prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Delta har resulterat i den proposition somarbetsmarknadsminister häröver-lämnat lill för prövning ochsom nu diskuteras i kammaren. Molbakgrund av den ibland litet hetsiga debatt som har förts i den här frågan ärdet angeläget att ge frågan de proportioner som den förtjänar. Problemetbegränsas lill elt enda område av de mänga som kommer upp till förhandlingarenligt medbestämmandelagen. Och det gäller dä enbart företagsledningsomrädet,som i helt rikligt påpekade i sill inlägg.Personalpolitik, arbetsorganisation, arbetsledning m. m. berörs således inlealls. Vidare är företagslednings-området inte heller något generellt problem.Så länge man rör sig med andra former av inflytande än direktabeslulsfunklioner är del inga svårigheler. Det kan gälla avtal omförhandlingar, informalion eller rätt att della i utredningsarbete av centralbetydelse inom förelaget. Nej,problem kan uppstå därför att aktiebolagslagen - och för den delen också annanlagsliftning - i vissa avseenden innehåller tvingande bestämmelser och attdessa kan komma i konflikt med avtal som sluts mellan arbetstagare ochföretagsledning. Men det finns inle anledning alt överbelona detta problemheller. Sädana konflikter synes uppkomma endast i rena undantagsfall. Ettförhandlingsresultat mellan parterna har naturiiglvis inle syftet alt drabbatredje man, som skyddas av bestämmelserna i exempelvis aktiebolagslagen. Föratt undanröja dessa oklarheter föreslår arbetsmarknadsministern någralagändringar. Då är det naturligtvis, som har sagts tidigare i debatten, avstörst intresse alt se på 32 S- I den sägs alt arbelarpartens företrädare ellerett partssammansatt organ kan, sedan kollektivavtal därom har slutits, fattabeslut som annars skulle fattas av arbetsgivaren. Men för denna paragraf liksomför lagen i dess helhet, gäller vad som sägs i 3 S om att speciallag går föremedbestämmandelagen. Det föreliggande lagförslagel har granskats och godkäntsav lagrådet, och jag ber, herr talman, all fä yrka bifall lill utskottelshemställan i den delen. Socialdemokralernahar en alternativ formulering av 32 S som ger ett intryck av atl avtal kanträffas i strid med uttryckligt ivingande bestämmelser i aktiebolagslagen ochannan associationsrättslig lagsliftning. 4 protokoll 1976/77:143-144 Detta flnnerutskottsmajoriteten vara en klart sämre formulering, och jag yrkar därföravslag på det förslaget. Denandra anledningen lill atl medbestämmandelagen kommer upp till riksdagsprövningpå nytt bara etl är efter det den logs är, som jag sade lidigare, atl dennuvarande oppositionen i motioner har återkommit med sina yrkanden från i fjol.Det gäller frågor om utredning av den s. k. negativa föreningsrätten,uppskovsreglernas tillämpning vid central förhandling, regler om informationoch tystnadsplikt samt skadeståndsreglerna, som iVarberg något var inne på. Inget nytt har tillkommit sedan de här frågornadiskuterades . Samma argumenl gäller för båda sidor. Jag finner ingenanledning, herr talman, alt la upp liden med att upprepa majoritetssidanssynpunkter ulan yrkar kort och gott bifall till utskottets hemställan. Tvåkommentarer vill jag dock göra. För del första måste alla bedömare, trots vadherr tidigare sade, vara eniga om all delta är marginellaskillnader. Och för del andra borde vi rimligen följa den praxis vi i allmänhetbrukar tillämpa i när majoritet vunnits för etl förslag, nämligen från förlustsidan noterar nederlaget och avvaktar utvecklingen. Finner mansenare all utvecklingen kräver atl frågan las upp på nytt, så gör man det då. här fallel har lagen, som jag inledningsvis sade, varit i kraft i femmånader, och förhandlingsarbetet har inte startat på allvar . I del skedetfinns det ingen anledning atl ompröva besluten . Deltredje momeni i belänkandet som jag nämnde om i min sammanfattning gällerförhandling vid överlåtelse av aktier. Som alla känner lill har del förekommiten omfattande verksamhet med uppköp av företag. Om del gäller ell aktiebolagsom