prot · G00961 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag noterar industriministerns senasie uttalande som mycket intressant.Han säger alt det har gjorts betydande insatser i det här området. Del ärsåvitt jag vel första gången en borgerlig politiker erkänner att det under densocialdemokratiska regeringens tid har gjorts några insatser av betydenhet iVindelälvsområdet. Del var bra atl vi äntligen fick det erkännandet. Sedanhänvisar industriministern lill atl uttalande skall vara vägledande.Men del har uppenbarligen icke varit vägledande än så länge - inte ibudgetpropositionen och inte för industriministerns uttalande . Närdet gäller väganslagel har det, som jag sade, fyllt sitt ändamål i fråga omvägen upp till . Vägen fortsätter emellertid, och del finns projekteradesträckor, men man väntar på pengar. Vad väntar regeringen på? Om regeringenskall följa uttalande är det ju bara atl anvisa medel och tala om,hur mycket regeringen är beredd all salsa. Men jag vill med kraft protesleramot att detla område nu skulle betraktas som vilket annat område som helst inomstödområdet och få konkurrera på samma villkor som övriga områden om de gängsebidragsformerna. i måsle komma ihåg alt här ärriksdagsultalandet självfallet en ytterligare faktor alt räkna med när man tarställning lill de olika projekt som kan komma all aktualiseras, och det gör juatl denna region framstår som speciellt favoriserad då det gällerutvecklingsåtgärder. Jagskulle vilja påminna i om atl det finns konkurrens medandra glesbygder, men beträffande utvecklingsprojekt som skapar varaktigsysselsättning föreligger del en brisl även i glesbygderna. Det vore bra omhen i tog med sig den hälsningen hem atl alla realistiskaprojekt för utveckling av sysselsättningen i denna bygd är välkomna. Vi skall iindustridepartementet göra vårl ytter- sta för atl hjälpa, menkommunerna och de lokala opinionerna måste också känna sitt ansvar och varaberedda att medverka i delta utvecklingsarbete. HenANDERSSON i (s): Industriministern säger att det råder brist på projekt, men jag vill änen gång påminna om att det här ålgärdsprogrammet innehåller projekt som 1975kostnadsberäknades till 260 milj. kr. Kommunalpolitiker och länspolitiker iarbetsgruppen bedömde då att dessa projekl var realistiska och jordnära. Mångaav dem är färdigprojeklerade, och kommunerna är beredda alt genomföra dem, omde får de särskilda medel som de självfallel har ansett sig ha rätt atl räknamed. Jaginser att vi inte kommer längre i dagens debatt, men det har aviserals enuppvaktning från länet hos industriministern , varvid den härfrågan och andra kommer att tas upp, så det blir tillfälle att då forlsälladiskussionen. Jag vill bara än en gång läsa in i protokollet vadarbetsmarknadsulskoltets ordförande sade i debatten . a. följande: "Ett åtgärdsprogram finns framarbetat. gällerdet att handla." Det vill jag skicka som ensluthälsning från den här debatten. Omett industricentrum i Ange Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om ettindustricentrum i Ange Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara i (c) anmälda fråga, 1976/77:205, och anförde: i har frågat mig när jag är beredd all initierabeslut om nästa etapp av utbyggnaden av industricentra, vari bl. Ange skallkomma i fråga i enlighet med beslut. F.n. finns industricenteranläggningar i och . beslölunder alt dessa båda anläggningar skall byggas ut till dubbel storlekoch att nya anläggningar skall byggas i och . Som framhållit i sin fråga uttalade vidare atl Ange och Vilhelminaskulle ges prioritet i nästa utbyggnadsetapp. Enplanering av de beslutade utbyggnaderna pågår inom söker knyta kontakt med företag som är intresserade av atlhyra lokaler i anläggningarna. En förutsättning för atl lokalerna skall byggasär, enligt beslut, att ca hälften av dem kan hyras ut. Jagräknar med att ta upp frågan om att bygga industricenteranläggningar i Angeoch så snart de redan beslutade anläggningarna har kommit lillstånd. När det kan ske beror på hur snart stiftelsen