prot · G00996 · 1976-12-31 00:00:00 — Den levererar inte enbart handeldvapen, kulsprutor ochandra gängse artiklar i branschen. Nej, nu kan man köpa allt som behövs i enmodern armé, inom en snar framlid också ganska säkert kärnvapen. Jagkunde fortsätta på del här sättet och stapla skrämmande fakta; det finnsövernog av dokumentation, såsom jag nämnde tidigare, som ständigt las fram avfredsforskningen, inle minst i det här landei. Jagvill till slut helt kort beröra det andra yrkandet i vår motion. Vi menar auregeringen bör ta initiativ i nedrustningsfrågor, framför allt i FN. Utskottetnämner en hel rad av initiativ som redan har tagits. Det är bra. Men del ärockså ett faktum, som utskottet direkt erkänner i sin skrivning, alt FN intespelat den roll inom nedrustningsområdet som varit önskvärd. Del framgår av attarbetet i legat nere fram lill februari . Alltsåfinns del utrymme för nya initiativ från den , och det är vadvi har uttryckt i vår motion. Med dettayrkar jag bifall till molionen 672. Hen i (s); Några kamrater och jag har i etl par motioner - 1060 och 1061 - försöktalt få alt förslärka del svenska fredsarbetet. Utrikesutskottetssocialdemokratiska ledamöter är inne på samma linje i sina motioner 1055 och1056. Även om del i båda fallen rör sig om relativt obetydliga belopp, harmotionerna gäll samma öde till mötes - avstyrkan av majoriteten. Hurresurser i det internationella perspektivet skall kunna omfördelas frånkapprustningen lill insatser för internationell rättvisa och utveckling är välvår tids ödesfråg'a. Men trots att nedruslningsförhandlingar förts i åtskilliga är har endastpartiella framsteg gjorts, vilka långt ifrån hejdat kapprustningen. Enintensifiering av nedrusiningsarbelel på alla plan är därför trängandenödvändig. AlvaMyrdal har i sin utgivna bok om nedrustningen framhållit viklenav en medveten, långsiktigt planerad påverkan pä den allmänna opinionen lillförmån för nedrustning. Detla gäller även värt land. De omfattande insatser somSverige gjort och gör på nedrustningsområdet borde självfallet i långt störreutsträckning än som är fallet även i sina enskildheter vara uppburna av enstark och levande opinion. Svårigheterna atl nä dithän är dock, som harframhållits här tidigare, uppenbara, inte minst med hänsyn till alt frågorna ärmycket svåra alt överblicka och tränga in i. Men detta bör, som i framhöll, inte utesluta atl nya försök i denna riktninggörs. Särskiltviktigt i detla hänseende är enligt ett aktivare engagemang av debreda folkrörelserna i nedrusiningsarbelel. I vårt land har på denna punktpositiva initiativ tagils, bl. a. genom tillsättandet av en särskild ambassadörför folkrörelserna. Jag hälsar det med tillfredsställelse. Men ytterligareinsatser är nödvändiga. Imotionen 1060 för vi fram tanken alt en lämplig form för sädana kontakter kundevara skapandet av ett nedrustningsråd med uppgift bl. a. all utgöra enreferensgrupp ät den svenska nedruslningsdelegationen. Till elt sådant rådskulle folkrörelserna kunna inbjudas att nominera representanter, varjämte deför nedruslningsinsaiserna ansvariga självfallet borde ingå. Rådets sekretariatborde förläggas till UD. Det kan också vara värt atl pröva om inte ell sådaniråd skulle kunna leda till ett ökal intresse för nedrusiningsarbelel. Ulskottelredogör för de vidgade folkrörelsekontakler som tagits , och jagser dessa - tillsammans med utskottels uttalande alt vid behov dessa frågorkunde tas upp lill prövning inom nedrustnings-delegationen - som ett löfte förframtiden i den här frågan. Behovetav vidgade folkrörelsekontakler är ett motiv, men ingalunda det enda, för enförstärkning av nedrustningsarbelets administrativa resurser. För initieradepersoner är del en källa till förvåning atl så omfattande och kvalificeradeinsatser kunnat arbetas fram med så knappa resurser som del ändå är fråga om. Ilängden framstår emellertid detta som en ohållbar situation. Förhandlingarnaspänner över allt fler frågor och blir allt svårare, och diskussionen förs iallt flera fora. Etl färskt exempel på detta är beslutet alt inkalla FN;sgeneralförsamling till en extra session kringnedrustningsfrågorna. I ljuset av allt detla förefaller en förstärkning avnedrustningsarbelets administrativa resurser nödvändig. Fören kvalificerad beredning av nedrustningsfrågorna är självfallet ocksåforskningsinsatser av