prot · G00984 · 1976-12-31 00:00:00 — för att bygga uppett arbetsmiOöregisler som skulle innebära myckel bättre och effektivaremöjligheter att uppdaga de smygande yrkessjukdomar som är ett så tragisktproblem för tusentals människor i det svenska arbetslivet? Hen (): har utbildningsutskottet inte räll att diskutera försvarsforskningen. Somvi har sagt diskuterar forskningsrädsulredningen att måste fåmöjligheter alt pä elt helt annat sätt debattera forskningen. som nu behandlas ijordbruksdepartementet, i , i , iförsvarsdepartementet, i olika utskott osv. I det avseendet kommer vi om någramånader med ett förslag, och vi räknar då med all skall få möjligheterlill dessa stora och övergripande diskussioner. Detär och regeringen som skall vara de övergripande organen, inteforskningsrådsnämnden. har i stället till uppgift attstödja forskning, som är speciellt angelägen från samhällets synpunkt, inteminst forskningsprojekt på områden där vi här i vill ökamöjligheterna till forskning. I forskningsrädsnämnden är samhällsintresset imajoritet, men där finns också vetenskapsmän, som utifrån vetenskapligasynpunkter kan bedöma möjligheterna alt få fram en kvalitativt högtståendeforskning och ge besked om tillgången på forskare, tidigare forskning påområdet, den internationella forskningen osv. Detta är forskningsrädsnämndensuppgift. får man också möjligheter till tvär-och mängvelenskapligforskning. Samhällsfrågorna griper ju in pä så många forskningsområden. Jagtror därför att det är mycket värdefullt att vi har fåll dennaforskningsrådsnämnd. Nämnden har startat sin verksamhet , men man harännu inte utsett styrelse och sådant. Jag tror emellertid alt denna nämnd blirviktig för forskningen. Den skall ju också ha ett speciellt ansvar när detgäller det internationella samarbetet och en ordentlig informalion om forskningoch forskningsresultat till allmänhet, riksdag m. fl. Hen NORDSTRANDH (m); Jag vill slutligen säga till i - för att illustreraalt forskningsrådsnämnden troligen kommer all bli mycket bätire än vad herrSvensson tror - att etl arbetsmiOöregisler just är en sådan sak som denna nämndkan initiera. Jag har sagt att elt sådant register verkligen är en saksom det tål alt tänka pä. Och var så säker: den frågan kommer att lösas! HenSVENSSON i (vpk): Jag kan pä de grunder jag tidigare anfört inte dela optimismen rörandeforskningsrådsnämnden. Detta understryks också av del förhällandet att dessinrättande förmodligen kommer att leda till att ett tidigare, delvis likartatorgan, nämligen forskningsberedningen, kommer att försvinna. Ett organ medoklar kompetens kommer att ersätta ett annat organ med oklar kompelens. På vadsätt det skal) kunna bidra till forskningspolitiken måste jag som gammalstatstjänsteman säga all jag har svårt att inse. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 967 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föOande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten I mom. 5röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 967 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rostat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föOande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 967 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föOande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 1 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 967 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föOande resultat: Mom. 7 och 8 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 939 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföOande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten 1 mom. 9röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 939. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 278 Nej - 12 Mom. 10 och 11 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen av herrAlemyr m. fl., och förklarades den föna propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föOandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten I mom. 