prot · G009118 · 1976-12-31 00:00:00 — Itidningen och narkolika nr .1976 redovisas en undersökningangående skolungdomens konsumtionsvanor bl. a. beträffande alkohol. Där sägsatt betydligt över hälften av eleverna i årskurs 6 konsumerar alkohol och iårskurs 9 ca 90 96. Man skulle kunna tro att förhållandena är bättre pålandsbygden - men undersökningen ger vid handen atl konsumtionsvanorna när detgäller alkohol är tämligen lika i tätort och på landsbygd. Docentenoch narkolikaforskaren menar alt vi är tillbaka till sammaalkoholkonsumtion per invånare som vi hade vid. dåfrikyrkorörelsen, och den unga arbetarrörelsen gick lillstorms mol superiet I verkligheten är silualionen kanske ännu sämre, efiersomdryckesvanorna nu gått betydligt längre ned i åldrarna än vad de gjorde Det kan betyda atl vi måste räkna med många unga alkoholisterunder det närmaste decenniet Alla ansvarskännande vill vara med om alt bromsaden katastrofala utvecklingen på alkoholskadeområdet som ovanslående referatavslöjar. "Enansvarig alkoholpolitik" borde få stå som rubrik över del beslut fattar denna dag. För att komma lill rätta med ett av våra störstasociala problem krävs såväl samhällsinsatser av restriktiv beskaffenhet somförbällring av sociala förhållanden. Men främsi kommer det att krävaspersonligt engagemang och ställningslagande i solidarilel med dem som ej orkarslå emol dryckessedernas tryck. Idagens långa debatt och många inlägg har jag inte hört någon som söktargumentera mot bedömningen i regeringens proposition, all vi här har att göramed ell av våra slörsla sociala problem. Ingen har heller erinrat motskalteutskottets klarl definierade mål: all minska alkoholkonsumlionen. Deltakan ske genom att nykterister fortsättningsvis också håller sig till absolutismoch all av dem som använder sig av alkohol fler och fler dricker mindre ochmindre av de alkoholslarka dryckerna. Del handlar alltså om solidaritet Hurmycket är människor utan alkoholproblem villiga att offra i bekvämlighet och förmenttrivsel för de alkoholberoendes skull? Lättillgängligheten spelar här enviktig roll. Romantiken kring alkoholen måste Alkoholseden vidfestliga tillfällen såväl i hem och familj som i officiella sammanhang måsteallvariigt ifrågasättas. Ungdomen protesterar visseriigen mot vuxensamhället -men ungdomen lar också efter Vuxna måste besinna sitl ansvar. Det är ettviktigt led i en ansvarig alkoholpolitik. Representanter för delofficiella inom näringsliv och samhällsinstitutioner måste besinna atlen ansvarig alkoholpolitik kräver alt man tar önskemålen om alkoholfrirepresentation på allvar. Det gäller själva livsstilen. a. atl alkoholpolitiken skulle syfta lill atl avglorifieraalkoholen, alt öka den helnyktra sektorn och främja avhållsamhel underuppväxttiden saml skapa och vidmakthålla goda kunskaper om orsaker, egenskaperoch verkningar av alkohol. Information och undervisning måste framhålla depersonliga riskerna med atl dricka alkohol. Den personliga hållningen är denspringande punkten i den ansvariga al koholpolili k som har som målsäilning allminska alkoholkonsumlionen. Tyngdpunkteni förslaget läggs på insalser för ungdomen. Ja, helt visst är det så attungdomen måsle vinnas för andra sätt än alkoholberusning för att sökavälbefinnande, avslappning och upprymdhet. Vi måste finna andra vägar lillonödiga hämningars upplösande och lill olika trivselinslag. Här får vi i slorutsträckning lita till ideella, kyrkliga och frikyrkliga organisationer. Menockså , där samhället träffar prakliskt laget alla ungdomar, kanengageras ylleriigare om lid och resurser ges. Imilt hemlän, , har sedan ell flertal år lillbakaanslagit medel för upplysningsverksamhet kring alkohol, narkotika och tobak iklasser på högstadium. Ungdomens nyk- terhelsförbund har organiserat kursverksamheten. Till ifrågakommande skolakommer representanter för nykterhelsorganisationer och informerar om kursenssyfte och uppläggning. I klasserna utser eleverna själva kamrater som fårbevista en kurs i nykterhetsorganisationens regi. Dessa kurser är av myckelgediget slag. utses elever med ledartalang att besöka dessa kurser.Efter en nära veckolång kurs, där också skolans studiereklor eller annan läraretidvis deltagit, går ifrågavarande elever in i årskurs 8 och genomför delektioner man fått hjälp med atl lägga upp. En påtagligt hög lyssnarintensilethar märkts i dessa klasser, där de egna årskamraterna undervisar om alkohol,narkotika och tobak och vådorna av atl använda dessa njutningsmedel. HerrSträng hade en sats i sitt anförande som jag tecknade ned i mitt manuskript.Han sade: "Resultat kan det bli när ungdom talar lill ungdom på rällsäll." Jag kan inte ansluta mig lill syn på alkoholpolitiken,men den här satsen lycker jag var myckel riklig. Ivår kommun har vi också ulnyujat dessa instruktörer i årskurs 6. Vidare har anordnat möten där dessa elever genomfört sina välutarbetade lektioner. Kursarrangemangen kostarvisseriigen vederbörande kommun en del. Det är dock väl