prot · G00942 · 1976-12-31 00:00:00 — Äganderättsförhållandet rubbas inleformellt vid enkell förhandstillträde, men den vars egendom exproprieras ärskyldig alt fiytta från egendomen i den mån delta krävs för att denexproprierande skall kunna utöva de befogenheter som har tillerkänts honomgenom beslutet om förhandstilllräde. Även innehavare av särskild rätt, t. ex.arrendator eller hyresgäst, är skyldig all avslå från utövandet av rättigheteni den mån den avser egendom som omfattas av medgivandet till förhandstilllräde.Om den exproprierande påfordrar det måste sålunda även en arrendator ellerhyresgäst fiytta från egendomen isamband med all medgivandel lill förhands- Nr 42 tillträde utnyttjas. Om tillträde till mark som exproprierats för militära ändamål Deregler om enkell förhandstilllräde för vilka jag nu har redogjort gäller förall expropriation, inle bara vid expropriation av mark för militära ändamål. HerrRANESKOG (c): Jag ber atlfå tacka försvarsministern för svarel. Medanledning av delade uppfattningar om vad utslaget innebar måste jag be atl fåanföra några saker. Del var nämligen så all människorna i bygden hade uppfattatalt tillträdet gällde en anhållan om planering och förberedelse förskjutfälteisframtida användning-därav den friktion som uppstått. Jagmåste säga att del känns förödmjukande och genant att behöva återvända lillfrågan om Remmene skjulfält i denna kammare. Serien av oförklariiga ochkränkande ingripanden från militärens sida mot markägare och deras egendom harblivit lång och plågsam. Alltfortinträffar händelser som väcker både förbittring och förvåning. senasi gällerdel ell frtlidshus som fiytlats hundratals meter utan atl ha blivit värderat påbefintlig plats. Fastigheten 1:6 brändes ned för en månad sedan medinventarier och allt. Fastigheten var värderad av endast ena parlen. Ägaren harblivit hell ställd åt sidan. Under åberopande av den räll "enkelltillträde" ger har alll della företagits från militärens sida. Vidarenödgas jag anföra alt vad gäller fastigheten så har värderingarnagjorts endasl av ena parten belräffande ekonomibyggnaderna. Bostäderna är ännuinte värderade av någondera parten. Dock har omfattande skogsavverkningar skettpå enskilt område, och virket har försålts av militären. Husen har skadats vidskjutningar, jordvallar har uppschaktals vid Hjälmryd och byggts invidregistrerade fornlämningar. Kanenkell förhandstilllräde betyda all militären får gå fram på detla sätt? Alldel, som vid fortifikationsförvaltningen menar, skullebetyda, all "vi kan tillgripa samma faktiska ålgärder som vilkenfastighetsägare som helst", förefaller för vanligl folk räll obegripligt- särskilt då militären praktiskt tolkar detta så, att man har rätt atl gå frammed brand och skövling, vilket är hell förbluffande. Beteendet är anmält ochmåste få en saklig bedömning. Svenskamedborgare har i allmänhet uppfattat militären som skydd och hjälp mol våld ochinkräktare. Men all svensk militär i fredstid visar fasoner som nazisternatillämpade i krigstid är verkligen oroande från både rältssynpunki ochdemokratisk synpunkt. Hur länge kan della beteende få forlsälla? Bygdensmänniskor sälier nu sitt hopp lill ombudsmans sakliga bedömning.Följetongen Remmene skjutfäli fortsätter alltså. Känslan för militärensrältsvårdande och skyddande uppgift har i fallet ömtillträde lill mark som exproprierats för militära ändamål Remmene fått en allvarligknäck. All sedan på grund av ensidig bristfällig informationmedverkat lill militärens brutala handlingar gör ingalunda saken bättre. Som anförde är delta ärende f n. föremål för JO:sprövning, varför jag inte har anledning atl uttala mig om vad som har skett.Jag vill dock för kammaren referera några av de fakta jag har inhämtat ifallet. Vadbeträffar fastigheten 1:5 - alltså den fastighet där en byggnad harflyttals till en annan plats - medgav domstolen den 5 juni 1975förhandstilllräde till byggnaderna på fastigheten fr. o. m. den 15 mars 1976.Fastighetsägaren medgavs av regementschefen att