stor betydelse. F. n. utförs forskning av betydelse förde svenska nedrustningsinsatserna främst inom FOA;s ram. Däriämte står någothundratusental kronor lill förfogande från UD:s kom-mitléanslag. Nedrusiningsarbeleldrar självfallet också i hög grad nytta av det arbete som utförs vid häri , och del är viktigt atl vi förstärker dess möjligheter att fungera,som bl. a. framhållit. Medtanke på SIPRLs klarl internationella karaktär är del dock svårt all tänka sigatt institutet skall kunna åta sig speciella projekt jusl för svensk räkning. Imotionen 1055 begärs etl med . förhöjt anslag till . Det verkarväl motiverat. Jagyrkar, herr talman, bifall till dels reservationen 3, som rör , delsreservalionen 4, som rör nedrustningsåtgärderna och det förhöjda anslaget tilldessa. Imotionen 1061 har vi begärt förhöjning av anslaget till fredsorga-nisalionerna.I reservalionen 2 yrkas också en höjning med , i avvaktan på denöversyn som är aviserad och som bör komma lill stånd. Jag vill gärnaunderstryka vad i sade, nämligen atl den översynen börgöras av en parlamentariskt sammansatt grupp. Jag hoppas mot bakgrund avutskoltsmajoritetens skrivning och reservalionen alt ifrågavarande utredningkommer till stånd och att den blir så bred som möjligt. Jag yrkar alltså bifalllill reservalionen 2. historik som Per har gjort om fredsrörelserna i Sverigepåpekas atl lollorna i under en månad får lika mycket pengar somfredsrörelserna i har fått under . Där har vi litet grand avproportionerna i det som vi nu diskuterar. Jag ber alltså alt få yrkabifall till reservationerna 2, 3 och 4. HenHERNELIUS (m): Vad som har yttrats i debatten nu föranleder egentligen ingaytterligare kommentarer från min sida. Jag vill lill bara sägaatl om nedruslningsdelegationen har önskemål så har delegationen i sig sådantyngd, genom sin sammansättning, sin ordförande och ledamöterna från olikapartier, att den säkert förmår ge uttryck ål sina önskemål pä ell effektfulltsäii. Tillherr i vill jag bara säga att del förstärkningsarbete somherr efterlyser pågår. De medel som har ställts till förfogande fördetta är i varje fall icke knappare, snarare rikligare än vad den föregåenderegeringen har åstadkommit. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkler hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 1 av m. fl. motiveringen, ochförklarades den förra propositionen vara med över- Nr 96 vägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes den och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i be- Anslaginom länkandet nr 16 punkten 4med godkännade av utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 1 avfru m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då fruLewén-Eliasson begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 140 Nej - 122 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 av fruLewén-Eliasson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller ulrikesutskottets hemställan i betänkandet nr16 punkten 9 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då fruLewén-Eliasson begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: . Ja - 139 Nej - 123 7 protokoll 1976/ 77:96-98 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 3 av fruLewén-Eliasson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utrikesulskottets hemställan i belänkandet nr16 punkten 10 mom. I röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då fruLewén-Eliasson begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 672 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belänkandet nr16 punkten 11 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 672. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet'av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då herrSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av fruLewén-Eliasson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Omutbildning av personaiför synträning m. m. Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belänkandet nr16 punkten II mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då fruLewén-Eliasson begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. § 10 Om utbildning avpersonal för synträning m. m. Fru statsrådet erhöll ordet för att besvarafröken () anmälda fråga, 1976/77:320, till herrsocialministern, och anförde; Fröken har frågat socialministern om han är beredd att verkaför all utbildning av personal för synträning och service lill synhandikappadesnarast påbörjas. Enligt fastställd ärendefördelning är det jag som har attbesvara frågan. Påen synhjälpscentral erfordras främst följande yrkeskategorier: ögonläkare,legitimerad optiker och synpedagog. Av dessa är det synpedagogerna som har detstörsta utbildningsbehovet. Inomramen för utbildningen av lärare för undervisning av synskadade elever på gren2 av specialläradinjen har enligt uppgift två platser innevarande budgetårtagits i anspråk för försöksutbildning av synpedagoger. Dessa utbildas ienlighet med ett förslag till utbildningsplan, som har utarbetats inom enarbetsgrupp, gemensam för och . Omutbildning av personaiför synträning m. m. Detankommer på universitets- och högskoleämbetet alt fortlöpande beakta behovet avpedagogisk personal för undervisning och träning av synsvaga. Dimensioneringenav utbildningsplatserna på speciallärariinjen behandlas i del åriigabudgetarbetet. FrökenPEHRSSON (c): Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Fråganom inrättande av synhjälpscentraler har aktualiserats mycket pä senare år.Några landsting har inrättat sådana centraler, och fler planeras. Man kan seen klar parallell mellan synhjälpscentraler och hörcentraler förhörselskadade. Båda slagen behövs i en aktiv rehabilitering. Huvuduppgifternaför synhjälpscentralen är två, nämligen den pedagogiska synlräningen och denAdl-tränande verksamheten. Dessutom hör uppträning av läs- och skrivförmågantill de viktigaste uppgifterna för synhjälpscentralerna. Föralt dessa centraler skall fungera behövs personal. harlåtit sammanställa en rapport om synhjälpscentraler och behoven av personalför dessa centraler. Enligt denna rapport behövs det, som statsrådet nämnde isitt svar, ögonläkare, optiker och synpedagoger. Vi vet att det råderbrist på ögonläkare och optiker, men det finns ändå en del. För synpedagogerhar vi emellertid ingen reguljär utbildning. Det är verkligen att beklaga. rapport som jag nämnde framhålls atl det behövs20-30 synpedagoger för atl de synhjälpscentraler som planeras och som ärinrättade skall kunna fungera och hjälpa de synskadade. Man räknar med att detvid slutet av vid varie landsting skall finnas ensynhjälpscentral med en utbildad synpedagog. Fullt utbyggd kommer verksamhetenvid synhjälpscentraler i elt normallands-ling att kräva omkring tresynpedagoger. Jagvet all utbildning planeras och sä småningom kommer i gång. Men dennautbildning är otillräcklig och måste byggas ut. Det är angeläget alt statenstimulerar och driver på utbildningen, så att den snabbt kommer i gång. Desynskadade behöver den hjälp som synpedagogerna kan ge, och de har också rältatt kräva alt samhället medverkar med nödvändiga utbildningsresurser. Självfallet delar jag fröken uppfattning alt det är enoerhört viktig verksamhet som skall bedrivas i de synhjälpscentraler som ärunder uppbyggnad. Jag vill i alla fall säga att vi nog har böriat avhjälpa debehov som finns. Pägren 2 inom speciallärarutbildningen utbildas f n. 60 lärare för hörselskadadeoch 15 lärare för synskadade. I petita /78 konstaterar skolöverstyrelsenatt behovet av hörsellärare är något mindre än tidigare, medan behovet avanpassningslärare och synpedagoger är större än det antal som utbildas.Under anslaget Utbildning för undervisningsyrken i högskoleproposilionenhar därför regeringen föreslagit att UHÄ skall bemyndigas alt inom ramen föroförändrad medelstilldelning vid behov göra en omfördelning mellanutbildningsplatserna. Enligtuppgifi från UHÄ har man , som jag sade, på försök tagit in två studerandeinom ramen för de 15 platserna för lärare för synskadade. De utbildas efterdet förslag till utbildningsplan som jag har nämnt. UHÄ kommer enligtuppgift troligen i sin anslagsframställning för nästa budgetår att föreslå attutbildning av synpedagoger får anordnas i huvudsak efter den utbildningsplanen.Det är UHÄ som fastställer utbildningsplanen, och kontakt hålls fortlöpandemellan UHÄ och i den här frågan. Omutbildning av personaiför synträning m. m. Fröken (); Jag vill säga lack till statsrådet för det uttömmande svar som jag fåttangående utbildningen. Jag vet att det pågår en hel del. Och det är ytteriigtväsentligt att man kan planera så att den här utbildningen kommer till stånd. Vivet att det finns ungefär 1 000 personer på en miljon människor i vårt samhällesom enligt den rapport jag tidigare nämnde är klarl kvalificerade försynrehabililerande åtgärder. En del av dessa behöver både långvarig träning ochibland återkommande träning. Vivet också alt framstegen inom svagsynstekniken i kombination med omsorgsfullträning har ökat möjligheterna all utnyttja synrester. Detta har medfört enökad efterfrågan på den typ av vård som synhjälpscentralerna kan erbjuda. Jagtycker att samhällets strävan måsle vara att nå ut med god vård lill de gruppersom behöver den. Tack än en gång försvaret! Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Anmäldes och bordlades 1976/77:76 om utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. 1976/77:104om avskaffande av förvandlingsslraffet för böter m. m. §12 Anmäldes och bordlades Förslag 1976/77:17 förvaltningsstyrelses förslagtill arkivsladga för §13 Anmäldes och bordlades 1976/77:31 med anledning av propositionen1976/77:75 om ändring i vallagen (1972:620) avseende utlandssvenskarnasrösträtt jämte motioner Nr 96 1976/77:32 med anledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gälleran- Fredaeenden ' ''" Partistöd jämte motioner om statligt ochkommunalt partistöd 1976/77:33med anledning av motion om rält för kyrkofullmäktige atl --------------- besluta om partistöd 1976/77:34 med anledningav motion om statligt slöd lill miljögrupper 1976/77:35 med anledning av ipropositionen 1976/77:100 framlagda förslag om vissa anslag för budgetåret1977/78 under huvudtiteln och dess verk m. m. 1976/77:36 medanledning av motioner angående arbetsformer m. m. 1976/77:34 med anledning av motioner rörandevägtrafikbeskatiningen m. m. 1976/77:35 med anledning av motioner angåendeavdrag för ökade levnadskostnader i vissa fall 1976/77:19 med anledning av propositionen1976/77:1001 vad avser vissa anslag för /78 till allmänförsäkring m. m. jämte motioner 1976/77:20 med anledning av propositionen1976/77:71 om viss ersättning lill handikappad 1976/77:22 med anledningav i budgetpropositionen 1976/77:100 gjorda framställningarbeträffande arbetarskyddsstyrelsen, yrkesinspektionen och statens arbetsklinikjämte motion 1976/77:17 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt avser anslaget till Transportstöd för m. m. jämtemotioner 1976/77:19 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt avser anslaget till Transportstöd för jämtemotioner 1976/77:20 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt avser anslaget till Ersättning till fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. jämte motioner 1976/77:15 med anledningav motion om representation för den enskilda detaljhandelni livsmedelsverkets styrelse 1976/77:16 med anledning av motion om översyn avterrängkörningslagen § 14 Anmäldes ochbordlades Motioner 1976/77:1484 av m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:66 om upprustning av , m. m. 1976/77:1485av hen m.fl. 1976/77:1486 av hen m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:74 om inriktningenav säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling 1976/77:1487 av m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:79 om anslag för /78 till byggnadsarbetenm. m. inom verksamhetsområde 1976/77:1488av herrar Hagel och Lövenborg 1976/77:1489 av hen m.fl. 1976/77:1490 avherr m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:83 omexportfrämjande ålgärder avseende 1976/77:1491 av m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:89 om anslag lill 1976/77:1492av m.fl. 1976/77:1493 av herrar Lövenborg och Hagel 1976/77:1494av hen 1976/77:1495 av herrar och 1976/77:1496 avherr Wachtmeisier i m.fl. med anledning av propositionen1976/77:99 om slöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m. 1976/77:1497av hen i m.fl. 1976/77:1498 av ftuHedvall 1976/77:1499 av herrarHörberg och 1976/77:1500 av henLindkvist m.fl. 1976/77:1501 av herrMagnusson i Nennesholm m.fl. 1976/77:1502 av herrPettersson i m.fl. 1976/77:1503 av henWestberg i m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken § 15 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:126 av fruWohlin-Andersson (c) till herr industriministern om samordningen mellan deaffärsdrivande verkens planering och den regionala utvecklingsplaneringen: Genom omorganisationen av den statligalänsförvaltningen