prot · G009112 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:112 Förhandlingarnaleddes till en börian av herr tredje vice talmannen. § 1 Intern TV-sändning Föredrogs konslitutionsutskollels betänkande1976/77:38 med anledning av molion om intern TV-sändning, HerrFRIDOLFSSON (m): Konstilutionsulskottets belänkande nr 38 tar upp till behandling enmotion som jag tillsammans med min partikollega i Agnas väckteunder den allmänna motionstiden , Moiionen och belänkandet gällerfrågan om vidgad räll lill s, k, intern TV-sändning, dvs, möjligheten för bl,a, ideella organisationer och samfund all via TV överföra möten m, m, tillandra lokaler. Denhär frågan har i likhet med många andra politiska angelägenheter som vibehandlar här i kammaren lidigare varil föremål för handläggning.Liknande molioner har förekommit vid och behandlats av 1970 och . Anledningenlill all och jag lill årets riksdag aktualiserade frågan var denatt i börian av det här året - del var f. ö, jusl - förekom slora kristna ekumeniska möten i iGöteborg, Genom myndigheternas godkännande överfördes via intern TV dessamöten till , närmare bestämt lill vidRörsirandsgatan, Del var en myckel uppmärksammad och tekniskt lyckad sändningsom följdes av en slor publik uppgående lill ca 3 000 personer vid variesändningstillfälle. Mankan nalurliglvis nu fråga sig, herr talman, varför vi väckt en molion ominterna TV-sändningar när dessa tydligen kan och får genomföras. Ja,anledningen till motionen är atl tolkningen av radiolagen då det gälleröverföring av delta slag har varil skiftande. Del har under denlidigare poliliska regimens dagar - alltså när socialdemokraterna regerade idet här landet - blivit avslag på liknande sändningsansökningar. ,dvs, , lämnades tillstånd med motivering att sändningeninte mötte hinder, efiersom den inte var riktad lill allmänhelen ulan lill ensluten grupp som i ett speciellt fall hade väsentligt större intresse av altfölja den interna TV-sändningen från med som talare änatl se på , Man ansåg också på alldel inte-föreligger någon principiell skillnad om sändningar utgår lill flerplatser eller om Nr 112 de utgår lill endasl en plats så länge man riktar sig lill eniniressege- Onsdaeen den menskap.All det finns möjlighet till olika tolkningar, vilkel - som jag 20 aoril 1977 redanframhållit - inneburit atl man tidigare fått nej på ansökan till internTV-sändning, är uppenbart Del är därför angelägel all principen Intern TV-sändning omrätt lill TV-utsändningar till andra slutna lokaler slås fast Vadjag kan förslå kan icke intern-TV som sänds utan reklaminslag och ulanvinningssyfte strida mol radiolagen, om exempelvis samfundels syfte är attframföra sitt budskap och stärka gemenskapen. Denna form av möiesverksamhet hörframliden till. Den konkurrerar inle med och , ulan inlern-TV användsendasl för specialinrikiade möien till slutna lokaler. Utskottetsyttrande över motionen är väl någol dunkelt formulerat. Jag förslår att det ärfråga om en kompromisskrivning, eftersom ulskotlels ledamöter - både deborgerliga och socialdemokraterna - är eniga, Atl ulskollel hänvisar tillpågående ulredningar är ett gammalt och välkänt tillvägagångssätt. Utskottetmenar alt dessa utredningar sysslar med frågan, och man bör därför avvaktautredningarnas slällningstagande. Jagvel, herr talman, all man i utskottsbetänkanden icke skall inläsa något annatän vad som står skrivet - man skall inle läsa något "mellan raderna",1 det här fallet kan jag dock icke undgå att noiera en positiv inställning lillmoiionen och till frågan som sådan. Jag är också övertygad om all den politiskakonstellation som vi nu har här i skall se till, atlintern-TV-sändningarnas möjligheter byggs ut och all man utformar radiolagen såtydligt och så preciserat all inga tolkningssvårigheier kommer atl uppslå.Denna fråga följs med slorl iniresse av många organisalioner ochsammanslulningar. Möjligheten atl via intern TV få sända sill budskap tillandra slutna lokaler finner man inle bara intressant utan också