prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Därför vill jag nu slula millanförande med alt säga alt del är med lillfredsslällelse jag konslaierar allregeringen i proposilionen ser del som en fördel att frivilligorganisalionernainle skall behöva känna sig bundna enbarl lill s. k. programländer. Dennafrihel är värdefull, efiersom den skapar förulsällningar för organisalionernaall sälta in sina stödinsatser där de bäsl behövs. Med detla, herr talman,vill jag yrka bifall lill ulskotlels hemslällan. I della anförandeinslämde (). Del har onekligen skell en allt hårdare politisering avfrågan om de svenska biståndsinsatserna i . Attityden har ökat i kärvhet itakt med de borgerliga framgångarna vid de senaste valen. Dettabekräftades också av ulskotlels ordförande , närhan sade alt anslagen till är en av de mesl kontroversiella delarna ihela den svenska u-hjälpen. Det är onekligen sanl; del är moderaierna som harsvarat för all frågan har blivit kontroversiell. Jag är övertygad om att viskulle kunna göra en intressant historisk sludie, om vi skulle gå igenomriksdagsprotokollen vid olika riksdagar och sludera vad som där sagls och sevilka erfarenheler som kan dras av den strid som pågått i de här sammanhangen,och jag är övertygad om att det kommer atl bli en intressant forskningsuppgifti framtiden alt sludera hela denna fråga. Mennu har en viss förändring inträffat så lill vida all de borgerliga sluler uppbakom en renodlad borgerlig linje, har blivit alltmer påfallande vid desenasie ivå riksmötena, var kammaren delad - lalmannen fick la fram den bruna loUlådan - och deborgerliga vann med hjälp. De svenska biståndsinsatserna till komall i del närmaste halveras från det socialdemokraliska förslagels 70 till deborgerligas 40 milj, kr. Detfanns inle särskill många nyanser i den biståndsdebatien. Valet slod för elleremot två fö.slag, och inle ens unga ledamöter, som i en nymornadoch oväntad radikalism tidigare ullalal slorl iniresse för dessa frågor, toglill orda, gällde också en del folkpartister; man hade tydligen hittathem igen. Men i riksdagsfoajén gick unga folkparlisiiska ledamöler och fannbehandlingen av frågan en smula pinsam: länk, all finnas på samma linje sommoderaterna i Cuba-frågan! "Daglingandel"lycks ha spritt sig lill alll fier områden. Riksdagsprotokollen visar atl säsent som 1972 polemiserade nuvarande biståndsministern mot moderaternaför deras allmänna snålhet mot - som han då ansåg vilade pä politiskagrunder. Men signerar samme biståndsminister i djupaste samförstånd deborgerligas proposilioner, som innebär en betydligt snålare behandling av Cubaän del förslag som socialdemokratin slår för. Omman undantar enstaka mörkblå motioner som då och då kommer på bord,upplever vi numera borgerligheten som ell block när dessa bislåndsfrågor skallbehandlas. Jagskall nalurliglvis inle gå tillbaka till Monroe-doklrinens dagar, men nogkommer den amerikanska handelsbojkotten att framstå som en rc-pressalieåtgärdmot ett olydigt folk, Försl sedan vi fäll tillräcklig distans lill vad somskett genom revolutionen på kan en bedömning ske ulan övertoner. Det är enkänd sak all elt av skälen lill all varil intresserat av biståndsinsatserfrån svenskt häll är en önskan atl komma i åtnjutande av en västerländskteknologi. Man ville komma ifrån den låsning som blev en följd av denbestraffningsaktion som tog sig ullryck i den hårda handelsblockaden. Förell par år sedan hade uirikesulskoltet möjligheter att på ort och ställe se hurdel svenska bislåndel kom lill användning. Jag tror atl vi alla var överens omatt salsar på myckel angelägna projekt. Vid besöket uttrycktes slorbeundran över vad man lyckats åstadkomma och de ambitioner man har för allförbällra del kubanska folkels villkor, föreslår denborgerliga majorilelen all landramen för faslslälls Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 6Riksdagens protokoll 1976/77:123-124 Internationelltutvecklingssamarbete m. in. lill 35 milj, kr. Tilldelta kommer 5 milj. kr. all läggas