skall säljas hell eller delvis kan aktieförsäljningen ske ulan någonmöjlighel för de anställda atl komma i förhandlingsposilion. Affären sköts såalt säga vid sidan om. Del här problemet las nu upp i den socialdemokraliskaparlimotionen. På liberalt häll har vi länge känt oro för den pågåendekoncentrationen av näringslivet Vi har varit med om atl initierautredningsarbete om koncen-iralionslendenserna - konkurrensulredningen ärkanske den man i första hand bör nämna. Denna kommer dock inte att beröra dearbetsrätlsliga frågorna, och dessa är naturligtvis viktiga att beakta.Utskottet har därför förutsatt all regeringen noga följer de här frågorna ochvidtar de åtgärder som befinnes vara lämpliga. Lönlagarna bör inte ställas vidsidan av när sä vikliga frågor som ägarskifte - helt eller lill betydande del -sker i del företag där de arbetar. Med delta ber jag att få yrka bifall till arbetsmarknadsutskottetsbelänkande nr 32. iVarberg (s) kort genmäle: Herr talman! anförde två motiv för atlman inle skall företa några förändringar i det beslul som med lottenshjälp fattade Det ena var all de förändringar som gjordes i pro- positionsförslaget varmarginella och obetydliga. Då uppställer sig genast frågan: Varför skulle ni dåtill varje pris driva frågorna till voteringar ? Det hade ju då varitrimligt alt man låtil lagen få den föreslagna ulformningen. Delandra motivet var atl man brukar ligga still då fattat ell beslut ochinte föreslå några förändringar utan finna sig i det beslut som riksdagenfattat Det beror alldeles på det, ! Om man anser atl de förändringarsom gjorts är sådana all de försämrat de förutsättningar som man ansåg skullefinnas, är motiven för att komma tillbaka slarka. Vi anser alltså till skillnadfrån atl de förändringar som gjordes tillsammans innebärförsämringar, och dessa bör rimligtvis undanröjas. Därför kommer vi tillbaka omvi skulle förlora . Närdet gäller den fråga som upptog största delen av anförande,nämligen frågan om förhällandet mellan medbestämmandelagen ochaktiebolagslagen, är det en felaktig beskrivning att säga alt rättsläget varoklart. Rättsläget blev oklart genom det beslut som fattade påinrådan av de borgerliga, något som har bekräftats av den expertutredning somligger till grund för regeringsförslagel. Denformulering som regeringen har föreslagil och som slår bakomskärper ju betydelsen av det som slår i 3 S. Medbestämmandelagen får enliglregeringsförslagel ge vika i alla frågor - "med beaktande av vad somföreskrives i 3 S" - medan del förslag som vi har lagt fram ger klartbesked. Nusäger atl ett motiv för atl bifalla regeringens förslag är all detär tillstyrkt av lagrådet. Jag är alldeles övertygad om att lagrådet, om delhade fått se vår formulering, med glädje hade tillstyrkt del. Lagrådetstillstyrkan är alltså ingen motivering för att bifalla regeringsförslagel. Jag vidhåller det yrkande jag framställde i mitt huvudanförande. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i Boriänge(vpk) kort genmäle: Jag förslår atl helst vill dra sig undan det skamliga somstår i utskotlsbelänkandet, nämligen au det över huvud taget inle ankommer påulskollei alt behandla en motion som väckts i . Jag hade dock innerstinne trott atl skulle la chansen att rätta till utskottets fadäsoch erkänna att motionen inte innehåller krav på elt nytt samhällssystem ulanett krav inom nuvarande samhällssystem, så all denna helt grova förfalskningkunde få åtminstone en liten dementi i denna debatt. Enannan iniressani sak när så snabbi går förbi frågan om 32 S,förhällandet lill aktiebolagslagen och arbetarnas möjligheter att bestämma ärskadeståndsparagrafen, 57 S. Jag skulle där vilja ha en förklaring på varförden har utformats så drastiskt gentemot arbetarna. Anlag att avtal träffas ommedbestämmande, avtal som i dagens läge ser ut alt bli ganska dåliga. De skalldå tillämpas av arbetarna, antingen i företagets linjeorganisation eller ocksåi något parlssammansall organ. Då är frågan: Varför har det föreslagits enparagraf som ytterligare begränsar arbetarnas möjligheter att besluta? Litarinte ens på atl arbetsköparna, , kan klara av den saken? 