prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — 1 förhoppning om atl åtminstone några av de synpunkler jag härframfört, trots ulskoltels avstyrkande, skall vinna förståelse hos de instanseråt vilkautskottet anförtrott ansvaret atl pröva motionärernas önskemål, får jag yrkabifall till utskottels hemställan. HertKARLSSON i (s): Eftersom i inte hade annal yrkande än vad ulskoltetföreslagit skall jag inte kommentera hans anförande på annat sätt än genom attställa en stillsam fråga: Vad menar med formuleringen sjuka - ellerkanske man kan säga "sjukskrivna"? Menar attläkare sjukskriver personer felaktigt? Jag skulle gärna vilja ha en förklaringpå vad han avser med det uttrycket. HertBIÖRCK i (m): Jag anknöt bara till den debatt om sjukskrivning som pågår f n., ochjag kan inte erbjuda några djupsinnigare tolkningar av det jag sade. HerrKARLSSON i (s): Den debatten har ju varit mycket inflammerad, och man undrar om herrBiörck i vill ställa upp till försvar för Arbetsgivareföreningensståndpunkt i denna fråga. I så fall tycker jag nog att det flnns anledning atlavkräva ett mera utförligt resonemang än vad som låg i dennaparentes i hans anförande. HerrBIÖRCK i (m): Jag tycker alt del är bra att i tog upp dennafråga, men jag tror inle att vi har anledning att gå in i någon debatt.Jag är emellertid fullt beredd all göra detta . Eftersomherr i tog upp utspel vill jag gärnasäga att jag betraktar det som olyckligt. Det flnns emellertid andra skäl alldiskulera sjukskrivningen. Min kollega i , professor , har i enartikel i lagit upp den frågan frånen helt annan utgångspunkt, nämligen att man - och där delar jag - kan diskutera karensdagarna inte från Arbetsgivareföreningenssynpunkt utan från den samlade sjukvårdsbudgetens synpunkt. Vad skall vi i entrång silualion använda pengarna till? Detta ligger helt utanför ämnet för dagensöverläggning, och jag vill därför inte gå längre än så. Men eftersom herrKarlsson i tog upp frågan, har jag velat markera och motivera minståndpunkt. i (s): Jag hälsar med lillfredställelse alt i tar avståndfrån propåer. Men när skulle utveckla vadhan menade med della uttalande sade han att man kan diskutera frågan omkarensdagarna från samhällsekonomisk synpunkt. Slopandetav karensdagarna är någonting som vissa grupper har förhandlat sig lill ochsom för andra har åstadkommits genom lagstiftning. Menar all vi böråterinföra karensdagarna, därför atl dessa skulle förorsaka en snedvridning avekonomin inom sjukvården? Jag medger gärna att denna fråga ligger vid sidan avdet ärende vi nu behandlar, men eftersom tog upp den i sittanförande - låt vara parentetiskt - tycker jag att det fanns skäl atl fråga vadherr menade. Jag har fåll svaret att han inte accepterarArbetsgivareföreningens linje. Men lycks likväl komma fram tillalt han av någon anledning står bakom del som utspelsyftade till, nämligen elt återinförande av karensdagarna. Hert i (m): Jag är ledsen för att vi får en sådan här diskussion . Jag ställermig alltså inte bakom yttrande -jag är inte tillfrågadav . Däremot tror jag alt vi är ganska många inomsjukvården som - inför de ekonomiska begränsningar vi arbeiar under, särskiltför de svårast sjuka i samhället - frågar oss hur avvägningen mellan olikaposter inom en gemensam sjukvårdsbudget bör göras. Det är uteslutande från densynpunkten jag har berört denna fråga, och jag rekommenderar attläsa professor artikel i . HertKARLSSON i (s): Jag skall med intresse läsa denna artikel, liksom jag med intresse härhar lyssnat till . Men kvar står alt inle har kommii urdet resonemang han fört. Jag vill än en gång fråga med anledning avhans parentetiska yttrande där han gjorde en skillnad mellan sjuka ochsjukskrivna: Sjukskriver de svenska läkarna människor i onödan? Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:17 med anledning av propositionen1976/77:36 om ändring i lagen (1958:428) om ympning mot smittkoppor Föredrogs kulturutskotlels betänkande 1976/77:20med anledning av motioner om videogram. FruFR;ENKEL (fp): I kulturutskottets belänkande nr 20 behandlas del massmarknadsutbudsom vi benämner videogram. Den tekniska utvecklingen går snabbt. Man har frånvissa håll befarat en explosionsartad utveckling av videogram men också menatalt den på visst sätt kan bli ett hol mot ett utbud av god kultur. Som ocksåSvenska kommunförbundet framhållit i sitt remissvar, har utvecklingen dockinte gått så fort som några befarat. Så har t. ex. försäljningsutvecklingeninle alls motsvarat de uppgjorda prognoserna. Den utredning som vår utbildningsministernu aviserat kommer därför helt säkert atl i lugn och ro få tid all diskutera,överväga och utarbeta en handlingsberedskap. Detär viktigt att understryka alt videogrammen kan bli värdefulla medel för attsprida såväl information som kultur. Stora möjligheter flnns att sjukamänniskor, som är bundna vid sin säng, liksom handikappade och äldre, som avnågon anledning inle vill eller kan lämna sin bostad, genom videogrammen t. ex.kan få se god teater som de aldrig annars skulle kunna se. Folkrörelsegrupperkan också för en relativt liten penning erhålla information ochdiskussionsmaterial. Jag tänker t. ex. på våra kvinnoorganisationer, som harsmå ekonomiska möjligheler att skaffa fram det basmaterial man önskar. Inomutbildningen har vi redan en myckel god användning av videogrammen. Precis somSÖ säger, kommer de atl kunna bidra till alt göra undervisningen ännu merslimulerande. Jagdelar utskotlets uppfattning om de uppgifter som utredningen skall gripa sigan. Ändå har jag tillsammans med några utskottskamraler gjort ett särskiltyttrande. Anledningen till detta är bl. a. utskottets skrivning om attuiredningen skall föreslå ålgärder från samhällets sida för all påverkautvecklingen. Den påverkan kan enligl min mening endast få ske med stödjandemedel, ej styrande. En levande kultur måste få utvecklas i frihet, mennaturligtvis kan den t. ex. ekonomiskl stödjas av samhället. På det sättet blirdet en indirekt påverkan. Utskottettalar vidare om kommersialismens negativa verkningar. Visst kan kommersialismenha sådana, men lika negativt är det från liberal utgångspunkt om kulturulbudetmonopoliseras. Detär riktigt med uttrycket påverka utvecklingen, om detla innebär att mangaranterar elt fritt kulturliv ulan enskilt eller samhälleligt monopol. Jag har ingelannat yrkande än utskottets. enhälliga belänkande behöver väl inte medföra någonlängre debatt. Men del flnns ju, som redan har påpekal, ettsärskilt yttrande av och moderata samlingspartiets ledamöter. Jagvill därför helt kort utveckla några moderata synpunkter på v ideogram fråganmen också på mediepolitiken i dess helhet. Utvecklingenav telekommunikationer har i vissa avseenden gått mycket snabbt, och myckettalar för att denna utveckling kommer att fortsätta. Härvid kommer ett stortutbud av information och underhållning att erbjudas allmänheten. Inför ensådan utveckling finns på olika håll en tendens alt mer se de negativa sidornaav ett sådant ökat utbud, och man ropar då på samhällelig styrning och statliglmonopol. Detråder inom utskottet inga delade meningar om att den av utbildningsministernaviserade utredningen bör komma till stånd. I betänkandet räknar man upp enhel del problem som behöver penetreras. Inle minst lycks de upphovsrätlsligafrågorna när del gäller medverkan vara svåra att lösa. Samhälletkan behöva medverka vid produktion av videogram. Det bör beaktas, sägerutskottet, "alt det på videogramområdet liksom i fråga om andrakulturområden kan finnas anledning atl genom olika ålgärder säkerställa enkvalitativt högtstående produktion och motverka kommersialismens negativaverkningar". Atlman här vill slå vakt om kvalitet gläder naturligtvis oss i moderatasamlingspartiet, som när målen för den framtida kulturpolitiken skullefastställas 1974 ville såsom ell första mål fastställa kraven på kvalitet,frihet och mångfald. Men det är inte bara kommersialismens negativa verkningarsom behöver motverkas. Även ett monopol, antingen