prot · G009118 · 1976-12-31 00:00:00 — När vi krävde sänktrösträttsålder var det inle för att man som 18-åring skulle kunna köpa sprit.Myndighetsåldern stämmer inle heller överens med alla andra åldersgränser, somJoakim gav sken av. Exempelvis måsle man vara för atl lålaslerilisera sig. Jag iror också alt del är samma ålder för vapeninköp. Detflnns alltså högre ål- dersgränser för sådant somvi anser kan få allvarliga konsekvenser. Rösträtt för 18-åringar är däremol ellhälsotecken i vår demokrati. HerrFRIDOLFSSON (m): Jag vill i likhet med många andra kammarledamöter uttala förvåning överdagens debatt Jag har blivit minst sagl konfunderad när jag suttit och lyssnatpå debatten. Vi har alt diskutera och besluta om vår framlida alkoholpolitiskamålsättning, byggd på APU:s tioåriga utredningsarbete. Jo, debatienfokuseras nästan uteslutande kring procenttalet i vissa ölsorter. Jag träffadeen erfaren socialarbetare här i . Han har arbetatoch arbetar med svårt alkoholiserade människor. När han hade lyssnat lill debattenhär i kammaren kunde han inte förslå hur debattdeliagarna kunde undgå all laupp även alla andra stora, tunga, viktiga frågeställningar inomalkoholpolitiken. Nalurliglvishar mellanölels skadeverkningar bland barn och ungdom en given plats i en sådanhär diskussion, men en sådan slagsida som hela dagens debatt fått är inteförsvarlig. Lål oss vara uppriktiga: Många av oss nykterister har helt ochfullt och enligl mitt förmenande ensidigt engageral oss i mellanölsfrågan. Vihar gjorl det i sådan grad atl vi lämnar alla svårt alkoholiserade människorvind för våg - och det rör sig som bekant om hundratusentals människor. Vi harett ansvar som politiker även för dessa svårl nedgångna människor och derasfamiljer. Jag vill ha sagt detla, herr talman. Jag förringar icke ölfrågan, mendet är fel att föra alkoholdebatten så ensidigt Här måste en ändring ske. Våruppgift är att se lill atl barn och ungdom undgår att komma i svårigheter. Menvi har också ell stort ansvar och en slor uppgift atl hjälpa de alkoholskadade.Det är elt stort och allvarligt frågekomplex, där vi måsle greppa hela fältet. Jaghar tillsammans med min partikollega lämnat ell lilel bidraglill motionsfloden, och därför har jag begärt ordel. Men innan jag säger någrafå ord om vår molion anser jag mig tvungen alt avge något av en rösiförklaringi ell annal sammanhang. Det gäller frågan om alkoholreklamen. Förstvill jag slå fasl en sak: Jag sympatiserar lill stor del med ulskollsmajorilelensställningstagande, när ulskollel föreslår att begära ettregeringsförslag om förbud mol alkoholreklam. Jag har f ö. under lidigare årsjälv här i framfört molionsförslag om alkoholreklamen. Men jag kaninte förstå och inte heller acceplera atl , då den har helt klart försig att en offentlig ulredning framlagt ett förslag om reklamen för alkohol ochlobak, vilkel remissbehandlats och bearbetas i , totaltsätter sig över den annars i det svenska parlamentet respekterade traditionenatl avvakia med ställningstagande tills propositionen ligger på riksdagensbord. Detär ell vanligl argument i utskotten atl avstyrka motionsyrkanden med hänvisningtill pågående utredning. Jag har för min del funnit mig i detta förfaringssättmånga gånger, även när jag har motionerat i fråga om alkoholreklamen. Den metodutskottet nu vill alt skall anta är emot spelreglerna. Man låter enav skattemedel bekostad och med betydande personella ansträngningar genomfördutredning bli en onödig omgång, och det finner jag anmärkningsvärt Delär vikligi atl framhålla, herr talman, atl reservationen 4 gäller icke/Ö/-eller emo/alkoholreklam. Reservalionen gäller enbart den vidare handläggningenav frågan om alkoholreklamens vara eller icke vara. Ulskolismajoriielen vinnericke genom den här uppläggningen - icke en enda dag. Au frångå gällandepraxis tycker jag är fel. När vi hade en socialistisk regering i del här landet- det är ju inle så länge sedan - fick vi som motionerade i denna fråga våramolioner avslagna med moiiveringen alt