prot · G00993 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är160 miljoner mindre till driftsidan och icke elt öre mer utan en väsentligförsämring på byggsidan enligt de nominella beloppen när det gäller byggandeav statsvägar och Slatskommunala vägar. Detvar detla jag vände mig mot med utgångspunkt i den löftespolilik ni drevtidigare och ert agerande här i kammaren. Jag hade förväntat mig, icke minstmed tanke på att man gör etl 75-procenligt påslag för bilismen, atl man skulleha tagit åtminstone någon krona av de 600 miljonerna som man får in genom ökadepålagor på bilismen och lagt just på vägväsendet, för det har ju varit er linjehela tiden. Icke med ett ord har berört delta i debatten här . hänvisar lill finansfullmakten på 1 500 miljoner. Ja, men den ville niju inte ha - den röstade ni emot här i kammaren. Del är tack vare att visocialdemokrater vann voteringen som ni har dessa 1 500 miljoner atl använda. Jagtycker det är beklagligt, herr talman, att icke kommunikationsministern ärinne i kammaren när vi diskuterar en driftbudget på 6-7 miljarder. Del händealdrig när vi hade en socialdemokratisk regering all ministern inte var här dävi diskuterade driftbudgeten. Härhar stått och utlovat nya friska pengar till vägväsendet i sambandmed den trafikpolitiska propositionen . Här har slätt ochlovat att vi skall fä stora belopp på tilläggsbudget till vägväsendet. Jagförmodar att har ålerförsäkrat sig hos regeringen. Men det ärutomordentligt beklagligt att icke ministern deltar i en debatt då vidiskuterar sä stora belopp. Del var likadant när vi behandlade kapitalbudgeten- kommunikationsministern var icke här. Minförhoppning är emellertid att de stora utfästelser som i Hedensåsom utskottets talesman gjort här verkligen är förankrade iregeringen, eller vad man brukar kalla officiella diskussionsklubb. Anslaglill vägväsendet, m. m. Anslaglill vägväsendet, m. m. i (s)kort genmäle: Till i Heden vill jag säga atl jag verkligen inte avslöjarnågra hemligheter från utskottet om jag nämner att majoritetsskrivningen isista momangen ändrades i positiv riktning. Detta tolkade vi på det sättet inte ville avstyrka våra förslag. Majoriteten tyckte att reservationen, somdå redan var färdigskriven, innehöll väsentliga synpunkter som ävenmajoriteten ville ställa sig bakom. får inte fortsätta pä den inslagna vägen, nämligen att så fort detkommer en socialdemokratisk reservation betrakta den som onödig. Han säger alldel bara gäller dagens debatt, men om jag minns rätt var inne påliknande tankegångar då vi diskuterade kapitalbudgeten. Det får inte bli en fulvana, ! Jag lovar att vi socialdemokrater - i trafikutskottet,liksom i alla andra utskott - kommer att föra en kraftfull oppositionspolitik,och den kommer att ta sig uttryck i många reservationer framöver. Hen i Heden (c)kort genmäle: När argument är slut försöker han pådyvla mig ansvaretför att kommunikationsministern inle är inne i kammaren. Men jag kan inte svarapå varför han inte är här, efiersom jag inte vet vilka uppgifterkommunikationsministern har . Det får ta reda på avkommunikationsministern själv. Hadevi i de borgerliga partierna haft en aning om det dåliga ekonomiska läget somvärt land befann sig i, och som det alltjämt befinner sig i - och inte har delblivit bättre sedan sysselsättningsfrågorna hopat sig - hade vi sannoliktbegränsat oss ännu mer i fråga om anslagskraven. fick den borgerligaregeringen ta hand om ett ytterst besväriigt ekonomiskt läge här i landet, ochdärför är det mycket svårt atl få fram tillräckligt med pengar. Vi får avvaktanär det gäller väganslagen och inle gå alltför långt i kritik, som herrHugosson nu gör, innan vi har sett den särskilda tilläggsproposilionen ochpropositionen om den statliga trafikpolitiken. Beträffandede 1 500 milj. kr. vill jag bara direkt citera följande ur trafikulskotietsbelänkande: "Regeringen har också numera medgivits rält alt utnyttja den iårets budgetproposition begärda finansfullmaklen om 1 500 milj. kr., varigenombl. a. möjliggörs