bo kvar lill utgången av juli1976, och han avflyttade . Han hade alltså haft möjlighel all göra envärdering. Jagvill som sagt icke uttala mig vidare i della fall, men jag måste påpeka att manhar lämnat den tidigare fastighetsägaren skäligt rådrum för värdering. Vilkaomständigheter som har gjort atl en sådan icke skett känner jag inle till. Byggnadenpå den andra fastigheten, Katebo 1:6, är betecknad som uthus. Också här beslötdomstolen om förhandstilllräde , och del skulle få äga rum redansamma månad. De militära myndigheterna medgav emellertid uppskov meddispositionen av huset lill . Såsmåningom har den person som bebodde byggnaden fått annan bostad efter kontaktmellan kommun och den s. k. Remmenedelegationen. Inventarierna lär,enligt de uppgifler jag fått, ha varil en järnspis, en sängbotten och enpinnstol. Man kan naturligtvis diskutera huruvida det var lämpligt alt debrändes upp, men med tanke på hur fallet har framställts i pressen vill jaganföra fakta till protokollet för alt saken skall få något rimligareproportioner. Jag har en del andra uppgifter om inventarierna i del här huset sombetraktas som uthus. Det är märkligt att en person har kunnal bo i ett"uthus" tills han efter domstolens utslag avflyttade tillannan bostad. Huset var väl inte så utomordentligt, men del är ändå underligtalt det plötsligt blir uthus så fort någon har flyttat ur det. Det låter ihögsta grad betänkligt. Jagvill inle föra någon mera ingående debatt med försvarsminislern, eftersomfrågan ligger hos JO. Kvar står ändå några oklara punkter, där bygdens folk -över lag fredliga, goda, präktiga människor - väntar på elt besked. Jag hoppasau del beskedet kommer , och därför nöjer jag mig med detta . Jag noterar med tillfredsställelse det senaste som sade.Saken är ju inte bara polisanmäld, den är också föremål för polisutredning, ochdå blir den alltså klarlagd. På grund av de skriverier som förekommit ville jagför balansens skull här återge vad som har anförts från militära myndigheter,för även de militärers mening som handhar detla ärende skall ges visst vitsord. Närdet gäller försvarets behov av mark i sådana fall som vid Remmene skjutfäli vetvi att det alltid uppslår konflikter. Del är angeläget all man från militärsida handhar dessa känsliga frågor på elt så smidigt säll som möjligt. Jag ärmedveten om att det här kan bli problem, eftersom man även på den civila sidanibland kan vara mindre samarbetsvillig. Men principen skall här vara att manskall försöka nå rimliga frivilliga överenskommelser. Man skall icke brukaonödiga maktmedel när det gäller sådana här frågor. ömändrade regler för hemreseersättning åt inackorderad gymnasieelev HerrRANESKOG (c): Särskilt del som försvarsministern senast sade är jag lacksam för. Omdetta bara sker genom personliga kontakter och meddelanden och det visas liletpersonlig hänsyn, så tror jag att mycket av denna irritation inte behöverflamma upp som den har gjort - i pressen eller på annat sätt. Överiäggningenvar härmed slutad. § 27 Om ändraderegler för hemreseersättning åt inackorderad gymnasieelev Herrutbildningsministern erhöll ordet för att besvara iLycksele (s) anmälda fråga, 1976/77:135, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att tainitiativ i syfte all undanröja den orättvisa som nuvarande bestämmelser förberäkning av hemreseersättning innebär för vissa gymnasieelever med sloraavstånd lill skolorten. Tillyngre gymnasieelever som behöver inackordering under skolterminerna ulgårinackorderingstillägg. Utöver inackorderingstilläggels grundbelopp kaninackorderad elev få ett visst antal fria hemresor under läsåret. Sådanttillägg ulgår om färdvägen är . Resetilläggeikan utgå som hemresekori, vilket gäller för resa med allmänt samfärdsmedel,eller som kontant, schabloniserad hemreseersättning. Detnormala är att resetillägget ulgår i form av hemresekori. Kontantschabloniserad ersättning utgår om allmänna samfärdsmedel helt eller 14 protokoll 1976/77. Omändrade regler för hemreseersälining åt inackorderad