prot · G00961 · 1976-12-31 00:00:00 — , som vi nu diskuterar, är enprivatägd hamn som ligger ungefär mitt i den triangel som bildas av desamhällsägda hamnarna i , och . Betydelsen av Göteborgsom centralhamn har framhållits av och ocksä understrukits avkommunikationsministern i svaret, varför jag nöjer mig med ett par påpekandenom och . När vi lalar om hamnulbyggnad är det nämligen ocksåen fråga om den totala hamnkapacilelen. Hamneni har avgörande betydelse inte bara för utan också för helaregionen. Den är visserligen gammalmodig och -enligt ett ullryck-körd i bollen,men kommunen planeraren ny terminal, den s. k. Sundsterminalen. På grund avmiljöproblem har utbyggnaden försenals, som kostnaderna har ökatkraftigt. Här kan man göra jämförelsen: utbyggnaden i pågår enligtgamla bestämmelser, men en utbyggnad i skall ske enligt nya ochbetydligt strängare bestämmelser. Nupågår emellertid i en översyn av planeringen för Sundsterminalen,och den översynen beräknas vara klar . Del är min förhoppning allresultatet blir acceptabelt, sä alt hamnbygget äntligen kan komma till stånd. Härvill jag också passa på all flika in en vädjan om statligt slöd förSundsterminalen, för utan insatser från regeringens sida faller projektet, ochdå faller det lill förfång för hela mellersta . En Sundslerminal ärnämligen nödvändig för en bällre balans pä arbelsmarknaden. FörutomUddevalla hamn har vi den med statligt slöd utbyggda och väl fungerande hamneni , kompletterad nu med oljehamn i . Här har vid planeringenoch utbyggnaden olika samhällsintressen gått hand i hand - även om man intefullföljt planeringen, för det finns mycket att önska när det gäller anslutandeutbyggnader av vägar och järnväg. I della fall är det naturligt att ställa kravpå bättre vägar och bällre järnväg, eflersom samhället har varit med i bådeplanering och utbyggnad. Att gå in och tade samhällsekonomiska konsekvensernaav utbyggnaden av en privatägd hamn, där samhället inte medverkat i pla- neringen, är något heltannal, likaså all la de samhällsekonomiska konsekvenserna av en totalt settför stor hamnkapacitet. Inläggen efter mitt svar på interpellation föranledermig atl göra några kommentarer och måhända också förtyd-liganden. Detär riktigt som konstaterade av mitt svar, att jag är beredd altstarta den första fasen av en hamnplanering. Jag ser det som en viktig - kanskenödvändig - inventering för att få en kartläggning, en överblick översituationen rörande befintliga hamnar, de förhållanden som råder i dessahamnar beträffande kapacitet och inseg-lingsförhållanden, utbyggnadsmöjligheteretc. Del gäller vidare deras behov vid eventuell utbyggnad av kompletterandeanordningar - t. ex. vägar, järnvägar och broar - så att man får enfullsländig bild av denna del av den samhälleliga infrastrukturen . fall då det sedan förekommer planer från en kommun på en utbyggnad ellernyanläggning av en hamn, där det krävs investeringar av SJ ellervägverket, så kommer ju frågan automatiskt under regeringens prövning. Det bliringen utbyggnad om inte regeringen genom en framställning till fårmöjlighet att ställa investeringsmedel lill SJ:s eller förfogandeför de erforderliga kompletteringarna. Jag föreställer mig atl det kan bli eltganska stort antal fall som på det sättet kommer under den centralastatsmaktens prövning. Iövriga fall skulle man väl i första hand vilja ha förtroende för de kommunalarepresentanternas klokskap så till vida att man bör tro på deras förstånd attlyssna på auktoritativa råd från de statliga myndigheter som har skaffat sigden här överblicken och som kan bedöma behovet, kostnaderna, den framtidaekonomin osv. När man har kommit så långt att man liksom har denna överblick,har dessa möjligheter att bedöma effekten av statlig rådgivning till kommunernasamt kommunernas benägenhet att följa dessa goda råd, och eventuellt finneralt man