prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — ideologiskt utgår ifrånatt alla människor vill ha information, att alla människor vill vara med ochbestämma och vill påverka sin arbetssituation, vare sig det gäller handdukarnai tvättrummet eller val av maskinutrustning eller en eventuell investering ien ny produkt. Jag utgår ideologiskt från detta, och därmed menar jag att denenskilda människan föds med behov av atl vara informerad och få påverka sinlivssituation. Dessvärre händer det som bekant olika ting frän barnaåren till vuxenlivet med alladessa individer. Många får inte den goda start här i livet som vi av reformverksamhet haft förhoppningar om. Är det så konstigt att manstruntar i att studera anslagstavlan när man inte rikligt begriper vad därstår? Är det så konstigt att man låter andra bestämma när man inte riktigtförstår vad beslutet egentligen innebär? Jagvill med detta ha sagt att del i det väldiga reformarbete och denutbildningsverksamhet som ligger framför oss i svenskt arbetsliv är viktigtatl ideologiskt och principiellt utgå ifrån atl alla människor vill ha etlengagerande arbete. Människan är skapt för aktivitet. Hon vill ta initiativ.Hon vill känna tillfredsställelse i etl väl utfört arbete. Hon vill utvecklasig och ta ansvar. Det är med min moderata människosyn som jag hävdar varjemänniskas originalitet, skaparförmåga, frihet och oberoende samt del ansvarsom följer av detta. I det samspel som varje människa ständigt lever i med sinomgivning utgör självständighet, gemenskap och medansvar viktiga grundpelare.För mig är det naturligt atl med den här människouppfattningen både i detpoliliska arbetet och i såväl milt s. k. civila som mitt fackliga arbeteförsöka verka för en demokratisk och decentraliserad organisationsform päarbetsplatsen. Iutskoitsbetänkandel behandlas de krav som den socialdemokratiska partigruppenframfört om ändringar i MBL. Ulskottsmajoritetens uppfattning har redanredovisats av herrar och i . Jag skall avstå från attupprepa vad som redan har sagts. Men det är en reservation som jag ändå måslekommentera, och det är reservationen 1. Här hör man verkligen igen trumpetstötarnafrån förra årets valrörelse. Eller är det möjligen trumpetstötarna inför valet1979? 21 säger socialdemokraterna i reservationen 1 atl del bakom hu vuddragen i proposilionen stod en betydande majorilet. tidigt säger man att de borgerliga partierna satte in allvarliga attacker som syftade till alt urholka den föreslagna lagen. Vidare säger man att de borgerliga partierna med hjälp lyckades genomdriva försäm ringar i lagen, setl frän arbetstagarnas synpunkt. " punkter kan sägas habegränsad betydelse ", säger man. t. o. m. säga atl de harmycket lilen betydelse. Men, säger man, sammantagna innebär de en klarförsämring av den reform som socialdemokralerna förde fram. Varfördessa motsägelser i en och samma reservation? Hur kan en del betydelselösasmåfrågor icke anses utgöra en klar försämring men sammantagna plötsligt utgöraen klar försämring? Det här är mycket svårt att förslå. Och,bästa kolleger i den socialdemokratiska riksdagsgruppen, genom dennareservation har vi såvitt jag kan begripa fält svart på vitt på att eraavsikter är partipolitiska och propagandistiska. Närdet gäller kollisionen mellan aktiebolagslagen och medbestämmandelagen harredan arbetsmarknadsministern påvisat hur stor samstämmigheten egentligen är.Jag skall inle heller gä in på del. Jag skulle bara vilja upprepa vad hanpekade pä, nämligen följande uttalande pä s. 10 i arbetsmarknadsulskotlelsbelänkande nr 32: "diskussion som förts efter begäran om utredning förra åretbarden aktuella frågan om medbestämmandelagens förhållande tillaktiebolagslagen stundom fått överdrivna proportioner." Detta är alltsånågol som vi alla i utskottet var överens om. Det förefaller som om denna debatt bara är etl ytterligare exempel päatt och dess ledamöter fjärmat sig en smula frän vad som verkligensker ute bland människorna pä arbetsplatserna. Där