angelägen. Medden ullalade förhoppningen om snar positiv handläggning av vårt motionskravavvaktar också vi motionärer, dvs. jag och i Agnas, frågans vidarehandläggning. Jag har därför, herr lalman, inget yrkande. HerrBOO (c): Frågan om beslämmelserna i radiolagen om intern TV- sändning har varit uppmärksammad i skilda sammanhang, som påpekade. Den har även varil föremål för ställ ningstagande. har hänvisat till pågående utredningar, bl. a. massmediautredningen. Frågan avses komma att yller ligare övervägas i ulredningen rörande en ny yttrandefriheisgrundlag. Den är därutöver föremål för övervägande i radioutredningen. Denna ulredning förvänlas lägga fram sill förslag redan näsla vecka, och del belyder all inom en inle alllför avlägsen framtid får möjlighel lill ell grundligare ställningslagande. Det bör också påpekas au vissa principer redan har fastslagits genom del avgörande som förevarit i högsta 142 domstolen. Meddetta ber jag, herr lalman, atl få yrka bifall lill utskottels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Föredrogs konstilutionsulskottets betänkande1976/77:41 med anledning av i propositionen 1976/77:100 framlagda förslag omvissa anslag för /78 under huvudtiteln och dess verkm. m. jämte motioner. HerrNILSSON i Agnas (m): Konstilutionsuiskotteis betänkande nr 41 ger mig anledning altframföra några synpunkler och ställa en fråga inför den fortsatta planeringenav hus. Mittanförande blir kanske litet utförligare än vad som med andra övervägningar kananses rimligt att kräva. En debatt om motionerna och vissa andra frågor ärgivetvis inte möjlig , efiersom betänkandet endast redovisar utskottetsförslag att en summa pengar skall anvisas för fortsatt utredningsarbete. Medanledning av atl utskottet yrkar att skall bevilja 2,5 milj. kr. förändamålet anser jag dock det motiverat alt anföra följande, bl. a. för allväcka ell ökal iniresse för frågan inför dess avgörande näsla gång. Delsynes mig som om den utredning som sker blivit oerhört kostsam och långvarig.Hela handläggningen av ärendet om hus förefaller mig egendomlig,vilket jag avser atl la upp här i kammaren. Vadsom nu inger undran och farhågor är den slora summa pengar som yllerligarebegäres - i ett läge där man icke vet vad kommer all besluta iärendet lill hösten. Detfinns ju en molion nr 584 till detta som redovisar en annan lösning enliglett förslag som innebär att får alla sina lokaler på Helgeandsholmen.Det finns också motioner där det yrkas på ell kvarblivande här i City vidSergels torg, och även om de för många inte torde te sig så realistiska i dagmed lanke på senaste händelserna med hot om terror osv. måsle de beaktas. Hurkan ulredningen nu fortsätta enbart med sikle på all förverkliga förslaget AronII, som man alltså arbetar efler - ett förslag som enligt min mening inte ärgenomförbart om man skall få acceptabla kommunikationer, om tiden förvoteringarna inte skall bli orimligt lång, om säkerhetsfrågorna skall lösasutan hissnande kostnader och stora risker? Jagförutsätter atl utredningsarbetet numera icke inriktas på en lösning där ävenkanslihuset skall vara med. Men därom redovisas inlel i betänkandet Enhuvudförulsälining var redan vid arkilekiiävlingen om hus all dellaskulle vara belägel på och enbarl där. Under planeringen harsedermera kanslihusel och t o. m. dess annex dragils in i bilden. Jag har svårlall begripa varför. Nufinns del avgörande skäl mol all någon väsenilig del förlägges ulanför Helgeandsholmen.Tidsmässigl är del omöjligl med ledamolsrum förlagda lill kanslihusel - allisåpå andra sidan Slallkanalen. Av säkerhetsskäl kan endasl den praktiskalösningen med alla lokaler på godkännas. Från ekonomisksynpunkt är del förmånligt med en samling av alll på . Nuhar del förljudils - faslän ingenling officiellt meddelats därom - alt bådeannexet och kanslihusel förls bort ur planeringen. Jag vill fråga: Är dettariktigt? Det går helt enkelt inle alt ha en lösning med kanslihusel - kan någonlängre betvivla del? Menhur kan man då forlsälla all planera