det upprätthålls av enskildaeller av samhället, får negativa verkningar när del gäller att åstadkomma ettrikt och varierat kulturutbud. Detär viktigt all slå fasl alt utvecklingen på massmedieområdet ytterst bör utgåfrån de enskilda medborgarnas önskningar och behov. På samma sätt som denteknologiska utvecklingen måste inriktas på atl tillgodose de enskildamänniskornas krav och behov måste medborgarnas egna önskemål ställas i centrumvid utformningen av massmediepolitiken. Idebatten om en framtida mediepolitik möter man ofta föreställningen alt mediaskall användas i uppfostrande syfte och att ell må! för statlig mediepolitikskulle vara att styra medborgarnas val, så att förment felaktiga valförsvåras. Från moderat håll tycker vi att en sådan inställning är elt uttryckför en förmyndarmentalilei, som underskallar vikten av valfrihet och människorsförmåga att själva la ansvar. Massmediakan förmedla mycken viktig samhällsinformation. Detta bör ske genom olika slagav media som tillgodoser högt ställda krav på mångsidighet. Massmedia har ocksåen stor uppgift när del gäller atl förmedla kultur. Den kommande utredningenkan behöva utforska hur man skall kunna åstadkomma elt rikt och varierat utbud,en mångfald som speglar kulturiiveloch erbjuder valfrihet. Det är samhällets uppgift Nr 41 atl stödja verksamhet av olika slag, inte alt styra. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottels hemställan. Hert i (s): Frågan om videogram aktualiseras genom två motioner, somkulturutskottet har haft att behandla. Videogram är ju den gemensammabeteckningen för program inspelade på bl. a. kassetter och skivor, vilka manmed hjälp av en särskild videospelare kan spela upp på en TV-apparat.Videogramtekniken kan komma alt innebära slora förändringar för produktion,distribution och användning av ljud- och bildprogram. Kulturutskottetframhåller att utvecklingen på delta område kan innebära belydande risker förnegativa effekter men också värdefulla möjligheler. Samhällets åtgärder måsteinriktas på all ta till vara mediets värdefulla egenskaper på kultur-,utbildnings- och informationsområdena, men det är även viktigt att samhälletvidtar ålgärder för atl motverka videogrammens risker. Det råder slor enighet omatt en ulredning om videogram bör komma till stånd. Samhället kan inte passivtinvänta den utveckling som kan komma på det här området. Imotionen 412 av fröken och framhålles alt det nu krävsaktiva samhällsinsatser och en hög politisk beredskap, bl. a. för att slå vaktom yttrandefriheten. Utan en framålsyftande bevakning av massmedieområdet ochen förutseende politik kommer samhällsinsatserna alltför sent, ochmöjligheterna att påverka och styra utvecklingen försummas, heter det i dencenterparlistiska motionen. Imotionen 2083 av i m. fl. betonas alt videogramteknikenkan vara ett användbart hjälpmedel i kultur-, utbildnings-och samhällsarbetetoch att den kan medverka lill kommunikation mellan människor. Samhället bör,säger motionärerna, ta initiativ till alt en öppen produktionsresurs blirtillgänglig för institutioner, folkrörelser, kulturarbetare och samhällssiöddverksamhel. Motionärerna frågar också vilka möjligheter det flnns att motverkaen masspridning av videogram som styrs av kommersiella vinstintressen. Utskottetanser att den utredning som lillsätts bl. a. bör analysera befintliga ochkommande produktions- och distributionsförhållanden. Därvid bör maneftersträva decentralisering av videogramproduktionen. Den snabba utvecklingeninom produktionsteknikens område har lett till atl professionell produktion avprogram nu kan göras både enklare och billigare . Videoverkstädersom står öppna för organisationer och enskilda lär ha fått snabb spridning ibl. a. och . Förändringar inom både produktions- ochdistributionsteknik kan få betydelse för en decentralisering ochdemokratisering av TV och videogram. Folkrörelser, organisationer,institutioner, grupper, kulturarbetare osv. kan därmed få möjligheler att göraegna program som