prot · G009146 · 1976-12-31 00:00:00 — Det gäller dock inle bara frågan om småhuskontra flerfamiljshus i bebyggelsen, som reservanterna har skjutit in sig på.Del finns också en rad andra frågeställningar som behöver ytteriigare belysningi detta avseende, t. ex. byggnaders förläggning och utformning med hänsyn lillsolinsirålning, vindförhållanden m. m. ~ förhållanden som kan få minst likastor betydelse för energiplaneringen som valet mellan flerfamiljshus ochenfamiljshus -för att inte tala om vilken betydelse förvaltningsformerna förolika bosläder kan ha i del praktiska utfallet. Jag tänker på den skillnad somuppstår om man äger huset eller om man hyr huset Så länge vi har sädanahyresklausuler som dem vi har och som inie fullt ul tar hänsyn tillenskilda hyresgästers sparvilja, måsle även själva husägandet påverka frågan. SomBirgitta mycket rikligt antydde har byggforskningen sin uppmärksamhetriktad på dessa förhållanden och har redan initierat viss forskning, enligt vadsom framgår av remissyttrandet över propositionen. Utskottet har därför ansettatt det av reservanterna förordade ullalandet inte är erforderiigt men att mani framtiden måsle ta konkret slällning till dessa faklorer vid kommandebedömningar, i budgetsammanhang och i samband med all forskningsprogrampresenteras för . "Uttalandenom att de energipolitiska aspekterna skall fä ökad tyngd i planeringen blirpraktiskt innehållslösa om de inte följs upp genom faktiskt verkandelagstiftning", säger reservanterna i den första reservationen,och de anser atl därför bör uttala sig för att detta sker. Ja, det kan mannaturligtvis i och för sig hävda, men efter atl - som Kommunalenergiplanering, m. m. Kommunalenergiplanering, m. m. reservanterna gör och somäven gjorde i sitt första anförande - först ha konstaterat atlunderlaget för insatser är bräckligt verkar det litet besynnerligt atl man inästa mening förordar en "faktiskt verkande lagstiftning". För atl fåen snabb start föreslår man i propositionen alt reformen inleds mjukt Dellasker bl. a. på grund av bristen på etl underlag. Allteftersom större kunskaperoch erfarenheter uppnås kan dessa regler preciseras och få uttryck ilagstiftningen. För övrigt bör vi hålla i minnet all detta förslag tilllagstiftning beträffande planeringsformen väl ansluter till vad som i daggäller i fråga om andra aspekter inom den kommunala planeringen, t ex.bostadsbyggandets planering, där vi har de rullande femårigabpsladsbyggnadsprogrammen, och till den kommunalekonomiskalångtidsplaneringen, som skall beaktas på elt liknande sätt Dessa har hellerinte någon s. k. faktisk verkan i form av lagstiftning. Detblir här alltså fråga om en ytterligare tillkommande faktor i den kommunalaplaneringen, en faktor som bör ha likvärdig tyngd i planeringssystemet Ireservationen 2 har reservanterna med utgångspunkt frän molionen 1563, vilkenbl. a. förordar förköpsrätt lill elektrisk distributionsanläggning,gjort elt uttalande som egentligen bara stryker under gällande riktlinjer förstrukturrationaliseringen av distributionen samt tillägger all kommunen bör fåökade möjligheter att påverka förhållandena inom koncessionsgivning ochdistribution. Motbakgrund av del redan betydande inflytande som samhället har pä såvälproduktion som distribution och inte minst på prissättning har varken ellenhälligt näringsulskotl eller majoriteten av civilutskoltet ansett att ettsådanl uttalande är behövligt Man behärskar av elproduktionen i landetoch inle mindre än två tredjedelar av distributionen. Utvecklingen går i dagmot ännu större andel. Jag vill, herr lalman, mot denna bakgrund yrka bifalllill utskottets förslag på dessa punkter. BirgittaDahls anförande, när det gällde kritiken mot den dåliga kunskapen omenergiförhållanden, formade sig till en myckel välformulerad och välmotiveraddom över den lidigare regeringens politik, över dess brist på förutseende närdet gällde energisparande. Hon går med friskt mod in för all kritiseraregeringen för vad som inte är gjort och nämner då alt Byggforskningen ännuinte genomfört mer än tvä av planerade tre steg för att klarlägga det sambandmellan energisparande och bebyggelsestruktur som hon efteriyser. Förklaringenär enkel: man tar en bit i tagel. De två första stegens resultat kommer atlpåverka ulformningen av beslutet när det gäller det tredje steget Jag kanförsäkra all regeringen på den här punklen skyndar sä fort somdet någonsin är möjligt med hänsyn till all vi får ett meningsfullt utformat programsom för en meningsfull produkt från forskningen. Belräffandeherr anförande