prot · G009108 · 1976-12-31 00:00:00 — Vår motion har behandlats i samband med den s.k. villkorspropositionen. Demånga turerna i energifrågorna som den nya regeringen har hunnit prestera ochde skilda uttalandena av bl. a. energiminister har skapat stor oroför alla berörda parter. Många har frågat sig om endast de tvä förstaaggregaten fär byggas färdiga eller om renl av hela kärnkraflsbygget iForsmark skulle stoppas. Jag har förgäves , nu senast itisdagens frågestund, försökt få svar av regeringen på dessa frågor. Jag hysteen stilla förhoppning om alt energiminister skulle ge någotbesked, men det blev ingenting. Vi fär väl se när detla kommer, del dröjertydligen. Somvi säger i vår motion skulle ett avbrytande av kärnkraftsutbyggnaden iForsmark få väldiga konsekvenser för byggnadsarbetarna och övriga anställda vidkraftverket. Det skulle också hårt drabba alla entreprenörer och leverantörersamt deras anställda. Förutom att de kanske i mänga fall ställs ulan jobbriskerar de slora ekonomiska förluster, vid eventuell försäljning av egnahemoch i föriorade pensionsförmåner. Östhammarskommun blir också lidande om kraftverksutbyggnadeh hell eller delvis stoppas.Under full politisk enighel - har ju inte heller haft någon annanuppfattning - har man planerat och byggt Särskilttillsiånd all tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. ut den kommunala servicenmed nya bostadsområden, daghem, skolor m. m. med tanke på att 1975 årsenergipolitiska beslut skulle fullföljas. är det olyckligt, som en tidning skrev ien huvudledare , att inte statsminister kansamla sin egen regering kring en klar, redig och ansvarsfullenergipolitik. Manvel inle hur man skall planera byggenskapen pä elt rationellt sätt närledamöter i regeringen gäng efter annan säger alt säkerhetsfrågorna inle kanlösas, alt inga fierreaktorerskall laddas, all och 3skall stoppas osv. Andra statsråd tror alt säkerhetsfrågorna kan lösas och audet elfte eller tolfte aggregatet skall byggas. Dessa motstridiga, dimmiga ochoklara uttalanden gör situationen synnerligen olustig och har redan åstadkommitförseningar och fördyringar för kärnkraftsbolagen alldeles i onödan. ömdet är regeringens avsikt alt stanna vid sex eller tio reaktorer: Säg det då,fortare än kvickt! Men då måste också såväl företag och anslällda som kommunerhållas skadeslösa. Flera hundra av de Fors-marksanställda har byggt villor inomkommunen, och de har räknat med läng anställningstid. Om kraftverksbyggetskulle stoppas förlorar villorna snabbt i värde och kan bli svåra att avyttra.Jag undrar vilket råd statsrådet vill ge Forsmarksarbetarna i dag.Skall de se sig om efter annal arbete om sådant erbjuds eller kan de lugntarbeta vidare? Omvi skall tro massmedias uppgifter - och något korn av sanning torde väl finnasi dem - är man inom regeringen enig om atl tio reaktorer får byggas färdiga. Omdel är sant måste regeringen väl också i all rimlighets namn förutsätta ochtro på att kraftbolagen kan lösa säkerhetsfrågorna. Annars är det etl otroligtslöseri med pengar i vår bistra ekonomiska siluaiion att bara bygga och inleha för avsikt atl utnyttja kraftverken när de står färdiga! Det kan inle varanågon mening atl uppställa villkor och sedan, om kraftbolagen uppfyller dessavillkor, ändå säga stopp. Fråganom kärnkraften är alltså inte längre en principfråga för regeringen, inte ensen samvetsfråga för , utan det är en fråga om hur mänga aggregatvi behöver för vår energiförsörjning på 1980-och 1990-talen. Det är, om jag harfaltal saken rätt, en fråga som skall försöka ge svar på.Enligt dess direktiv, som regeringen har fastlagt, skall energipolitikenutformas så att den på etl effektivt sätt medverkar till att uppnå detövergripande mål som vi har för samhällets utveckling. Den skall - fortfarandeenligt regeringens direktiv - bidra lill hög sysselsättning, fortsattekonomisk utveckling samt social