lill vad som mera diffusl kallas"bredare samarbete" med . Vad man skall kunna åsladkomma meddelta storslagna belopp ålerslår all se. Så särdeles brell samarbele lär delinle bli med en så begränsad insals som del här lydligen är fråga om. drev den borgerliga loltmajorilelen myckel hårt den meningen atlbiståndsinsatsen borde reduceras med hänsyn till all ekonomi ansågs i höggrad ha förbäiirals. Diskussionerna i ulskollel blev den gången ganskalångdragna, och man sökte efler olika länders BNP-siffror för all få framjämförelsemalerial. Iår föreslår den borgerliga regeringen och dess föreirädare i ulskollel atlanslagel lill skall reduceras inie för all kubanernas slandard har höjls,ulan nu skall del minskas trols all kubanernas slandard har sänkis! Deborgerliga erkänner nämligen i sill belänkande au ekonomi "påtagligtförsämrats". Detla verifierades också av italarstolen där han använde samma ullryck. Jag vill här i all korlhel erinra omen myckel inilierad och väldokumenterad artikel i ett av de senasie numren avVeckans Affärer. Numret kom ul . Man skildrar mycket ingående deslora ekonomiska problem som finns där borta, och man hoppas all den nyaCarler-ad-ministralionen i skall göra klimatet bättre ochmöjlighelerna slörre för all komma ur de svåra ekonomiska problemen. Vadär del då för slags logik som ligger bakom det här agerandet? Del förbliranlagligen en öppen fråga. Någol besked är väl inle all vänla, och vi har juupplevt atl lystnaden bland utrikesuiskollels ledamöler blivii allimera kompaktunder del senasie halvåret Valframgången i höslas lycks ha verkal hellbedövande även på della område. Ellargumenl som framförls frän borgerligl häll mol fortsatta biståndsinsatser harvaril dellagande med iruppstyrkor i befrielsekriget i . Även denfrågan har diskulerais i ulskollel. Vid de föredragningar vi hade framgick medslor lydlighel all del skulle vara ulomordeniligl svårl all lillämpa ellsådant krilerium för bislåndsverksam-helen i slorl. Från socialdemokraliskihåll kan vi inle acceplera all en sådan sammankoppling sker belräffande våraålaganden på det bislåndspoliliska områdei. Våra reaktioner måste komma tillullryck i andra sammanhang, i förslå hand i . harockså skell, och mol den bakgrunden finner vi sammankopplingen ännu orimligare. Sååier lill siandardulvecklingen på . Som jag lidigare erinrat om framhöll deborgerliga i fjolårets biståndsdebatl att de svenska biståndsinsatserna skullekunna irappas ner myckel radikalt med hänsyn lill den gynnsammasiandardulvecklingen i . Dä gällde diskussionen i hög gradprisulvecklingen på socker i världen. Efiersom sock-rel spelar en sä slor rollför - av den kubanska exporten lill andra länder ulgörs av socker -har ulvecklingen på sockermarknaden behandlals i ivå skilda föredragningarinför ulskollel. till samma bedömning.Denna genomgång har givit klart besked om all sockerpriserna f n. är renl ulsagl usla och alt ekonomi därför blivii myckel ansträngd. Sockerprisernalåg vid ca per skålpund. Släller man della i relalion tillamerikanarnas beräkningar att ell självkostnadspris för deras del är näsian deldubbla - 15 cenl per skålpund - säger det oss åtskilligt om det läge som fn. befinner sig i. Dessa uppgifier underslryks f ö. i den artikel i som jag lidigare erinrade om. Delär uppenbart all delta svåra läge också påverkar de kommersiella förbindelsernamed då man har svårigheter atl fullfölja de överenskommelser som kubanernahar träffat med olika företag i det svenska näringslivet Del borde vara känt,ärade kammarledamöter, alt del funniis slora förhoppningarom ett väl utvecklatsvensk-kubanskt handelsutbyte som kan avlösa de mer renodladebiståndsinsatserna. Idetta läge - när kubanerna kommii i denna svära situation - vill den borgerligamajoriteten kraftigt reducera de svenska biståndsinsatserna. Att göra en sådannedskärning när della programland för den svenska biståndspolitiken befinnersig i elt mycket trängt läge kan vi socialdemokrater inte acceplera. Man börsamiidigl komma ihåg all del svenska