lyckas i sina strävandenatl finna hyresgäster lill lokalerna. Omett industricentrum i Ange i (c): Jag ber atl få tacka industriministern för svaret på min fråga. Angeär ju en av de kommuner i inland som drabbats av lågsysselsättning och befolkningsminskning. Den senare fortsatte också under1976. Minskningen av arbetstillfällena har inte orsakals enbarl avrationaliseringarna inom jord- och skogsbruk ulan även av de storapersonalinskränkningarna under de senasie årtiondena inom SJ, som är denstörsta arbetsgivaren inom kommunen. Föratl förbättra situationen i Ange har olika regionalpolitiska satsningargjorts. Som regionalpolitiskt slöd har kommunen fram till halvårsskiftet 1976tillförts 45 milj. kr. i form av lån och bidrag, vilket gett 411arbetstillfällen. Mendessa satsningar har inte visat sig tillräckliga för att vända ulvecklingen iAnge. Sedan 1972 fattat beslut om industricen-terverksamhei utreddeAnge kommun och gemensamt frågan om ett eventuelltindustricentrum i Ange. Man kom i denna utredning fram till att eltindustricentrum skulle innebära möjligheter lill ökad industrisysselsätlningbåde genom all fiexibla lokaler slälls lill förfogande och genom den medverkanlill kanalisering av lokaliseringsobjekt till orten som skulle ske. Ilänsprogrammet för Länsplanering 1974 togs detta industricentrum upp blandkraven på åtgärder inom länet. Isamband med fjolårets riksdagsbeslut om etablering av nya centra ullaladeriksdagen med anledning av sex motioner alt bl. Ange borde prioriteras inästa etapp. Denna etapp berörs inte i årets budgetproposition, och del ärdelvis anledningen till min fråga. Fortsattlåg sysselsättningsgrad leder till en allt sämre åldersfördelning i Ange. Somframhållits i en aktuell rapport från Ange lill länsarbetsnämnden ärmöjlighelerna för nytillträdande på arbelsmarknaden - alltså i storutsträckning ungdom - att få arbete på orten närmast obefintliga, bortsett fränungdomsberedskapsarbeten. Denna fortsatta ulflyllning av ungdom leder lill enför kommunens framtid myckel farlig ulveckling. Medhänsyn till vikten av snabbt verkande ålgärder i Ange skulle ettindustricentrum vara en av olika åtgärder som skulle behövas för Ange. Jag villuttrycka den förhoppningen atl regeringen vill överväga dels entidigareläggning av det projektet, dels andra speciella insatser som fordrasför Ångeområdet i del läge som där råder. Vad i nu säger beträffande möjligheterna atltidigarelägga en anläggning i måsle bedömas mot bakgrund av riksdagensbeslut, som innebär att byggstarten har knutits lill den ackvisilion somstiftelsen bedriver för all få förelag som hyresgäster. Det är med hänsyn tilldetta inte möjligt att tidigarelägga projektet. Däremot är det uppenbartså atl stiftelsen nu är rätt framgångsrik i sina ansträngningar atlskaffa förelag till industricenlraanläggningarna, i varie fall på någraplatser, och det gör att man bedömer möjligheterna alt komma i gång i Ange somrelativt ljusa. Det bör vara etl tillfredsställande besked lill Ange kommun,och jag tycker alt del också bör kunna verka inspirerande för nyetableringen avindustrier i Ange alt man inom en inte alltför avlägsen framtid ändå harutsikter alt där få en industricentrumanläggning. HenOLSSON i (c): Jag är väl medveten om uttalande på den här punkten. Jagvill även uttrycka min tacksamhet över det senare anförandet avindustriministern. Jag tycker alt del låter hoppfullt, eftersom ulvecklingen avindustricentra inte bara är beroende av t. ex. konjunkturläget ulan också avvilka möjligheter som stiftelsen har. Uppgiften om all slifelsen har varitframgångsrik är posiliv för alla oss som hoppas att ett industricentrum skallkunna komma till stånd i Ange. Jagvill även betona vad jag framhöll i mitt förra inlägg, nämligen viklen av altandra speciella regionalpoliliska ålgärder vidtas i Ange med hänsyn tillsituationen där, därest nu inte ett industricentrum kan etableras inom sådanlid som är nödvändig med hänsyn lill sysselsättningsläget. Ompensionärernas medverkan i överläggningar om den ekonomiska