kan jag säga alt jag lill stora delar instämmer. Ilånga stycken överensstämmer del med de båda tvilling-motioner - frän centernoch socialdemokraterna - som är väckta beträffande ulformningen av alternativauppvärmningssystem. på samma linje när delgäller all se över hur vi skall lösa problemet för framtiden och dä ha entillräcklig beredskap för all kunna la alternativa energikällor i bruk. Vatten-eller luftbaserade syslem torde vara de enda som kan komma i fråga. Därför harvi inom utskottet på den punklen gjort ell enligt min mening hell riktigtkonstaterande, nämligen alt det är viktigt atl i den utredning som aviseras ipropositionen också las hänsyn till dessa förhållanden. Jag kan nämna altdirektiven till ulredningen f n. håller på atl utformas, varför utredningensnart kan vara i arbete. Kommunalenergiplanering, m. m. Låt mig först hell kort belräffande reservationen 2 säga atl denframför alll lar sikte pä de förhållanden som råder i vissa mindre kommuner,där situationen är hell annoriunda än i stora kommuner med hell andra resurseroch där sådana stödåtgärder som tas upp i reservationen skulle vara av värde.Enligl tidningsuppgift har också gått in med en begäran omförstärkning av samhällets resurser av del slag som vi här lalar om. Jag lyckeratl också utskotlsmajoriteten kunde ha kostat på sig detta. Vidaresäger att vi ensidigl har inriktat oss på relationensmåhus-flerfamiljshus. Men del har vi inte alls gjort, utan vi har i bådereservationen och framför allt motionen, som ju alllid är utförligare, mycketingående diskuterat olika väsentliga faktorer när del gällerbebyggelseulformning, sambandel mellan gles och tät bebyggelse, transporter,sambandel med landskapsbilden osv. Vi har pekat pä alt det behövs ökadekunskaper på det här området. Viddet här tillfället som vid alla andra när vi tar initiativ, som innebär ellfullföljande, en radikalisering eller en förstärkning av den politik som vilidigare har fört, brukar de borgerliga partierna tala om att vi tidigare iregeringsställning har misslyckats. Men så är del inle alls, är bara så att man, allteftersom arbelel pä det ena samhällsområdetefter det andra fortskrider, upptäcker all del finns områden där kunskaperna ärotillräckliga. En sådan upptäckt gjordes bl. a. i samband med alt planverketarbetade på del förslag lill energisparande åtgärder i bostäder som den förraregeringen gav planverket i uppdrag att göra, och samma önskemål har ocksåframförts från ett antal tunga remissinstanser i anslulning lill planverketsrapport Dennya regeringen har liksom oppositionen haft möjlighel all handla utifrån vadsom dä har framkommit. Jag konstaterar alt regeringen liksom när del gällervillkorslagen icke tar hänsyn till de tunga remissinstanserna. Vi som är iopposition gör det däremot, eftersom vi vill föra politiken framåt. Vi har idenna vikliga fråga inle råd med någon ytteriigare försening. Denbeskrivning som gav belräffande byggforsk-ningsinstiluielsprogram är alldeles felaktig. har fallal beslul om genomförande avdet första och del andra stegel men däremot sagl atl beslutet om det tredjesteget får anslå, trots att remissinstanserna Kommunalenergiplanering, m. m. uttalat, alt del ärnödvändigt för all man skall kunna dra några säkra slutsatser om effekterna avolika energisparätgärder. Vibefinner oss nu i genomförandel av det första steget Del andra stegel skallgenomföras och , och del kommer inle såsom regeringen sagllidigare all bli klart i lid för atl kunna läggas lill grund för vare sigytteriigare proposition om energisparstödet i bosläder eller arbele. Enligl vad byggforskningsinsiiiulel meddelat osskommer en preliminär rapport om det andra steget alt bli klar tidigast ijanuari , och del är för sent för att den skall komma med i energikommissionensbedömningar. Möjligen finns det andra former för att låta det påverka 1978 årsenergipolitiska beslul, men del är, som så många andra framhållit, intetillräckligt med del första och del andra stegel. Del behövs dessutom ocksåandra undersökningar än de som byggforskningsinsiiiulel nu har initierat Vilycker alt det är etl minimikrav att den som ger sken av atl ha myckel högaambitioner när del gäller energihushållning och energisparande skall varapositiv lill förslag som kan ge oss ökade kunskaper om vad som krävs för atltillgodose dessa ändamål. Färjag lill slut säga alt det inte är något nytt atl kommunerna åläggs alt lahänsyn till energihushållningens krav i sin bebyggelseplanering. Det inskrevs ibyggnadsstadgans 9 S i samband med energipolitiska beslut. Hen (vpk): Lät mig först säga atl det självklart varken finns någon palentmedicineller någol universalmedel för hur man skall ersätta hela eller merparten avden elkraft som exempelvis kärnkraften beräknas ge. Del är klart att inle varesig omfattande isoleringsprogram för fastighetsbeståndet eller någon enskildalternativ energikälla kan täcka behovet, utan del behövs naturiiglvis en helserie av mindre tillskoll och besparingar. Del är här som den kommunalaenergiplaneringen kommer in i bilden. Jag tror del är väldigl viktigt atl man idetta sammanhang understryker atl man från statsmakternas sida i anknytningtill den kommunala energiplaneringen gör allt vad man kan för atl stimuleralill atl fä en så stor bredd som möjligt när det gäller denna energiplaneringoch energibesparing. I annat fall riskerar man all förfela effekterna. Medhänvisning till vad sade om husägarna som kriterium förattkunna få ell rikligt sparande, villjag framhålla all sparandel kan utvidgasbetydligt genom att exempelvis engagera hyresgäströrelsen i de härsammanhangen. Jaglog planverkets publicerade utredning om möjligheterna atl uppnåförbättringar i det redan existerande fastighetsbeståndet som ulgångspunkl förvissa funderingar i mill anförande. Jag anser del uteslutet all den nuföreslagna lagen ger regeringen eller dess myndighet möjlighel all åläggakommunerna ansvarel för genomförandet av sädana åtgärder som planverket harföreslagil. Jag vill understryka alt jag tror del är väsentligt alt haplanverkels förslag som utgångspunkt för de åtgärder som skall vidtas. Delsägs ingenling i lagtexten om möjligheterna all genom central samordning främjaen planerad utbyggnad av exempelvis den kommunala kraftvärmen. En snabb,omfattande och nationellt samordnad utbyggnad av kommunala kraflvärmeverk ärenligl vpk:s mening en förutsättning för atl pä kort sikt kunna bli kvittkärnkraften. Med fortsatt utbyggnad av elvärmda bostäder blir varje tanke på avvecklingav kärnreaktorer en absurditet. Oavsett inställningen lill kärnkraften måsteeluppvärmningen betraktas som en felaktig användning av extra prima energi. HenAKERFELDT (c): Jag har fortfarande inte mycket att invända mol . Atl de små åtgärderna ute i kommunerna sammantaget beiyder mycketär naturligtvis alldeles riktigt. I proposilionen sägs det också uttryckligenall del inte bara är planering i benämningen fysisk planering som delta skallomfatta, ulan även olika sparåtgärder i kommunernas egna byggnader ochanläggningar. Beträffande möjligheten och önskvärdheten av att engagera hyresgästernai sparandel är vi också överens. Där gäller det att försöka komma fram via deförsök som görs med bl. a. boendeinflytande. Beträffandedistributionsfrågorna i reservation 2 säger att del är ettproblem i de små kommunerna och all man, som det anges i reservation 2, skullekunna åstadkomma förbättringar. Angående detta kan jag säga alt de gällanderiktlinjerna för strukturrationaliseringar inom distributionen tar sikte pähelt andra geograflska områden än kommunerna. Del är inle alls säkert att enkommun är ell lämpligt distributionsområde. Man tar sikle på störregeografiska enheter än de små kommuner som syftar pä. FruDahl inser väl all reservalionen 1 är litei torftig i sin utformning i vadgäller all fä fram vad man vill ha sagt. Hon hänvisar därför tillformuleringarna i den socialdemokratiska motionen. Jag vel inte om del blir såmycket bättre med del. På den här punkten är även motionen svag, lycker jag. del av textmassan upptas av kritik mot regeringen när den i proposilionen122 föreslår nya regler för tätbebyggelse av mindre omfattning.Socialdemokraterna pekar i länga stycken på olämpligheten av della när detgäller energihushållningen. Jagvill erinra om all jag sade att del primära inle är om del är småhus ellerflerfamiljshus. Proposilionens förslag till ändringar, som harantagit, behöver inte alls få de konsekvenser som befarar, inte ens omdel skulle föreligga sä stora skillnader som hon är rädd för beträffande småhusoch flerfamiljshus. Detta syftar ofta, kanske i de flesta fall, pä attunderlätta en komplettering av tidigare bebyggel-seanhgpning, och då tror jaginle atl dessa argurnenl har särskild tyngd. FruDahl säger vidare atl den undersökning i tre steg, som statens institut förbyggnadsforskning håller pä med, inte kommer att vara klar Kommunalenergiplanering, m. m. Kommunalenergiplanering, m. m. förrän tidigast nästa våroch därför inte kommer all kunna ligga till grund för de slutligaenergibesluien här i . Vems fel är dä det? I varie fall en del avskulden måsle