bislåndel lill är inriklai på klartullalade ändamål, främsi insalser på hälso- och sjukvårdsområdei saml på allförbällra ulbild-ningsväsendet Dessa insalser har kubanerna själva priorileralför au moi-svara de förväntningar och de krav som man vill lillgodose. Sålill en fråga som alkjämt är yllersl oklar. Del gäller den borgerligamajorilelens löfte om 5 milj. kr. för eu s. k. bredare samarbete med . Vihar inle fått något besked under utskottsbehandlingen om vad det innebär. Vihar bara fåll veta - och det slår i ulskotlels skrivning - "all regeringenhoppas" all i näsla års budgetproposition kunna tala om vad det s. k.breda samarbetel innebär. Jag är övertygad om atl kammarens ledamöler i lika hög grad somulskotlels är inlresserade av hur del fortsatta samarbelel skall ulformas.Sverige har en goodwill där borta, och den förpliklar. Talel om ell djuparesamarbele är väl ändå inie bara en klyscha? Därför ställer jag frågan lillulskolieis lalesman, om han vill ge kammarens ledamöler närmare besked om hurdella s. k. bredare samarbele skall Ulvecklas framöver. Meddella, herr lalman, yrkar jag bifall till den socialdemokratiska reservationennr 6 under punkten 4.4, beträffande bislåndsanslagen lill . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hen i (m): Det svenska biståndet till har sedan sin tillkomst varit föremålför en växande krilik. Del är ingen överdrift alt säga all denna krilik varilvälgrundad och all den haft en rejäl förankring hos stora grupper av svenskafolkel, gäller också socialdemokraiin. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. som med all säkerhei intehar någon majoritel inom sig för den upptrappning av det svenska biståndetlill som man bedrivit och fortfarande försöker genomdriva. Jagskall, herr lalman, inte här leckna del svenska Cubabislåndeis historia. Låtmig bara erinra om att biståndet steg frän 3,6 milj. kr. budgelårel 1971/72till 60 milj. kr. 1975/76, således en dryg sextondubbling . Dentidigare socialdemokraliska regeringen föreslog för /77, alltsåinnevarande budgetår, en ytterligare ökning, till 70 milj. kr. Detta beloppåterkommer i en reservation från de socialdemokraliska ledamöterna avutrikesutskottet i är. Budgetpropositionenföreslår nu 35 milj. kr. saml att för de båda nästkommande budgetåren avsätts60 milj. kr. Därutöver föreslås 5 milj. kr. lill särskilda samarbelsälgärder.Sammanlagl handlar del alllsä om ytterligare näsian 100 milj. kr. lill Cuba.Jag har svårt att förslå den borgeriiga regeringens beredvillighet all göradenna betydande satsning. Mankan gärna inte skylla på gjorda utfästelser. Enligl SlDA:s petila förbudgelårel 1977/78 uppgår de avialsenliga förpliklelserna från svensk sida molCuba lill 17,4 milj. kr. Varför då denna kraftiga påspädning? Detrimmar nämligen i hög grad illa med vad som sagts av bl. a. herrbislåndsminisiern tidigare. 1 förra årets biståndspoliliska deball skrädde herrUllsten inle orden när del gällde den dåvarande regeringens slöd till . "Effektenav regeringens Cubapolilik har inte uteblivit Vi som ofla är ule och lalar förökat svenskl ansvarstagande för världens fatliga har inle kunnat undgå allmärka atl förståelsen för svenska u-landsinsatser över huvud tagel fått sig enknäck. Människor inser hell enkell inle varför skall ge en u-hjälp lillell land som anser sig ha råd all salsa mångdubbell slörre belopp på att skickairupper över Allanien lill en krigsskådeplats där landels egnasäkerhetspolitiska intressen inle alls är berörda." HerrUllslen hade också elt och annat all säga om de inre förhållandena på . 