att låta utföra arbeten av det slag varom här är fråga. Genombeslut har vidare regeringen föreskrivit att -utöver vad som gäller enligt tidigare meddelade anvisningar för anslagetByggande av statliga vägar - får bedriva statligvägbyggnadsverksamhel i ." Sä nämns det belopp somjag tidigare redovisat. Herr tredje vice talmannen anmälde alt herrHugosson anhållit att lill protokollet få antecknat all han inle ägde rält tillytteriigare replik. (vpk): När det gäller kravet pä en snar igångsättning av vägbyggetKiruna-Narvik är det svårt alt hitta fier argument än dem som flera gångeranvänts här i kammaren. I elt 50-lal är har den vägsträckan varit föremål förutredningar, projekteringar och diskussioner. är väl frågan så långtframskriden, om än i Heden anförande kan väcka vissa tvivelhärom, all arbetsplan har fastställts och att det som egentligen saknas ärmedel för vägbygget. Trafikutskottetanför i sill belänkande som behandlas all dess tidigare uttalande om delangelägna i att "så snart de praktiska möjligheterna härför föreligger,arbetena på mellanriksvägen igångsätts och all erforderliga medel ställs lillförfogande" alltjämt äger giltighet. Men i nästa mening hänvisar man tillall dessa praktiska möjligheter nu inle föreligger, därför atl man måsteavvakta regeringens prövning av besvär som anförts över faslställelsebeslutet. Sådanabesvär har alltså anförts bl. a. av en sameby. I tidigare diskussioner kringden här frågan har del bl. a. från vpk-håll anförts att samernas oro förytterligare störningar och ingrepp i deras gamla renbetesområden är fulltförståelig. Vi har också belönat att det inle får stanna vid positivaskrivningar och uttalanden från sida när det gäller alt motverka dessaölägenheter sä långt det över huvud taget är möjligt. I vår motion till 1974års riksdag, där frågan om inträng i nationalpark behandlades,utvecklade vi välmotiverade synpunkter pä de åtgärder som enligt vår meningbör vidtas för att förebygga skadeverkningar för rennäringen, liksom vi ocksåberörde möjliga ska-deverkningarför naturvetenskapliga stationsforskningsarbete och för naturvärden. Även från andra håll, och då inte minstfrån kommun, har samernas synpunkter behandlats, och man har bl. a. framhållitatt bortfallet i fråga om betesmark inte kan bli särskilt stort med tanke päalt vägen är länkl all gå genom en stenig och blockrik terräng alldeles intilljärnvägen. Delhar även hänvisats till den positiva betydelse som vägar har även för samernasnäringsfång. Betydelsefull i del sammanhanget är också hänvisningen till demöjligheter att hävda sin rält som samerna nu har på basis av den rennäringslagsom antog för några är sedan. Förvänsterpartiet kommunisternas del är vi medvetna om behovet av ytteriigaremöjligheter för samerna att påverka beslut ute i kommunerna av betydelse fördem och deras näring. Vi har därför i anslutning till propositionen 1976/77:80om insatser för samerna väckt tanken all del i kommuner som har ston samisktinslag tillsätts samrådsgrupper i vilka samerna är representerade, som fårbehandla frågor som berör samerna på ett eller annat sätt. Ett sådantförfarande skulle kunna leda lill att situationer, sådana som denna medbesvären över faslställelsebeslutet beträffande , kunde undvikas. Nufinns del emellertid sädana besvär att ta hänsyn till, och jag ställer mig förmin del undrande till atl de här besvären inte redan har prövats med hänsyn Anslagtill vägväsendet, m. m. protokoll 1976/77:92-93 Anslagtill vägväsendet, m. m. till de noggrannaöverväganden som har föregått beslutet om vägbygget. De är noggranna, det lärändå vara ense om, eftersom har tagit beslutet om att vägenKiruna-Narvik skall byggas. 