gymnasieelev delvis saknas mellanskolorten och hemorten. Den utgår också när allmänna samfärdsmedel finns menifrågavarande trafikföretag inte omfattas av avtal om fria hemresor. införde bestämmelse om att vid avstånd somär eller mer ersällningen skall beräknas på fågelvägen mellan skolortenoch hemorten. Bakgrunden till bestämmelsen är de administrativa problem somdel innebar för skolkontoren att beräkna färdvägsavstånd till orter som liggerlångt från skolorten. Stödettill fria hemresor är en försöksverksamhet som kontinuerligt följs upp avcentrala . är uppmärksam på de problemsom kan uppstå i samband med tillämpningen av olika bestämmelser. Avsikten äratt få fram ett system som ger rimlig rättvisa ulan attmedföra alltför slora administrativa problem. Jagvill också tillägga att det är av vikt att erfarenheterna av den nu pågåendeförsöksverksamheten redovisas till centrala sludieslödsnämnden frånkommunernas sida. i (s): Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga omgymnasieelevers hemreseersälining. Deökade möjligheter till fria hemresor som har skapats ärav stor betydelse för de elever som bor på långt avstånd från skolorten. Jagnoterade med stor tillfredsställelse att biföll min motion ommöjlighel för elever med längre hemreseväg än att få fyra fria hemresorper månad. Nuhar tyvärr de anvisningar som centrala studieslödsnämnder. utfärdat kommii attinnehålla regeln om all ersättningen vid avstånd eller mer skallberäknas efter fågelvägen. Om avståndet är mindre än , gäller den faktiskafärdvägen. Jag har haft svårt alt förstå motivet för den här bestämmelsen. Avsvaret framgår atl bakgrunden lill bestämmelsen är de administrativa problemsom det innebar för skolkontoren alt beräkna färdvägsavslånd lill orter somligger långl från skolorten. Förvissa elever får den här bestämmelsen mycket negativa verkningar. Jag har här imin hand en sammanställning över utfallet av den nya 90 km-regeln för elever iLycksele gymnasium. Den visar atl för vissa elever får bestämmelsen tillresultat att de får ett . lägre hemresebidrag än vadde skulle fått, om den faktiska färdvägens längd hade legat till grund förberäkningen. Jag menar att det kan inte vara rimligt alt de elever som har delängsta hemresorna skall drabbas av en reducering av hemresebidragel, även omsystemet i och för sig kan underlätta den administrativa hanteringen. Jaghoppas atl 90 km-regeln utmönstras ur anvisningarna förcenirala . Utbildningsministern sägeravslutningsvis atl "det är av vikt att er- farenheterna av den nupågående försöksverksamheten redovisas lill centrala frånkommunernas sida". Med den här debatten har jag redan nu velat redovisaerfarenheter från min kommun. Jag tror att delsamma gäller för fiera andrakommuner med stora reseavstånd. Jag hoppas, som sagt, att 90 km-regeln snarastutmönstras ur anvisningarna och att hemresebidraget beräknas efter den faktiskafärdvägen. Om det förhåller sig så som i säger, och delgör del naturiigtvis, så tycker också jag att det har blivit ett orimligtulfall av den här principen. Jag är därför beredd att närmare undersöka dessaproblem och med cenirala diskutera möjlighelerna au få tillstånd ett mera rättvist system. HertANDERSSON i (s): Jag vill särskilt lacka för det sista tillägget. Det är ju ett direkisvar på min fråga om utbildningsministern är beredd all ta initiativ. Jagnoterar nu att utbildningsministern är beredd att göra det, och jag kan baraytteriigare bekräfta vad jag sade om utfallet med ell exempel. Enelev som faktiskt har ett hemreseavsiånd får ersättning beräknad lillfågelvägen, som råkar vara . Det får den konsekvensen atl ersättningenblir . lägre än om färdvägen hade fåll räknas. Överläggningenvar härmed slutad. §28 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:60 av herrGranstedt (c) till herr jusiiiieministern om bättre efterlevnad av förbud moluppställning av föremål på trottoarer och gångbanor: Handikappadeoch särskilt synskadades möjligheter att på ett tryggt sätt ta sig fram