politiken Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Ompensionärernas medverkan i överläggningar om den ekonomiska politiken Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara () den10 december anmälda fråga, 1976/77:157, lill herrslats-ministern och anförde: har frågat mig i vilka former regeringen avser alt låtapensionärerna medverka i fördelningen av del samlade produktionsresultatet. Iregeringsförklaringen slås fast atl tryggheten för alla generationer ochgrupper står i centrum för vår politik. Vidare slås fast att pensionärernatillförsäkras en rättvis andel av det växande välståndet och att förbättringenav pensionerna fortsätter. De garantier som getts om värdesäkring avpensionerna infrias. Vid utformningen av en varaktig skattereform skallbeskattning av folkpension och sidoinkomster beaktas. Regeringsförklaringenföljs upp i den redovisade budgetpropositionen. Som där nämntsbehandlar pensionskommittén f n. en rad frågor som gäller förmånsreglerna inompensionssystemet, bl. a. frågan om värde- och siandardsäkring avpensionsförmånerna. Ett delbetänkande från kommittén beräknas kunna skickas utpå remiss . Ompensionärernas medverkan i överläggningar om den ekoiwmiska politiken bl, a, lillpensionärsorganisationerna. Närdel gäller kontakterna med olika pensionärsorganisationer vill jag nämna alljag redan har haft överläggningar med bl, a. representanter för . Jag anser atl sådana kontakter med pensionärernasorganisationer är av mycket stort värde och jag har för avsikt alt på olika sättutveckla dessa kontakter. Jag lackarsocialministern för svaret - men jag är inte helt nöjd. Socialministernsäger i sin inledning alt "har frågat mig", men somframgår av dagens föredragningslista riktade jag min fråga lill statsministern.Det är i och för sig ingen ovanlighet atl etl statsråd låter ett annat statsrådsvara, om frågan ligger inom det statsrådets verksamhetsområde. Jag kännermyckel väl till atl det är socialministern som handlägger frågor om pension,framför alll folkpensionen. Det var sålunda inte okunnighet om del förhållandelsom gjorde all jag slällde frågan lill statsministern. Det här handlar nämligeni stor utsträckning om något annat. Del gäller att betrakta och respektera 1,8miljoner pensionärer, varav 1,3 miljoner ålderspensionärer, som en grupp som ärlikvärdig med de andra slora starka intressegrupperna i dragkampen om detsvenska samhällets tillgångar. Enligtde traditioner som råder i lägger regeringen sig inte i förhandlingar,men när den ändå i någon mån överlägger om frågor i detta hänseende, vid enHarpsundskonferens eller någon annan sammankomst, brukar det vara understatsministerns ledning. Det var därför jag riktade min fråga tillstatsministern. Nuhoppas jag att det är morgondagens stora debatt som är skälet till attstatsministern själv inte har kunnat svara och inte en fundamentalmissuppfattning av vad det egentligen handlar om. Delär nämligen så att, trots de mycket kraftiga insatser som har gjorts - och som jagerkänner - såväl av den förra regeringen som av den nuvarande regeringen, ivarie fall hälften av landets ålderspensionärer lever under en ganskabesvärande knapphet. Jag skall bara ta etl exempel. För en lid sedan sade någraelever i arbetsmarknadsutbildningen att de ansåg . vara minimumför människovärdig existens. Det skulle innebära . om året.Men, herr talman, det är ungefär vad etl pensionärspar, två pensionärer, medfolkpension, pensionstillägg och ett kommunall bostadstillägg på 5 000 kr.tillsammans skall leva på under etl år. Det skulle betyda alt en pensionär vorevärd exakt hälften av vad en AMU-elev är värd. Detär mot den bakgrunden jag menar att pensionärerna själva genom sinaorganisationer i en helt annan utsträckning än f n. i förhandlingsformer elleri varie fall förhandlingsliknande former måste få delta i dragkampen om detsvenska samhällets tillgångar. Jag vill därför frågasocialministern: det någon form av förhandlingar Om pensionärernas medverkan i överläggningar om den ekonomiska poliliken med pensionärerna