en utredning sysslar med frågan. närsocialdemokraterna är i opposition och väcker en molion, med somförsta namn, om införande av förbud mol alkoholreklam, då slällerut-skollsledamöterna upp - även de borgerliga. Departementet får icke tillfälleatl genomgå remisshandlingar och skriva en proposilion. Jaglycker, herr lalman, atl i enlighet med lidigare praxis skall den här fråganbehandlas i kanslihuset, och förslag därifrån skall komma till hända,förhoppningsvis . Det är den riktiga vägen. Avdenna röstförklaring framgår atl jag kommer att rösta med reservationen 4. Jaghoppas att ingen tolkar min röstning så, alt jag skulle ha tagit ställning isakfrågan. Jag lar slällning för ett politiskt agerande, ett agerande som ärbrukligt i det här huset Såde få orden om min och molion. I den föreslår vi atlspärrlislorna i systembutikerna skall bibehållas. Vår argumentering är likaovedersäglig som lättbegriplig. Vill man minska den lotala alkoholkonsumtionenskall man inle underlätta alkoholinköp för dem som bevisligen drar på sig ochsamhället påtagliga problem med sin förtäring. Här gäller del ofta människorsom behöver vård och inte sprit. Genom all ta borl spärrlislorna undanröjer mandel enda sambandel hillills mellan alkohol- och vårdpoliiiken. Dellabekräftades också av tidigare i debatien. Utskottet menar attspärrlislorna är verkningslösa i större orter med fiera inköpsslällen och allde på mindre orter utgör en yllerligare börda för människor som är sociall helleller delvis ulslagna. Del har lydligen inle fallit utskottet in attspritmissbruket för vederbörande måste anses vara en ännu slörre börda. Skallvi tillskynda en sådan alkoholpolitik, som trots fagert lal om motsatsen ökarkonsumtionsmöjligheterna för de redan vårdbehövande, borde vi väl i stället selill all genomdriva legal förskrivning av åtminstone årsbehovet. Jag tror ingenskulle kunna länka sig en sådan behandlingsmetod. Inomalkoholpolitikens ram borde vi försöka finna vägar all hjälpa alkoholens offeratt få vård. Det är därför jag reagerar så starkt mot spärrlistornasavskaffande. Restriktioner och byråkratiskt krångel tycker jag illa om, menibland kan det vara ofrånkomligt att komma lill rätta med en besvärlig sakgenom förhållningsregler. Nuhar utskottet inkl-, de borgeriiga ledamöterna - ell enigt utskott med andraord - avstyrkt vår molion. Detta beklagar jag. Naturligtvis förslår jag all detär lönlöst att mot ett enigt utskott yrka bifall lill min och , och därför får jag väl inskränka mig lill att deklarera minförnöjsamhet med alt här i talarstolen ha fått torgföra min uppfallning ifrågan. Tillsammans med har jag under den allmänna motionstidenlämnat in en motion, 1976/77:325, i vilken vi tog upp frågan om denalkoholupplysning som bekostas av Systembolaget I vår motion framhåller vi attSystembolaget lillbaka regelbundet haft kampanjerom alkoholensriskeroch skadeverkningar saml en omfattande annonsering om svagare ochalkoholfria drycker. Kampanjverksamhelen bygger på elt uttalande avdepartementschefen i proposilionen 1975:143. Jagvill inledningsvis undersiryka alt vi i vår molion på inlel sätt har riktatkrilik mot Systembolaget för genomförda kampanjer, utan vi har framhållit attkampanjernas annonseringar, broschyrer och foldrar har varit mycket välgjordaoch atl Systembolaget har all heder av sina ulmärki upplagda kampanjer. Underden har kampanjer som "Spola kröken" och"Frii-tis" rönt myckel slor uppmärksamhet. Men trots kampanjernasvällovliga syfte och förnämliga uppläggning är det, som framhålls i motionen,alllför många som har ifrågasatt deras trovärdighet Systembolaget kan inle frigörasig från belastningen av atl vara ell monopolbolag, vars verksamhel hellbaseras på försäljning av alkoholhaltiga drycker. Vivill med andra ord inte på något sätl ifrågasätta kampanjernas värde när detgäller att få människor all avhålla sig från alkoholhaltiga drycker ellerövergå till svagare drycker. Vad vi sagt i motionen är alt de pengar somSystembolaget avsätter för kampanjer i