prot · G00933 · 1976-12-31 00:00:00 — Vägverketdiskuterar fortlöpande behovet av viltvarningsmärken medlänsjaktvårdskonsulenten i resp. län, och uppsättning av märken sker i samrådmed denne. Viltspeglar finns uppsatta längs ett stort antal vägar ilandet, och flera nya vägsträckor förses åriigen med speglar. Uppsättning avviltslängsel har i många fall visat sig vara en effektiv åtgärd. Utöverde angivna typerna av åtgärder vilka successivt vidtas kommer nu attgöra prov med röjning intill vissa vägar i några län. Sådana röjningsarbetenkan förväntas ha positiva effekter, eftersom praktiskt laget alla viltolyckorsker på platser där avståndet till skogsbrynet är mycket kort. Medmedel från älgskaderegleringsfonden bedriver vidare tillsammans medirafiksäkerhetsverket, , och en relativt omfattande forsknings-och försöksverksamhetangående viltolyckor på vägar. Arbetet bedrivs genom dels insamling och analysav statistiska data, dels studier av älgars beleende i naturlig miljö. i Skärstad, som är ursprunglig frågeställare, har intetillfälle all vara i kammaren och la emot svaret, varför jag tar emot deti hans ställe. När jag nu tackar för svaret, gör jag del också på herrJohanssons vägnar. Jagtycker atl kommunikationsministerns svar i långa stycken är tillfredsställande,men några kommentarer kan vara på sin plats. Kollisionsolyckormed älg kontra motorfordon är ju inte något nytt problem. Tvärtom är de så passvanliga att man först efter en olycka där människoliv gått till spillo inserproblemels hela räckvidd. Och problemet blir inte mindre av atl ingen kan pekapå något radikalt botemedel. Låtmig få skjuta in att en väsentlig orsak ligger i ökningen av älgstammensstoriek. Men jag vill inte här och provocera kommunikationsministern tillnågra uttalanden som berör arbetsområde. För egen de)tror jag inte att det är vare sig lämpligt eller önskvärt alt ökaälgavskjutningen så långt att problemet elimineras den vägen. Vi behöver enälgstam av viss storiek här i landet. Låt oss i stället se påvad man kan göra trafiksäkerhetsmässigt. Kommunikationsministernpekade på viltspeglarna - ett ganska nytt hjälpmedel. Jag vill inte hålla medom att de finns i stort antal. Exempelvis i , där den tragiskadödsolyckan skedde , finns sådana speglar bara på sex sträckor. Mendet vore angeläget all man utvärderade erfarenheterna av detta relativt nyahjälpmedel. Ävenstängsel nämndes av kommunikationsministern. Del är kanske nätlopp den dyrasteåtgärden vi kan ta till. Enannan åtgärd - och den är alltid nödvändig - är bättre röjning längsvägkanterna. En tredje är en intensiv information från bilskolornas sida, såalt åtminstone de nya körkortsinnehavarna får kunskap om älgars beteende.Därmed kan en bakgrund ges åt de viltvarningstavlor som finns här och var. Vanaälgjägare drabbas ju sällan av kollisionsolyckor av del här slaget. De velungefär var älgen har sin gång. Enfjärde - men kanske mycket radikal - lösning skulle vara nedsättning avhastigheten under dygnels mörka timmar. Slutligenfinns det också en djurskyddsaspekt på det hela, eftersom djurolyckorna växer iantal. Jag tror att man förstår det bäst om man tar en siffra som avserGävleborgs län . av olyckorna i är viltolyckor. Avdessa inträffar 30 96 på genom länet. Svaretger mig anledning alt knyta förhoppningar om alt vi nu får ökat intresse frånregeringens sida för den här frågan. Det har alltför länge gått på lösa boliner. ömåtgärder för att nedbringa antalet älgolyckor i trafiken Jag vill bara erinra om alt det arbete som utförs av de organisationeroch verk som jag nämnde har givit till resultat en mängd erfarenheter som ärvärdefulla för det fortsatta arbetet. Vivel t. ex. att de flesta viltolyckor inträffar , och vi velatt 40 96 av alla villolyckor inträffar i skymningen. Antalet viltolyckor ärbetydligt större på nyöppnade vägar, som dragits genom tidigare orörd natur, änpå gamla vägar osv. Utöverde åtgärder för atl minska viltolyckorna som jag nämnde i mitt svar vill jagpeka på en som är generande enkel men som beror på de enskilda trafikanternasvillighet