ianslutning lill de förhandlingar som förs på arbets- Nr 61 marknaden iövrigt som socialministern avser? Jag vill be om ursäkt för alt jag inte talade 'om förkammaren att hade slälll frågan till statsministern och att statsministernhade överlämnat den för besvarande till mig, eftersom det här är mittansvarsområde. Fråganom pensionernas framlida nivå måsle i första hand vara en politiskavvägningsfråga. Alla partier vill sannolikt göra sitt bästa för att höjapensionerna, men samhällsekonomin tvingar oundvikligen fram begränsningar. Vimåste nämligen vara medvetna om att en mycket begränsad höjning avfolkpensionen innebär stora årliga kostnader. Ett exempel: En höjning avfolkpensionen med . ökar kostnaderna med över 500 milj. kr. I årets budgetproposition stiger anslaget till folkpensionen för nästabudgetår med 1 675 milj. kr. Till delta kommer stegrade kostnader för ATP ochkommunala bostadstillägg. Jagvill också framhålla betydelsen av att vi, när vi diskuterar pensionärernassituation, inte begränsar oss till enbart direkta ekonomiska insatser utan ävenägnar uppmärksamhet åt de viktiga omvårdnadsfrågorna i kommunerna. Här finnsdel utan tvivel myckel att göra för att tillförsäkra de äldre en trygg ochmeningsfull tillvaro. Del är också viktigt all de äldre själva får vara med ochdirekl påverka utformningen av boendemiljöer, av vård och service och av andrasamhällsinsatser som riktar sig särskill lill dem. Inom de statligapensionsundersökningarna görs nu en omfattande genomgång av dessa frågor, och idel arbetet deltar ell par representanter för pensionärerna. Vidarevill jag erinra om del betydelsefulla samarbete med pensionärsorganisationernasom sker ule i kommuner och landstingsområden och genom de lokala och regionalapensionärsråden. ställde en direkl fråga, om del varförhandlingar eller överläggningar som jag avsåg när jag nämnde all jag haftöverläggningar med pensionärsorganisationer och kommer att ha del i fortsättningen.Nej, detta är inte förhandlingar i vanlig bemärkelse, sådana som exempelvisArbetsgivareföreningen och LO sätter sig ner lill, ulan det är överiäggningarför att komma fram till ett gott resultat. Hen (): Ordetförhandlingar går del ofta troll i i svensk politisk debatt, och man är påolika håll i de mest vitt skilda sammanhang angelägen om att säga atl man inteförhandlar med en organisation eller en intressegruppering, om del inte direklgäller de reguljära arbelsmark-nadsorganisalionerna. Låt gå för del, lät osskalla det överläggningar eller samtal eller vad som helst. Del intressanta ärhär atl såväl , , med drygt 300 000 medlemmarsom , , med ca 50 000 medlemmar harpå sitt Ompensionärernas medverkan i överläggningar om den ekonomiska politiken program vad de självakallar förhandlingsrätt. Även där är man naturligtvis medveten om all man intehar strejkvapen och andra arbetsmarknadspoliliska stridsmedel lill sittförfogande, men vad man vill är alt få företräde och sitta tillsammans medsamhällets representanter i samband med alt hela det svenska välståndet - denstora kakan, som del ofta kallas - fördelas. Deltaär någonting annal än de i och för sig synnerligen viktiga åtgärder som vidtasoch skeenden som pågår ule i kommunerna och på andra håll. Här gäller alltsåfrågan: När det nu pågår avtalsförhandlingar och de begränsade resurser vi har- alt de är begränsade vet vi alla - skall fördelas, kommerpensionärsorganisationerna i det sammanhanget alt inbjudas till överiäggningarom vilken del de kan räkna på för av dessa starkt begränsadetillgångar? Del är inte fråga om förhandlingar i den bemärkelse som jag talade omförut - alt man sätter sig och regelmässigt förhandlar om hur myckel man skallha av kakan. Här är del, som jag har sagl, fråga om alt vi sitter ochdiskuterar, och pensionärsorganisationerna får företräde och vi får höra derassynpunkler. Så sker också på länsplanet och i kommunerna. Del är här ändock frågaom de politiska besluten. Jag skulle tro atl även som politiker ärangelägen om atl få vara med och fatta beslut om