utomhusbegränsas i hög grad av all trottoarerna i ökande utsträckning belamras medföremål som är obehöriga där eller som inte försetts med tillfredsställandeskyddsanordningar. Som exempel kan nämnas containrar, byggnadsställningar,arbetsplatsavslängningar, upplag av byggnadsmaterial, reklamskyltar ochskyllvaror, parkerade cyklar, mopeder, motorcyklar och bilar. Förekomsten avsådana föremål och bristandeskyddsanordningar leder ofta lill allvarliga olyckslillbud och upplevs av mångahandikappade som ett hinder för all över huvud laget promenera utomhus. Enlång rad föreskrifter och förordningar reglerar rätten att utnyttja allmänplats, och klara säkerhetsbestämmelser finns för uppställning avbyggnadsställningar och annal. Skulle gällande föreskrifter följas så skulle dehandikappades problem vara väsentligt mindre. Del är således här främsl fråganom ett laglydnadsproblem. Vad som erfordras är bättre upplysning om gällandebestämmelser, skärpt övervakning av deras efterlevnad och allvarligare påföljdi de fall bestämmelserna ändock överträds. Medhänvisning lill det anförda ber jag atl lill herr juslilieminisiern få ställaföljande fråga: Vilkaåtgärder är juslilieminisiern beredd all vidta för att nå en bättre efterievnadav gällande bestämmelser beträffande uppställning av olika föremål påtrottoarer och gångbanor? 1976/77:61 av fruHåkansson (fp) till fru slalsrådel Mogård om bättre samordning av resursernaför ulbildning och praklikarbele för ungdom: Den alltmer växande ungdomsarbetslösheten geranledning till farhågor inför framliden, och samhällets resurser måste i alltsiörre utsträckning få en rationellare användning för att man skall kunna skapaen tryggare framtid för dem som drabbats av sysselsättningskrisen. I flerautredningar har konstaterats atl ungdomar som saknar yrkesutbildning har svårlall få meningsfullt arbeie. F.n. är t. ex. 620 ungdomar i sysselsatta i beredskapsarbete. Länethar dessutom en belydande utflyttning av ungdom, vilken sammanhänger medbristen på eftergymnasial utbildning och svårigheter för personer med en meraspecialiserad utbildning alt få arbeie i länet. Underperioden 30 december 1970-30 juni 1976 har I 295 ungdomar i åldern 20-24 årflyttal ifrån . Ansvaretför dessa ungdomsgrupper åvilar främst arbetsmarknads- ochundervisningssektorerna, och flera ulredningar samt skrivelser har betonatsamarbetet arbetsliv-skola. Några större resultat hardäremot ännu ej kunnat påvisas. Delkan därför finnas anledning ställa frågan vad de olika länen genast kan göraför atl samordna inle bara informationen ulan även resurserna. Målet måste varaatt inle enbart ha en stor grupp ungdomar tillfälligt sysselsatt, utan även medhänsyn lill den praktik de förvärvar ge dem insiki om yrkesutbildningens betydelse. Denuvarande förhållandena synes inte motivera ungdomarna all skaffa ulbildning,med hänsyn till den självförsörjningsgrad de får genom sinberedskapssysselsällning. Lägelblir för många att de har en inkomsl av . permånad för att övergå till ny arbetslöshet. Flertaletberedskapsarbetande ungdomar har sin sysselsättning förlagd inom den offentligasektorn. Enligten statistik från länsarbetsnämnden i uppgår kostnaderna1976-1977 för ungdom i och statlig praktik i länet till något under 6milj. Medtanke på den ekonomiskt slora satsning som sker av stat och kommun bör dessakänna elt särskilt stort ansvar för alt slussa ungdomen mol en ökad utbildning,vare sig denna ingår som ett led i praktik-tjänstgöringen som s. k. varvadulbildning eller sker mer koncentrerat. Dessafrågor har inte blivit tillräckligt belysta, och det kursutbud iform av kortare yrkeskurser som erbjudits genom är ejtillräckligt. I många fall finns ej heller lokaler, utrustning och tjänsterinom kommunerna i tillräcklig utsträckning för au öka ulbildningen. De förungdomarnas utbildning och beredskapsarbete sammanlagda resurserna bör härvidutnyttjas. Harfru slalsrådel Mogård för avsikt all ge i uppdrag alttillsammans med skyndsamt utreda och verkställa enbättre samordning av resurserna för ulbildning och praktik för ungdom samt alldärvid också ta initiativ till försöksverksamhei i hithörande frågor för länmed särskilt hög ungdomsarbetslöshet, exempelvis ? 