kan användas i utbildning och kulturliv. En sådan utvecklingskulle stärka yttrandefriheten och den 5 protokoll 1976/77. politiska demokratin ochvara i linje med våra kullurpolitiska strävanden. Del är för all tillgodosedessa syften som ulskoltet anser att samhället bör vidla ålgärder som påverkarutvecklingen på videogramområdet. Isitt yttrande över motionerna framhåller alt det är angelägel attproduktion av ljud- och bildprogram inle enbart kommer all ligga i händerna påen liten grupp som yrkesmässigt framställer program. Samhället bör stimulerafolklig programframställning och göra videotekniken tillgänglig för mångamänniskor utan professionella ambitioner, anser . En sådanutveckling skulle i hög grad innebära decentralisering av produktionen. Imotionerna liksom i fiera remissyttranden varnas för en dominans avkommersiella vinstintressen på videogramområdet. 1 del särskilda yttrande somfogats till kulturutskotlels betänkande av representanter för moderatasamlingspartiet och uttalas däremot en tveksamhet mol att samhälletskall tillålas ingripa med styrande åtgärder - del har utvecklats här närmareav och . Jag finner att företrädarna för dessa bådapartier inte tycks hysa någon motsvarande rädsla för den styrning som dekommersiella krafterna kan åstadkomma. Dellåter i och för sig bra när man säger att samhället skall stödja men intestyra, Ingen kan eller vill heller säga emol påståendet som görs i detsärskilda yttrandet, alt en levande kultur bara kan utvecklas och fortleva ifrihet. Men vi måste fråga oss vilken grad av frihet som marknadskrafter ochspekulativa vinstintressen har att erbjuda den enskilde på det här området. Vihar i i enighet antagit målsättningen för den statliga kulturpolitiken.Ett av målen innebär att kulturpolitiken skall motverka kommersialismensnegativa verkningar. På få områden torde riske:. för sådana verkningar varastörre än på videogramområdet. Utskottet har därför starkt velat betonasamhällets ansvar. Det är vår förhoppning atl den utredning som skalltillsättas skall finna metoder för att tillvarata de möjligheter som här finnsmen också motverka de risker på kulturområdet som videogrammen innebär. Med del anförda vill jag yrka bifall till utskottets hemställan ikulturutskottets betänkande nr 20. Tillåtmig sedan att också göra några kommentarer till de inlägg som här gjorts av fruFraenkel och . Jag fäste mig vid atl sade att denulredning som tillsätts bör kunna arbeta i lugn och ro; för utvecklingen gårinte så fort som man lidigare irodde. Ja, det kan vara riktigt så till vida somutvecklingen inle har gått så snabbt som en del människor befarade.Men vi har i ulskoltet fått motta yttranden från flera organisationer och organsom uttrycker oro för framtiden. skriver t. ex. så här: "Enkommande videogramul-redning får stora och brådskande uppgifler." Rådetbedömer framliden så alt här kan saker och ting hända snabbt. Därför börutredningen inte få arbeta i lugn och ro, menar jag. Likaså har jag fäst migvid alt ut- bildningsministern i ettpressmeddelande har betonat att utvecklingen på videogramområdet går mycketsnabbi. Såen kort kommentar till , som i ett sammanhang lalade om samhälleligslyrning och statligt monopol. Jag uppfattade det så atl menade attdel är synonyma begrepp. Men jag tror atl när jag här kommenterade utskottetsbetänkande framgick del klart alt samhällets åtgärder inle skall syfta tillmonopolbildning utan just till mångfald - men en mångfald som så långt möjliglär fri från del kommersiella vinstintressets styrningseffekter. FruFR-NKEL (fp) kort genmäie: Till utskottets ordförande vill jag bara säga, att när jag talade omatt utredningen kan arbeta i lugn och ro menade jag naturligtvis inte alt denskall släpa sig fram i all oändlighet. Men vad man har framfört idebatten har varit att det nästan var för sent att tillsätta en utredning; detskulle ha varit gjort för länge sedan. Jag tror inte att det är så förfärligtbråttom utan att utredningen kommer att få tid och möjligheter