1 deavtal som träffats skall arbetarna inle behöva ha den press på sig som detständiga påpekandet om skadestånd innebär. Jag skulle därför vilja få ennärmare motivering lill varför denna skadeståndsparagraf finns med ilagförslaget. HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: Först några ord till i med anledning av hanssenaste frågor om bl. I en lidigare paragraf åläggs arbetsgivarnasamma sak. Atl båda parter på arbeismarknaden skall behandlas lika har variten riktlinje för oss inom och är det även . HerrHagberg ifrågasatte utskottets behandling av vpk:s partimotion och påstod attden står i överensstämmelse med del samhälle som vi nu har. Man kan emellertidse på den uppräkning av yrkanden frän vpk som finns redovisad i utskottsbetänkandelsinledningsavsnilt Skulle dessa yrkanden bifallas får vi, , eltsamhällssystem, som inle är del som vi inom riksdagsmajoritelen arbetarför ulan ell hell annat samhällssystem, ett som vpk eftersträvar men som vi taravstånd från. Så enkelt är del. Jag vill först framhålla atl vi vid föregåenderiksdag, då den här frågan var uppe lill behandling, hade flera statsråds ordpå alt var myckel pådrivande i utvecklingen av arbetsdemokratin,och jag noterade att det är en sak som till dels var beredd atlupprepa här också. Men när man frän vår sida tycker att det är litetorimligt atl ställa alla dessa ändringsyrkanden efler atllagen har trätt i kraft, så beror del på alt ändringsförslagen enligl våruppfattning inle innebär några förbättringar. har en annanvärdering, men då borde man rimligen se vem som har rätt när vi har fåtl meraerfarenhet av hur lagen verkar. Jag skulle kunna gå in i enskildheter på de punktersom menar all vi drev så hårt föregående år. Men egentligen vardet ju så, , alt vi hade majorilet i utskottet, och om herrBengtsson inte hade begärt votering sä hade vi fått enighet i den här frågan. Hen iVarberg (s) kort genmäle: Herr lalman! Det är riktigt atl flera företrädare förden socialdemokraliska regeringen gav etl erkännande ål folkpartiinsatserna . Men har ni ju kommit i dåligt sällskap. Jag har hävdat att det förslag som vi flck ta del av varen kompromissprodukt, där ovilja mol alt de anställda skulle fåmedbestämmandeavtal i förelagsledningsfrågor har fått spela en alldeles förstor roll. Nusade i sitt första anförande alt den här frågan är intressant barapä elt enda område, nämligen företagsledningsfrågor, men del är elt fantastisktviktigt område. HerrWiuén sade vidare i sitt första anförande atl kan inle sitta overksamutan måsle vara lyhörd för de önskemål som växer fram. har man ju, herrWirtén, tvenne öron, och jag rekommenderar all lyssna på det öratnär de fackliga organisationerna talar. De är inte nöjda med det förslag somregeringen har lämnat De är heller inle nöjda med den utformning sommedbestämmandelagen fick, på grund av de försämringar som blev ett resultat avde lottningar som ägde rum. i Boriänge(vpk) kort genmäle: Vi har inte två lika starka parter på arbetsmarknaden, ,utan den ena parten fattar alla övergripande beslut. Och enligt den tolkningsom arbetsmarknadsministern har gjort av möjligheterna all iräffamedbeslämmandeavial enligt 32 S skall de övergripande besluten ijven ifortsättningen träffas av kapitalägarna. Konsekvensen av hela systemet medmedbestämmandeavtal - som riskerar att bli väldigt dåliga - är då att arbetarnadeltar i olika organ och sedan ändå tvingas under hot om skadestånd i vissafrågor. Man lägger ytterligare äten pä bördan genom denna skadeståndsparagraf Nuär del inte så enkelt, , att om biföll vpk-motionen 907 såhade vi ett annat samhällssystem. Om det vore så enkelt! Nej, men del kundekanske vara ett underlag för fortsalt kamp för alt förändra .samhället Men omherr inte vill förändra samhället, så lycker jag all det skall skrivas iutskottets betänkande som motivering för avslag på motionen. Man skall inteskriva att det