och ekonomisk utjämning. Dettaär enligl min mening en bra målsättning, men vi klarar den inle utan energi ochinte bara med atl säga alt kärnkraften skall avvecklas. I så fall mästenågonting annat till i stället, och del är det jag tvivlar pä alt vi kan klaraunder det närmaste . Etl ökal sparande och en ökad hushållning kange en del men till väldigt stora kostnader - jag tänker då främst påisolering av gamla hus o. d. Ingen vill väl ha etl ökat beroende av oljan med den osäkerhetsom det innebär jämte de oanade säkerhets- och miljökonsekvenser den kan föramed sig. Alll fier experter säger också att oljan kanske tar slut ellernågot . Kol finns det mer gott om, men användningen av det är ocksåförenad med miljöeffekter. De säger vidare all utnyttjandet av helt nyaenergikällor är mer avlägset än man lidigare räknat med. Kärnkraftsindustrinsatsar 30 milj. kr. på all klara regeringens villkor för den fortsattautbyggnaden och är övertygad om att klara dem. Om, trots alla dessaanslrängningar, regeringen inte kan eller vill godkänna dess förslag, då mästedet också vara samhällels sak alt klara ersättningsanspråket och stå förförlusterna. Nufinner utskottet att våra krav i motionen 124 om ekonomisk golt-görelse för deanställda samt kommuner vid avbrytande eller begränsning avkärnkraftsutbyggnaden kommer alt beaktas i arbete. Det larvi fasta på och noterar med tillfredsställelse. Ireservationen 2 anför reservanterna atl vårt krav på sysselsättning föranläggningspersonalen i Forsmark när kraftstationen där är färdigbyggd börbeaktas i arbete. Man skall, säger reservanterna, redovisaolika samhälleliga konsekvenser, bl. a. ekonomiska ochsysselsättningspoliliska. Jag vill emellertid understryka att delta måstegälla oavsett när bygget avslutas, alltså även om alla planerade reaktorer fårbyggas färdiga. Problemenför sysselsättningen blir lika stora när de än uppslår. Det behövs därför ennoggrann planering för att bereda de fiera lusen arbetslösa, som del här kanbli fråga om, arbeie när den dagen kommer. Under alla förhållanden bör statengå in med extra stöd till kommun och myndigheter för alt klara den uppgiften.Frågan om nylokalisering av industriell eller annan verksamhet till Nordupplandmåste då aktualiseras. En långsiktig planering bör komma till slånd. Men förstmäste den borgerliga regeringen försöka samla sig till enat uppträdande i dessaför vårt lands framtid så viktiga frågor. Andra talare har före mig utföriigt talat om de socialdemokratiskareservationerna. Jag instämmer helt i deras yttranden och yrkar också bifalltill samlliga socialdemokratiska reservationer. Särskilttillsiånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Hen (): Strukturomvandlingen har gäll fram över land under de senasteårtiondena som en slåttermaskin på människofäll. Vågar man hoppas alt tiden nuär mogen för att dra två vikliga lärdomar? Del skulle i så fall vara följande; Strukturomvandling får inte ske oplaneral,kaotiskt, slaviskt i släptåg pä en "utveckling" som styrs avogripbara eller dolda krafter - dä vållar den omätliga mänskliga lidanden. Strukturomvandling är likafullt nödvändig ochönskvärd i socialt Särskilttillsiånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. planerade former, underhandfast styrning av de demokratiskt valda beslutsorganen. Meddessa två lärdomar - så nonchalerade när landsbygden utarmades, när Norrlandhöll pä att bli en glesbygd, när hantverk, småindustri och närservice näslanutrolades - som ulgångspunkt blir de energipolitiska problemen betydligtgripbarare än del kan förefalla i den just nu något kaotiska och ryktesomspunnadebatten. Vad som slår för dörren är ju en gigantisk strukturomvandling - fränenergislöserisamhällel till det energisnåla samhället. Idet läget framträder tvä ylterlighetsriktningar som båda nonchalerar viktigadelar av lidigare strukturomvandlingars lärdomar. Denena vill