all övervägaalla problem. Sedanär jag mycket glad över det som vår ordförande sade om mångfalden ikulturiivel, eftersom det var ord som jag hade velat ha med i utskottetsskrivning men inle flck in. Efter vad vi nu har fåll höra av utskottetsordförande tycker jag dock att del verkar som om vi var ganska överens om vadvi menar med en fri kultur. Slulligen vill jag också säga alt visst kan vi vararädda för kommersialismens negativa verkningar, men som jag tidigare sade ärjag lika rädd för monopol. Man får, menar jag, inte ställa det ena mot detandra. Båda företeelserna är lika farliga. () kortgenmäie: I många stycken är vi hell säkert överens inom utskottet, men del varändå några av i yttranden som jag här gärna villkommentera. konstaterade alt under stor enighet antog dekullurpolitiska målen 1974. Men jag vill påminna om att vi från moderatasamlingspartiet hade en motion, som vi också följde upp i reservationer, där vikrävde en omformulering av de målen. Vi krävde en ändring i målformuleringen såalt den skulle lyda så här: "Kulturpolitiken skall motverka de negativaverkningar inom kulturområdet som kan orsakas av ohämmad kommersialism samtenskild eller samhällelig monopolställning." Vidare hade vi ett tilläggtill målformuleringen som löd sålunda: "Kulturpolitikenskall syfta till att ge människorna möjlighet att delta i ett kulturiiv präglatav kvalitet, frihet och mångfald." Enigheten var alltså intefullständig, . Jagtalade om samhällelig styrning och sade att.det flnns somliga som ropar påsamhällelig styrning och statsmonopol, men jag satte ingel lik- helsiecken mellan de tvåuttrycken. Annars måste man väl konstatera atl när del gäller kravet på frihetoch valfrihet är socialdemokraterna inte beredda att gå lika långt som vi, ävenom del flnns vissa socialdemokrater, t. ex. , som har en annanuppfattning. Professor har i en artikel skrivit bl. a. detla: "Delflnns en risk för att vi genom våra försök alt skapa elt 'perfekt samhälle' ipraktiken råkar ut för ett mer och mer auktoritärt samhälle. Större toleransinför smärre ofullkomligheter i vårt samhälle, och inför smärre maktmissbruk avenskilda och företag, skulle bidra till alt begränsa den strida strömmen avdetaljerade statliga ingrepp. Omrekommendationer av denna typ följs kan kanske det pluralistiska samhälleträddas." I det här fallet instämmerjag med . i (s) kort genmäie: påpekade alt hon ville ha ordet mångfald med ibetänkandel. Om vi tänker på historieskrivningen var det väl också så, att fruFraenkel ville ha bort ordet påverkan. har vi inle anledning all diskulerade här formuleringarna. Utskottet är enigt, och del särskilda yttrande, sombland andra och står antecknade på, får väl inle tolkasså hoppas jag, atl det är ett sätt atl dra sig undan den enighei som det ändåinnebär atl man skrivit under utskotlsbetänkandel. FruDiesen tog upp frågan om enigheten om kulturpolitikens mål, och där ger jaghenne rätl. hade en avvikande mening beträffande kommersialismensnegativa verkningar, men moderata samlingspartiet blev ensamt om sinståndpunkt här i . Jag kan alltså ändra från "i enighet"till "en myckel bred majoritet" om kulturpolitikens mål. Jagbeklagar atl moderata samlingspartiets representant i efterhand inle villställa sig bakom den, enligl min mening, vikliga målformuleringen: att molverkakommersialismens negativa verkningar. På kulturpolitikens område har vi ändåmer och mer insett vilka risker den ohämmade kommersialismen innebär. Därmedär det också sagt all jag inte instämmer i påstående attsocialdemokratin inte är beredd att gå lika långt för att tillgodose friheten.Vi talar ju här om olika frihetsbegrepp men behöver inte nu gå in på någondiskussion om den saken. Jag tror atl det för kammarens ledamöler är bekant altdet ändå skiljer sig rält väsentligt i fråga om tolkningen av frihelsbegreppet.Vi menar att frihet blir ett tomt begrepp för den enskilde, om inte de starkaekonomiska krafter som rör sig på bl. a. massmedieområdet möts med åtgärderfrån