skapas ett nytt samhällssystem ifall molionen bifalles. Manlalar om fel sak. Del blir ju inle ell nyll samhälle men del kan bli, omarbetarklassen utnyttjar befogenheterna: strejkrätt, som finns ocksåehuru begränsad, och vetorätt som finns i vissa frågor. Ibetänkandet finns också en passus om atl våra krav inte skulle vara förenligamed demokratin. Vad är del för krav i vpk:s motion som inle är förenliga meddemokratin? Del citat som anförs ur föregående års betänkande fråninrikesutskottet måste väl ha någon mening. Man använder det ju som motiveringför avslagsyrkandet. Kan räkna upp etl enda odemokratiskt förslag ivpk-motionen? HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: i gjorde påslåendet all vi hade kommiti etl sällskap där vi fått kompromissa med moderata samlingspartiet i den härfrågan. Får jag ställa motfrågan lill son: Vilken punkt kan herrBenglsson åberopa i ulskotisskrivningen som säger all vi skulle ha tagit ellenda steg tillbaka? Jagvill bara erinra om all i föregående års belänkande fanns 60 reservationer,varav en rad reservationer av den art som nu kan mena att det ärfråga om. Men de är icke med i majoritets-skrivningen . Det ärriksdagsbeslutet sådant som vi arbetade fram det under föregående års riksdagsom nu gäller och som vi står bakom. Det påstående anför emoloss har ingen grund. Fårjag sedan la upp det påstådda behovei av ell tillägg lill 32 S. Rättslägetblev oklart, enligt , genom riksdagsbehandlingen föregående år. ifrågasatte vid del tillfället departementschefens, dvs. herrBengtssons, ställningstagande lill dessa vikliga punkter. är juupprinnelsen till atl vi nu har fält den här proposilionen. Omman granskar socialdemokraternas paragraftext, måste man fråga sig hur den kanslå i överensstämmelse med vad socialdemokraterna erkänner i sin reservation.Där står det ju atl det finns vissa begränsningar med hänsyn till tvingandelag. Det är alltså aktiebolagslagen som är tvingande lag. Om man då skriversom och hans medreservanter gjort i lagtexten, ges ju intryckav alt del inte är så. Det är den oklarheten som vi menar atl man har undvikilgenom atl ta propositionens förslag. Jag yrkar därför ännu engång bifall lill del förslaget, herr lalman. Fårjag sedan på de fä sekunder som är kvar av min repliktid säga till , att beträffande dessa skadeståndsregler, som log upp,har ställningstagandet från majoritetens sida stöd från många håll. När man togbort 200-kronorsregeln var detta i enlighet med arbelsrättskommilténs förslag,lagrådet instämde med förslaget och socialdemokraten anförde i entidningsartikel atl del var bättre att ha möjlighel all arbeia med en sanktionsom denna i jämförelse med alt bli avskedad. Vi har alltså fåll slöd för vårtställningstagande i fråga om skadeståndsreglerna. Herrförste vice talmannen anmälde alt i anhållitatt lill protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligarereplik. Det är ju precis som just sade. , för precis ellär sedan, då vi diskuterade denna fråga, lade man ju från den dåvaranderegeringens sida blommor över väg. Man bara berömde partiet Jagciierar : "har i slorl sell stött reformförslagetDel är bra och del hedrar della parti." Viintar exakt samma ståndpunkt . Del gäller samma lag med en precisering av32 S, som pä intet sätt urholkar lagens betydelse, ulan tvärtom preciserarlagen, vilket krävde. Och är det plötsligt Det som hedradeoss skulle vara vanhedrande i är, fast vi står bakom samma förslagoch har samma värderingar. Jag kan inte få det alt gå ihop. Medbestämmandelagenär ett viktigt led i arbetslivets demokratisering. Tanken bakom lagen är altden i sig skall skapa ett grundläggande inflytande för arbetstagarna. Del skergenom att de ges rätt till förhandlingar med arbetsgivaren i alla frågor som ärav betydelse för dem och rätt till informalion i alla sådana frågor. De harockså tolkningsföreträde i rättsliga tvister och vetorätt i vissa fall. Menarbetstagarna och deras organisationer har också lagens stöd för alt på olikaområden och i olika former