1en replik lill den dåvarande biståndsministern slog han fast: "äremellertid en diktatur, ell samhälle med politiskt förtryck där människor sällsi fängelse för sina poliliska åsikters skull. Del finns lusentals poliliskafångar på ." moliverade kravet pä nedskärningar ibiståndet till med bl. a.: "Andra är fattigare än . Delhar självi visal genom all anse sig ha råd all sända över 10 000 soldatertill och hålla dem kvar där ." Soldaternaär kvar där ännu, . De finns också pä en rad andra ställen i Afrikaoch . Motdenna bakgrund är budgetpropositionens Cubaanslag svårl all förslå. HerrUllslen gjorde en korrekt analys av läget vid förra årels biståndsdebatl. Hanborde, nu när han själv är biståndsminister, dra slutsatserna av deståndpunktstaganden han då gjorde. Jag vill undersiryka altjag och mina medmotionärer inte är ute efter ett drastiskt avbrytandeav hjälpen lill . Vi är moderatare i våra krav än moderala samlingspartietvar som parti . Vadvi emellertid inte kan förslå är all avvecklingen av hjälpen lill skallbehöva la sådan lid och kosia sådana belopp. Varför 100 miljoner när del räckermed 17,4 miljoner? Kan någon ge ell rimligl svar på della? Nej,herr lalman! Det borde ha räckt med 17,4 miljoner. Moiionärerna är emellertidberedda på del dubbla, dvs. lika myckel som regeringen har föreslagil i sinproposition. Del vore oss fjärran alt inle vilja hjälpa regeringen all uppfyllade förpliktelser som den anser kan finnas gentemot . Men del finns ingenrimlig anledning all avvecklingen skall kosta 60 miljoner ytterligare utöver de35 som är aktuella för nästa budgetår. Skälentill all vi bör trappa ned har själv utvecklat tidigare pä ettförriänstfulk säll så som jag har citerat Del gäller bl. a. falligdomskriteriel.Cuba är inte i akut behov av svensk hjälp, inte ens med tanke på allsockerskörden pä sistone inle infriat förväntningarna. Cubahar en relativt hög levnadsstandard och framstegen har varil belydande underdel senasie decenniet enligt officiella kubanska uppgifter. De akuta problementorde utan större svårighel kunna av genom en minskning av det militäraengagemangei i och , som för all citera "uppgår lill elt mångdubbelt högre belopp" än vad vi ger i bislånd. Delär självklart all också den kubanska inlerventionspoliiiken måste komma med ibilden när man diskuterar bislåndel lill . De moderata ledamöterna avutrikesutskottet har i ell särskill yttrande diskuleral denna fråga ochinslämmer i princip i kravet atl bislånd icke bör ulgå till länder som ärinvecklade i militära operationer långl borta frän del egna landels gränser ochdär egna säkerhetspolitiska intressen icke är hotade. Jaginstämmer hell i de synpunkler som de moderala ledamöierna av utrikesutskottetframför. Några saker bör dock tilläggas. Delråder ingel ivivel om all del kubanska engagemanget måste ses i elt slorlpolitiskt sammanhang. Sovjelunionen har undan för undan ökal sin aktivitet iAfrika, och just på allra senasie lid har delta manifesterats i den ryskepresidenten länga rundresa i denna väridsdel. Det primära syftet meddenna militära och diplomatiska offensiv är knappast att ge slöd till folk sominte har självständighet ulan forlfarande regeras av vita minoriteter. Delhandlar nalurliglvis om hell andra saker. Ikampen mellan supermakterna har spelal en relativt underordnadroll. Men är på väg in i intressekonflikten mellan supermakterna.Cuba spelar där rollen av del lydiga redskapet åt Sovjelunionen. Mångatecken lyder på all vi bara befinner oss i börian av en kamp mellansupermakterna om politiskt inflylande i . stöd lill kan dåkomma au uppfattas som elt slöd till den ena parten i denna strävan. Indirektkan då vår neutralitetspolitik sällas i fråga. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Vad har vi för anledningatl försälta oss i en sådan siulalion? Låloss först som sist konstalera alt 1970-lalets kraftiga satsning på svensklbislånd till , av den dåvarande socialdemokraliska regeringen, var ellpolitiskt bistånd. Socialdemokratin hade sina skäl för de nära konlaklerna medCuba. Det flnns nu ingen anledning all närmare gä in på de många underlighelersom förekom i detta avseende. gäller del den borgerliga regeringensbislåndspolilik. Del är läll all fä siämpeln på sig, när man kriliserar den svenskahjälpen lill , all vara allmänt biståndsfienllig. Jag har härvidlag ingeldåligl samvele. Jag har inom såväl parti som ungdomsförbund arbelal för ellomfaltande svenskt u-landsbislånd . Jusl därför