1976/77:62 av herrHugosson (s) lill herr kommunikationsministern om ell planeringssystem för detsvenska hamnväsendel, m. m.: har en kraftig utbyggnadav de svenska hamnarna ägt rum. Denna hamnexpansion har tyvärr i storutsträckning sken oplanerat. Under de senasle åren har därför från många hållkrävts en stallig planering av hamnväsendel för all få en rationell och samhällsekonomisktförsvarbar ulbyggnad av hamnarna. En sådan plane-ringsmodell har föreslagits iDs K 1975:9 "Planering av de svenska hamnarna". Svenskahamnförbundei har i sitt remissyttrande över denna departementsutredningställt sig positivt till styrande hamnplanering mot nationella mål. Uteblivenstatlig hamnplanering innebär att kommunernas konkurrens och redarintressen fårstyra hamnväsendets utveckling i stället för beslut av regering och riksdag. Denförutvarande socialdemokratiska regeringen hade för avsikt att med uigångspunkii del förslag som presenterats i utredningen med beaktande av de synpunkler som framkommii vidremissbehandlingen från framför allt Svenska hamnförbundei förelägga riksdagenell förslag till planeringssystem för det svenska hamnväsendel. intervju i har kommunikationsministern hävdat althamnkommunerna själva bör besluta om framtida hamnul-byggnader och alltvångsåtgärder ej skall förekomma. De slalliga insatserna får enligllidningsintervjun inle leda till all den kommunala självbestämmanderätten sättsi fråga. Dessa uttalanden av kommunikationsministern har uppfattats som om dennya regeringen icke har för avsikt atl förelägga något förslag om ettstatligt planeringssystem för det svenska hamnväsendel. Denovan påtalade oplanerade hamnulbyggnaden har i allra högsta grad påverkalhamnsitualionen på och utgör en allvarlig fara för hamnsframtida slällning som centralhamn för irafik. Genom privatredarkapilal har på byggts ut och blivit enallvarlig konkurrent till de etablerade kommunala hamnarna. Wallhamnförbereder nu en väsentlig expansion och planerar därför en ulbyggnad avro-ro-kajer för enhelsgods samt en omfallande muddring för fördjupning avfarieden, vilket medför en allvariig miljöpåverkan i den del av den Bohuslänskaskärgården där 100 000-lals människor uppehåller sig . Den rättsligagrunden för hamnens ulbyggnad är en stadsplan från 1960-talei som utarbetadesföre nuvarande miljö-och trafikplanering samt en avkunnad vallendom,som alltså icke grundas på trafikpolitiska bedömningar. yllerligare myndighetsprövningkan det privatägda således bygga ut hamnen för enhetsgods ochbiltransporter. De allmänna hamnarna däremot måste ha regeringens tillstånd fören motsvarande ulbyggn-ad. Wallhamnhar till regeringen ingivit ansökan om tillstånd enligl 136 a >;byggnadslagen för lagring av olja, kol och slålämnen. Hamnens aktuella planerinnebär en utbyggnad för oljehantering och skogsprodukter. Enligt länsstyrelsenstrafikplanering bör inte ulvecklas lill en regional massgodshamn.Länsstyrelsen har därför avstyrkt bolagets ansökan. syftaruppenbarligen lill all på sikl bli en slorhamn för massgods, olja ochcontainer. Den fördjupade farleden är elt första steg i den riklningen. Enexpansion på innebär också atl kostnader övervältras på samhälletgenom alt vägnätet till måste byggas ut, och redan diskuteras en framlidajärnvägstunnel lill från fastlandet. Det förhållandet att , somär beläget från största hamn, i Göieborg, på lastbiltransporterar personbilar 7 mil från Göieborg till för utskeppning viaden privata hamnen där, framstår från trafikpolitisk synpunkt som minst sagtuppseendeväckande. SomGöteborgs fackliga centralorganisation framhållit i en skrivelse lillkommunikaiionsministern föreligger inle en samlad bedömning av Wallhamnsutveckling. Regeringen bör därför la initiativ till att lo-kaliseringsprövahela utveckling, så all en övergripande hamn-, sysselsättnings- ochmiljöplanering