ute går del faktiskt lugnarelill. Där har ell metodiskt arbete igångsatts för atl omsättamedbestämmandelagen i praktiken. Även om detta reformarbete kommer atl la långtid, kan vi med tillförsikt avvakta en genomgripande demokratiseringsprocess isvenskt arbetsliv. Meddel anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. Herrförste vice lalmannen tillkännagav att anslag utfärdals om sammanträdetsfortsättande . Hen (vpk): Lål mig för det första konstalera atl utskollel inte lägger ned någotarbete på all molivera avstyrkandet av de vpk-motioner som behandlas.Utskottet är skamligt nonchalant i sina kommentarer. Men en sak klargörutskottet i sina korta avstyrkanden, nämligen alt med del ekonomiska system vihar här i landet kan arbetarna aldrig ges demokratiska rättigheter pä jobbet Utskottetslår fast all del fordras ett annat ekonomiskl system för all arbetarna skallerhålla rätlen all inle bli utslagna, rätten till strejk för den fackligaorganisationen, vetorätt mot företagsnedläggningar som medför arbetslöshet ochliknande konsekvenser och rällen lill en riskfri arbetsmiljö. Mennu är det på det viset all vpk:s förslag i molionerna 562, 907 och 1610 hartill syfte att - genom lagsliftning som vänder sig mol ut-sugarsystemel ochdess profitörer - underiätta för arbetarklassen i dess kamp mol kapitalisterna,atl ge arbetarklassen etl verktyg i klasskampen. Låtmig för del andra konstatera att utskottet nonchalerar vpk-molionerna även päsä säll att det inte anser att de skall behandlas, som normalt är, punkt förpunkt. Inle ens frågan om skadestånd vid konflikter som man kallar vildabehandlas under tillämpligt avsnitt, ulan alla tre molionerna klumpas ihopunder tvä momeni för sig själva. Jagförslär alt varken borgare eller socialdemokrater vill diskutera verkligademokratiska rätligheler på arbelsplalsen. Fördel tredje är ulskolieis molivering för att avstyrka molionen 562 iunderligaste laget. Låt mig citera: "I anslutning till molionen 562 sominnehåller förslag med anknytning till arbetsmiljön vill utskottet dessutomtillägga alt regeringen lill överlämnat en proposition om enny arbetsmiljölag. Del finns alltså möjlighel all återkomma till dessa frågori höst" sanning underlig motivering för avstyrkande av molionen! Del hade varitbättre om utskottet behandlat den här molionen tillsammans med denarbelsmiljöproposition som lagts och som motionstiden går ul för . Istället gör utskottet några krumbukter om atl vi skall diskutera de frågor sommotionen 562 tar upp tvä gånger . Nåväl.Så över lill behandlingen av motionen 562. Den berör frågor som är viktiga alllösa. Motionen syflar lill att minska arbetshelsen och ulslagningen. Viföreslär "införandet av pauser pä betald arbetstid, avbylare, bemanningoch reservstyrkor vid löpandebandsarbelen och liknande arbetsprocesser". Delsom kännetecknar löpande bandet är enformigheten och den i de flesta fall ickemeningsfyllda sysselsättningen. Ta som exempel löpande bandet vidSAAB-SCANIA:s hytlverksiad i , eller vilkel annat löpande band somhelst. Del löpande bandet förflyttar sig med en viss hastighet hela liden, frånmorgon lill kväll, , månad efler månad och år efter är. Sammamoment skall samma arbelare göra pä samma eller kortare lid. Den s. k.omflyttningen - för att arbetarna skall få ombyte av arbetsuppgifter -resulterar i att man återgår eller vägrar alt byta arbetsuppgifter. Man hinnerhelt enkelt inte med atl skola om sig. Man har blivit inrutad. Arbetsintensitetenger inte lid till pauser, till ombyten. Detär det här som måste förändras, och det radikalt Lagstiftningen måste ge facketslöd. Regelbundna pauser, fler avbylare och ökad bemanning ärförstahandsåtgärder. Vänsterpartietkommunisterna föreslår också i molionen alt lokal facklig organisation skallha räll all förbjuda ackord och andra prestations-löner. Dessa är en fara förarbetsmiljön. Lålmig ciiera vad som slår i motionen och först då vad som framfördes i avtalsförslag frän : "'I den enklare debatlen hävdas ofta