1den vpk-motion som utskottet i det här betänkandet behandlar framhålls ocksåsysselsätlningssituationen i som motiv för en snabb start av vägbygget.Då motionen skrevs fanns fortfarande förhoppningen alt uppförandet av etlkulsinlerverk i skulle innebära en ljusning i fråga om arbetstillfällen.Sedan dess har som bekant del hoppet grusats, och är trycket påigångsättning av vägbygget än starkare. Den av regeringen tillsattaNorrbotlendelegationen har uppvaktals i frågan, och även på andra sätt harförelag och fackliga organisationer i pekat på vägbygget som enmöjlighet att lösa akuta sysselsättningsproblem. Mot den bakgrunden kan jaginte acceptera utskottets hänvisning till de tidigare nämnda förutsättningarna.Dä våra synpunkter i det sammanhanget sammanfaller med yrkandet i motionen 801av m. fi., ber jag, herr talman, alt få yrka bifall lill dennamotion. nu aktuella betänkandet behandlas också motionen 821 om anslag tillförbättringar av mellan och . Liksom i sä mångaandra sammanhang där vägfrågor diskuteras är också här del tyngsta skälet förkravet alt man behöver öka möjligheterna till sysselsättning i den bygd somberörs. Här handlar det om elt område som helt saknar industriell verksamhet.En orsak lill situationen är de dåliga vägförbindelserna. Jag bedömer en upprustningav väg 400, som lill stora delar byggdes i slutet av , såangelägen, alt jag inte är säker pä att de uppgifter som i Hedenlämnade är tillräckliga. Jag bedömer den också så angelägen, att jag hoppas altden finns med i del som utlovade alt hålla ögonen på ifortsättningen. Iavvaktan på detta vill jag, herr talman, yrka att med anledning avmotionen 821 hos regeringen anhåller alt medel ställs tillförfogande för förbättringar av mellan och . Hen (): År har de borgerliga partiernas företrädare i såvältrafikutskott som kammare bittert klagat över de snålt tilltagna väganslagen.Man har talat om den oerhörda kapitalförstöring som ägt rum på våra vägar osv.och ondgjort sig över atl den socialdemokratiska regeringen inte tillmötesgåttde borgeriigas krav pä ökade resurser för vägbyggande och underhäll. Med stortintresse emotsågs därför den första borgerliga budgetpropositionen. om inteförr skulle väl ändå vägväsendet få de anslag som man under så många ärefteriysl från borgerligt håll. Ja- nominellt höjs anslag med 233 milj. kr. eller , som herrHugosson tidigare i denna debatt har erinrat om, men det hade behövts 393 milj.kr. eller för atl komma upp till etl realt oförändrat anslag. chef sjunker totalanslagei realt med 160 Ja, det kanske är en nyttig läxa för de fornaoppositionspolitikerna. Det är inte så lätt att i regeringsställning infriaalla fagra löfien i en kärv ekonomisk verklighet - något alt komma ihåg nästagång man befinner sig i opposition! Demånga motionerna i anledning av vägbudgeten vittnar dock om ett stort intresseför dessa frågor. Bättre vägar och bättre underhåll av dem vill alla ha. Kravenär säkert berättigade. En högre vägstandard underlättar samfärdseln och ökartrafiksäkerheten. Som regel går trafikutskottet inte in på de enskildavägobjeklen. Det har ansetts böra vara uppgift att efter sinbedömning fördela anslagen pä bästa sätt. Detta sker också efter noggrannplanering och behovsinventering som resulterar i upprättande av långlids- ochfierärsplaner. Upprustningen av vägarna enligt detta långsikliga program harkunnat påskyndas genom anslag som tillkommit av beredskapsskäl. Ävenom det får anses vara en fördel med en prioritering enligt dessa noggrantförberedda vägplaner, kan det uppstå akuta behov av insatser utanförflerårsplaneringen. Ett sådant exempel återfinns i en av de nu föreliggandemotionerna, nr 107, som har väckts av socialdemokraterna på Uppsalabänken. Dethör inle till vanligheten atl vi går in på ell så lokalt betonat vägprojekt,men är faktiskt behovet av en bättre väg mellan och stort. Om vi hade haft den gamla regeringen kvar hade säkert dettidigare 200-miljonersanslaget för särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderåterfunnits i årets budgetproposition. Då hade vi kunnat uppvakta regeringenmed goda utsikter att fä vår begäran bifallen. finns det inle längre sådanaextra pengar, vilket vi tycker är synd; det skulle i ett sådant extraordinärtfall som det vi berört i vår motion ha kommit väl lill pass. Jagskall inle säga så mycket om den aktuella vägen i vår motion. Det