vidareutveckla inflytandet Del stödet ges i 32 S,som uppmanar parterna på arbetsmarknaden att iräffa kollektivavtal ommedbestämmande, och i 44 S som handlar om den kvarlevande stridsrätlen. Omden här uppläggningen av arbetsrätisreformen rådde stor enighet när medbestämmandelagenantogs. Den bygger på övertygelsen att man når längst mot ell rättvist,effektivt och smidigt medbestämmande, om man håller fasl vidarbeisrnarknadsparternas hävdvunna frihet att själva nå fram lill lämpligalösningar sedan lagstiftaren har sagt ifrån vad som bör vara målet i stort förreformarbetet Närmedbestämmandelagen antogs förekom det en hel del diskussion omförhållandet mellan den nya lagen och annan lagstiftning. Det är inle minavsikt all här i detalj gå in på hur den diskussionen fördes eller pä de olikaståndpunkter som då kom fram. Kärnfrågan var i vad mån del medbestämmande somman syftade lill med medbesläm-mandelagen kunde länkas kollidera med annan lagom beslulsfallandet i företagen. Mantänkte med andra ord på förhållandet lill den s. k. associations-rättsligalagstiftningen, främsl aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar. Manfrågade sig i vad mån del skulle bli möjligt att träffa medbestämmandeavtal ombeslutanderätt för arbetstagarna och deras företrädare mol bakgrunden av denassocialionsrällsliga lagstiftningens syslem av regler om beslutsfattandet.Del systemet bygger ju ännu på att besluten fattas av dem som företagens ägarehar utsett och atl de beslutsfattarna är rättsligt ansvariga gentemot sinauppdragsgivare för beslul som fattas. Isamband med alt medbestämmandelagen antogs beslöts att man skulle göra ensärskild utredning för all ytterligare belysa detta problemområde. En sådanutredning utlovades redan av den dåvarande arbetsmarknadsministern ipropositionen. I utskollel tog man fasta pådet löftet och underströk intressetav att frågorna fick en i möjligaste mån allsidig belysning. Utskollel pekadesärskill på den oklarhet om rättsläget som hade blivit följden av atl lagrådetoch arbetsmarknadsministern hade gett uttryck för delvis olika meningar. Mansäg en risk att den oklarheten skulle bli ett hinder i parternas kommandeförhandlingar om medbestämmandeavtal. Resultatetav det arbete som sedan har lagts ned på frågan föreligger nu i regeringensproposition med förslag till tillägg och ändringar pä några punkter irnedbestämmandelagen. Närman tar ställning till den här proposilionen är del enligt min mening viktigtatl först komma ihåg två saker. Fördet första har den juridiska diskussionen inte gällt om det över huvud laget ärmöjligt alt iräffa medbestämmandeavtal med giltig verkan. Vad saken gäller är ivilken utsträckning det går atl direkt överlåta rätten att besluta i de storaoch övergripande företagsledningsfrågorna på arbetstagarna och derasorganisationer. Det betyder att mängder av medbestämmandeavtal påbetydelsefulla områden står utanför diskussionen. Det råder inte något somhelst tvivel om alt de kan träffas med fullt giltig och bindande verkan. Ipropositionens motivtexter har jag radat upp många exempel pä sådana medbestämmandeavtal.Och jag tror mig utan vidare kunna påslå all del allra mesta av de krav påmedbestämmandeavtal som har förts fram av LO och PTK över huvudtagel inle berörs av de juridiska frågor som vi diskuterar här. Fördet andra vill jag påminna om att etl väsentligt syfte med propositionen äratl bättre än tidigare klargöra vilka former för det vidareutvecklademedbestämmandet som slår parterna lill buds. En bärande princip skall vara atlarbetslagarnas rätt lill medbestämmande lar formen av en skyldighet underskadeståndsansvar för arbetsgivaren alt följa och verkställa de beslul somfattas i enlighel med träffade medbestämmandeavtal. Medbestämmandeavtalen blirdärmed, liksom andra kollektivavtal, rättsligt bindande på del sättet atl denförpliktande parlen riskerar skadestånd om han skulle överväga atl inte följaavtalet Detär också här som frågan om ansvaret för beslut som fattas av arbetstagarnasföreträdare