tvärbromsa utbyggnaden av kärnkraften. Men nog är det uppenbart att enbegränsning av antalet kärnkraftsaggregat till nuvarande sex, för att inte talaom etl tvärstopp för all kärnkraflsenergi, skulle medföra oöverskådligakonsekvenser i form av kapitalförstöring, skadestånd, arbetslöshet och energibrist.Ett energisystem kan helt enkelt inte radikalt förändras i ett slag utanödesdigra sociala och mänskliga kostnader. rapport frän Sekretariatet för framtidsstudier, "Energi och handlingsfrihet",påminner författarna om att "tidsperspektivet när del gäller att införanya energitekniker är långt". Dagens energipolitik log reellt form redan ibörjan av . Och dagens beslut kan inte verka fullt ul förrän pä1990-lalel. Denandra ytterlighetsriktningen tar fasta pä strukturomvandlingens svårigheter-men drar långsiktigt verkande slutsatser av kortsiktiga problem. Man kräverdär t. ex. nu ofta i debatten fortsatt utbyggnad av de planeradekärnreaktorerna nr 11 och 12. Argumenten kan låta som t. ex. i ett av desenaste numren av tidningen , som presenterade en lista överföljderna av eventuellt stopp för dessa båda reaktorer. "40 000 manårförlorade. Sista byggnadsarbetarenlämnar Vallenfall . Industrin drabbas avenergibrist som hotar sysselsättningen. Verkstadsindustrini , , och drabbas särskilt hårt. Ettstoppat aggregat ökar oljekonsumtionen med . Kraftverksägarna kräverstaten pä miljardbelopp för brutna kontrakt." Visstär det en alarmerande lista. Men i princip speglar den ju ingenting nytt isvensk samhällsutveckling. Jämför t. ex. vad som hänt och händer inom stål-,teko-, varvs-, gummi- och glasindustrierna och inom många andra industrigrenar,för att inte tala om vad som hände med jordbruk, hantverk och detaljhandelunder 1950- och 1960-lalen. En betydande del av - men inte hela - hotet motsysselsättningen vid en nedirappning av kärnkraftsuibyggnaden gäller judessutom bara en tidigareläggning av något som ändå kommer att ske senare,vilket tidningen arbetaren själv erkännergenom att påpeka att etl stopp för gör 900 man överfiödiga om ellpar är, men om utbyggnaden får fortsätta blir nedgången ändå 400 man. Ja, sä ärdel. Alla stora byggarbetsplatser är temporära, det är inget unikt förkärnkraftsbyggen. Menden allvariigasle betänkligheten mot dem som målar katastrofen pä väggen vid enbegränsning av kärnkraftsutbyggnaden ligger pä ett annal plan. Hurkan man hävda atl energibrist kommer atl uppslå om vi inte byggerut kärnkraften mycket mer än som är aktuellt ? Jo, man gör prognoser omenergiutvecklingen mot bakgrund av lidigare utveckling och håller praktiskttaget alla andra faktorer konstanta - t. ex. kraftfulla politiskastyrningsingrepp i konsumtionen av energi. Då är det inle sä konstigt attbehovet förutsätts stiga. Men spelar några reaktorer mer eller mindre någongrundläggande roll? Det beror pä. Om redan sex reaktorer är i drift innebärytterligare några ur t. ex. säkerhetssynvinkel ingenting principiellt nytt,del är ganska uppenbart. Men om ett visst anlal reaktorer betyder allenergilillgängen t. ex. 1985 kommer au bli otillräcklig enligt prognoserna menalt i del läget ytteriigare en reaktor betyder atl tillgången når upp jusl tillde gjorda prognoserna, då får denna enda reaktor slor principiell betydelse. Däblir det intressant att räkna reaktorer. Det skulle nämligen innebära enanpassning till prognoserna - de prognoser som är uppgjorda mot bakgrunden håller alla andra politiska faktorer konstanta - och en anpassning till denutveckling som har styrt oss lidigare men som vi skulle styra och därmed ocksåen anpassning till att genom ytteriigare kärnkraftverk försökagaloppera i fall de prognoser som med den prognostekniken alltid kommer attpeka uppåt. Mycket tyder på alt det är jusl en sådan anpassning som dikterarden ytlerlighetsriktning i energipolitiken som med yttersta skärpa försökerplädera för en fortsall utbyggnad. Irapporten