hur vi skall dela de olikaresurserna. Så är del alltså också i kommunerna, där det gäller alt ta hänsyntill utbyggnad och service. Där kommer skattefrågan in. Del gällervilken skattesats vi skall ta ut och hur mycket av dessa medel vi skall kunnafördela. Hen (): När del gällerpensionärernas ekonomiska förhållanden och gränsdragningen mellan politiskabeslut och avtal sä flyter uppfattningarna stundom. Denna kammare har i andrasammanhang klart uttalat all när del gäller statspensionerna skall riksdagenegentligen inte lägga sig i detla, ulan det är en avtalsfråga. När del gällerde andra pensionerna skall vi nu alltså strikt hålla oss till den politiskabeslutslinjen och inte släppa in något förhandlingsmoment. Jag tycker att delär en formalism som knappast riänar pensionärernas sak. Det viktiga ärnaturligtvis atl pensionärerna som grupp i någon organiserad form får della idenna fördelning av välståndet. Jagvill därför, herr lalman, avslutningsvis konkretisera en fråga så här: Kommersocialministern att ta initiativ till all pensionärsorganisationerna - och medpensionärsorganisationerna menar jag i första hand PRO och SFRF saml eventuelltockså statspensionärernas organisationer och andra - iorganiserad form får överläggningar om sin ekonomiska andel av det svenskafolkhushållels tillgångar? Jag skulle då kunna fråga : Med vilka skallpensionärsorganisationerna diskutera? Jag har här förut sagt att jag har haftöverläggningar och alt vi har dag bestämd för elt kommande sammanträde då viskall diskutera dessa frågor. Hen (): Del är ju halvasvaret på frågan - alt dag är bestämd för forlsatla diskussioner. Om det är ettuttryck för arbetsfördelningen inom regeringen alt de överläggningarna numeraskall handhas av socialministern, medan de lidigare leddes av statsministern,så vill inte jag lägga mig i del. Jag vill bara förvissa mig om attpensionärsorganisationer i det här sammanhanget betyder såväl PRO som SFRF. Jag vill bara upplysa om atl det inte lidigare harförekommit några sådana förhandlingar, och därför har inte hellerstatsministern lett några sådana förhandlingar. Hen (): Visst har delförekommit överläggningar. Men det här senaste beskedet måste jag då tolkamycket positivt - på ell sätt som inte lidigare har framkommil i debailen -nämligen alt de överläggningar som förs med pensionärsorganisationernaär mer förhandlings-liknande än de som fördes av den förra regeringen, bl. a.på , med pensionärsorganisationerna. Det är i så fall elt mycketpositivt slutresultat av den här diskussionen. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Omutbyggnaden av barnomsorgen Herrsocialministern erhöll ordet för atl besvara () den13 januari anmälda fråga, 1976/77:188, och anförde: har frågat mig på vilket sätt jag avser garantera attbarnomsorgen tillförsäkras en hög och över hela landet likvärdig kvalitet. Principernaför innehållet i och organisationen av förskolans verksamhet har lagts fastgenom beslut om en allmän förskola. Utifrån dessa principerpågår i regi omfattande utvecklingsarbete angående förskolansarbetssäil. a. har fiera delar i en omfattande arbetsplan för förskolan utarbetatssom vägledning för personalen vid förskolan. Dekraftigt förstärkta och värdebeständiga statsbidrag till barnomsorgen som utgårfrån bör ge kommunerna ökade ekonomiska Nr 61 möjligheter all förverkliga statsmakternas avsikter när del gällerverk- Tisdagenden samheten i förskolan. Regeringenhar i regeringsdeklarationen gett uttryck för sin vilja alt --------------- bygga ulbarnomsorgen i enlighet med beslut . Om utbyggnaden av geringen har därvid också lagt särskild vikt vid au den inre verksamheten barnomsorgen \ förskolan förbättras. uttryck för della äruttalandet i budgetpro- positionen att frågan ompersonaltäthet och gruppstorlekar inom förskolan skall prövas i samarbete medkommuner och personalorganisationer. Representanter för socialdepartementetkommer all ta upp överläggningar med och berörda personalorganisationerom i vilken form detta skall ske. Hen (): Del satsas