kommer in. Pä den punkten innehåller propositionen förslag om elttillägg till 57 S. I del fastslås grundsatsen atl det kollektiva ansvarel, defackliga organisationernas ansvar, skall gälla framför den enskildearbetstagarföreträdarens. Och del slås också fast att rättsligt ansvar skallkunna utkrävas av den fackliga organisationen enbart i kvalificerade fall. Bådadessa grundsatser har redan i andra sammanhang slöd i medbestämmandelagen, ochde har ansetts böra gälla även här. Pådessa viktiga punkter har propositionen inte föranlett några invändningar.Förslaget om tillägg lill 57 S har utirycklingen godtagits i socialdemokraternasparlimolion. De fackliga organisationerna har inle heller rest någrainvändningar. Omman håller dessa två saker i minnet, kan man enligl min mening på goda grundersäga atl det mesla, och del i praktiken viktigaste, av de juridiskafrågeställningarna kring medbestämmandeavtalen är uppklarade. I deförhandlingar om medbestämmande som förestår kan de förhandlande parternatryggt rikta in sig pä sakfrågorna. De behöver i praktiken inte bekymra sig omden rättsliga giltigheten av de uppgörelser som de kan komma fram till. I den socialdemokratiskapartimoiionen med anledning av proposi- Nr 143 tionen görs gällande atlregeringens förslag om tillägg till 32 S i medbestämmandelagen är elt försökalt under juridiska dimridåer la tillbaka en väsentlig del avmedbeslämmandereformen. Förslaget skulle innebära, hävdas del, atl man pä lösajuridiska grunder sätter upp gränser för medbestämmandeavtalen, som intebehöver finnas och som inte var avsedda när lagen antogs. Dessapåståenden är helt grundlösa. De kan inte bero på annat än attsocialdemokralerna inte vill inse vad saken ytterst gäller. Kärnfrågan är juinle om det går eller inte går all juridiskt förena den ena lagen med denandra, eller vilken lagstiftningsmetod som man av juridiska skäl bör välja föratl uppnå del ena eller det andra mättet av medbestämmande för arbetstagarna.I regeringens proposition påstås inte heller atl det är den juridiska hänsynensom bör vara avgörande för den lösning som föreslås. Nej,under de juridiska resonemangen ligger med nödvändighet den grundläggandefrågan om vem som skall ha makten alt slutligt besluta om företagens beståndoch utveckling och vem som då också skall slå för del ekonomiska och rättsligaansvaret för beslut som fattas. Den rättsliga sidan av den frågan kan man intesom socialdemokraterna gör vifta bort genom att säga all medbestämmandeavtalenskall gälla med undantag enbart för några fall som måste betraktas som"teoretiskt konstruerade", bara arbetsgivarna har gått med påavtalen. Detär verkligen en förenkling av problemen att på detta sätt hänvisa till attarbetsgivarna får slå sill kast om de skriver på medbestämmandeavtal, som gerarbetslagarna räll all från sina utgångspunkter, med bindande verkan för andraintressenter - borgenärer och andra - avgöra även de mesl centralaföretagsledningsfrågorna. Samma förenkling möter man hos när hannyligen i en artikel i kritiserade regeringen för alt den inlelitade på alt "arbetsgivarna är slarka nog alt på egen hand försvarakapilalintressena". Lagstiftarenlöser faktiskt inte sin uppgift på ett godtagbart säll, om han rycker påaxlarna och säger atl de rättsregler som skall gälla för vårt näringsliv fårbli beroende av vem som visar sig vara starkast av parterna på arbetsmarknaden. Vikommer inte ifrån alt vi som lagstiftare slår inför uppgiften att göra enavvägning mellan olika intressen som inte utan vidare kan förenas. Del kanvara svårt all göra den avvägningen och att precisera den. Men del går inte altavslå och nöja sig med atl hänvisa till vad som kan bli resultatet av enkraftmätning mellan parterna på arbetsmarknaden. I själva verket erkänns dellaockså av de fackliga organi-salionerna. De framhåller själva som en självklarrättsgrundsats att ett förelag inte genom avtal med en facklig organisationskall kunna befria sig frän sina rättsliga förpliktelser mol samhälle ochborgenärer.