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSundgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat; Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. §18 Föredrogs Finansulskottets beiänkanden 1976/77:8med anledning av proposilionen 1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 såvitt avser vissa delar avbudgetdepartementels verksamhetsområde 1976/77:9med anledning av i propositionen 1976/77:100 framlagt förslag om anslag tillavskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster för /78 Kammaren biföll vadutskottet i dessa betänkanden hemställt. §19 Föredrogs finansutskottets betänkande 1976/77:11 med anledning av ipropositionen 1976/77:100 framlagda förslag såvitt avser de kungl. HenBERNDTSON (vpk); I finansutskottets betänkande nr 11 tillstyrkes budgetpropositionensförslag rörande anslag till hov- och slottsstaterna. I motionen 1976/77:46,som behandlats i , har kommunisterna ställt kravpä övergäng till republik. Vi är motståndare till monarkin. I enlighet meddenna ståndpunkt vill jag på vpk-gruppens vägnar deklarera att vi icke deltar ibeslutet att anslå medel till hovet. Överiäggningen var härmedslutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs justitieutskottets belänkande 1976/77:17med anledning av propositionen 1975/76:176 om ändring i m. m.(ang. Jag har inte begärt ordel i fråga om delta enhälliga betänkande fränjustitieutskottet för att stimulera till någon debatt utan snarare för att göranågra kompletterande uttalanden. Det är ju en både svår och viktig lagstiftningsom vi har behandlat, och den kan innebära besvärliga gränsdragningsproblem.Därför tror jag att motiven till utskottets ställningstaganden kommer att blispeciellt viktiga. Dethar ju under senare är varit en påtaglig strävan att försöka anpassa deoffentliga anställningsförhållandena till förhållandena pä den privataarbetsmarknaden. Vi kan möjligen ha olika uppfattningar om hur långt man bör gåpä den vägen, men propositionen om samordnat mut- och bestickningsansvarinnebär ytteriigare ett steg pä vägen till en ökad enhetlighet mellan denprivata och den offentliga verksamheten. Utskottettillstyrker i princip förslaget. Som motiv anför vi att det är naturiigt atteftersom samhället i allt högre grad kommit att inrikta sin verksamhet pä andrauppgifter än traditionellt myndighetsutövande, är det inte rimligt att det ärvalet av verksamhetsform som skall vara avgörande för de anställdas rällsligaställning. Dennalagstiftning är inte föranledd av att del skulle råda missförhållanden på denprivata sektorn. Den är väl snarare ett uttryck för det intresse som man harall förhindra korruption både pä den offenlliga och på den privata sidan. Därförhar man ansett att denna lagstiftning bör utvidgas till den enskilda sektorn.Det är givet att allmänheten har elt berättigat intresse av all allauppdragstagare utför sina arbetsuppgifter ulan ovidkommande hänsyn och av attdet fär förbli en fri och sund konkurrens inom näringslivet. Somjag sade inledningsvis kommer denna gemensamma lagstiftning möjligen att ledatill svårigheter vid tillämpningen, eftersom den ju skall reglera beteenden avvitt skilda slag, frän jämförelsevis obetydliga förseelser lill brott avmycket allvarlig beskaffenhet. Vihar från utskottets sida understrukit att det finns anledning att verkligenbetona den särställning som tillkommer myndighetsutövning. Närdet gäller hittillsvarande rättspraxis får den naturligtvis sin främstabetydelse på de områden inom den enskilda sektorn som är likartade med områdeninom den offenlliga sektorn som inte är av myndighetsutövande natur. Jag villockså framhålla att man för straffbarhet inte kräver uppsåt. Del räcker all denotillböriiga belöningen avser den be-stucknes tjänsteutövning. Man skall intekräva att den påverkat eller ens varil avsedd att påverka tjänsteutövningen. Vihar inom ulskollel särskilt uppmärksammat ullrycket otillbörlig och tolkningenav detta. Vi hade kanske tyckt att det egentligen skulle ha varit önskvärt meden legaldefinition, så att man kunde faen tydligare utgångspunkt förtillämpningen vid domstolarna. Men vi har stannat vid att en sådanlegaldefinition inte är möjlig att ge. Vi har varit tvungna att understryka får försöka anpassa tillämpningen med utgängs- punkt i de skiftandeomständigheter under vilka frågan om ett mulansvar kan aktualiseras. Idet sammanhanget vill jag återigen understryka att det är ett alldelesspeciellt skyddsintresse förenat med myndighetsutövande verksamhet och attpersoner som utövaren sådan verksamhet därför naturiigen måste inta ensärställning. Detta innebär att