att kraven pä en högre produktivitetinnebär ökad hels och stress i arbetslivet Del är en fullständigt föråldraduppfattning. Del är inle genom hårdare arbetstakt som del svenska näringslivetunder en lång följd av år kunnat uppvisa en god produktivitetsutveckling. Enpositiv produktivitetsutveckling är fullt möjlig ulan orimliga krav påarbetstakt genom gemensamma ansträngningar frän alla. Inle minst börtjänstemännens insalser och betydelse i della sammanhang uppmärksammas.' Menverkligheten korrigerar SAF. Direktören i SAF, , kräver merackordsarbete på grund av all PRODUKTIVITETEN MINSKAR, bl. a. med hänvisningtill månadslönen i . Ackord driver upp arbetstakten. Ökad arbetstakt gerökad produktivitet Ökad produktivitet ger ökade profiler förkapitalägarna." Vihar sedan motionen skrevs kunnat la del av argumentenfrän SAF. Dessa argument, den här "verkligheten", har ocksåkorrigerat vad SAF skrev . Vi vet atl ackorden är stressande,det må gälla s. k. raka ackord, biandackord eller premieackord. Alla har delill uppgift att öka produktiviteten. Visseriigen tjänar arbetarna oftast merju högre tempo de kan driva upp, men de som garanteras den slörsla förtjänstenav uppdrivningen av tempot är arbetsköparna. sker främst genom att maninom industrin tillgriper ar-betssludier för all sänka ackordspriserna, när mantycker att arbetarna tjänar för myckel. Vivel all ackorden sorterar ul människor ur produktionen. De som inte orkar gårmånga gånger under, de blir utslagna i förlid. Andra får psykiska eller fysiskabesvär. Sjukfrånvaron ökar ju högre stressen och arbetsintensiteten blir. Delvore äriigare om SAF erkände att det är deras medlemsföretag, och förvissoockså andra företag, som orsakar sjukfrånvaron. Arbetaren är ingen maskin, har de svårt att inse på . På företagen vårdas också ofta enmaskin bättre än arbetarna. Nuär del inte bara ackorden som är drivfjädern. Även andra pres-tationshöjandefaklorer arbetas fram. Syftet är dock detsamma. Del är därför viktigt atl denlokala fackföreningen tillerkänns vetorätt och rätt atl sioppapreslationsuppdrivande metoder och rationaliseringar, dä hänsyn inte las lillarbetaren som mänsklig varelse. Samarbetets väg är uislagningens väg. Klassamarbetets väg ärförräderiets väg. Det är kamp mot kapitalet för ell annat syslem, som utgårfrån människan och inte från profiten, som är arbetarklassens segerväg. Jagyrkar härmed bifall lill molionen 562 och går över till atl la upp några avpunkterna i motionen 907. Lål mig få börja med en enkel fråga till ulskolieislalesman. Hur skulle ni ha behandlal andrahandsyrkandena i molionen 907, deyrkanden som las upp under punklen 5? Del kan väl rimligen inle gä atl avfärdabåde förslahands- och andrahandsyrkanden samlidigt har vi framlagt eltsärskilt yrkande, där del las hänsyn lill de formuleringar som återges imotionen. Strejkrättenfanns oinskränkt, vad lagstiftningen beträffar, fram lill 1928. Då trumfade denborgeriiga regeringen med liberalen i spel-sen igenom lagen omslrejkförbud och lagen om arbetsdomstol. Eller skall man säga som någraelektriker, när de var instämda för s. k. vild strejk? De kallade AD förarbelardomstolen. Erfarenheterna av AD:s verksamhet hade tydligen satt sinprägel på uppfattningen om domstolens syfte. Klasskaraktären slår hell klar.Då, 1928, strejkade 365 000 arbelare mol lagens införande. Dendåvarande LO-chefen sade "att denna lagsliftning skulle maninte följa". Verklighetenhar blivit en annan. försvaras den lill alla delar och skärps avsocialdemokrater och ledande LO-personer, tillsammans med representanter förborgarparlierna. Altarbetsköparnas representanter slår vakt om slrejkförbudel är förståeligt, menatt arbetarrepresentanterna förespråkar och försvarar delsamma äranmärkningsvärt. Strejkrättenhar en avgörande betydelse. I kraft av sill ägande har kapitalisterna denavgörande makten både i företagen och i samhället. Del finns inga avtal mellanjämbördiga parter. Kapitalisterna kan under avtalsperiod genomföra försämringarrikiade