samhällets sida. De åtgärderna måste med nödvändighet ges sådan kraft allde verkligen kan påverka utvecklingen. Del är det som vi, med stöd av en ganskabred remissopinion, har velat få fram vid skrivningen av betänkandel. Hur dehär styrande eller påverkande åtgärderna skall utformas får utredningenframlägga förslag om. /ENKEL (fp) kortgenmäie: Det är rält som i nu säger, och jag har redanfrån talarstolen uttalat all jag ställer mig bakom utskottsbelänkandet. Det ärockså rält historieskrivning att jag ville ha bort orden "ochpåverkan" och ha in ordet mångfald. Det var därför jag var med om detsärskilda yttrandet. Men jag ansåg inte all det var så stora skiljakligheteratl jag på den punkten behövde reservera mig, eftersom huvudinnehållet ärklart, och jag hoppas all vi är överens om hur man kan tolka ordel påverkan. FruDIESEN (m) kort genmäie: Jag är glad att iLycksele har korrigerat historieskrivningen och talat om att det inte varden fullständiga enighet som han först ville göra gällande. Vi ville ju meddiskussionen om målen för kulturpolitiken även trycka mycket starkt påkvalitetskravet, och där rådde det också delade meningar mellan representanterför moderata samlingspartiet och för socialdemokraterna. Men har vi till minglädje enats i kulturutskottets skrivning, där vi talar om atl det gäller attsäkerställa en kvalitativt högtstående produktion. Fröken (): har det pågått en livlig debatt om datateknikenoch dagens och vårt framtida samhälle. Debatten har gällt både de möjligheleroch de problem som informationsindustrins myckel snabba utveckling ställer ossinför. När det gäller utvecklingen inom andra områden av kommunikation ochinformation, där vi som politiker och enskilda ställs inför helt nyaframtidsmöjligheter, har del varit dåligt med debatt. Det jag tänker på ärutvecklingen inom telekommunikationerna, alltifrån satelliter till en alltmångsidigare användning av våra vanliga telenät, och inle minst de nyateknikerna att spela in och lagra röriig bild och ljud, dvs. Ocksåpå de här områdena behövs en vakenhet och en livlig debatt. Det är värdefulltatl vi i har tillfälle atl med utgångspunkt i kulturutskotlelsbetänkande diskulera dessa frågor. Jag är myckel tillfredsställd med att ettenigt utskott nu ger uttryck för uppfattningen att del behövs enhandlingsberedskap inför den fortsatta utvecklingen på videogramområdet och förfram torslag som kan verka i den riktningen. Möjligheteratt utnyttja nya revolutionerande tekniker för masskommunikation är inte någotsom hör till visionernas värld och en fjärran framtid. Satelliter av olika slaghar vi redan börjat vänja oss vid, även om satelliterna ännu långl ifrånutnyttjas i den omfattning det finns tekniska möjligheter för. Detär lätt atl bara i den senaste veckans tidningar hitta en rad exempel på allulvecklingen när del gäller våra kommunikalionsmedier är både snabb ochmångsidig. Vi har kunnal läsa om all del finns all den leknik somkrävs för all man skall kunna koppla skrivmaskiner lill telefonapparater ochhålla s. k. telefonkonferenser som gör deltagandet i en konferens oberoende avinte bara var deltagarna finns, utan också när de vill ta del av konferensenoch göra ett eget inlägg. På experthåll menar man alt del nu verkligen börjarbli dags alt diskutera möjligheterna att knyta ihop televisions- ochtelefonapparater. Vi har kunnat läsa om att "årets julklapp" i en heldel svenska hem ser ut alt bli TV-spelet, tillsatser som man pluggar in iantennurtaget i sin egen TV och som förvandlar TV-rutan till en spelplan. Vihar kunnal läsa om alt det verkligen finns en stor marknad för TV ochTV-tillsalser i landet. har del sålts ca 360 000 färg-TV-apparater,och vi har i den högsta färg-TV-lätheten i . Två av trehushåll i har färg-TV. Vihar också kunnal läsa om att snabbi blivit ett av devideotätaste länderna i världen. Ännu lär vi knappast ha fler än drygt 10 000kassettspelare i landel, en siffra som kanske, om radioleverantörerna får somde vill, nära nog kan fördubblas .