inte når åsyftat resultat utan att kommunerna i ovist nit att förbättrasin egen situation kanske ändå gör felaktiga investeringar, då får man övervägaom man skall ta lill ivångsmässig tillståndsprövning. Så har jag sell dethittills och så tror jag att jag kommer att se det framöver lill dess vi fården här överblicken. Vadsedan beträffar skulle jag vilja erinra om vad jag sade tidigare,nämligen att de planerade utbyggnaderna för roll on/roll off-lrafiken i principhelt ligger inom ramen för redan givna tillstånd, som lämnats enligt dågällande vattenlag. Jag är väl medveten om att det nu gäller andra regler ochalt den slora utbyggnad som man planerar kommer att prövas av regeringen efterföredragning av bosladsministern enligt 136 a i byggnadslagen. Jag kan självfallet inte föregripa det ställningstagande som kommer att göras av i förstahand bosladsministern Omett planeringssystem jör det svenska hamnväsendet, m. m. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. och sedan, efter framläggandetav bosladsministerns förslag, av regeringen. BeträffandeWallhamn har vi fått en del skrivelser som vi ännu inte tagit ställning till.Göteborgs fackliga centralorganisation och harhos regeringen hemställt om att all utvidgning av hamnverksamheten i Wallhamnskall prövas enligt 136 a S byggnadslagen. Svenska transportarbetareförbundetsarbetsplatsklubb i har också skrivit till regeringen, varvid klubbenframhållit angelägenheten av att en utbyggnad kommer lill stånd enligt givnatillstånd, och delta för att trygga sysselsättningen för dem som arbetar iWallhamn. Rentallmänt vill jag när det gäller säga att hamnen och den verksamhet sombedrivs där i anslutning till bilimporten har inneburil ett värdefulltsysselsättningstillskott i Tjörns kommun. Sjötransporterna till och frånWallhamn är åtminstone f n. väl balanserade och utgör uppenbariigen ettkonkurrenskraftigt alternativ till transporter för de företag som utnyttjarhamnen. Och det är väl framför allt det här integrerade systemet i somvissa företag funnit förenligt med sitt intresse att utnytria. Hen (): Förvisso hyserjag förtroende för de kommunala förtroendemännen i våra kommuner. Men det kanju vara svårt för en förtroendeman i en hamnkommun att veta ommotsvarande utbyggnad pågår i tre eller fyra andra hamnar. Man utgårnaturligtvis från att en hamns utbyggnad har betydelse för den egna kommunen.Man skall ingalunda bortse frän den saken under förutsättning av att det är enfrån samhällsekonomisk synpunkt vettig investering. Omvi ser på utbyggnaden av västkusthamnar och Vänerhamnar under de senaste årennär det gäller att ta hand om godsprodukter kan vi konstatera att detföreligger en fantastisk överkapacitet. Naluriiglvis har varie kommunalförtroendeman i de kommuner som investerat i hamnarna trott att det skulle varabra från konkurrenssynpunkt. Tyvärr tvingas nu väldigt många kommuner att såatt säga stödja hamnarna med kommunala skattemedel, och det är ju denutvecklingen som man vill undvika. Ocksåjag tror att det är riktigt att man böriar med den första fasen.Representanterna för de hamnkommuner som samverkar i -och de är också förtroendemän - har kommit fram till alt det nog är angelägetatt vi får någon form av övergripande samhällsplanering på det här området.Hamnutbyggnaden har dessutom ett intimt samband med övriga kommunikationer. Menjag skall, som sagt, inte mera pressa kommunikationsministern på den punkten.Jag tycker att det är utomordentligt bra att han tar första steget, och jagförmodar att underlaget för detta kommer att visa att vi behöver etl planeringssystemi framtiden. Det är beklagligt att vi,när man böriade uppbyggnaden av , icke hade en lagstiftningmotsvarande den som vi har . Då hade säkeriigen aldrig kommit till.Samtliga organ - statliga och på länsplanel - som har haft att yttra sigöver en ytterligare utbyggnad av , avstyrker en sådan med hänsyn tillmiljöfaktorer. Man menar, som länsslyrelsen i också säger, alt delinte finns något behov av en massgodshamn där. Jaghar fått mängder av skrivelser i denna fråga, eftersom jag har ägnat den stortintresse. Jag vet att det har skickats skrivelser till regeringen och tillstatsministern i ärendet, och det finns en ganska enig opinion. Självfalletvill de som för sin sysselsättning är beroende av slå vakt om denna.Det är väl också alldeles självklart all den verksamhet som finns intekan läggas ned. Jagtror emellertid att sysselsättningsargumentet är mycket väsentligt. Om man istället för de investeringar som man nu vill göra i för alt göra omanläggningen till en framtida massgodshamn skulle göra en motsvarande satsningpå en industriell produktion på , skulle man antagligen få en betydligtstörre sysselsättningseffekt. En rationell hamnverksamhet är i dagkapitalintensiv och kräver ganska begränsade personinsatser. Jagbeklagar att kommunikationsministern inte tog upp den tredje frågan som jagslällde och som handlade om statens intresse av att medverka tillatt bevarar sin konkurrenssituation i den transoceana trafiken och omde investeringsbelopp som erfordras för att vi skall kunna varakonkurrenskraftiga också i fortsättningen, trots att kontinenthamnarna får storastatliga och kommunala subsidier. Vi vill icke ha några statsbidrag. Vi vill setill att hamn kan göra de investeringar som erfordras för att denäven skall klara konkurrensen i den transoceana trafiken, och dennaär som jag sade i mitt tidigare inlägg utomordentligt viktig för svensktnäringsliv. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. Jag begärde ordet, eftersom man av de inlägg som och herrSvartberg gjorde fick det intrycket att det absolut inte borde få ske någonutveckling och utbyggnad av . sade i sitt sista inläggatt aldrig borde ha fått komma till stånd. tog också ettantal centrala ämbetsverk - och på det regionala planet - tillvittne på att alla tycker att den utbyggnad som hamnen har ansökt om som ettinslag i diskussionerna om en utbyggnad av 80 är felaktig. I detsenare fallet är vi alla överens om atl det skall ske en prövning enligt 136 a i;. Fårjag säga att i fakliskl inte var enhälligi sitt ställningstagande. Majoriteten menade att endast skulle prövasi detta ärende, medan en minoritet ansåg att man borde låla regeringen göra denövergripande prövningen av vilken hamn som skulle kunna komma i fråga. Manuteslöt alltså inte , även om man inte direkt rekommenderade detalternativet. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, m. m. Sedanvill jag citera litet ur regionala trafikplanering som antogs ioktober månad 1974. Försl skriver man något om vilken ulveckling hamnen hargenomgått och sedan fortsätter man: "är en hamn som genomrationell drifl och satsning på moderna gods-hanleringsmetoder bör ha godamöjligheter atl hävda sig. torde för övrigt vara en av de få hamnar ilandet där hamnulredningens intentioner tillämpas beträffande samordningen avalla funktioner i hamnverksamheten. svarar således för såväladministrativ behandling av godset, som normalt tillkommer spedilörer,skeppsmäklare och skeppsklarerare, som stuveriverksamhet och transport avgodset med egna fartyg. Wallhamnhar enligt uppfattning stor betydelse för den regionalautvecklingen av . Hamnen och därtill direkt knutnaverksamheter t. ex. rekonditioneringsanläggningar för importerade bilar,sysselsätter således över 100 personer. En betydande expansion av näringsliveti kan förväntas, särskilt beträffande den petrokemiskaindustrin, och utgör därvid etl värdefullt komplement till debefintliga specialhamnarna för oljeprodukter och baskemikalier iStenungsund." Sedan talas det något omeffekten på trafiken över , osv. Jagvill föra fram den här ståndpunkten, som enhälligt intagitbeträffande hamnar i , för