mot de anslällda. Och det gör man också. Avskedanden, permitteringar,omflyttningar, försämrad arbetsmiljö samt ökning av arbetstakten ochulslagningen förekommer på arbetsplatserna. Därför är fredspliklen medslrejkförbudel till fördel för bolagsägarna och till nackdel för lönarbetarna.Detsamma gäller också för den s. k. offentliga sektorn, där samma typ av rationaliseringaroch ständigt ökad press på de anslällda breder ut sig. Strejkernauppslår ur den objektiva motsättningen mellan kapital och arbete. Detta kan maninle lagstifta bort, lika litet som klassolidariteten mellan arbetarna. Det ärarbetsköparna som provocerar fram strejkerna. När klassmotsättningarna skärps,som i slutet av 1920-lalei och under 1970-lalet, vill kapitalisterna alltidfrämsl förbjuda strejk eller ytteriigare inskränka fackels strejkrätt.Fredspliklen under avtalsperiod slår hårdast mol facket och begränsar dessmöjligheter till en självständig kamp. DocentValter Korpi har analyserat den nya strejkbilden både i och i andrakapitalistiska länder under 1970-lalel, och han har i tre utförliga artiklar iLO-tidningen nr 7-9 är 1976 vederlagt alla de vulgär-uppfattningar omstrejkerna som sprids, tyvärr även av fackliga ledningar. påvisar i dehär artiklarna några myckel intressanta fakta. Denökade strejkvågen i både och andra kapitalistiska länder beror främslpå lönarbetarnas stegrade ekonomiska försvarskamp pä grund av den snabbainflationen. Desenare årens olagliga strejker har förorsakat ett produktionsbortfall . har 90 miljoner arbetsdagar i gällföriorade genom olycksfall i arbelel, sjukdom - som ofta beror på förhållandeni arbetslivet - och arbetslöshet Det är för atl bekämpa dessa för lönarbetarnanegativa konsekvenser - inbyggda i kapitalismens egel ekonomiska syslem - somlönarbetarna behöver bl. a. strejkrätten. Delokala strejkerna står inte mol den solidariska lönepolitiken - inle ens molden begränsning av solidariteten som LO lägger in i denna. Närmare tvåtredjedelar av lönesirejkerna 1969-1975 genomfördes på arbetsplatser med enlönenivå som låg under dyrorlens genomsnitt. Inom Metall genomfördes bara varåttonde lönesirejk i företag där arbetslönerna låg mer än 5 96 överdyrortsgruppens genomsnitt. ValterKorpis slutsats, som socialdemokratins ledning och fackliga ledningar ännuvägrar lyssna till, är: "Menstrejkerna kan inte ses som protest mol den solidariska lönepolitiken ellermol fackföreningsrörelsens arbete. Strejkerna är snarare orsakade av den snabbainflationstakten än inflationens grundläggande orsak. De socialamotsättningarna lever i vardagen, för all tala med socialdemokratins egelvalmanifest, och ingen strejkar för sitt nöjes skull. Arbetarrörelsens linjemåste nu som vara all angripa strejkernas orsaker, inle de strejkandemedlemmarna." Fackföreningsrörelsenslinje måsle alltså vara alt bekämpa svartlistning och avskedande av strejkandearbetare och lill della lägga kravet på strejkrätt lokalt och centralt underavtalsperiod. Genom delta framstår vpk:s krav om räll till strejk också som endel av klasskampen. Deltagande i s. k. olovlig konflikl skall inte hellerutgöra saklig grund för avsked eller uppsägning. Ävenvetorätten för facklig organisation är en del av klasskampen. Vpk kräver härall facket skall ha vetorätt vid beslul som är fattade av arbetsköparna och somär av stor vikt för arbetarna. Del är diskriminerande all arbetsköparnaexempelvis skall äga rätt all flytta verksamheten från en ort till en annanoch därigenom orsaka problem för dem som ställs utanför beslutsfattandet. Detblir då inle bara en fråga om eventuell arbetslöshet, ulan del handlar också omdel psykiska tryck som arbetarna utsätts för genom atl de helt plötsligt stårutan jobb inom del yrke de anser sig behärska och därefter tvingas tillomskolning. Del är mot arbetsköparnas rätt alt fatta sädana beslut som facketskall ha vetorätt liksom även vid anlitande av entreprenörer. Jag övergår nu till all beröra några av våra andrahandsyrkanden. Vihar