inte åsidosattes. hamn är entransocean containerhamn med funktion som nordisk ceniralhamn.Hamnen är största med en godsomsättning pä ca 24 miljoner lon 1975,eller en fjärdedel av landels sjöburna ulrikestrafik, järnmalmen oräknad. Denhar slor betydelse för ekonomi. Enligl beräkningar av skulle del svenska näringslivet få ökade kosinader på 350 milj.kr., om del inte fanns direkta transoceana linjer över en svensk hamn. Nordiskarådels trafikutskott har i utredningen uttalat att delbara bör finnas en hamn i för containeriserat gods i trafik. Göteborgshamns betydelse för del svenska näringslivet innebär att dess utveckling harell nationellt iniresse. Hamnen fungerar som motor för delar av näringslivet iGöteborgsregionen, som partihandel och för iransporlverksamhet. Del är också enviklig lokaliseringsfaktor för tillverkningsindustrin. Ca 30 000 löntagare iGöieborg är direki eller indirekt beroende av hamnen för sin sysselsättning.Varvens reparationsverksamhet är beroende av hamnverksamhelen. Denoplanerade ulvecklingen i är allvariig, då den minskar Göteborgsmöjligheter atl fylla funktionen som nordisk ceniralhamn. Här fordras enirafikintensilet som dels ger ökad effektivilei, dels gör del möjligl atl klarade slora hamninvesteringar som är nödvändiga för atl konkurrera med de slorahamnarna på kontinenten. En minskad konkurrenskraft för hamn innebärall den reduceras lill feeder-hamn ulan oceangående direkllinjer. Medslöd av vad jag anfört anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrkommunikationsministern få ställa följande frågor: Avser regeringen att för framläggaförslag till planerings-syslem för det svenska hamnväsendel, så alt enrationell och samhällsekonomiskt försvarbar utveckling av de svenska hamnarnakommer till stånd i framliden? Är kommunikaiionsministern beredd medverka till atlden planerade utbyggnaden av icke kommer till stånd? Vilka ålgärder avser regeringen vidta för allstärka hamns Slällning som nordisk ceniralhamn? 1976/77:63 av fruHåkansson (fp) till herr socialministern om åtgärder för alt förebyggasjälvmord: räknar vi i vårt land med atl omkring 2000 människor begår självmord. 1 trafiken omkommer ca 1300 människor . Alltsåär del ell pålagligl större antal som lar sitt liv, men från samhällets sidahar man inte ägnat självmordsproblematiken så särskilt stort intresse. Forskningenpå detta område är i myckel blygsam för att inte säga obefintlig. Kommunernahar enligt de lagar som finns inom social-, barnavårds-och nykterhetsvårdskyldighet att hjälpa alla som är i behov av hjälp. Men samordningen avverksamheten, av den sociala och medicinska servicen är inte särskiltimponerande. Detillgängliga resurser som finns inom hälso-, sjuk- och socialvård är av ganskabelydande storleksordning, men är inle organiserade på ell sådant sätt att demotsvarar människornas behov. Mångaideella organisationer kan säkert också biträda vid utformningen av akutainsatser för all hjälpa människor i krissituationer. Några speciellamottagningar för människor i akuta kriser och med själ v mordslankar är i meönskvärda. De kan och bör inrymmas inom den hälso-, sjuk- och socialvård vihar genom samordnade jourmotiagningar. Det finns inga vattentäta skott mellanmänniskors fysiska och psykiska hälsa. Trots del är del fortfarande i vårtsamhälle slor skillnad på hur olika sjukdomar accepleras. All opereras förgallsten eller bryta elt ben är en odiskutabel och legal sjukdom. Attvara ledsen, deprimerad och umgås med tankar på självmord är mer eller mindreoaccepteral. Människor med dessa problem blir ofta utstötta och ändå merisolerade. Vadavser socialministern alt vidtaga för åtgärder med anledning av den ökadesjälvmordsproblematiken, inte minsl ibland unga människor? Tänkersocialministern vidtaga åtgärder för en ökad forskning inom detla område? Avsersocialminislern skyndsami samordna de resurser samhällei har för all sökaförebygga självmorden i vårt land? §29 Meddelande om frågor Meddeladesatl följande frågor framställts