alt något balansera diskus-sionen, där herrHugosson har framställt som en mycket allvarlig konkurrent tillGöteborg och . BeträffandeSundsterminalen, som berörts av , är det en riktig beskrivning somgjorts. Den situationen föreligger alt man måsle få ett förändrat läge tillstånd för atl i fortsättningen kunna vara rationell och konkurrenskraftig. Delär tyvärr bara all konstatera atl det material som redan framtagits när delgäller terminalen kommer att kräva avsevärda statsbidrag om investeringarnaskall kunna ske ekonomiskt i den hamnverksamheten. Jag är ledsen att jag tvingades avstå från att svara pä den tredjefrågan i första anförande. Det berodde på atl herr talmannen lätden här ödesmättade lampan blinka, så jag inte fick lid. Jaghade annars tänkt säga att jag hyser den allra största beundran för vad jaghäromdagen fick se i den nyaste delen av hamn, nämligenSkandiahamnen. Där utnyttjar man på ett imponerande sätt den allra modernasteteknik i hanteringen av godset. Det bådar verkligen gott för hamnsmöjligheter att behålla sin konkurrenskraft och sin ställning som enskandinavisk centralhamn för den transoceana containerlrafiken. Det har vi allanledning alt vara belåtna med. Dentanke som nämnde, alt Göleborgs hamn skulle få status som enautonom hamn, är naturligtvis intressant, och när den frågan blir ettregeringsärende - om den inte redan är del - skall vi självfallet noga prövatanken som en utväg att om möjligt "garantera hamnens framtid somcentralhamn. sade i sin senasie replik att det kunde bli svårt för en kommun allveta vad som sker i andra kommuner i fråga om hamn-utbyggnadsplaner. Men jagtalade om en inventering som skall leda till all man får en karlografisköverblick över situationen och därmed ger den statliga myndighetensjöfarisverket möjlighet lill auktoritativ rådgivning. Min tanke med detla ärall hamnägare som har utbyggnadsplaner just skall fä information om vad somkan tänkas hälla pä atl ske på andra ställen, så att man kan bedöma detrealistiska och ekonomiskt motiverade i förverkligandet av sina planer. Tillsist, herr talman, noterar jag med tillfredsställelse atl delarmin uppfattning på praktiskt laget alla punkter - även på den punkt där jagsäger att man bör avvakta inventeringsfasen och dess resultat innan man larslällning till ett eventuellt lillståndsprövningssystem. Omett planeringssystem för det svenska hamnväsendet, tn. Jag vill tackakommunikationsministern för del posiliva omdömet om hamns sätt atlsköta sina investeringar i . Det har varit en förutsättning föralt vi skulle kunna hänga med i den europeiska konkurrensen när det gäller dentransoceana trafiken. På investeringarna i för all klara dennatransoceana trafik, som alltså är en riksangelägenhet, har vi lagt ner180 milj. kr., och det är förvisso inte några riskfria investeringar i rådandekonkurrensläge med starkt subventionerade konkurrenlhamnar. När det kommunalainvesleringsutrymmet är begränsat kan del naturligtvis vara svårt atl få framde invesleringsmedel som erfordras. Del är från de utgångspunkterna jag menaratt detta är kommunens och statens gemensamma intresse, och därför tycker jagockså att del är väldigl värdefullt att kommunikationsministern ser positivtpä tanken all finna en lösning i form av att göra lill en autonomhamn. Förherr Maltsson vill jag nämna att ansökte hosbostadsdepartementet om tillstånd enligt 136 a i; byggnadslagen att anlägga en kol- och oljehamn i . Nästan samtliga 30 remissinstanser var negativalill bolagets ansökan, mest av miljöskäl. vet ju atl en enhälligmiljöopinion med i spetsen icke vill alt manskall bygga ul lill en massgodshamn. Länetsoch stadens riksdagsmän hade en överläggning på , och däfick jag material som visar att länsslyrelsen med stor majoritet har avstyrktatt skall göras till en central massgodshamn. En enhällig opinionsäger alltså nej till