otillbörlighetsbegreppet måste få en vidareinnebörd när verksamheten infattar myndighetsutövning än när så inte är fallet. Vianser liksom departementschefen att man inte genom angivande av bestämdavärdegränser eller andra yttre faktiska omständigheter kan bestämma innehålleti otillbörlighetsbegreppet. Men vi har i viss mån tagit avstånd fråndepartementschefens uttalande att man bör kunna få vägledning avriksskatteverkets anvisningar såvitt gäller föreskriften om avdragsgillarepresentationskostnader vid bedömningen av om muta har förelegat eller inte.Vi i utskotiet anser att de anvisningarna tjänar helt andra syften än denstraffrättsliga regleringen, och därför kan de inte användas för att dragränsen mellan straffbara och straffria beteenden - även om man givetvis kanlycka att de anvisningarna kan ge en fingervisning om vad som kan anses varanormalt inom vederbörande område. Ensärskild svårighet är att förhållandena även inom den enskilda sektorn kanvariera från ett område till etl annat. Inom vissa branscher är det naturligtmed gåvor av reklam- och representationskaraktär, och del bör kunna accepteras.I andra branscher däremot har man inte den kutymen. Etlannat problem finns i våra kontakter med utländska företag, därför att man iandra länder har en helt annan syn på dessa frågor än vad vi har här i landet.Detta bör domstolarna givetvis ta hänsyn till, även om vi frän utskottets sidavill understryka att enbart det förhållandet att en förmän omfattas av allmänsedvänja och så att säga är accepterad kutym inte gör förmånen tillböriig. Vihar i utskottet haft ganska ingående diskussionerom utformningen avstraffskalan, och vi menar att även beteckningen grova brott bör kunna varatillämplig på den enskilda sektorn. Inte så att vi tror att det i praktikenkommer att bli vanligt, men det kan inte uteslutas att det också inom denenskilda sektorn kan finnas behov av en sådan straffskala som skall beivra demest allvarliga företeelserna. Och med den motiveringen har vi anslutit osstill förslaget om utformning av straffbestämmelserna. Iutskottet har vi också haft överiäggningar med representanter för institutetmot mutor samt vissa företrädare för det enskilda näringslivet. Då har vi fåttklart för oss att man förbereder utgivningen av s. k. mut-kalekeser för vissabranscher. Vi har i det sammanhanget tillåtit oss understryka hur viktigt detär att regeringen har hand om informationen rörande detta svåralagstiftningsärende. Del får inte bli sä att olika branschorganisationer självatolkar en lagstiftning och ger sina rekommendationer till medlemmarna. Dessarekommendationer kan i så fall - helt felaktigt givetvis- komma att uppfattas som bindande. Det måste åvila statsmakterna att gegrunden för en sådan information. Men sedan kan naturligtvis olikabranschorganisationer bidra till att informera sina medlemmar omlagstiftningens anda. Men, som sagt, man bör klargöra att sådana informationerinte utgör bindande besked om var gränsen går mellan godtagbara ochotillbörliga förmåner. Eftersomdet är viktigt all man fär tid till en sådan information har utskottet ienighet föreslagit att ikraftträdandet skall sällas så sent som den I januari1978. Vi tror det är bra att man får tid på sig för att planera för lagensikraftträdande. Slutligenvill jag peka pä att utskottet lanserar tanken att man kan behöva ha särskildabefattningshavare för att handlägga mål enligt den nya lagstiftningen om mut-och bestickningsansvaret. Det kan vara motiverat, eftersom detta är en ganskasvår materia. Och det kan vara bra att handläggningen av sådana mål sköts avmänniskor med speciell utbildning härför, eller som i varje fall har praktiskaerfarenheter av den här sortens problem. Med detanförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överiäggningen var härmedslutad. §21 Föredrogs justitieutskottets betänkande 1976/77:19 med anledning avpropositionen 1976/77:100 såvitt avser anslag till justitiedepariementet m. m.jämte motion. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i proposilionen 1976/77:100 bilaga 5 () underpunkten A 11 (s. 16 och 17) föreslagit att till : Utvecklingskostnader för /78 anvisa ett reservationsanslagav . I detta sammanhang hade behandlats molionen1976/77:332 av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga hemställtsalt hos regeringen begärde att en utredning företogs om vadbrottsligheten kostade samhället och den enskilde (yrkande 1) samt att ensammanställning och redovisning skedde av klientelundersökningsforskningsresultat (yrkande 2). 