och handlingsfrihet varnar författarna för omedveten låsning ienergipolitiken. De skriver också: "Vi tror nämligen atl vi redan är påväg. Det finns en automatik i beslutsfattandet som gör att vi gradvis låser upposs." Det sker, menar de, främst genom energianvändningens nivå ochinriktning, ulbyggnad av slora och komplicerade tekniska system ochorganisatorisk tröghet. Visst är det delta som har pågätt alltför länge, ennivå på energikonsumtionen och en inriktning pä elkraft - t. ex. ismåhusuppvärmningen -, en utbyggnad av enorma, komplicerade syslem och enskriande organisatorisk tröghet som tillsammans har tenderat all fjättra ossvid kärnkraftssamhället och, om eller när uranet tar slut, med koloch/eller bridreaktorer, dvs. en framlid utan en fair chans för deförnyelsebara energikällorna. Föregen del tar jag avstånd frän båda de skisserade ytterlighelsrikl-ningarna. Delär inte rimligt att tvärbromsa och på kort sikt skapa de orimliga strukturellaproblem som vi lidit så mycket av under andra strukturomvandlingar. Men det ärinte heller rimligt för politiker med ansvar för styrningen av samhället altlåla prognoser som bara är ui- Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Särskihtillstånd att tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. dragningar av tidigaretrender styra oss, styra den utveckling som vi är satta atl styra. Jag tror istället atl den linje som drog upp redan i god lid före valet ihöstas skulle kunna utgöra grunden för en sakligt stark energipolitik - kalla dengärna en kompromiss, men inte en kompromiss för kompromissens skull utan föratt den sakligt starka medellinjen ligger där. Lät mig kort påminna om detprogrammet. "1.En ny regerings främsta uppgift mäste bli att satsa härdare pä hushållning medenergi. Forskning om alternativa energikällor t. ex. vind-och solenergi måste intensifieras. Besluten om att bygga kärnkraftsaggregaten nr 12och 13 skall rivas upp. En plan för avveckling av de aggregat som är idrift upprättas som ett av alternativen för den framtida energipolitiken. Resultatet av en kraftfull hushållning med energiunder får avgöra om reaktorer som är under byggnad skalltas i drift. En folkomröstning bör inte uteslutas om betydandeosäkerhet och oenighet kvarstår när vi vet mer om kärnkraftens risker ochmöjligheterna att spara energi." Dettaär program, och som tidigare i debatten såeftertryckligt betonat står vi kvar vid det programmet. Isamband med den föreliggande propositionen har jag tillsammans med minpartikollega väckt motionen 1336, som bygger päfolkpartiprogrammel men som är, kan man säga, en av oss gjord aklualisering avdet programmet. I motionen kräver vi följande: bör slå fast att tillstånd icke börmeddelas att uppföra kärnkraftsaggregat nr 13. bör begära att regeringen återkallartillståndet att uppföra kärnreaktor nr 12. bör begära en snabbutredning avmöjligheten att avbryta uppförandet eller omplanera användandet av kärnreaktornr 11 samt av möjligheterna att omplanera kärnreaklor nr 10 för annanenergiproduktion. Vimenar alt det borde vara möjligt alt ge klarabesked i denna riktning. Vi instämmer i en del av den kritik som framförts justnär del gäller punkten "klarare besked". Det är rimligt att svenskafolket inom ganska fär klarare besked när del gäller energipolitikenoch framför alll atl de som är mycket nära berörda av kärnkraftsutbyggnaden fårklarare besked. Vi har alltså instämt i den uppfattningen. Definitivabeslut om kärnkraften på läng sikt skall naturligtvis inle fattas nu - detligger i handlingsfrihetens natur. Men är del viktigt att detkortsiktiga agerandet inte urholkar handlingsfriheten. Därför har jag gjort den bedömningen att de tre energipolitiska dokument somenergiministern med rätta ofta åberopar - re- geringsdeklarationen,villkorspropositionen och direktiven till - visserligen ärnödvändiga dokument som vi lill fullo