alt medverka. Det är att varje bilist som kommer lill ett viltmärke -en varningstavla för vilt - bör sänka hastigheten. Tyvärr ser man ytterstsällan något exempel på alt det sker. Jag-har i andra sammanhang under dessasenaste veckor offentligen hårt kritiserat den nonchalans mot gällandefartregler som våra bilister gör sig skyldiga till med våldsamt kraftigaöverskridanden. Det kan man konstalera närhelst man är ute och kör på vägarna.Det är ytterst sällan man ser att någon, när han kommer fram lill enviltvar-ningstavla, sänker hastigheten - vilket naturiigtvis är del riktigastesättet att undvika en olycka då en älg eller ett rådjur rusar upp framförbilen. Jag sätter värde på att kommunikationsministern har precis sammaerfarenheter som jag när det gäller vissa bilisters uppträdande inför justdessa trafikmärken. Men då måste vi väl vara överens om atl den hittillsvarandeinformationen inle är tillräcklig. Frågan är - jag återgår lill den fråga jagställde i mitt första inlägg - om man inle på allvar måste överväga nedsättningav hastigheten under de timmar då sikten icke är fullgod. Men jagmedger att det är en radikal tanke. Visst kan man länka sig det, men del är en rätt komplicerad åtgärd.Framför allt har man anledning att åtminstone f n. vara tveksam om den skullefå någon effekt, när bilisterna visar sådan nonchalans gentemot gällandehastighetsregler som fallet är. Jag tror att del viktigaste medlet för altuppnå en förbättring i det här avseendet och över huvud taget för att höjatrafiksäkerheten är bättre och effektivare körkortsutbildning, undervisning somsyftar lill att lära förarna alt ta hänsyn till andra i trafiken, såvälmedmänniskor som djur. Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Om tågtrafiken på bandelen Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara fröken () anmälda fråga, 1976/77:88,och anförde: Fröken har frågat mig om jag ämnar medverka till alt bryta uppbandelen och överföra trafiken till privat företag. Låtmig först göra helt klart att någon "uppbrytning" av bandelen inte äraktuell. Den prövning som pågår inom mot bakgrundav beslut gäller endast frågan om en eventuell nedläggningav persontrafiken. En förutsättning för en sådan nedläggning är atl en fullttillfredsställande ersätlningstrafik kan ordnas. Givetvis ingår denna fråga väsentligt led i pågående prövning. En viktig delfråga är härvid vem somskall svara för ersätl-ningstrafiken. Jagär angelägen framhålla att prövningen görs under beaktande av synpunkter frånberörda intressenter - länsstyrelse, kommuner m. fi. Fröken (): Jag ber atl få tacka kommunikationsministern för svaret. Jag villemellertid tillfoga några synpunkter. Detär tydligt all SJ resignerat när det gäller denna mindre lönsamma handel.Tvivelaktig är uppgiften att det skulle vara samhällsekonomiskt bäst allöverlåta persontrafiken på privata händer. Det finns inga privata bussbolag sombedriver välgörenhet. Det allmänna får säkert bidra i en eller annan form, ominte servicen skall eftersättas. MotSJ-förslaget har personalrepresentanterna protesterat. De vänder sig mot allrivningen över huvud taget prövas. De anser det också fel alt överlåtapersontrafiken på privat företag. De SJ-anställda ställs inför entvångssituation - övergång till privat anställning och ivångsförflytl-ning tillavlägsna orter. Berördakommuner är av samma uppfattning. Den lokala opinionen är enhällig. Omman ser järnvägarna i som totalobjekl, så finner man all de förSJ är en mycket lönsam affär. Längre upp i - där Torneälv har sinupprinnelse i Torneträsk - finns , som i fråga om bandelar är SJ:sabsolut bästa inkomstkälla. Nettot av är hundratals miljoner kronor.Ser man och bandelen som helhet hamnar SJ i stortpå plussidan. Manfrågar sig i om den nya regeringen verkligen skall gå in för atlbryta upp järnvägen till , när man på den finska sidan om gränsenförlänger Tornedalsbanan. Alla som har intresse för glesbygd och särskiltgränsbygd har nog märkt de industriella satsningar gör i vår gemensammagränsbygd. Ädelstålverkel i är ett exempel, malmgruvan