enligl det förslag som kallals -ell förslag som en gång vid prislävlingen fick femte pris och som avlävlingsfunktionären 1971 betecknades med O 1 3 när han begärde vissaupplysningar av de tävlande, elt förslag som då angavs uppfylla de uppställdavillkoren? förslag har senare drivits fram faslän del inle representeradeen lösning som överensstämde med förutsättningen atl alll skulle rymmas påHelgeandsholmen och fastän det måsle frångås lill många delar. Minfråga lill konslitulionsulskoilels ordförande blir: Hur skall nu kunnaligga lill grund för ulredning och för byggnad? Om svarel blir alt lösningenskall ändras lill all omfalla endasl del som var föruisätt-ningen, nämligenHelgeandsholmen med och hus, frågar jag: Vad innebär dådelta i förhållande lill det förslag som heter Samspel och som 1971 och senareliksom uppfylla villkoren för tävlingen? Del är detta förslagslösningar som jag - och många med mig tidigare enligt molioner m. m. - funnithell överlägset. Jagmåste vidare fråga: Kan man fortsätta och bygga enligt 11 ulan alt deändringar som i så fall måste göras innebär ett efterhärmande av förslagetSamspel, ett plagierande? Jag vill vela om det är möjligt. 1Samspel finns den lösning som enligl min mening måsle föredraga. Nuskall förslagen icke sakbehandlas - och jag beklagar atl jag måste la uppkammarens lid, eftersom jag eljest hade kunnal få någol besked - mén del ärabsolut nödvändigl all alla ledamöter får båda förslagen redovisadeinnan den i betänkandet aviserade beslutsdagen kommer . Många ärnya i , och även vi som har varil med länge har kanske inte haftmöjlighel all hell sälla oss in i frågan; vi har ju många ärenden all sysslamed. Jagfrågar alliså konslilulionsulskotlels ordförande: konslilulions-uiskoiieiverka för all alla ledamöler får lära känna de lös- ningar avriksdagshusfrågan som de båda förslagen presenlerar? Villkonsiiiutionsuiskoliels ordförande ge ledamöierna lillfälle att se modeller ochla del av dala, fakta om avstånd, kommunikationer, planlösningar och inte minslkostnadsuppgifter? Samspelkan byggas billigare än förslaget , och då har Samspel i priset ocksåmed grundförslärkningar som icke förutsätts nödvändiga enligt förslaget AronII. Jagkan också nämna atl har utsatts för en ganska nedgörande kritik påolika håll, bl. a. i arkitekternas tidning, och alt de personalorganisationersom känner till dess förslag till gångavstånd, transportleder, trappor in. Jag skulle vilja göra mina kamrater här i kammarennyfikna på detta. Det blir slora problem , slörre än någonhar anat, all lillfredsslällande se lill att säkerheten blir vad man kräver. Vadslutligen beiräffar idén att skulle fortsätta som permanenthyresgäst hos vid i lokaler med ett riugotalingångar - 16 säger en del - anser jag den tanken helt befängd. Det torde ståklart för den som inser de risker och den terror som finns i dagens värid, attdet är ett mycket fariigl hus och kommer att vara det än mer i framliden. Menom del skall bli möjligl för att falla ett klokt beslut hösten 1977måsle samlliga ledamöler i få la del av andra förslag, t. ex. delförslag som presenteras i en molion vilken måste behandlas . Jag anseratt detta måste krävas - man kan från utskottet säga alt "det kan dukomma tillbaka med ", men då är del . Det rikliga voreatt presentera förslagen . Jag vel all del för partigrupperna iriksdagen planeras vissa upplysnings-kvällar, kanske i slutet av den härmånaden, och del är bra. Men innebär del då bara all presenierasså lycker jag all det med lanke på behandlingen i riksdagsmotionerna tillhösten är för litet. Jaghar stor respekt för utskottets vilja och kunnighet och hoppas få ell positivtsvar - alltså svarel: Ja, också Samspel skall presenteras. Om icke kommer bådaförslagen när de ställs fram i behandlingen inte alt vara lika gynnade urrättvisesynpunkt . Jagtycker också att man i förslaget i byggnadskommitténs PM inte alls har beaktatkostnaderna för eu nytt kanslihus. Del borde vara med, om skall tadet gamla kanslihuset i anspråk. Jagtror