nämnda vällovliga syften bör överföraslill . Kampanjer i regi skulle utan ivivel fåen mera trovärdig prägel. Under1976 har enligt uppgift Systembolagets kampanjer koslat omkring 5 milj. kr.Detta motsvarar ungefär en promille av årsförsäljningen. Därtill kommer vissapersonalkostnader samt kostnader för lokalutrymmen som ställts tillkonsumentupplysningens förfogande. Systembolaget har alltså satsatbetydelsefulla belopp i ett vällovligt syfte. Jag har tidigare framhållil allkampanjernas uppläggning har varit myckel förnämlig, men för att göra bildenfullständig kan del vara på sin plats alt redovisa atl vi i moiionen uttalatvissa tvivel när det gäller den s. k. "Friliis-kam-panjen", eftersomden lill huvuddelen byggde på välarvoderade ullalanden av"kändispersoner", som enligt uppgifl från välunderrättat hållerhållit för sina uttalanden. Många av dessa kändisaråterkommer i den kolorerade veckopressens reportage från cocktailparties o. d.Jag tror inte att det är många av tidningsläsarna som tror all kän- disarna går runt påcocktailpartyna med jos och andra alkoholfria drycker i sina glas. Delär mol denna bakgrund som många äriigt engagerade människor, inte minst inomnykterhetsrörelsen, uppfattar denna del av informationsverksamheten som någottvivelaktigt Utskotlelhar i sitt yttrande om motionen skrivit följande: "Del bör därför pålängre sikt kunna övervägas om inte viss del av Systembolagetsinformationsverksamhet bör överföras till i egenskap avcentralmyndighet för alkoholinformalionen," Jag betecknar utskottetsyttrande som myckel positivt och är glad över utskottets behandling avmotionen, Hell naturligt hade jag helsl sett elt tillstyrkande av motionen i desshelhet. Del är nu bara att hoppas alt man vid kommande överiäggningar mellansocialstyrelsen och Systembolaget kommer fram lill alt Syslembolagel bör slällaekonomiska medel lill förfogande. Jag är övertygad om allkommande kampanjer då blir mera trovärdiga. Tillsist, herr lalman, vill jag förklara varför jag i den kommande voteringen inleämnar stödja reservationen av och i om ellöl på 3,2 viktprocent. röstade jag för atl mellanölet inte skullesärbehandlas ulan las upp i samband med dagens proposiiionsbehandling. Dettaställningslagande uppfattades som ett ja lill mellanöl, vilkel ju inte varfallet. Vad frågan gällde var om mellanölet skulle särbehandlas eller ej. Menjag vill ändå säga, att jag inte tror alt mellanölel är det allra störstaalkoholpolitiska problem som vi har att brottas med. Om så skulle varafallet - dvs. om vårl alkoholproblem inle var slörre -vill jag påstå att viutan tvivel skulle vara väridens lyckligaste nation, i vad del gällerelkoholproblem. Menvarför kommer jag då inte all rösla för ell starkare öl? Jo, av den enklaanledningen alt jag tror all vi måste komma bort från denna ensidiga debatt ommellanölel. Jag iror atl vi kan få en mera allsidig alkoholdebatl, om vi nu kankoncentrera oss på de verkligt stora alkoholpolitiska problemen. Menvi får inte vara så optimistiska att vi tror all vi nu kommer att gå enalkoholpolitiskt lindrigare lid lill mötes. Vi får i stället vara beredda på enökad starkspritskonsumtion bland ungdomen. Kanske kommer det största problemetall bli en ökning av den okontrollerade sprittillverkningen genom hembränning.Langarna räknar säkerligen nu med goda konjunkturer. Alkoholproblemen kommermed säkerhei inte att bli mindre i framliden bara för all vi lyckas få borlmellanölet utan vi kommer, dystert nog, även atl få brottas medstora alkoholpolitiska problem i det här landet. i (fp): Del är med en viss tvekan som jag beslutat mig för att della i enalkoholpolilisk debatt här i kammaren. brukar dessa debattersällan tillhöra de mest högtstående här i kammaren, och jag betvivlar atl jagsjälv på något sätt kan bidra till att höja nivån. Jag har emellertid någrarefiexioner i anslutning lill ett par frågor. Jagtror atl ett alltför vanligl fel när vi diskuterar olika regler, restriktioneroch ålgärder för atl minska alkoholmissbruket är, att