stöder men all de trots alll ärotillräckliga dokument, inle minst därför att de ger upphov till motstridigatolkningar. Jag tänker då inte på de partipolitiskt och taktiskt dikterademotstridiga tolkningar som här gjorts av exempelvis och , utan jag tänker på de motstridiga tolkningar som kan göras avmänniskorna ute i samhället och på arbetsplatserna. Det är dessa människor somhar rätt till klarare besked . Delbehöver och kommer uppenbarligen inte alt ske genom ett formellt bifall tillvår motion - det är som bekant inte ens meningsfullt alt yrka bifall till enmotion mol ett utskotts enhälliga avstyrkande, och jag skall heller inle göradel. Det viktiga är inle heller i vilken form dessa besked kommer till svenskafolket. Men det är vår uppfattning atl det bör ske pä annat lämpligt sätt inomen inte alltför avlägsen tid. Omregeringen enar sig om ett kärnkraftsprogram som ger oss mellan nio och elvareaktorer på 1980-talei kan det naturligtvis se ut som en sorls numeriskkompromiss mellan tidigare ja lill fem - och gärna färre - ochmoderaternas ja lill tretton - och gärna fler. Det kan se ut som en sådan rentnumerisk kompromiss, men del är vår övertygelse att det i själva verket skullevara en saklig, stabil kompromiss, tillkommen icke för regeringens utan förSveriges framlids skull. Del skulle vara en kompromiss ej heller tillkommen förfolkpartiets skull, utan en kompromiss som skulle nära ansluta till detprogram vi lade fram redan i valrörelsen och fortfarande står fast vid. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Hen LÖVENBORG (-): Vi befinner oss i slutskedet av en debalt, som har kretsat kringfrågorna om kärnkraften och den framtida energipolitiken. Jag skall inteonödigtvis förlänga deballen, eftersom del senare kommer tillfällen attdiskutera energipolitiken i hela dess vidd, men jag vill ändå lägga någraprincipiella synpunkter till allt del övriga som har sagts. Detfinns skarpt delade meningar när del gäller kärnkraften. En riktning säger atlall användning av kärnkraft skall upphöra, och en annan anser all kärnenerginär en resurs som mäste användas tillsammans med övriga kraftkällor. Tillärligheten i politiken hör ju atl man deklarerar sina åsikter, och därför ärdet naturligt alt så sker också i del här fallet. Jag tillhör alltså dem somanser alt kärnkraften är en resurs all ta lill vara. Detär inget nytt ställningstagande. Jag har ända sedan ungdomsåren gått ikommunistiska demonstrationståg under paroller, som har manat lill kamp mol atombombsupprustningenmen för kärnkraftens fredliga utnyttjande. Jag har alllid sett kärnkraftensfredliga användning som något positivt i motsats lill del destruktiva ochfasansfulla i alt kärnkraften används vid tillverkning av bomber. Däri,herr lalman, ser jag den verkliga faran för mänskligheten, inle i atl man villanvända kärnenergin för atl skapa kraft för atl hälla in- Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. dusirins hjul i gång ochför atl ge oss ljus och värme. I olika delar av världen finns nu kärnvapenlagerav sådana dimensioner och med en sådan inneboende ondskefull kraft att alltlevande pä vårt klot kan förintas. Iaugusti 1945 dödades över 300 000 människor och skadades lika många i Hiroshimaoch . Delta var sä fasansfullt atl mänskligheten aldrig fär tillåtasatt glömma det som skedde den gången. Men låt oss också vara medvetna om all debomber som dödade och skadade 600 000 människor var småpotatis i jämförelse medvar och en av de tiotusentals bomber och robotstridsspetsar som finns pålager redo all skickas iväg. Atombomben över motsvarade 12 000 lontrotyl i sprängkraft. De inlerkontinentala robotar som finns är utrustademed tre kärnvapenladdningar, som var och en motsvarar sprängkraften hos 200000 lon trotyl. Storakärnvapenlager finns nära gränser, exempelvis i mensjälvfallet också på andra håll. Det är en uppladdning som gör all man med