1. att tillBrottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader för /78 anvisadeett reservationsanslag av , 2. att beträffandekostnaderna för brottsligheten skulle avslå molionen 1976/77:332 i denna del(yrkande 1), 3. att beträffande 1956års klientelundersökning skulle avslå motionen 1976/77:332 i denna del (yrkande2). Reservation hade avgivils av ()och () som beträffande klientelundersökning ansett altutskottet under 3 bort hemställa att med bifall till motionen 1976/77:332i denna del (yrkande 2) gav regeringen till känna vad reservanterna anfön idetta hänseende. Hen (); Det justitieutskottets betänkande som kammaren nu behandlar innehållervid punkten 3 två yrkanden frän en moderaimotion. Det gäller dels en utredningom vad brottsligheten kostar samhällel och den enskilde, dels en begäran om ensammanställning och redovisning av klientelundersökningsforskningsresultat. Dessafrågor har tidigare behandlats av kammaren. När det gäller det första yrkandet,utredning om kostnaderna av brottsligheten, slår utskottet nu fast att det ärangeläget att fä kännedom om vad den samlade brottsligheten kostar samhälletoch att det också pågår arbete inom samarbetsorganet för ADB inomrättsväsendel och hos . Utskottet säger att det bör ske enuppföOning i lämpligt sammanhang genom brottsförebyggande rådet, som börundersöka förutsättningarna för en total kostnadsberäkning. Detta är i linjemed vad motionärerna har hävdat, och det finns därför ingen anledning att nuställa något yrkande i det avseendet. Närdet gäller den andra frågan, den om 1956 års klientelundersökning, är väl allaöverens om att alla rimliga insatser måste göras i kampen mot brottsligheten.Vi kan ju konstatera alt de åtgärder som pä olika sätt vidtas inte ärtillräckliga, bl. a. beroende på att vi inte har tillräcklig kännedom ombrottslighetens orsaker. Det gäller speciellt ungdomsbrottsligheten. finnsdet ett värdefullt material klientelundersökning, som harredovisats i fem olika betänkanden . Jag vill, herrtalman, förmena att det här materialet innehåller många värdefulla och frånolika synpunkter unika forskningsresultat, som konkret bör kunna användas isamhällets brottsbekämpande verksamhet. Men för att detta skall kunna skebehövs det en bearbetning och en sammanställning, och det måste ske innanmaterialet blir för gammalt. Det här är en utomordentligt viktig fråga, ochdärför har och jag i reservationen framhållit att regeringenbör ges till känna att en sammanställning och redovisning är önskvärd. Jagber mot denna bakgrund, herr talman, alt få yrka bifall till reservationen. Nr 84 Fröken (): De frågor som tagit upp har lidigare behandlats avriksdagen. Både kravet att fä en sammanställning över vad brottsligheten kostarsamhället och kravet pä att man skall redovisa un- Brottsförebyggande dersökningsresultatet beträffande "Unga lagöverträdare" behandlade vi vid 1975/. Nuhar och bara reserverat sig på punkten 3, men herrWinberg var också inne på en beräkning av vad den samlade brottslighetenkostar. I det sammanhanget vill jag nog trycka litet på vad utskottet säger,nämligen att det måste vara ganska svårt att beräkna de här kostnaderna medhänsyn till den dolda brottsligheten. Men vi har alltså enats på den punkten. Närdet gäller reservationen har vi inom utskottsmajoriteten hänvisat lill detbeslut som fattat tidigare och till att bearbetningar avundersökningarna överlämnats till BRÅ och att BRÅ anordnat enkonferens med deltagande av forskare och politiker, den s. k. BRÅ-rapporten1975:2. Vidarehar brottsförebyggande rådet startat ett forskningsprojekt som ett första led iuppföOningen av klientelundersökningens forskningsresultat. Vi tyckte då altsyftet med motionsyrkandei var tillgodosett och avstyrkte motionen, liksom viansåg att den reservation som fogats till utskollsbetänkandet borde avslås. Nuhar vi i utskottet fått reda på att forskningsprojektet alltjämt pågår.Projektet bedrivs i en förortskommun till . Man försöker fä fram enförsöksverksamhet, bl. a. i studiecirklar, med deltagare från de myndighetersom är närmast berörda av dessa frågor. Avsikten