användapengar, synes del mig. Del lär emellertid vara så atl inte alla kommuner i vårtlän anser sig kunna salsa på denna verksamhet, men det kan knappast vara av ekonomiskaskäl. Motsvarande verksamhel flnns i flera län - del vel jag - men totalttorde det inte vara mer än drygt 80-talet kommuner som varit med i verksamhetav detta slag. Jaganser att det är angeläget all nyklerheisorganisalionerna använder ökade anslagtill att bygga ut sådan verksamhet som här berörts. Det bör kunna leda lill altflera elever från varie kommun och rektorsområde får deltaga iinstruktörskurser och all uppföljningskurser anordnas i slörre utsträckning. Tyngdpunkteni förslaget läggs på insatser för ungdom, säger propositionen ochskatteutskottets belänkande. Del gäller alt fullfölja de intentionerna på allabeslutsnivåer och i alla samhällssektorer. Jag ber att på alla punkter få yrka bifall lill skatleutskottelshemslällan i betänkandet nr 40. I detta anförandeinslämde (). iSlaffanslorp (m): Den alldeles övervägande delen av vårt folk som använder alkohol ärmåttlighetsförbrukare. Ungefär 10 96 av alkoholkonsumenterna beräknas förläramer än vad som är hälsosamt. Självfallet har därför samhället ett slort ansvarall hjälpa denna stora grupp av missbrukare. sätl att minskaalkoholförbrukningen är all göra rusdryckerna - delta hemska ord - mindrelättillgängliga. Med tanke härpå har Systembolaget fört en mycketrestriktiv politik när del gäller elablering av nya försäljningsställen. Iallmänhet har inte mer än två å tre nya butiker tillkommit . Beslut om dennareslrikliva linje fattades av redan i mitten av 1950-lalel och liggerforlfarande lill grund för eta-bleringspoliliken. Människorsberättigade krav på service har emellertid väsentligt ökat ,Inom de allra flesta områden har också servicen avsevärt förbättrats. Så ärdock inle fallel när det gäller detaljhandel med vin och sprit, även omutlämningsställen för beställda varor etablerats på många orter utansystembutik. Detär nu glädjande att proposition 1976/77:108 visar förslåelse för allmänhetenskrav att systembutik skall flnnas inom rimligt avstånd från hemorten. Del helerockså att renl förelagsekonomiska inlressen måste stå tillbaka för berättigadeservicekrav och att det sålunda bör kunna ges avkall på kravet på lönsamhet förvarie enskild systembutik. Socialministernkonstaterar att t. o, m. invånare i vissa större tätorter f n, kan få färdasavsevärda sträckor för all komma lill ort med systembutik, och han förordardärför en successiv komplettering av bu-liksnätet där det f n, är glesast. Kommunerna har ett givetintresse i frågor rörande elablering av sys- lembuiiker, inte bara föratl det för merparten av kommuninvånarna är önskvärt med en sådan butik, ulanockså för att det är ostridigl att en systembutik leder till.ökad omsättningför andra butiker på orten, vilket i sin tur medför möjlighet till allmäntförbättrad handelsservice på orten i fråga. Mol bakgrunden härav är det enliglmin mening fullt följdriktigt all de kommunala myndigheterna får sinyttranderätt när del gäller nyetablering, nedläggning och flyttning av butikinskriven i lag, vilkel nu föreslås. Kommunerna föreslås också få rätt tillöverprövning av Systembolagets beslut i hithörande frågor. Skatteutskottethar i sitl belänkande 1976/77:40 i huvudsak biträtt de riktlinjer som angivitsi propositionen när det gäller komplettering av syslembuliker. Utskotlel menardock att det inte är lämpligl att låsa elableringen vid elt bestämt antalbutiker åriigen eller all införa någon form av kvotering. Prioriiering börenligl utskottet även ske med beaktande av alkoholpolitiska och kommunalaintressen. Utskottets slutsats är härvidlag av så stort intresse att jagciterar den ordagrant: "En sådan elableringspoliiik innebär all kommuner,som har centralort med ett befolkningsunderlag som åtminstone motiverar enbulik med begränsal öppethållande, kan få en egen systembutik inom rimlig tidom de så önskar." Följernu kammaren utskottets enhälliga förslag härvidlag innebär detta all fruSundberg och jag fåll vår motion 1444 om generösare regler för elablering avsystembutik i huvudsak bifallen, varför jag, herr talman, inte har någolyrkande i denna fråga. Överläggningenvar härmed slutad. Mom.I, 2 a och b Kammarenbiföll vad utskotlel i dessa moment hemställt Mom.2 c, d och e Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 1 avherr m, fl, i molsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skalteulskollels hemslällan i betänkandet nr 40mom. 2 c, d och e röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslal för ja-propositionen. räkning verkslälldesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom.2 f och g saml mom. 3 a I, a 2 och a 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemslällan, dels motionen nr 1537 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 40mom. 3 a 4 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 1537 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i Boriänge begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom.3 b och mom. 4-6 Kammaren biföll vadutskottet i dessa momeni hemställt Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 238 av herrOllén, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller skalteutskottets hemställan i belänkandet nr 40mom. 7 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallilmoiionen nr 238. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. räkning verkställdesvolering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemställt. Propositionergavs på bifall till dels ulskotlels hemslällan, dels det av överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvolering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller skalieulskotlels hemställan i belänkandel nr 40mom. 10 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil del av under överläggningen framslällda yrkandel. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför volering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna nr 1501 av i Nennesholm m, fl, ochnr 1537 av m, fl, i motsvarande delar, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Borlängebegärl votering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller skaileulskoilels hemslällan i belänkandel nr 40 mom, II cröstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionerna nr 1501 och 1537 i molsvarande delar. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslal för ja-proposilionen. Då i begärde rösträkningverkslälldes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Mom.11 d och mom. 12-14 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Proposilionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avherrar och i molsvarande del saml 3:o) reservationen nr 3av herrar och i i molsvarande del, och förklaradesden förstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärl volering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren lill konlraproposilion i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i belänkandet nr 40 mom. 15 a antar reservationennr 2 av herrar och i molsvarande del rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda volering antagit reservalionen nr 3 av herrarKristenson och Weslberg i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparat verkslälldes.Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill alt kammarenbifaller skalteutskottets hemslällan i betänkandet nr 40 mom. 15 a rösiar ja,den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar Krislenson och Weslberg i imolsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 118 ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då begärde röst- Onsdaeenden räkning verkslälldesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröst- 27 aoril 1977 ning gav följanderesultat: Ja- 196 Alkoholpolitiken Nej - 100 Avstår - 19 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 4 avherr Krislenson m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 40mom. 16 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSödersiröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1537 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärl voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandel nr 40 mom. 17 a-dröstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmoiionen nr 1537 i molsvarande del. Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservalionen nr 5 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller skalieulskotlels hemställan i betänkandet nr 40mom. 17 e röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då herrWärnberg begärde rösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 166 Nej - 148 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels utskottels hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill moiionen nr 1537 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller skalleulskoiiets hemställan i betänkandet nr 40mom. 18 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalllill moiionen nr 1537 i molsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkslälldes volering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följanderesultat: Mom. 19 och 20 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemslällan, dels reservalionen av herrAndersson i m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Yrkesmedicinskakliniker, m. m. Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemslällan i be tänkandet nr 40 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av i m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemsiällt §2 Yrkesmedicinska kliniker, m. m. Föredrogssocialulskollels betänkande 1976/77:24 med anledning av molioner om vissamedicinska specialiteter. I delta betänkandebehandlades motionerna 1976/77:273av m. fl, (s) såvill nu var i fråga (yrkandena 1-3), 1976/77:364 av herrWästberg i (fp) och (), 1976/77:475av m. fl, (s) såvitt nu var i fråga (yrkandet 4), 1976/77:704 av fruFraenkel (fp) och fröken (), 1976/77:728 av frökenPehrsson m. fl, (c), 1976/77:733av m, fl, (vpk), vari såvill nu var i fråga (yrkandet 4 samtyrkandet 5 i vad avsåg yrkesmedicinska kliniker och yrkesmedicinskaspecialister) hemställts atl ullalade 4. alt landsting medregionsjukhus ulan yrkesmedicinska kliniker bor- Yrkesmedicinskakliniker, m. m. de inrätta riänster ochanslå medel för sådana kliniker i sin budget för , 5.att utredningen om förelagshälsovård och yrkesmedicinsk verksamhet gavstilläggsdirektiv i syfte all utredningen skulle arbeta fram förslag tilluibyggnad av yrkesmedicinska kliniker på länsplanet och nödvändigautbildningsresurser för att kunna uppnå ell uppskattat behov av ca 150yrkesmedicinska specialister (och 200 yrkeshygieniker) , och 1976/77:979 av frökenPehrsson m, fl, (c). 1, belräffande utbyggnad av den reumalologiska vårdenall skulle avslå moiionen 1976/77:273 (yrkandena 1-3), motionen1976/77:704, motionen 1976/77:728 och moiionen 1976/77:979. 2, beträffande inrättande av medicinsk specialitet ialkoholistvård m, m. att skulle avslå moiionen 1976/77:364, 3, beträffande utbyggnad av denyrkesmedicinska verksamhelen att skulle avslå moiionen 1976/77:475(yrkandet 4) och motionen 1976/77:733 (yrkandet 4 samt yrkandet 5 i vad avsågyrkesmedicinska kliniker och yrkesmedicinska specialister). (vpk): I motionen 733 om företagshälsovården kräver vänsterpartietkommunisterna alt ullalar atl landsting med regionsjukhus utanyrkesmedicinska kliniker bör inrätta riänster och anslå medel för sådanakliniker i sin budget för , samt all ulredningen om företagshälsovårdoch yrkesmedicinsk verksamhet ges tilläggsdirektiv i syfte atl ulredningenskall arbela fram förslag till uibyggnad av yrkesmedicinska kliniker pålänsplanei och nödvändiga utbildningsresurser för atl kunna lillgodose ettuppskattat behov av ca 150 yrkesmedicinska specialister och 200 yrkeshygienikerföre 1985, Den hänsynslösa ulslagningen av arbetare ur produktionen, de sloraolycks- och hälsoriskerna i arbetslivet och alla de faror som lurar med nyaarbetsmetoder och malerial är skäl lill atl samhället måste ta ansvar förförelagshälsovården och en snabb uibyggnad av de yrkesmedicinska klinikerna. Fråganom de yrkesmedicinska klinikernas organisalion och behov behandlades redan1963 av en för della ändamål särskild ulredning, som fastsiällde all delföreligger elt absolut behov av yrkesmedicinsk verksamhet. Men vad harsamhället tagit för ansvar? Det som hillills kunnat redovisas på della områdeär verkligen inie någol all försöka framställa som att man arbetar i frågan medstort intresse. Utskottet säger i betänkandet följande: "Ulskollel villunderstryka all del är angeläget all yrkesmedicinen fortlöpande byggs ut påbåde regionnivå och länsnivå," Sedan säger utskottet att frågan är underbehandling i ulredningar och yrkar därför avslag på motionen. Ja,detta är den vanliga vägen man använder sig av för atl på ett snyggare sättavslå förslag eller fördröja ett förverkligande. yrkesmedicinen harverkligheten för länge sedan rusat ifrån ulskollel, den verklighet som gör delnödvändigt för arbetarna i det här landel alt yrkesmedicinska kliniker kommerlill slånd. Redan1963, när utredningen lade fram sitl betänkande, fanns det yrkesmedicinskverksamhet. Det fanns en yrkesmedicinsk central och en yrkesdermatologiskklinik vid i Slockholm, det fanns en yrkesmedicinskavdelning vid , det fanns en yrkesmedicinsk klinik i och detfanns yrkesmedicinska mottagningar vid lasaretten i och . Detsom egentligen har åstadkommils av vad utredningen föreslog är altmottagningen i har gjorls lill klinik och atl det fatlats beslut omenheier i och . Utredningsförslaget innebar i slort en yrkesmedicinskklinik vid varie regionsjukhus - det finns sju sjukhusregioner. Under de 14 årsom gått sedan ulredningen lades fram har endasl en av de föreslagnayrkesmedicinska klinikerna tillkommit. Under elt år - från den tillden - har endast en - säger en - riänst medgivits och inrättatsinom yrkesmedicinen. Detlatalar för all de krav som vi släller i moiionen verkligen är moliverade. Varihar socialdemokraterna, som också motionerat i den här frågan, tagit vägen? Kanni verkligen vara nöjda med denna brist på ansvar från samhällels sida föryrkesmedicinens uibyggnad? Skallvi nöja oss med den utveckling som utskottet redovisar? Ja, det innebär i såfall en yrkesmedicinsk riänst , vilkel skulle bli 21 riänster 1985, dådel i stället uppskattningsvis behövs 150 sådana riänster, om vi skall kunnabevaka arbetarnas intressen och behov. Ännuavlägsnare med den här ulvecklingen ler sig principprogram föryrkesmedicin även inom länssjukvården. Riksdagenkan alltså inte med ansvar låta frågan vandra vidare i ulredning efterutredning utan måste se lill all förverkliga ulredningsförslag. Vikan klarl konstalera all en yrkesmedicinsk klinik vid vart och ell av de sjuregionsjukhusen är otillräckligt Utvecklingen har gått fort när delgäller förstöring av arbetsmiljöerna, nya skadliga ämnen har tillkommit i ökadtakt - ämnen som vi inte känner verkningarna av.