en framtida utbyggnad av till en massgodshamnför hantering av fiis, kol, olja och liknande produkter. Och om man gör denutbyggnaden, är del inte hamn som drabbas - den är marginell för hamn - utan den blir en konkurrentframför allt till och , som har sagt.Därför förstår jag inte att de som här företräder och ärkommunala förtroendemän inte har klart för sig atl det som man plockar tillWallhamn får betalas med kommu-nalskaltepengar, på grund av försämrad ekonomiför de övriga kommunala hamnarna i . Det är detta jag tycker ärolyckligt. Överiäggningenvar härmed slutad. §26 Om trafiksäkerheten vid skolskjutsning Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (c) anmäldainterpellation, 1976/77:68, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd alt vidtaåtgärder för att förbättra trafiksäkerheten i samband med skolskjutsning. avser med sin interpellation det poängsystem som tillämpas när manskall fastställa det högsta antal skolbarn som får åka i ettskolskjutsfordon. Frågan övervägs f n. av , somgenom en särskild utredning kommer att se över bestämmelserna om beräkning avplatsantalet i skolskjutsfordon. Detgällande poängsystemet medför att elever i vissa fall tvingas stå i fordonetunder färden. Inga allvariigare olyckor har inträffat, såvitt är känt.Det är emellertid helt klart att det är otillfredsställande fråntrafiksäkerhetssynpunkt att inte alla elever kan beredas sittplats i fordonen.Även bekvämlighetsaspekterna kommer här in i bilden. Skolskjutsning sker imånga fall över långa sträckor, och det får anses vara i hög grad önskvärt atteleverna får färdas till och från skolan under goda förhållanden. Mot dennabakgrund är det väsentligt att det , , gällande poängsystemet sesöver. utredning - som syftar bl.a. till att komma till rälta med de problem som berör - skall ske isamråd med och Skola och . Härigenomkommer de som närmast berörs av frågan att kunna föra fram sina synpunkter ochpåverka det nya poängsystemets utformning. i (c): Jag ber att få lacka kommunikationsministern för svaret. Jagkonstaterar med tillfredsställelse att man inom trafiksäkerhetsverket kommeratt se över bestämmelserna om beräkning av platsantalel i skolskjutsfordon. Sedannu gällande regler kom till har del skett stora förändringar då det gäller bådesamhällsstruktur och trafikintensitet. Den ökade centraliseringen i samhällethar i många fall lett till nedläggning av skolor med förlängda skolvägarsom följd. Utbyggnaden av skolan har också Nr 61 gjortatt fler elever skall transponeras. Tyvärr har man alltförensidigt sett till den utbildningstekniska mål- i fgjjniari 1977 Barnenssituation i anslutning till skoldagen har kommit i I den mån man iskolplaneringen haft möjlighet att välja Om trqflksäkerhe-har valet ståttmellan en s. k. bättre och effektivare utbildning på längre ten vidskolskjuts-avstånd och en mera lokal skola med begränsade resurser i frågaom ning valmöjligheter och undervisningsmetod. Man har i alltför litenomfattning tagit hänsyn till att en påfrestande skolväg sänker elevernas möjlighetatt tillgodogöra sig undervisningen. Detförehåller sig självfallet också så, att det är det svagare eleverna som lidermest av denna belastning - lika väl som det är samma elever som blir utansittplats i skolbussarna . Genomatt reglerna för skolskjutsning varit generösa mot kommunerna men hårda moteleverna har den ekonomiska kalkylen fått en slagsida till förmån förcentraliserad undervisning. Minfråga gällde i första hand överbeläggningen i skolskjutsfordonen men äventrafiksäkerheten i allmänhet för skolbarnen. Våra ambitioner på detta områdemåste ökas i takt med den ökade trafiken och de ökade krav på säkerhet somgäller i samhället. Jag vill påpeka atl överfyllda fordon är en fara inteendast under färd utan även i samband med på-och avstigning. Det har förekommitallvarliga olyckor och olyckstillbud