fick länsstyrelserna 1971 det övergripande ansvaret för denregionala samhällsplaneringen. Etl omfattande arbete har också lagts ner ochläggs kontinuerligt ner av länsstyrelsernas tjänstemän och förtroendevalda föratt utföra denna uppgift så noga och samvetsgrant som möjligt. Genom intervjuermed och remissförfarande till kommuner, landsting och företag försöker man fåen så klar bild sorn möjligt av nuläget och framlidsprognoserna vad beträffarsysselsättnings- och arbetsmarknadsfrågor, det regionala serviceutbudet,miljöfrågor och folkmängdens utveckling och lokalisering. Med ledning av dettalar sedan lekmannastyrelserna ställning till vilken utveckling inom dessaområden de anser önskvärd för "sitt" län. Underdelta arbete har det dock visat sig att det uppståttkonflikter mellan den regionala planeringen och den verksamhetsplanering somsker av de centrala ämbetsverken, t. ex. statens vägverk och samtde affärsdrivande verken: postverket, , ,luftfartsverket, vattenfallsverket, domänverket och förenade fabriksverken.Det framgår att dessa verk har etl tungt inflytande pä utvecklingen i län ochkommuner. De svarar för vikliga delar av samhällets service, och de är genomsin verksamhet i mänga fall också aktningsvärda inslag på arbetsmarknaden.Därför hotar bristen på samordning mellan de statliga verken och delänsplanerande regionala myndigheterna gång på gång att kullkasta de planersom de sistnämnda utarbetat och fastställt. Någraallmänna regler om atl affärsverken skulle vara skyldiga atl kontaktakommunerna och länsstyrelserna vid en förändring av verksamheten finns inte iverkens instruktioner, inte heller i t. ex. . Vidare finns iinstruktionerna inte några regler om att verken särskilt skall beaktaregionalpolitiska aspekter i sin verksamhet. Dåjag finner de här påtalade förhållandena klart otillfredsställande vill jaglill herr industriministern ställa följande fråga; beredd redovisa sin syn på hur de affärsdrivande verkens planeringoch beslut skall samordnas med intentionerna i den regionalaulvecklingsplaneringen? § 16 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:347av i (s) till herr arbetsmarknadsministern om förslag tillriksdagen beträffande huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten: I debatten om arbetsmarknadspolitiken i riksdagenriktades vid ett fiertal tillfällen frågan lill arbetsmarknadsministern om mankan förvänta någon proposition angående huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten.Något svar lämnades dock inle av arbetsmarknadsministern. Eftersomdetta är en myckel angelägen fråga ute i kommunerna, vill jag frågaarbetsmarknadsministern; Ärarbetet i departementet angående proposition om huvudmannaskapet för skyddadverksamhet så långt framskridet all man kan förvänta en proposition somtidigare har aviserats? 1976/77:348av () till herr industriministern om statlig representation iAlgots Nords och styrelser, m. m.; fattade beslulom regionalpolitiskl stöd till och AB Eiser. Till ett statligt avskrivningslån på 15,2 milj. kr. Några krav pästatlig representation i följde inle med della beslul. Efterriksdagens beslut har fackklubbar genom Beklädnadsarbetarnas förbundskrivit till industriminister och bl. a. krävt att regeringen som ellmotkrav till de beslutade ytterligare 15 milj. kr. till redan nukräver statlig representation i både och styrelser. Man kräverockså att extraordinära åtgärder skall vidtas för att bereda dem som varslats iSkellefteå och nya arbetstillfällen. Med hänvisning lill detanförda vill jag ställa följande fråga: Ärindustriministern beredd all tillmötesgå Beklädnadsarbelarnas förbunds krav påstatlig representation i och styrelser och attextraordinära åtgärder vidtas för att de varslade i och beredsnya arbetstillfällen? 1976/77:349 av herrHåkansson i (s) till herr industriministern om strukturomvandlingeninom gummiindustrin; diskussion i kammaren angående struk- turomvandlingen inomgummiinduslrin uttalade industriministern bl. a.; "Den nya regeringensinriktning pä en decentraliserad näringspolitik -som framgår avregeringsdeklarationen - gör det självklart att kommunerna deltar i dellasamrådsarbete." Jag vill med hänvisning till detla fråga herrindustriministern: På vilket sätt deltar kommunerna i utredningsarbetet rörandestrukturomvandlingen inom gummiindustrin? § 17 Kammaren åtskildeskl.