vi visserligen ser demur många olika aspekter men ytterst sällan ur den normale konsumentens synpunkt.Man länker mycket litet på hur den person som berörs av olika regler ochrestriktioner reagerar. Jag tror atl vi där har en av de största bristerna iden svenska alkoholdebatten. Dagens beslut kommer inle heller atl särskillmycket vare sig förbättra eller försämra läget i detta avseende. Jagvill instämma i vad sade och vad även utskotlel har kommiifram till, nämligen atl del ur många synpunkler är alt föredra atl man drickerpå en restaurang, dvs. under i viss mån kontrollerade former, framför att detsker på andra ställen och hell okontrollerat Det är en helt riktig slutsats,som dock inte har lett fram till någol resullal. Hela andan här i deballen, ibetänkandet osv. bygger på att man bara skall införa fler restriktioner. Detskall bli spritförbud på flera ställen och man skall dra in vin- ochölrältigheler där sådana finns. Menvad blir resultatet? För t. ex. ett diskolek och liknande ställen medölrältigheler kan det med de nya principer som uppenbarligen böriartillämpas av en del länsstyrelser och andra organ bli akluelll att manavskaffar dessa rättigheter. Vad jag förstår kan del inverka på två sättAntingen slutar publiken att gå till just det slället - och det kanske inte ärnågon större skada skedd om så händer - eller också använder man sig av denvanliga svenska modellen, man stärker sig ordentligt, inte med öl ulan medbrända och destillerade drycker, innan man uppsöker stället, och eventuelltlar man med sig i någon liten fickfiaska. Vad har man då åstadkommit? Jo, enrejält höjd alkoholkonsumtion med hjälp av de här restriktionerna. Atlutfärda generella regler i det fallet tror jag också är myckel svårl. Man måstenog kunna bedöma det från plats lill plats och från läge till läge. Men manskall vara väl medveten om alt resultatet av lål oss säga en ulskänkningsbromsde faclo kan bli en konsumiionsökning. Och man skall vara väldigt försiktiginnan man vidlar sådana åtgärder. Sedanär det ytterligare en sak jag gärna vill kommentera, och det är frågorna omalkoholreklamen. Förslkan vi slå fasl att den svenska alkoholreklamen är synnerligen oskyldig. Detlär vara svårl att leta reda på någon mer utmanande annons som har funnitsunder . All del har förekommit sådana skall jag inteförneka. Avde sorter som är Systembolagels mest sålda är del ingen som över huvud lagetreklameras. Med litel eftertanke borde man kanske här kunna inse ungefär vilkenbetydelse reklamen har. Folk letar sig sannerligen fram lill vilken spritdryckde vill ha oberoende av reklam. Vi har, herr talman, ettgrannland där del sedan ell lag tillbaka råder förbud mot alkoholreklam.Visserligen brukar del skämtas friskt om , men del är nog ganska litet ijämförelse med hur friskt norrmännen skämtar om det egna reklamförbudet. Dethar dragit ett löje över del hela, givit en gloria åt alkoholen som den inteförriänar. Erfarenheterna därifrån borde vara avskräckande. Sedanfinns del ytteriigare aspekter atl tänka på när del gäller reklam. Vi har här ilandet tryckfrihet och yttrandefrihet. Principen är atl man skall ha lov altsäga vad man vill och skriva vad man vill inom vissa gränser. En princip somhillills gällt är att en vara som får säljas och användas här i landet, den fårman också lov att tala om att den finns alt köpa. Nuär alkohol och alkoholhaltiga drycker en företeelse som ogillas djupt av mångamänniskor, och de vill därför ha ell förbud mot alkoholreklam. Man kan frågasig vad del är de nästa gång vill ha förbud mot, vad det är för något som deinte lycker om och som de näsla gång vill slå till med ell förbud mol. Jag är,herr lalman, rädd för atl så här litet grand, steg för sleg, tumma påtryckfriheten. Jag håller gärna med om att detta inte är någon stor fråga, ochden lär inle innebära någol mord på den tryckfrihet vi har här i landet. Delfinns säkert belydligl värre saker vi kan ta till för det. Men om man böriarhär är det sedan lätt att ta ett litet, litet sleg