vill jag insiämmai ord från , all Cubahjälpen leder lill problem när delgäller all väcka förståelse för svensk u-hjälp i övrigl. Detär min bestämda uppfattning all del svenska biståndet lill nu måsteupphöra i och med de 35 miljoner plus 5 som är föreslagna i åretsbudgetproposition. De resterande 60 milj. kr. bör icke komma i fråga. Jag skallinte yrka bifall lill den molion där jag slår som första namn - det finns jumöjlighet att ålerkomma , och del avser jag all göra. Jag vel inte omjag har gehör för mina krav i denna kammare, men jag är ganska säker pä atl jagoch mina medmotionärer har del hos svenska folkel. Idella anförande inslämde herrar Schött, Wachlmeisler i , Clarkson,, Komsiedt. och i (samlliga m). 1 dagens slora deball vill jag endasl la upp ell delområde. Försl villjag då konslalera den ökade uppmärksamhel som ägnas de informationsfrågorsom hör hemma under tredje huvudtiteln. gäller både information omSverige i ullandel och den informalion om svensk ulrikespolilik ochinternationella förhållanden som ges i . Jag kommer här främsi altbehandla vissa frågor som gäller del sistnämnda området. Inomutrikesdepartementet pågår förberedelser för en ökad informationsservice. Mantillgodoser därmed en tidigare gjord hemställan från . Det noleras medlillfredsslällelse. Informalionen om den svenska utrikespolitiken har längelämnat åtskilligt övrigl all önska. Delta gäller även informalion om det i höggrad beaktansvärda arbele som nedläggs av de ständig.! svenska delegationernapå olika håll i världen. Ulrikespolilikhar för genomsniitssvensken ofta tett sig som något ganska avlägset ochfrämmande, utövat av yrkesdiplomater som lalar ell språk vilkel ännu merafjärmar hela della ämnesområde från allmänheten. Onekligen finns det en nimbusav avskildhet kring alll som har med utrikespolitik och dess utövare atl göra.Åtskilligt hänger kanske samman med den socialastatus som sedan gammall tilldelats yrkets utövare, och man känner knappastlill den föga glamorösa arbetsvardagen på ambassader och i delegationer. Detkunde vara frestande all här också säga några ord om de anonymaambassadhusirurna. De skymtar ibland i veckolidningsreportage, men derasfaktiska vardag ligger vanligen ganska långl ifrån den glättade tillvaro sombeskrivs där. Alt vara ingift i UD är f ö. inle utan problem. Vem ordnarsysselsättning åt en diplomalhusiru med egel yrke när maken plölsligl flyttas iväg till ell annal land? Här finns ett begränsal men dock jämställdhelsproblem. Enannan orsak till den distans som vanliga människor kan känna till UD torde varaden sekretess som med nödvändighet måsle finnas. Den kan ha överdrivits - medrätt eller orätt - men allmänheten lorde vara ganska väl medvelen om den. Dellahar i sin lur leil lill ell oinlresse för utrikespolitiken hos många människorsom del är nödvändigl all bryla. Dess bällre finns del också elt slarkloch påtagligt behov inle bara av insyn i delta näsian labubelagdaområde ulan också av kunskaper. Man vill vela - därför au man känner sillansvar som medborgare i sitl land men också som medmänniska i ell globall sammanhang.Här finns elt växande iniresse för den svenska bisiändspoliliken och del sällvarpå den ulformas. Här finns också elt alltmera uttalat krav på information omde stora och komplicerade problem som hänger samman med nedrustning som enförutsättning för beständig fred. Man känner osäkerhet inför kravpå en ny ekonomisk världsordning, vad del innebär och hur del kommer alt beröraoss, vår livsföring, vår slandard och våra framlida möjligheter. De globala miljöproblemen,ofta konkretiserade i närproblem med bakomliggande vittgående orsaker t. ex. ifråga om vallen- och luftföroreningar liksom misshushållningen med våraändliga resurser, möter man i frågor från många människor. Hellnaluriigl känner kvinnor elt särskill inlresie för de utvecklings-strävandensom funnit ullryck i världakiionsplanen för jämslälldhei mellan män ochkvinnor och för den uppföljning som man väntar på men som man ännu vel ganskalilel