nuotillräckligt av nödlvungna skäl men ändå i väldigl hög utsträckning runlomkring i landet på utbyggnad av barntillsynen, en utbyggnad som sker snabbareän kanske lidigare i barntillsynens korta historia i det svenskasamhället. lägel är del ganska naturligt atl många som sysslar med dessa frågor, inteminst föräldrar, blir oroliga för all man skall gå så hastigt fram attkvaliteten inte hinner med. Kvalitet handlar i och för sig om väldigl mångasaker: klara målsättningar för verksamheten, verksamhetsformerna, personalensulbildning, vilka normer och regler som gäller för verksamheten i förskolan,barnens rättigheter i förskolan - en sådan rällighel som t. ex. alt få ha kvarsin plals även om mamman blir gra-vidilelsledig -, lokalutformningen,föräldramedverkan och myckel annat. Men när man penetrerar de här frågornafinner man ofta all som en sorls grundval för alt det mesta av detta skallfungera måste grupp-storiekarna vara rimliga, dvs. ofta mindre än vad de är , och perso-nallälhelen vara rimlig, dvs. ofta högre än vad den är . Delär moi den bakgrunden som under lidigare riksdagar man från folkparlieis sidahar krävt all normer skulle faslslällas cenlrall för all garaniera enlikvärdighei över hela landei. I samband med behandlingen av proposilionen ombarnomsorgen kunde , och vpk enas om enreservation lill socialutskottets belänkande nr 28 om att man skulle krävanormer för bl. a. gruppstorlekarna och personaltätheten. Del våren majoritetbestående av socialdemokraler och moderater som röstade ner del förslaget.Därför var det självfallet med stor tillfredsställelse som vi såg alt det iregeringsdeklarationen fanns en, som jag uppfattade del, kategorisk förklaringom atl, som det hette, normer fastställs för personaltäthet och gruppstorlekinom förskolan. Närdetta sedan återkom i budgetpropositionens bilaga 8 var formu leringen en annan, och det är den formuleringen som socialministern nu upprepar i sitt svar lill mig. Han säger att denna . All frå gan skall prövas i samarbete med framför alll kommuner och perso- 96 nalorganisalioner är en självklarhet. Del är givetatl någon central norm här inte kan utfärdas utanföregående sådan prövning. Men det är ordet "prövas" jämfört med ordet"fastställs" i regeringsdeklarationen som jag skulle vilja ha litetnärmare utrett. Innebär socialministerns ordval nu alt det som pågår är eltförberedande arbete i syfte atl nä fram till fastställande av normer i delhänseende vi här diskuterar? Försl vill jag säga lill all del är elt rätt intressantsammanträffande med dessa två frågor och svar inom två områden som kräver såoerhört slora insatser. Detta kan ibland göra prioriteringen svår. Sedanvill jag på direkta fråga svara följande: I regeringsdeklarationenhar vi lagt fast den allmänna inriktningen av den polilik på olika områden somregeringen ämnar genomföra . Sättet och formen för hurdetta skall gå till har vi sedan preciserat i budgetpropositionen. För mig ärdet därför en självklarhet alt frågan om personaltäthet och gruppstorlek iförskolan skall prövas i samarbete med kommunerna såsom ansvariga förbarnomsorgen och personalorganisationerna. Detta anser jag tillhör det mestangelägna bland arbetsuppgifter . På det sättethoppas jag alt vi sedan skall kunna komma fram lill den målsättning som viklart har gett uttryck för i regeringsdeklarationen. Tisdagen den 1 februari1977 Hen (): Prioritering ärjust en av politikens nödvändigheter, men eflersom politiker inte är allvisa ärdel viktigt atl de människor som närmast berörs av frågeställningarna får kommatill tals i så kraftfulla former som möjligt. Del kan som i vår förra debattgälla pensionärsorganisationerna, som bör få förhandla, det kan som i den härfrågan självfallet gälla kommuner och personalorganisationer och varför inteockså föräldraföreningar och de organisalioner som representerar barnensintressen. De bör självfallel komma till tals för atl prioriteringen som vipolitiker måste göra skall underlättas. Jaghar givelvis ingenting emot den arbetsmetodik som här skisseras.