all det av kostnads- och säkerhetsskäl är viktigt atl riksdagensåierfiytining hellre forceras och tidigareläggs än fördröjs. I sak har jagalltså ingenting all invända mol all de begärda pengarna anslås, men jag lyckerau jag som molionär och riksdagsledamot bör ha rätt all kräva besked i de frågorjag här har framfört (vpk): I enreservation till betänkande 10Riksdagens proiokoll 1976/77:111-112 när riksdagshusfråganbehandlades förra gången anfördes från vpk stor tveksamhet mot att beviljabegärda medel. Konstilutionsulskotiel anförde att anslaget behövdes för altskapa den nödvändiga grunden för kommande prövning av ärendet. I ett särskiltyttrande från tre socialdemokratiska ledamöter faslslogs all utskottetsställningstagande inte innebär att frånhänder sig handlingsfrihetinför det slutliga ställningstagandet Detär inget Ivivel om att de starka betänkligheter mot en återflyttning lillHelgeandsholmen som lidigare anförls har förslärkts efter besluiet omåierflyltning. Detta gäller såväl från funklionssynpunkl som i fråga omkostnadsberäkningarna. Därförär det viktigt atl inte utrednings- och projekteringsarbete bedrivs på eltsådant sätt alt alternativet utesluts. Vireagerade från vpk mot förslaget i budgetpropositionen om ell reservationsanslagpå 4,5 milj. kr. för fortsatt utredning om hus m. m.Förvaltningsslyrelsen hade anfört alt begärda medel behövs för alt detkontinueriiga projekteringsarbetet inte skall avbrytas vid utgången avinnevarande budgetår. Imotion 234 yrkade vi avslag på anslagsyrkandet. Vi hävdade i motionen atttyngdpunkten alltmer flyttas över från utredning till projektering och attarbetet ensidigt inriktas på att fullfölja planerna på en återflyttning tillHelgeandsholmen. Motsvarandeyrkande finns också i motion 589 av i m. fl. Även idenna motion hävdas atl måsle behålla sin handlingsfrihet inför detslutliga ställningstagandet Konstitutionsutskottetföreslår nu att del begärda anslagel reduceras till 2,5 milj. kr. Detta förslaggrundar sig på en PM som upprättat 1 denna hävdas bl. a. altom inle beviljar någon del av del begärda anslagel skulle vissakompletterande utredningar inte kunna fullföljas. Del hävdas också attutredningen kring alternativet endast skulle kunna bli summarisk. Detfinns fortfarande skäl till tveksamhet inför ytterligare anslag, och vi kanendast medverka till medelsanvisning för en ulredning som inte begränsarriksdagens handlingsfrihet inför del slutliga ställningstagandet. Vi tillmäterutskottets ändring av anslagels slorlek viss belydelse som markering av alt detendasl är utredningsarbetet som skall fullföljas och att det slutligaställningstagandet återstår. Viskall därför, herr talman, inte framställa annal yrkande än utskottets men villstarkt betona uppfattningen atl återflyttning lill inte fårvara del enda alternativet vid del slutliga slällningsiagandet I anledning av den direkta fråga som i Agnas ställde villjag erinra om atl del beslut som log 1975 i princip innebarenåterflylining till . Därutöver innefattade beslutet all del iförsta hand var enligt alternativ 2 som det forlsälla ul- rednings- ochprojekteringsarbetet skulle bedrivas och alt man om det uppkom frågor somkrävde avvikelser skulle återkomma till . slutligt förslag tillställningslagande kommer att föreläggas för prövning inovember-december månad . 1det lägel finns del anledning att avgränsa diskussionen till frågan omdel fortsatta utredningsarbetet Då vill jag bara meddela atl vi i utskottetinte har fått annan redovisning än atl man arbetar vidare med alternativ 2,dvs. också ianspråkiagande av Kanslihusel för ledamolsrum. Det betydersjälvfallet att del inle är aktuellt alt parallellt med delta än en gångredovisa alternativet Samspel. Jag uppfattar också frågeställningen så all detvar endast under förutsättning atl man förändrade inriktningen och inle avsågalt ta i anspråk Kanslihuset som i Agnas menade all den parallellaredovisning som han efteriysie borde ske. Jagvill därulöver säga all alla nya ledamöler, som inte haft tillfälle