är all man skall finnalämpliga former för alt få fram insatser mot ungdomsbrottsligheten. Arbetetberäknas pågå hela detta år. Med hänsyn till detta och till att materialet frånUnga lagöverträdare redan används i de här sammanhangen har vi i utskottet intefunnit det vara nödvändigt med någon ytterligare åtgärd frän . Mot den bakgrunden, herr talman, ber jag att fåyrka bifall lill justitieutskottets hemställan i dess betänkande 1976/77:19. Hen (); Jag har i och för sig ingen anledning att direkt polemisera mot frökenMattson. Jag tycker bara alt majoriteten inte riktigt drar ut konsekvenserna avsitt resonemang. Det har gjorts ett ordentligt förarbete som har kostat rättmycket pengar, sannolikt ålskilliga miOoner. Som jag ser det har hela samhälletbehov av att dra nytta av projektet och att få detta konkret redovisat. Detarbete som pågår inom Samhället och de unga lagöverträdarna, somfröken nämnde, syftar faktiskt inte til! en sammanställning ochredovisning av undersökningen. Del är en slutsats som utskottet självt kommerfram lill i sin skrivning. Jag vidhållermitt yrkande om bifall till reservationen. Fröken (); Nr 84 Vi i utskottsmajoriieten har funnit att stora delar av Torsdasenden detta material nu användsi BRÅ;s fortsatta verksamhet. Med anledning i q marc 1977 härav tycker vi inte attriksdagen behöver kräva någon ytteriigare be- Jag vidhåller mittytkande om bifall till justitieutskoltets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av fruKristensson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr19 punkten 3 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: Justitieutskottetsbetänkande /77:21 med anledning av motioner om parts hörande vid besväröver beslut om häktning och reseförbud §23 Föredrogs justitieutskottets betänkande 1976/77:24 med anledning avpropositionen 1976/77:100 såviii gäller anslag till rättshjälp m.m. jämtemotioner. HenSÖRENSON (s); Under punkten I behandlas motionen 1976/77:642. I den motionen begärKurt och jag att den nu pågående utredningen, som främst tar upporganisationsproblem, också skall få uppdraget att se över rättshjälpslagen såatt de sämst ställda får den hjälp som de behöver och som reformen från börjanavsåg att ge. Innefattat i denna hemställan ligger kravet på utvärdering avrättshjälpslagens effektivitet i syfte att nå fram till de sämst ställda, menvår hemställan avser också att få klarlagt om effekterna kan ha blivit de raktmotsatta, dvs. om denna reform som många andra haft tendenser att förslärka deredan bättre ställdas läge. Låt mig förtydliga. Rättshjälpsreformen liksom många andra socialareformer har varit "allmän". Det innebär att den för alt möjliggöraförbättringar för de sämst ställda också måste innefatta dem som har detrelativt hyggligt redan förut. Reformen är med andra ord i stort sett utformadså att den kan utnyttjas av alla löntagare. Somframgår av bl. a. låginkomstutredningen medför en sådan utformning ofta att demest insiktsfulla, dvs. de som är bättre utbildade och bättre ekonomisktställda, får ett försteg när det gäller att "ta för sig" dä samhälletbjuder på service. Sämst ställda är som låginkomstutredningen säger depolitiskt fattiga, dvs. den grupp mer eller mindre utslagna som inte ens närfram till hjälp att formulera sina anspråk. Såär fallet med t. ex. hittillsvarande utbildningsreformer, delvis också medtandvårdsreformen, försäkringsreformerna mer allmänt osv. Politiskt trist blirdet hela när de mest utslagna blir utsatta för mer eller mindre regelrättreaktionär förföOelse under rubriken socialhjälp. Under ett betydande antal ärhar högerkrafterna i vårt land med förtjusning kastat sig över den lilla gruppav utslagna som utanför försäkringssystemet ur den lilla restpostensocialhjälp kunnat fä en tillfällig bärgning. Denkritik man kan rikta mot rättshjälpsreformen, som den fungerar , har sillursprung i uppfattningen om hur fördelningspolitiken bör se ut. Man kanknappast bedriva fördelningspolitik med syfte pä utjämning i elt samhälle medojämn inkomstfördelning och låta alla grupper omfattas avfördelningen utan att gränsproblem uppstår. Vad som behövs och vad mannaturligtvis också i grunden eftersträvar är ju i stället en omfördelning. Vadsom nu sketi är, såvitt jag förslår, att rättshjälpsreformen, som kostar ossungefär 125 miO- kr.