framfört dessa andrahandsyrkanden därför atl det är viktigt att få dessaunder särskild proposition. Under punklen 5 a-cföreslär vi atluppsägning eller avskedande ej skall få vidtas mol deltagare i olovligarbelskonflikl; sålunda ej heller om strejk stör den ordinarie fackligaverksamheten, allarbetsköpare ej skall ges möjligheter atl bli befriade från fredspliklen föratt möta stridsåigärd och attstrejkande arbelare inle i någol fall skall kunna dömas till skadestånd fördellagande i strejk, ej heller deras fackliga organisationer. Delkan, som jag lidigare sagl, klart konstaleras all arbetarna provoceras avarbetsköparna. Man kan här peka pä kapitalisternas räll alt underavtalsperioden försämra de förutsättningar som förelåg vid avtalets ingåendeeller den ohämmade prisökning som vi f n. upplever. Vadhänder när arbetarna tvingas till reträtter i lönefrågor, samtidigl somkapitalisterna höjer priserna och ökar inflationen? harinle vare sig den enskilde eller facket möjlighet atl svara med slrids- Vad skallarbetarna dä göra? Skall de bara acceptera en sådan Nr 143 utveckling?Naturiiglvis inle! Dåkommer strejkvapnet till användning, och därför skall inte detta vara skäl tillavsked. Uppsägning för dellagande i konflikl skall inte kunna åberopas, liksominte heller skadeståndet. Bötfällning av strejkande - vare sig del gäller ettmaximilal på . eller en fri prissättning - är diskriminerande, och lagen om bötfällning talarför arbetsköparna mol arbetarna. Lika diskriminerande är lagens innehåll all defackliga organisationerna tvingas ta avstånd från sina medlemmar då dessa måstegå ul i strejk. Men än mer diskriminerande är lagen då den kräver altfackföreningen skall försöka förmå sina medlemmar all återgå lill arbelel - om den inle gör det bölfälls även den fackligaorganisalionen. Lagens syfte är således att splittra arbetarna och derasorganisationer i kampen mot kapitalisterna. Den diskriminering som de offenlliganställda ulsälls för i fråga omslridsålgärder och skadesländ kan vi icke godla. Även de offenlliganställdamåsle i enlighel med de förändringar vi föreslår för medbestämmandelagen fåräll till slridsålgärder och liknande. Slutligenmåste jag göra en kort kommentar till vad sade. Jag kan konslaleraall han tar lika liten tid på sig all svara på våra frågor i kammaren som iutskottet Han kunde inle ange en enda punkt i värt förslag som är odemokratisk.Därmed faller också hans och utskottets argument samman. Jag yrkar bifall till motionen 562samt lill del särskilda yrkande som utdelats i anledning av molionen 907.Förslaget har följande lydelse: A. i första hand: 1. atl antar nedan intagna förslag lill lagom ändring i lagen om medbestämmande i arbetslivet och lagen om offentliganställning, 2. atl hos regeringen begär a) atlföljande sociala målsättning förs in i lagen om medbestämmande i arbetslivet: "Överordnademålsättningar vid reformering av arbetsrätten och arbetslivets villkor skallvara trygghel i ansiällningen, arbelsiillfredssiällelse med meningsfulll arbeleoch riskfri arbetsmiljö ulan arbelshets och utslagning. Frågan om ökad effektivitetoch produktivitet skall underordnas dessa överordnade målsättningar." b) atllagen om medbestämmande i arbetslivet och lagen om offentlig anställning tillförs en ny paragraf med följande lydelse: "äger obegränsad räll till politiska strejker och internationellafackliga solidariieisaklioner. Lokalfacklig organisation äger rätt all på arbetsplatsen perår genomföra möten på betald arbelslid. Anställda hos förelag och myndigheteräger rätt till politisk verksamhel pä arbelsplalsen." 