atl la deli del tidigare arbelel när del gäller riksdagshusfrågans lösning självfallethar möjligheter all få fram det materialet Jag tror alt förvaltningsslyrelsenkan slälla del lill deras förfogande och också orientera i det här ärendet. Sedanvill jag ytterligare understryka att vad utskottet nu föreslår är ett iförhållande till budgetpropositionen med 2 milj. kr. Men delbelopp som ulskollel förordar har utskottet bestämt sig för efter hörande avbyggnadskommittén och indirekt också förvaltningsstyrelsen. Det belyder engaranti för att utredningsarbetet skall kunna fullföljas, så att man planenligtkan förelägga ett fullständigt förslag till ställningstagande . Detär också anledning alt peka på atl utskottets förslag innebär en senareläggningav återfiyiiningen med . På det sättet har redan utskottet i sillställningstagande tagit ett beslut som innebären beaktande också av vadregeringen vid senare tillfällen sagl när del gäller lidpunkten föråterflyttning. Med delta ber jag all få yrka bifall lill ulskolieis enhälliga förslag. i Agnas (m): En debatt i själva sakfrågan är omöjlig, det medger jag. Men del varintressant all få svarel av konslitutionsutskollels ordförande att manfortfarande arbetar med del som kallas alternativ 2 - och endast del - och skulle återkomma om del gjordes avvikelser. Men några avvikelser har inleförekommit Läget skulle alltså vara atl byggnadskommittén och andra somarbetar med projektet fortfarande siktar på alt använda Kanslihusel. Efter denkritik som framförts från många håll och som jag, och även utskottet, tagit delav anser jag all detta är olyckligt, och jag hoppas all del skallbli klart all en sådan lösning är omöjlig. Del går inte atl debattera , ochdel är därför jag ställt det här kravet. Närdet gäller redovisningen anser alt del räcker all de nya ledamöiernafår informalion om alternativ 2. Det förefaller mig inle vara rikligt rentspel. För om nu en sisla gång skall la slällning til! en såoerhört allvarlig och viktig fråga som parlamentets hus i vårl land för en långframlid borde ledamöierna också ha möjlighel all sälla sig in i del sompresenlerais lidigare och som las upp i min molion och många molioner bakom den- om nu dessa skall finnas med i behandlingen. De måste få veta att del närdel gäller finns ett förslag som är annorlunda och enligtmångas mening överlägset. Det är ell rimligt krav atl även modeller, dala ochfakia om del förslagei görs tillgängliga. Jag har myckel svårl som enskildriksdagsledamot alt klara en sådan presentation. Jag har låtit undersöka vissasaker när del gäller Samspel - jag har frågat utomstående personer omuppgifterna var rikliga och fåll beskedet alt del är så. Jag klarar inle mer.Jag hade hoppals atl del skulle bli möjligt för alla riksdagsledamöter all fåvela all det finns ell alternativ som innebär en myckel bättre lösning då delgäller t ex. avstånd än det alternativ som innebär atl ledamöierna i riksdageni fortsättningen skall bo på andra sidan Slallkanalen - med vad del innebär avtidsåtgång och risker. Men jag får lacka för svarel som jag fått och jagkommer väl inle längre. HerrBOO (c): Jag vill understryka alt delsjälvfallel är viktigt atl man har en så god information som möjligt i deärenden som man skall fatta beslut i. Jag vill återigen framhålla all del härär en riksdagsbeställning som ligger och som vidareutvecklas i fortsattulredning och delvis projektering. Del är självklart atl innan någoneventuell förändring kan ske i inriktningen ånyo måsle ta ställning i denfrågan. Del är som materialet skall presenteras och det reellaställningstagandet ske. i (s): Mitt namn står inte under del här ulskottsbelänkandet Jag hade inletillfälle alt närvara vid undertecknandet, men jag har deltagit i behandlingenav frågan. Jag vill gärna säga några ord med anledning av vad . Jaghar frångått yrkandet i den molion som jag jämte några andra socialdemokratiskaledmöter väckt om avslag på anslagel lill vidare utredning. Del har jag gjorldärför alt jag anser atl de synpunkter