gäller ensträcka , som med en mindre ombyggnad, förstärkning ocholjegrusbeläggning för tillsammans 3 milj. kr. skulle få en hygglig standard.Många av dem som arbetar vid kärnkraftverket i Forsmark begagnar sig avdenna väg , och flera skulle kunna utnyttja denna kortare väg, om denblev upprustad. Många lunga transporter sker också denna väg. Del är ennaturlig förbindelse söderut, inle bara för de anställda i Forsmark, utan denhar även stor regionalpolitisk betydelse. Med én bättre väg skulle också eneftersträvad spridning av boendet underlättas för arbetsstyrkan i Forsmark. i Heden sade om denna väg att den finns projekterad för 3 milj.kr. och kan igångsättas, om sysselsättningslägel kräver det. Ja, men är delkanske inte så enkelt som vill ge sken av. Dels finns inte denvägen med på vägplanen - och enligt skulle ju väganslagen ges iden vedertagna ordningen och prioriteras enligt den uppgjorda planen - dels ärman beroende av arbetslöshet för atl få dessa pengar. Det kan dröja länge innanvi av denna orsak kan få bygga vägen - och del skall vi naturligtvis varatacksamma för. Den påyrkade vägupprustningen behövs emellertid så snart sommöjligt just Anslagtill vägväsendet, m. m. Anslagtill vägväsendet, m. m. med tanke påkärnkraftbygget i Forsmark, men jag tvivlar pä att det skälet kan betecknas somberedskapsskäl. Vihar i vår motion yrkat på särskilda medel till en omedelbar förbättring avvägen. har i skrivelse till regeringen ställt samma krav. Närinle längre 200-miljonersanslaget står till förfogande bör regeringen utnyttjasin finansfullmakt - som också i sill anförande nämnt som möjliglatt använda - eller pä annat sätt ge de 3 miljoner som behövs för envälbehövlig och nödvändig upprustning av vägen Ösierbybruk-Forsmark. Dåreservationen 1 av m. fi. uttrycker något av det jag här harsagt, ber jag att få yrka bifall lill densamma. Hen (); har vi halländska riksdagsmän här i riksdagenframhållit nödvändigheten av att få en snabbare utbyggnad av tillstånd. Myndigheter i - kommuner, landsting och länsstyrelse - har gjortotaliga framställningar och uppvaktningar hos statsråd och hos isamma fråga. Vid dessa överläggningar har det framkommit att någraskiljakligheter i uppfattningen om det nödvändiga i E 6:ans ulbyggand lillerforderlig standard inle föreligger. E 6 betraktas allmänt som eit av deangelägna företagen på det väg-politiska området i vårt land. Det synes endastvara i fråga om utbyggnadstakten som åsikterna går isär. E6 har karakteriserats som längsta trafikproblem, och rent geografisktär det också ett av de längsta. Med den utbyggnadstakt som nuvarande lidsplaneranger riskerar E6 att bli absolut längsta trafikproblem äventidsmässigt. Underårens lopp har visserligen utbyggnader och förbättringar gjorts, och sådanapågår fortlöpande, men alltjämt har E 6 på länga sträckor genom en 7 mbred körbana utan ordentliga vägrenar. Förutom att den är smal är den på långasträckor backig och krokig med skymd eller dålig sikt. Långa sträckor ärdessutom inramade av randbebyggelse med dåligt reglerade anslutningar. Likasåförekommer trafikljus, korsning med SJ i plan och mängder av övergångsställenför såväl människor som husdjur. Särskiltframträdande är bristerna på sträckan . Enligt behovs-och långtidsplanering är denna vägslräcka en av de hårdast belastade.Årsdygnstrafiken uppgår till II000-15 000 fordon , undersommarmånaderna 14 000-19 000, och vid enskilda toppdygn passerar upp till 27000 fordon. Kombinationen av denna hårda trafikbelastning och den dåligavägstandarden återspeglas också i antalet trafikolyckor per är. hade hela 23 olyckor per mil och år. Dettaskall jämföras med medeltalet för övriga Europavägar i , som är 10olyckor per mil och år. Olycksfallsfrekvensen är alltså mer än dubbelt så högpå som på övriga Europavägar i vårt land. Manmåsle också räkna med att trafiken kommer att öka myckel krafiigt päE 6 genom , då har varit och alltjämt är del län sombefolkningsmässigt ökar mest i vårt land. Ett annat problem är att andelen tungtrafik - lastbilar och bussar - är mycket hög. Fordonskombinationer med släpär vanligt förekommande, och medeldygns-trafiken av tunga fordon överstiger I200. Delta medför att omkörningar på långa sträckor av är mycket riskfylldaoch under topptrafik omöjliga. I sin lur tvingar detta fram en lågmedelhastighet för hela trafiken. ärvanligen förekommande på de sämre sträckorna av . Med tanke på att över enfjärdedel av trafikanterna har varken start- eller målpunkt i länet blirtidsförlusten för den enskilde trafikanten mycket stor. Enligtgjorda beräkningar skulle - om trafiken pä nuvarande E 6 kunde ulföras på tvätredjedelar av den lid det nu tar, och del är ingen orimlighet - vinslen kunnaberäknas lill ca eller ca 40 milj. kr. per är, räknatefter . Detta är en låg beräkning. Andra beräkningarkommer till ännu högre irafikvinster, förutom att man - vilket är ännuviktigare - skulle kunna minska antalet trafikolyckor lill hälften. Många och väl underbyggda är argumenten för en snabbare utbyggnad av genom . Värö-lokaliseringen med de många tunga transporter som följerav denna är ett sådant argument. Fritidshusens antal i var 24 100 år1970. Av dessa var över 22 100 lokaliserade till kustbandet omkring och västerom E 6. Endast en fjärdedel av husen ägs av hallänningar. Enligt uppgjordprognos kommer antalet fritidshus att öka till ca 30 1980. Enfortlöpande per-manenining av fritidshusen bidrar också till en ökning avtrafiken. Deauktoriserade campingplatserna i har en beläggning på ca 500 000gästnätter . En kraftig ökning kan förväntas. En stor del av camparna ärutlänningar, och de är också hänvisade till atl använda E 6 genom Halland.Detta är alltså ansikte utåt i vad gäller motorvägar och Europavägar. Listan på argument skulle kunna göras hur läng som helst, men jag villnöja mig med vad jag nu har angett. Ivår motion har vi särskilt framhållit atl det för såväl länsinvånarna somövriga trafikanter är utomordentligt angeläget att den nu pågåendemotorvägsetappen mellan och kan drivas, så att vägen kan tas itrafik . Lika viktigt är att får sådantilldelning av vägmedel atl E 6-arbetena kan fortsätta med sträckanFrillesäs-Åskloster i omedelbar anslutning till slutförandet av nu pågåendeetapp. Ett uppehåll mellan dessa båda företag med temporär avveckling avnuvarande byggarbetsplats och byggorganisation, vilket synes nödvändigt om inteerforderliga byggnadsmedel anvisas, innebär enligt vår mening ett dåligtutnyttjande av samhällets resurser. Vi är mycket blygsamma i vår hemställan i motionen 1197. Vi begär altriksdagen gör etl uttalande med det innehåll som Anslagtill vägväsendet, m. m. Anslaglill väg\>ä-sendet. m. m. jag här har redogjort för.Eftersom man i sak, såvitt jag kan förstå, är överens, sä tycker vi atl deltavar och är en rimlig begäran. har inte utskottsmajoriteten ansett sigkunna tillstyrka - och inte heller reservanterna. Jag finner mig därförnödsakad att yrka bifall lill motionen 1197. Detta är en angelägenrikspolitisk fråga. Hen ÖSTRAND (s); Jag vill varmt instämma i vad sade tidigare här , dåhan pekar på den uppenbara nonchalans som kommunikationsministern visar genomall inle finnas här när vi behandlar hans ärenden i . Men detla gällerinte bara kommunikationsministern, utan i det här avseendet tycker jag attstatsråden är lika goda kål-supare hela bunten. Det är ju ytterst sällan manser ett statsråd i bänkarna när ärenden behandlas här i kammaren, och det ärgivetvis att beklaga. Närvi behandlade väganslagen, kom av naturliga skäl en mycket stor delav debatten att kretsa kring anslaget på 200 milj. kr., och så har det ocksåvarit . Vid del tillfället log jag i ett inlägg upp detlaanslag med utgångspunkt i den situation på svensk arbetsmarknad som byggnads-och anläggningsarbetarna befinner sig i. Eftersom det var etlkonjunkturpolitiskt anslag var del ett viktigt instrument och elt stöd för enbransch som alllid har varit utsatt i konjunkturernas berg- och dalbana. Denlika enkla som goda tanken var all genom all man förlade angelägna