6 protokoll 1976/77:143-144 B. i andra hand - omyrkandet under A ej bifalles -atl hos regeringen begär ändringar ilagen om medbestämmande i arbetslivet av följande innebörd: a) atl uppsägning eller avskedande ej skall få vidtasmot deltagare i olovlig arbelskonflikl; sålunda ej heller om strejk stör denordinarie fackliga verksamheten, b) att arbetsköpare ej skall ges möjligheter atl bli befriade frånfredsplikt för atl möta stridsåigärd, c) att strejkande arbelare inte i något fall skallkunna dömas lill skadestånd för deltagande i strejk och ej heller derasfackliga organisationer samt d) alt44 § om kvardröjande siridsräti i lagen om medbestämmande i arbetslivet erhåller följande ändrade lydelse: "kan oberoende av kollektivavtal om löner och anställningsförhållandeneller kollektivavtal i övrigl begära att fråga som avses i 32 § skall reglerasi kollektivavtal ulan alt förhandlingar därom omfattas av fredsplikt" Lagom ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet delsatl 21, 22, 39, 40, 42-45, 55, 56 och 58-70 SS skall upphöra atl gälla, delsatt 10-12, 38, 41 och 54 SS skall ha nedan angivna lydelse. har rätt till förhandlingmed arbetsgivare / fråga rörande förhållandet mellan arbetsgivaren och sådanmedlem i organisationen, som är eller har varit arbetstagare hosarbetsgivaren. Arbetsgivare har motsvarande rätt att förhandla medarbetstagarorganisation. Förhandlingsrättenligt första stycket tillkommer arbetstagarorganisationen även i förhållandetill organisation som arbetsgivaren lillhör och arbetsgivarens organisation iförhällande lill arbetslagar-organisationen. har rätt till förhandling med arbetsgivare / alla Jrågor rörandeförhållandel mellan arbetsgivaren och sådan medlem i organisalionen, som äreller har varit anställd hos arbetsgivaren. Arbetsgivare har motsvarande rättalt förhandla med facklig organisation. Förhandlingsrätt enligl första stycket tillkommer/ocW/g organisation även i förhållande lill organisation som arbetsgivarentillhör och arbetsgivarens organisation i förhållande till den fackliga organisationen. Innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändringav sin verksamhel, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisationi förhällande till vilken han är bunden av kollektivavtal. Detsamma skalliakttas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändringar av arbets- elleranställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör organisalionen. Omsynnerliga skäl.föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa beslutinnan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt första stycket. När arbetstagarorganisation som avses i II S påkallar del, skall arbetsgivare även i annat fall än där anges förhandlamed organisalionen innan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlemi organisationen. Om särskilda skäl föranleder det, får arbetsgivaren dockfatta och verkställa beslutet innan han har fullgjort sin forhandlings-skyldighet. Innan arbetsgivare beslutar att låta någon utföravisst arbete för hans räkning eller i hans verksamhet att denne därvidskall vara arbetstagare hos honom, skall han på eget initiativ förhandla medarbetstagarorganisation i förhållande lill vilken han är bunden av kollektivavtalför sådant arbele. Förstastycket gäller ej, om arbetet är av kortvarig och till.fållig natur ellerkräver särskild sakkunskap och ej heller om den tilltänkta åtgärden i alllväsentligt motsvarar åtgärd som Innanarbetsgivare beslutar om förändring av sin verksamhet, skall han på egetinitiativ förhandla med den fackliga organisationen i förhållande lill vilkenhan är bunden av avial. Detsamma skall iakttas innan arbetsgivare beslutar omförändring av arbels- eller anställningsförhållanden för anställd som tillhörorganisalionen. Kårfacklig organisation som avses i 11 § påkallar del, skall arbetsgivare även iannat fall än där anges förhandla med organisalionen innan han fattar ellerverkställer beslut, som rör medlem i organisalionen. Beslutaroch verkställer arbetsgivare eller avser att verkställa beslut, vilka stridermot grundläggande fackliga intressen, har facklig organisation rätt attförhindra eller avbryta genomförandet av beslut genom vetorätt motarbetsgivarens åtgärder i följande frågor: - vid köp och försäljning samt vid förflyttning ochnedläggning av företag - vid anlitande av entreprenörer. har godtagits av arbetstagarorganisationen.