till om något eller några år- och det, herr talman, kan jag inte vara med om. Det är bättre att stämma ibäcken än i ån. Jag ämnarstödja reservationen 4. i (m): 1955 genomfördes i vårt land två slora reformer: spriien släpptes fri,och sjukförsäkringen gjordes obligatorisk. När dessa reformer genomfördesvärdet kanske ingen som säg deras inbördes samband helt klart. eflerål fårman kanske säga all del i alla fall var en viss irösl för degränsskiklsalkoholisler, vilkas liv och hälsa offrades genom al-koholbeslutei,att de åtminstone fick kostnadsfri vård mot livets slut Omjag har räknat räll var del 14 av denna kammares nuvarande ledamöler som ocksådeltog i den riksdag som avskaffade Braltsystemet. När detla beslut logs,trodde man all avskaffandet av motboken och överförandet av de medel somsyslemet kostat till "posiiiva ålgärder", sådana som forskning,undervisning och förbättrad nyklerhetsvård med särskild tonvikt på ungdom,skulle medföra ett bällre nyklerhetstillslånd i landel. En som visste mycket omalkohol, , sedermera talman i första kammaren, uilryckle ideballen sina djupt grundade farhågor för motsatsen. Han ville inle bära någolmedansvar för beslulel och yrkade avslag på proposilionen. Vi vel nu att hanfick rätt. Nyk-lerhetstillståndet i landet blev inte bättre. Jagär gammal nog atl ha upplevt följderna av detta beslut i mill arbele. Vi ficksnabbi erfara au skrumplever åter blev en vanlig diagnos på våra kliniker.Delirium tremens blev också vanligl, och bådadera drab- 11 protokoll 1976/ 77:117-118 både nu även kvinnor.Uppgifier som lämnade här i kammaren i höslas visar också entydlig ökning av antalet fall med primär levercancer, som förmodligen delvissammanhänger med alkoholmissbruk. I det kirurgiska och psykiatriskaakutklienlelel är höga blodalko-holvärden mycket vanliga. Nyare diagnostiskameloder har givit oss ökade kunskaper om alkoholens verkningar på lever ochhjärna. Jag har alltmer fått ett intryck av att allvariiga skador kan uppståäven vid ell alkoholbruk som många skulle beteckna som måltligl eller normalt Vadmellanölets fria försäljning - men förmodligen inle mellanölet i sig - banatväg för i form av grova alkoholvanor hos ungdomar vet vi. Skadeverkningarna pålång sikt av delta kan vi ännu inle bilda oss en föreslällning om. Förmitt säll all se var Braltsystemets upphävande elt misslag, och detta erkännsmer eller mindre öppet både i proposilionen och i enskilda motioner. Ingenmedborgare i della land kan behöva - eller må väl av - att dricka mer än tvåliter spril . Den proposition om alkoholpolitiken som vi i dagbehandlar fortsätter emellertid, såviit jag förstår, huvudsakligen i de sedanöver uppkörda hjulspåren. Mera radikala ålgärder bedöms som politisktomöjliga. Desenaste 22 årens alkoholpolitik måste från medicinsk synpunkt betraktas somett experiment som misslyckades. Om experiment misslyckas, bör man undersökavarför så sketl. Det kan bero på atl hypotesen var felaktig, men också på atlförsöksbetingelserna och metodiken var dåliga. I båda fallen måsle man gålillbaka till ulgångspunkien och böria på nytt - om man anser fråganbetydelsefull. Förmin del tror jag atl i varje fall förutsättningarna var felaktiga: 1955 årsreform, liksom det nu framlagda förslaget, bygger på en alltför naiv tilltrolill den mänskliga karaktären och en alllför slor överskatlning av effekternaav upplysningsverksamhet Detframgår av uttalanden i propositionen och från vederbörande utskott atl man nuframför alll vill prioritera forskning inom det beleende-ochsamhällsvetenskapliga området, och jag lycker mig kunna utläsa en besvikelseöver att den medicijiska forskningen inle givit större utdelning. Jagmedger gärna atl en del av den medicinska forskningen på ett olyckligt sällkommii alt fixeras vid frågan om alkoholens akul-effekter, särskilt i relationtill bilkörning. Jag har emellertid en slark känsla av atl väsentligagenombrott kan väntas på mer fundamentala områden, som gäller de biologiska faktorerhos individen som gör alt somliga