jag och några andra socialdemokraterframförde i ell särskilt yttrande förra gången frågan behandlades har blivittillgodosedda. frånhänder sig inle sin handlingsfrihet inför detavgörande beslutet. Del kan alltså fattas här Det var önskemålet omhandlingsfrihet som vi ville tillgodose genom den molion vi väckte. Jagvill gärna undersiryka all anslagel på 2,5 milj. kr. också enligl bedömningarnai promemorian innebär atl del pågående samrådet med kommunala organ och övrigaberörda myndigheter kan fullföljas och att utredningen kring alternativetSergels torg inte blir summarisk utan mera fullständig än man lidigare hadetänkt sig. Därmed vill jag också yrka bifall lill ulskolieis hemslällan. Jaganser alt man på della sätt får ett så allsidigt beslutsunderiag som möjligl ihöst Överiäggningenvar härmed slulad. Beskattningav ränta på vinstandelslån §3 Beskattning av ränta på vinstandelslån Föredrogs skalleulskoiiets belänkande 1976/77:36med anledning av proposilionen 1976/77:93 om beskattning av ränta påvinslandelslån, m. m. jämte molioner. I proposilionen 1976/77:93 hade regeringen(budgeidepartemeniei) föreslagil alt skulle anta vid propositionenfogade förslag lill 1. lag om ändring ikommunalskaitelagen (1928:370), 2. lag om upphävande av vissaförfallningar om skyldighet all föra räkenskaper som underlag för taxering. Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1proposilionen läggs fram vissa förslag på skalleområdel som närmast ärföranledda av den nya aktiebolagslagen (1975:1385) och den nya bokföringslagen(1976:125). Dennya aktiebolagslagen innehåller beslämmelser om vinslandelslån, dvs. lån somlöper med ränta vars sloriek är helt eller delvis beroende av utdelningen tillaktieägare i bolaget eller bolagets vinst 1 propositionen föreslås attaktiebolag skall få avdrag för hela räntan på ett sådani lån underförulsätlning all rätien till teckning inle har förbehållils aktieägare ellervissa andra grupper med iniresseanknyining lill bolaget bolagföreslås i princip få avdrag för hela räntan även om aktieägarna har fållförelrädesrält lill teckning. Samma regler som för aktiebolag avses gälla förekonomiska föreningar. Förvissa yrkesgrupper (tandläkare, pälsdjursuppfödare, kreaturshandlare m. )finns särskilda beslämmelser om skyldighel all föra räkenskaper som underiagför taxeringen. Den nya bokföringslagen gör dessa föreskrifter överflödiga. Deföreslås därför bli upphävda. Reglerna för beskattningen av vinstandelslån avsesbli lillämpliga på lån som beslutats av del lånlagande företagel efter det allde nya reglerna trätt i kraft. De särskilda räkenskapsföreskrifterna föreslåsupphöra att gälla ." Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av proposilionen väcktamotionerna Beskattningav ränta på vinstandelslån 1976/77:1449av m. fl. (vpk), vari hemslällts atl beslutade avslå förslageti proposilionen 1976/77:93 till lag om ändring i kommunalskatielagen(1928:370), och 1976/77:1450 av (), vari hemslälltsall vid behandlingen av proposilionen 1976/77:93 beslulade 1. alt räll till avdrag för röriigränta på vinslandelslån ej medgavs om räntemollagaren tillhörde den personkretssom upptagils i propositionens förslag lill anvisningar till 41 c >i b), 2. all uppgiftsskyldighel skulleföreligga för utgivna räntor som företag hade avdragsräll för. 1. belräffande beskattningen avränta på vinstandelslån alt med avslag på motionen 1976/77:1449 ochmed bifall till motionen 1976/77:1450, yrkandet 1, skulle anla del vidpropositionen 1976/77:93 fogade förslaget till lag om ändring ikommunalskatielagen (1928:370) med den ändringen all anvisningarna lill 41 c>j skulle erhålla av utskottet angiven lydelse, innebärande atlfåmansföretag över huvud laget inte skulle få avdrag för rörlig ränta som utbetaladeslill delägare eller andra iniressenier i förelagel, 2. belräffande uppgiftsskyldighetför utbetalad ränta alt med bifall lill motionen 1976/77:1450,yrkandel 2, skulle anta av ulskollel framlagt förslag lill lag om ändring itaxeringslagen (1956:623),