skälkan betona risken för att elt kärnvapenkrig kan bryta ul genom olyckshändelse,felberäkning eller rena vanvettet. Deltafasansfulla faktum borde vara en larmsignal, som väckte alla människor lillkamp mol den icke fredliga användningen av kärnkrafien. Det byggs ingakärnkraftverk för atl förgöra människor, men det yttersta syftet när mantillverkar kärnvapen är död och förgörelse. Borde inte detta faktum utlysaaktivitet, möten, demonstrationer och petitioner för all avväria del verkligtdödsbringande hotet mot mänskligheten? Jagtillhör inle dem som i lidigare motioner har krävt byggande av ell pärlbandkärnkraftverk runt om i Sverie, men jag anser alt en måttlig utbyggnad avkärnkrafien är försvarsbar och måsle ingå som en av fiera komponenter för atttrygga vårt lands energiförsörining. Del finns dock ingen anledning atlbagatellisera riskerna. Självfallet finns sådana liksom vid all annanenergiframställning. Men vi slutar inie atl använda olja, trots atl vi vel alt naturoch människor tar skada av föroreningarna. Användningenav vattenkraft är heller inle ulan risker. Gör bara tankeexperimentet - det ärlätt för mig som norrbottning - alt Suorvadam-men brister lill följd av enjordbävning eller ell attentat. Bebyggelsen i hela Lule älvs dalgäng skullespolas ut i . Hundraprocentigt kan det inte garanteras alt någotsådant inle kommer atl hända, men nog ämnar vi fortsätta med användningen avvallenkraft. Vadvi människor har rätt att kräva är alt riskerna elimineras så långt det ärmöjligl, alt spekulations- och profitintressen undanröjs inom sä vikligabranscher samt alt hela energisektorn förs över i samhällets ägo. Jaghar i andra sammanhang sagt att det mäste finnas konsekvens i politiken. Jagkommer med liv och blod att motsätta mig utbyggnaden av återstående outbyggdaälvar i vårt land. Del vore en förbrytelse, en vandalisering, om vi också togde sista av våra älvar, när de ändå inte kan ge mer än etl marginelltkraftlillskott. Men för mig går det inle ihop, om vi kommunister kräveruppbyggnaden av 80, eu ener- gislukande aluminiumverk iJokkmokk, för all la etl par exempel, och över huvud lägel uppbyggnad av en radslalliga industrier, och vi skulle säga nej till bäde utbyggnad avvattenkraften och till kärnkraft. Jagrespekterar människor som har tagil ställning mol kärnkrafien av ärligövertygelse och inte av opportunistiska skäl, men jag kan av de skäl som jaghär har redovisat inle dela deras inställning. Jag tror på kärnkraftensfredliga användning, jag tror på vetenskapens fortsatta landvinningar, och jagvet atl det nu och behövs energi. Kärnkraften har sin plats i delsammanhanget. Mol bakgrund av del jag här har sagl kommer jag att. rösta med desocialdemokratiska reservationer som är fogade till de belänkanden vi nubehandlar. Avslutningsvis och ulan någon vidlyftigare argumentation vill jagdessutom yrka bifall lill motionen 873, som också handlar om en energifråga. Imotionen begärs atl hos regeringen skall beställa effektulbyggnadervid kraftverken i Messaure, Porsi och Laxede. är motsträvigt, och vilycker alt det behövs en klar beställning. Särskilttillsiånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till l:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen nr 1 avherr m. fl. samt 3:o) molionen nr 1338 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då i begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr begärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill atl kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsutskotlets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 1 antar reservalionen nr1 av m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit molionen nr 1338 i motsvarandedel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i belänkandet nr23 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr I av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.