blir alkoholister och andra inte, nämligen deämnesomsättnings-processer i lever och hjärna som reglerar och bestämmer bådevårl behov av alkohol och de skadeverkningar som följer i alkoholbrukets spår.Alt mycket av detta betingas av ärftliga faktorer - eller möjligen kan grundläggasi fosteriivel - förefaller nu allt sannolikare. Ändalill den allra har del kanske varit rimligt atl när man befunnitsig i ovisshet om vilkel som vägt tyngst, arv eller miljö, har man satsat påden senare, som man i alla fall kanske kunde göra någol åt Vad vi lärt ossav framsteg, och besvikelser, när det gäller motsvarande forskning omåderförkalkningssjukdomarna innebär emellertid förhoppningar att man även ifråga om alkoholism och andra be-roendelillslånd skall kunna spåra riskfallmyckel tidigt och kanske även finna behandlingsmetoder med förebyggande effekt.Jag har velal säga della, herr lalman, därför all jag tror det finns en tendensjusl nu att underskatta den medicinska forskningens fundamentala möjligheteratt påverka missförhållanden i samhället som är knutna till enskilda individersavvikande mönster - på det cellkemiska lika väl som på det psykologiska området. Därmedhar jag inle avsell atl undervärdera sådana omgivningsfaktorer som har medsamhället och dess spelregler alt göra. Självfallet spelar omgivningen en storroll för uppkomsten och vidmakthållandet av missbruk. Dels är del en fråga omtillgänglighet - del gäller både alkohol och narkotika -, dels är del en frågaom livsstil, om mönster som stöd åt de annars lätlledda. Jaggör mig inga illusioner om effekten av information från . Folkvill inte att myndigheterna skall föreskriva deras beteende, vare sig detgäller brödskivor eller en snaps till målen. En av mina förelrädare, MagnusHuss, lär ha rest runt i landet och visat upp skrumplevrar på burk för enbekymrad allmoge. Jag tror inte della skulle hjälpa . Det allra viktigaste äratt få fram - eller tillbaka! - levande exempel på en fin livsstil, som ungamänniskor kan identifiera sig med och försöka efieriikna. Idrottsmän ochskådespelare skulle här kunna göra en väsentlig insats. Men jag är naturiigtvisockså medvelen om att inte alla människor kommer all kunna undvara alkoholensom ett medel alt "lätta livets bördor och mildra mötande bekymmer". Socialministerntror och hoppas atl hans alkoholpolitik skall ge resullal. Själv är jagskeptisk. Jag tror inte atl man kommer att få några nämnvärda effekter av deålgärder som föreslås. För egen del har jag inle framfört några konkrelamotförslag, eftersom jag bedömt förslag som mera effektivt begränsartillgängligheten till alkohol som politiskt utsiktslösa . Mennär man, som socialministern, i propositionen förklarar att missbruk avalkohol är ett av våra största sociala problem, och om man tror att förslagenverkligen skall medföra en begränsning av den totala alkoholkonsumtionen, dåskulle jag vilja föreslå all man säiter upp en tidtabell och en alkoholpoliliskprogrambudgei, inle bara beträffande utgiftssidan utan också förresultatsidan. och skattebetalarna bör, år för år, få vela vilkaresultat man kan visa upp. Vart eller bör man ha en - som det nubrukar kallas - kontrollstation, och det bör finnas en klar strategi för vadman då skall göra, om inte de uppsatta målen nås. Hela detta problem är alllförviktigt för alt man längre skall kunna nöja sig med fromma förhoppningarallenast. angav den alkoholpolitiska ulredningen antaletalkoholskadade till 300 000. redovisar i enundersökning alt redan under 1980-lalel måste räkna med atl del finnsmellan 800 000 och 1,2 miljoner alkoholskadade. En undersökning som gjorts avSlockholms läns landsting synes bekräfta della. Jag har sett uppgifier om i räknar med atl del finns 50 000-60 000alkoholskadade. Man kalkylerar med en åriig ökning på 5 000 ä 6 000 personersom får dras med alkoholskador. Om man räknar med följdproblem för familjemedlemmar,är det en mycket stor grupp som verkligen lider av de problem som alkoholbrukoch därav följande alkoholmissbruk orsakar.