järnvägarna som gör. Om man driver trafik, sliter man ju utmaterielen, och vad är del sedan kvar av kultur? Ja,del här området är verkligen så svårl all det måste utredas. Utskottet harockså mycket rätt i sin antydan att hela kommunikationsområdet ochmuseiverksamheten kring del borde utredas. Vi har ju sådana fina gamlakommunikationsminnen som , . kanal medsärskilt järnvägssystem och . Jag yrkar medskärpa bifall till utskottets hemställan. HertANDERSSON i (s): Efter sakkunniga inlägg framstår kulturutskollels önskemål omkarlläggning av museijärnvägar som helt överflödigt. Jag ber ändå, herrtalman, atl få yrka bifall till utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. 1976/77:18med anledning av motioner i vissa byggnadsvårdsfrågor §8 Förbud mot amatörboxning betänkande 1976/77:19 med anledning av motion om förbud motamatörboxning, i (s): Jag ber nästan om ursäkt för alt jag tar till orda. Utskottetshemställan är enhällig, och del var verkligen inte min mening att här skullebehöva förekomma någon boxningsdeball. Men jag finner dock anledning att göraett kort inlägg. 1en av kvällstidningarna citeras en representant för , som enligt tidningen - jag gör den reservationen -säger:"Vi kommer inte att lyda . Vi tänker inte lyda folk, som inte vetvad det här handlar om. Riksdagsbeslutet kom lill efter en massivhatpropaganda mot allt vad boxning heter. Vi vet bättre." Sålyder citatet, men jag vet inte om del är ett riktigt återgivande av vadvederbörande representant för Svenska boxningsförbundel har sagt. Skulle detvara riktigt, finner jag uttalandet myckel anmärkningsvärt. Jagtar till orda föran kort få erinra om atl när förbud mot proffsboxning infördes1969 innefattades inte amalörboxningen, men det gjordes ett förbehåll medhänvisning till vissa säkerhetsföreskrifter som förutsatte att manskulle följa. När vi sedan vid upprepade tillfällen har haft debatter här i riksdageni anledning av alt krav ställts på förbud också mot amatörboxning har riksdagenmed stor enighet framhållit vikten av all säkerhetsföreskrifterna efterlevs.Del har nästan varit elt villkor för att amatörboxning fortsättningsvis skalltillålas.