väl ligga på den gamla regeringen, som inte startade dennaundersökning lidigare. Jag förmodar alt en sådan undersökning lar en viss lid,och det går inle att här säga att den skall vara färdig ett visst datum. Dendel som har anknytning till dagens ärende, nämligen faktaunderlaget förplaneringen, kommer vi under alla omständigheter att ha nytta av. Det är ju enplanering som skall fortsäita och, som jag antydde,mycket väl kan skärpas när vi får bättre kunskap på della område. FruDahl sade också all den gamla regeringen vidtog verkligt positiva åtgärder närman ändrade byggnadsstadgan. Ja, det var något som samtliga partier var medpå. Det är bara det att den ändringen i huvudsak gäller byggnadsplanering ochutformning med hänsyn till energihushållning. diskuterar vi frågan omkommunernas övergripande planering och de energiaspekler som därvidlag skallbeaktas. Tyvärr tvingas jag än en gång börja med att rätta det gäller del aktuella forskningsprogrammet vid statens institut förbyggnadsforskning, som i och för sig med alla sina tre steg bara är en del avvad som behövs. De första två stegen har fallal beslul om, och vihoppas alt vi kommer att ha dessa klara. Att nu ta ställning till dettredje stegets genomförande är någol som regeringen har avvisat Man säger ipropositionen om energisparande i bostäderna att man vill vänta med att taställning till om del tredje steget skall genomföras. Del gör man trots attbåde energisparkommittén och planverket har betraktat det tredje steget somabsolut oundgängligt för alt kunna dra några som helst slutsatser ommöjligheten att spara energi. a. måsle man ha sådana beräkningar för all fåveta vilken effekt som planverkels publicerade förslag kan få mätt isparad energi. Tillsist vill jag ta upp ytterligare en fråga, tyvärr också för andra gängen. Delgår inte, , att komma ifrån sakfrågan genom att felaktigtbeskylla oss för atl diskutera enbart relationen småhus-flerfamiljshus och meden förutfattad mening om dess effekter. Vad vi har krävt, i molionen, ireservalionen och i inläggen här , är att man skall skaffa sig fakliskakunskaper om olika hustypers och bebyggelsestrukturers effekt för energihushållningen,så alt man får ett underlag för en bätlre bedömning än vad som finns i dag.Del skulle inte minst kommunerna behöva för sin övergripande planering. Vidarehar vi kritiserat proposilionen 122 i detta sammanhang, inle i och för sig förvad som där föreslås i fråga om bebyggelsestrukturen ulan därför att förslagetlades fram ulan att man redovisade fakta om dess samband med kommandebyggnadslagstiftning liksom med energihushållningen. Vi menar alt detta ärmyckel anmärkningsvärt av en regering som säger sigvilja slå vakt om energihushållningen. Om regeringen tycker all det är bra meden viss typ av bebyggelse, samlidigt som mänga säger eller tror atl en sådanulveckling innebär att mer energi förbrukas, då är väl del minsta man kanbegära atl regeringen klariägger konfliktpunkterna där olika samhällsintressenstår mot varandra och skaffar fram fakta som underiag för den bedömningen. Vårkritik i det här sammanhanget har att göra med att propositionen lades framulan något som helst underiag, liksom den proposition som vi behandlar i daginle berör hur de här förslagen skall samordnas med en utlovad nybyggnadslagstiftning. HenAKERFELDT (c): Vad säger om det tredje steget styrker bara vad jag sadelidigare, nämligen atl man behöver ha erfarenheter av de två första stegen föratl kunna besluta om del tredje steget. Såsäger alt jag i min kritik av reservationen I och socialdemokraternasinställning till forskningen och förhållandet i fråga om bebyggelseplaneringenpåstod att det enbart rörde sig om skillnaden mellan småhus och flerfamiljshus.I själva verket påpekar jag att det lill stor del var det förhållandet som togsupp i reservationen, men jag är medveten om att även reservanterna inser attproblemet inte är sä snävt att del bara handlar om detta. Beträffandepropositionen 122 om ändring i byggnadslagen närdet gäller mindretätbebyggelse kritiseras vi nu därför att vi inte log upp energisambandet. Menvarför skulle vi göra det isolerat i det sammanhanget, när del vid dentidpunkten inte var aktualiserat i fråga om hela den del av byggnadslagen somkommer till användning när det gäller övrig bebyggelse? Del är det vi avhjälperi dag genom det lagförslag som läggs fram i propositionen och som innebär skall ta hänsyn till energihushållningen såväl vid ordinarietillståndsgivning enligt byggnadslagen som vid tillståndsgivning efter deregler som antogs enligl propositionen 122. Del är ingen skillnad i de fallen. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m.fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Kommunalenergiplanering, m. m. 12 protokoll 1976/77:145-146 Kommunalenergiplanering, m. m. Den som vill alt kammarenbifaller civilutskoltets hemställan i betänkandet nr 39 mom. 2 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 152 Propositionergavs pä bifall lill dels ulskottels hemställan, dels reservalionen nr 2 av henBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskoltets hemställan i betänkandet nr 39 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 160 Nej - 154 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskotlets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1603 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskoltets hemställan i betänkandet nr 39 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till motionen nr 1603. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omröslningsapparat Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 303 Nej - 12 Näringsutskottetsbetänkande nr 45 Utskottets hemställan bifölls. §3 Prisstopp på byggnadsmaterial civilulskotlelsbetänkande 1976/77:40 med anledning av motionsyrkande om vissa åtgärder päbostadsbyggnadsområdel, såviti motionen hänvisats till civilutskottet, och näringsutskottetsbelänkande /77:39 med anledning av motion orn prisslopp påbyggnadsmaterial. HenANDRE VICE TALMANNEN: Civilutskoltetsbetänkande nr 40 och näringsutskottets betänkande nr 39 debatteras i ettsammanhang och yrkandena beträffande båda dessa beiänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. I det följande redovisas endast det betänkande, vidvilkel under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Medanledning av proposilionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatlen, m. m.hade bl. a. väckts en motion 1976/77:1613 av m. fl. (s), vari såvitinu var i fråga (del av yrkandet 4) hemställts atl hos regeringenskulle anhålla om alt prisstopp pä byggnadsmaterial infördes för tiden intill utgångenav . Molionenhade såviti nu var i fråga hänvisats till civilutskoltet, men yrkandet hadesedermera överlämnats lill näringsutskotlet. alt skulle avslå motionen 1976/77:1613yrkandet 4 såviti gällde prisstopp på byggnadsmaterial. Reservationhade avgivits av herrar , i , och ,samt herrar och i (samtliga s) som ansettall utskottet bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1976/77:1613 yrkandet 4 såvitt gälldeprisslopp på byggnadsmaterial som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört Hen (): Bara några kommentarer till civilutskoltets betänkande nr 40, somgäller en motion som vi socialdemokrater väckte . Den föranleddesav den besvärliga situation som då förelåg på bostadsmarknaden med lågigångsättning och bekymmer pä lånemarknaden och när del gälldefinansieringsvillkoren för bostadsbyggandet. Viväckte motionen i anslutning till propositionen om höjning av momsen ochinförande av byggavgift. Den skulle alltså ha behandlats här för några veckorsedan. Men när vi vid utskottsbehandlingen om motionen förstod att regeringenhade planer på att vidta åtgärder på området, avvaktade vi dessa. Vi kunde däsä småningom konstatera att regeringen före bifallit motionens yrkandenpå praktiskt taget alla punkter. Vi sitter alltså nöjda i det avseendet Men jag vill gärna tatillfället i akt atl göra några kommentarer. Vidiskuterade vissa delar av den här frågan när vi behandladebostadsfrågan. Redan då kunde man skönja en oroande utveckling av kostnaderna.Vi kunde t. ex. märka att man på en del orter fick alldeles onormalt högabyggkostnader och att man inom byggnadsbranschen fick en strukturförändringmed effekter som inte var önskvärda. Företag köpte upp mindre byggnadsföretagoch konkurrensen eliminerades. I stället för fri konkurrens uppstod detmonopolbildning på vissa orter i landet - branschen är ju sådan. Jagskall inle fördjupa mig i detta. Jag vill bara säga några ord om den utredningsom regeringen beslutat företa och som är av den karaktär som vi yrkade pä ivår motion. Jaghoppas alt utredningen inle bara går igenom de inkomna låneansökningarna ochundersöker de där registrerbara höga byggkostnaderna, utan att utredningenockså ser på de projekt som inte kommit till låneansökan av det skälet attbyggkostnaderna synts för höga. Byggherrarna har då inte velat starta bygget,och det har kanske i sin lur föranlett en låg igångsättning. Del är klart attdet är svårt att undersöka detta, men det är nödvändigt all göra det.