då elever rusat mot en ankommande buss föratt slå sig fram i kampen om en sittplats i bussen. Även vid avstigning har detförekommit olyckor. Del är alltså nödvändigt att se över helatrafiksäkerhetsproblematiken när det gäller skolskjutsning. Motdenna bakgrund vill jag fråga kommunikationsministern om den av honom aviseradeutredningen inom trafiksäkerhetsverket kommer atl ta upp även dessa delar avfrågekomplexet. De Irafiksäkerhetsproblem som i nu sist frågade migom är föremål för utredning i en särskild underavdelning avtrafiksäkerhelsulredningen och kommer, hoppas jag, redan innevarande år attleda till förslag från trafiksäkerhetsutredningen. Överläggningenvar härmed slutad. S27 Föredrogs och hänvisades 1976/77:62 tilljordbruksutskottet 828 Föredrogs och hänvisades 1976/77:2, 7 och 8 tillfinansutskottet 151 S 29 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningen 1976/77:88. §30 Anmäldes och bordlades 1976/77:1335 av m. fl. med anledning avpropositionen 1976/77:53 med förslag till lag om särskill tillstånd alttillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. §31 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivils ull kammarkansliet 1976/77:89 av herrPetersson i Röslånga (fp) till herr kommunministern om särvigning av manligaprästkandidater, m. m.: Inom den fastslogs för snart 20 årsedan kvinnans behörighet lill prästeriig riänsl. Trots besväriigheter ochnästan trakasserier mot de första kvinnliga prästerna har efter hand allt flerkvinnor prästvigts. dessa kvinnliga präster torde vår kyrka i dagslägetöver huvud laget inte fungera. Församlingar över lag är nöjda med sina kvinnligapräster och anser att dessa fyller sin funktion lika väl som de manliga. MenalUjämt - efter lagens införande - pågår en upprörande diskrimineringav kvinnorna inom kyrkan. Den har skett och sker på en rad plan - frän del altenstaka biskopar vägrat prästviga kvinnor till rena bojkotter av förrättningardär kvinnliga präster deltager. I rättvisans namn bör dock tilläggas alt mångapräster under hela lojalt ställt upp på sina kvinnliga kollegerssida. Detta har enligt min uppfattning varit lill gagn för vår kyrka. Längehar jag trott alt tiden skulle arbeta för etl synsätt utan könsdiskrimineringinom kyrkan, att man där naturligt skulle följa trenden i samhället i övrigtoch alt vi inom vår kyrka skulle få enbarl präster, bland vilka några inteanser sig stå över andra för att de råkar vara födda lill män. Menförhoppningarna blir allt mindre, särskilt när man ser atl manligaprästkandidater vägrar atl prästviga sig tillsammans med kvinnligakolleger. Del är dessa nya präster som under merparten av sitt liv skall präglakyrkan. De startar sin bana med en förlegad kvinnosyn som innebär endiskriminering av andra präster på grund av atl de har annat kön. Separataprästvigningar äger alltså rum . Manliga prästkandidater vill prästvigasenbart tillsammans med andra män. Därmed har man från börian av sin prästbanaunderkänt både sina kvinnliga stu- diekamrater och äldre, iförsamlingsarbetet erfarna kvinnliga präster. Det är förvånande och ävenupprörande att biskopar fortfarande tillåter TicHaopn Hen Enljuspunkt är att någon biskop i sitt stift av princip irgu,,,_| 1077 - och av samvetsskäl -inte tager emot någon som har vägrat prästviga sig tillsammans medkvinnliga kolleger. Men inom hela vår kyrka är Anmälan av denna ljuspunkt inte mer än en flämtande låga. Dåkönsdiskrimineringen inom alltjämt är etl förfärande faktum ochdå den inte tycks upphöra utan ålgärder ulanför kyrkan vill jag lillkommunministern framställa följande frågor: Delar statsrådet minuppfattning att särvigningar av manliga prästkandidater är en uppenbarkönsdiskriminering av kvinnor? Om svarei är ja, avserstatsrådet då att aktivt medverka till att denna och övrig könsdiskrimineringinom den borttages? S32 Kammaren åtskildes .