om. Ändå pågår ell uppföljningsarbeie inom FN, som bl. a. resulieral iall en text till konvention mol diskriminering av kvinnor kommer allföreläggas hösiens generalförsamling. FruSundberg har tidigare berört denna konvention. Jag vill framhålla all den redanhar behandlals av ECOSOC under förslå veckan av vårsessionen och alt man harbeslutat dels att den skall vidarebefordras till generalförsamlingen ,dels all den skall ulsändas lill medlemsstaternas regeringar föropiiiionsytlring. Dessa remissytiranden skall vara lillbaka lillFN-sekretariaiel före . Jaghade lillfälle all för räkning delta i det forisälta sam-manlrädei medFN:s kvinnokommission , när man slui-förde arbelel medkonventionsiexlen. För del hade vi önskal en belydligl merframålsyftande konvenlion. Försl och främsi menade Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. vi alt konventionen bordeha kallats konvenlion mot könsdiskriminering och icke konvenlion molkvinnodiskriminering. Vi hävdade också all alla förändringar i kvinnorsförhållanden som syftar till verklig jämställdhet inle kan ske utan aumolsvarande förändringar sker beträffande männen. Här mölle vi emellertid ellganska besiämi molsiånd från i förslå hand ösiländernas kvinnor men även fränmånga u-landskvinnor, som slöl upp bakom öslländerna. Vihar alllsä nödgals all kompromissa pä vissa punkler, Dei skedde t ex,belräffande frågan om man skall ha en särlagsliflning för kvinnor när delgäller skydd på arbelsplalser. Vi menade all arbetsplaiser bör ulformas så altde skyddar både män och kvinnor, medan man från östländernas sida bl, a,hänvisade lill alt kvinnor behöver specielll skydd i egenskap av släklelsfortplanlare. Man länkle då inle på au även män kan ulsältas för genetiskaskador på arbetsplatser eller för andra skador. Vihar kompromissat på många punkler, och vi gjorde del därför all vi menar au delhär mera gäller all visa solidarilel med kvinnor än att söka trumfaigenom en syn som ännu känns alltför avancerad för dessa kvinnor. Detta komlill synes t. ex. när vi pä vissa punkler begärde atl del i texten skulle stå"män och kvinnor". Vi ville t. ex. när del gäller ansvarel för barnenlansera ordel föräldraskap. Men vi märkte då all det molsvarande engelska ordelparenthood inle alls belyder vad vi menar i . F. ö. gick det inle allsalt översätta lill spanska. Inte heller del franska ordet ansågs ha denbetydelse som vi ville lägga in i del. Vi försökle dä att lansera "fäderoch mödrar" eller i varie "män och kvinnor". På någrapunkter lyckades vi, på andra fick vi som sagl kompromissa. Vi ansåg delemellertid viktigt all lexien blev så lilel konlroversiell som möjligl, sä allinga länder av den orsaken skulle avslå från all ratificera konvenlionen. Viavsåg därvid givelvis främsi sådana länder där kvinnorna bäst behöver ellpåtryckningsmedel av del slag som konveniionsförslagei ulgör. Ännumindre än när del gäller världsaklionsplanen för jämslälldhei mellan män ochkvinnor har del lalals och skriviis om den deklaralion och aklionsplan förjämslälldhei i arbelslivet för kvinnor som antagits äv den internalionellaarbelskonferensen. I sammanhangel kan också nämnas den av samma organisalionuiarbetade basbehovsslralegi som aniogs vid världssysselsätiningskonferensenförra sommaren. Den innebär, som redan påpekals här i kammaren, alluivecklingssamarbeiel med priorilel inriklas på all lillgodose de falligasiemänniskornas grundläggande behov av mal, kläder, boslad, arbele och socialariänsler - en inriklning som cenlerparliel lidigare pekal på i molioner om densvenska bisiändspoliliken. Någrakänner lill dessa frågor och lar upp dem för all få vela mera, men alllförmånga av den svenska allmänhelen vel ingenling därom. Ännuelt område där alllför litet har gjorts för all informera allmänhelen och därman möier eit krav på upplysning uigör den kommande europeiskasäkerhelskonferensen i . kommer attäga rum kan man förutse ett tillfälligt uppblossande informalionsnil inteminsl i pressen med länga artiklar som få orkar läsa.