vägbyggenoch förbättringar av vägar till lämpliga tidpunkter och lämpliga orter skullebl. a. byggnads-och anläggningsarbetare samt vägarbetare kunna erbjudas denjämnare sysselsättning och materiella trygghet som kommer de allra fiesta arbetstagarelill del i värt land. Menanslaget var också frän regionalpolitisk synpunkt betydelsefullt, eftersom manutan alt vara bunden av flerärsplanerna snabbt kunde sätta in åtgärder på enväg som hade betydelse för en regions eller orts utveckling. Atlanslaget var betydelsefullt från både sysselsättnings- och regio-nalpoliliskautgångspunkter exemplifierade jag dä med vägen Alfta-Söräng i mitt eget län.Det är en väg som fanns med i förre kommunikationsministerns förslag lillfördelning av det särskilda anslaget. Jag uppmanade vid del tillfället deborgerliga ledamöterna från trakten alt stödja förslaget alt det särskildaanslaget skulle vara kvar. Del hade ju varit en garanti för att den här vägenskulle byggas . Men man stödde tyvärr inle förslaget, utan man ställde sigbakom motioner som yrkade avslag på ell bibehållande av det särskilda anslaget. Jag tycker alt del kan vara lämpligt vid delta tillfälle alt någotcitera vad som sades i den debatten. Den nuvarande jordbruksministern sade följande: "HerrÖstrand säger atl om man nu överför dessa 200 miljoner till vägverketsordinarie budget, så skapar man sysselsättningsproblem. kan inle se det sambandet.Det gör man, , endast under förutsättning atl regeringen inleanvänder den fullmakt den har fått av för alt i det här falletbekämpa arbetslösheten. Devägobjekt som då kan komma till är exempelvis väg 82 som taladeom. Den skulle vara ett utmärkt exempel på hur man kan använda pengar frånarbetsmarknadsstyrelsen." Jaglycker också att det kan vara lämpligt att citera något urGunnel anförande den gången. Hon är ju f ö. bosatt i den kommun där denhär vägen ligger. "Delär ju ändå så - jag beklagar att jag skall behöva påminna om det - atlregeringen inkl. kommunikationsministern har ett myckel stort ansvar försysselsättningen i vårt land och för sysselsättningen i skogslänen. Detansvaret och uppfyllelsen av det ansvaret har varie medborgare i vårt land rättatl förvänta atl regeringen tar på sig. Denna regeringens möjlighet haringenting med de 200 miljonerna att göra. Regeringen har möjlighet att ta frampengar, bl. a. genom finansfullmakten på 1 500 milj. kr. eller genom attanvända AMS-medel. Det finns ingenting som kan rättfärdiga regeringenseventuella underlåtenhet atl skapa sysselsättning för dem som är arbetslösa. Anslagtill vägväsendet, m. m. Vii södra har upplevt atl del Norlingska systemet inle fungerar föross. Det har för oss inneburit löften och ingenting mer. Vi har alltså upplevtde negativa effekterna. Jag tror däremot all vi kommer att få en utbyggnad avAlflavägen utifrån sysselsättningsläget i vår region. Jagser ett bifall till utskottets hemställan som en garanti för en förbättradsysselsättning, bl. a. för byggnadsarbetarna." Vadhar hänt med den här vägen , i Heden, när vi dessutom har fälten annan regering, där f ö. ingår? borde väl den här vägennästan vara färdigbyggd mot bakgrund av de mycket bestämda uttalanden somgjordes och som jag nu citerat en del av? Nej,sanningen är den att inle etl spadtag har tagits på denna väg. I stället har depengar som kom till del av de 200 miljonerna och genom denöverfiyllning som gjordes till del ordinarie väganslaget gått till enutbyggnad av utanför . De farhågor jag framförde idebatten och försökte delge mina borgerliga kolleger från länet harnu besannats. Dettaär, tycker jag, ytterligare elt exempel pä svikna vallöften. Men de böriar blisä många vid del här laget, alt ett mer eller mindre kanske inte har någon störrebetydelse. Det ser med andra ord ut som om Alftaborna skulle få vänta etl bra lagän pä en angelägen förbättring av denna vägslräcka, som inte bara avsysselsältningsskäl utan även av regionalpolitiska skäl har så stor betydelseför en utveckling av näringslivet i regionen. Anslagtill vägväsendet, m. m.