i finska Kolariell annat. Befolkningeni förväntar sig atl sysselsättningstillfällen skapas även på svensksida om Torneälv, att det skall bli en fortsättning på de insatser som tidigaregjorts såsom storarbetsplatser, sågverksrörelser och husbyggnadsföretag.Brytning av Kaunisvaaramalmen kan genom förändrade konjunkturer aktualiseras. ömbibehållande av SJ:s pendeltågstrafik i Omgränsbygden skall överleva är snabba industriella satsningarnödvändiga. Alt riva upp järnvägen innebär kapitalförstöring och skullespoliera gjorda investeringar i infrastruktur, som är betingelser förindustriell verksamhet. Kommunikationsministernär nu i en annan sits än när han som ledamot i deltog i deltvivelaktiga och förhastade beslutet. Som statsråd har han inte bara ansvar förSJ:s affärer. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Om bibehållande av SJ:s pendeltågstrafik i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga, 1976/77:90,och anförde: har frågat mig om jag kommer atl medverka till att SJ:spendellågstrafik i bibehålls och då i synnerhetlokaltågslrafiken mellan och . Sedanfiera år har den kollektiva trafikförsörjningen i studeratspå nivå, varvid olika trafiksystem har jämförts i fråga ominvesteringsbehov, årskostnader och servicesiandard. kontaktade SJ-ledningen för att få uppgifter omförutsättningarna och kostnaderna för en fortsalt lokal tågtrafik mellanGöteborg och . SJ har överslags-mässigl beräknat dessa kostnader till19,5 milj. kr, . Kostnadsberäkningen bygger på vissa antaganden ombankapacilet, irafikstandard, stationsutformning och stationsutrustning. Ijämförelse med de av SJ redovisade kostnadsberäkningarna torde ettbussalternaliv ställa sig billigare. Tillbilden hör atl biljeitintäklerna av den lokala lågtrafiken mellan ochAlingsås inte varil tillräckliga för alt läcka kostnaderna förtrafiken. SJ har därför inle funnit det möjligt att inom sina ordinarieinvesteringsramar förnya trafikens anläggningar och fordon i den utsträckningsom fordras för trafikens fortbestånd. Diskussionerna om alternativa lösningar fortsätternu mellan parterna. Jag vill i sammanhanget framhålla atlperiodkorlsulredningen berör frågan om ersättning till SJ för lokal tågtrafiki allmänhet. Utredningens förslag kommer efter remisstidens utgång - den 1december 1976 - att övervägas inom . Jag ber attfå tacka för svaret på min fråga. Tyvärr är det ett substanslöst svar jag harfått. Jag har egentligen inte alls fått svar på den fråga jag ställt, nämligenom koniniunikationsmi- nisiern vill medverka tillatt lösa frågan om trafiken mellan och , som under lång lidvarit föremål för diskussion mellan SJ och representanter för berörda kommuner. Delgäller här en mycket väsentlig lokal trafik med mellan 4 000 och 5 000trafikanter per dag. SJ har hävdat att man inom en snar framlid måste minskadenna lokaltrafik och helt avveckla den. Det skulle vara förödandeför den kollektiva trafiken, om man i stället för denna pendeltågstrafik skulleinföra busstrafik. Det skulle sannolikt innebära att en mycket liten del av deresande i fortsättningen skulle färdas med kollekliva trafikmedel - del skullebli bil i stället. Svaretär helt i SJ:s anda, SJ har presenterat kommunerna ett tågpakel, där den åriigadriftkostnaden uppgår lill 19,5 milj. kr. Jag kan som ledamot avtrafikutskottet inte få insyn i SJ:s kalkyler - än mindre kan kommunerna, somerbjuds lagpaketet, få någon sådan insyn. gjort en egen kalkyl utifrån samma förutsättningar som SJ harhaft och kommit fram lill en kostnad på 11,1 milj. kr. Men kommunerna säger inle behöver ha den höga ambitionsnivån när det gäller standard osv. ochhar presenterat ett alternativ på 7,7 milj. kr. i stället för SJ:s 19,5 milj.kr. Det är den lösningen som vi menar atl statsmakterna och SJ bör vara med ochdiskutera. Denhär frågan var så sent som innevarande år föremål för eninterpellationsdebalt här i . Då sade dåvarande kommunikationsministern:"Låt kommunalmännen och SJ pröva sina krafter mot varandra i deöveriäggningar som pågår, Lyckas man inte efter allvariigt menade försök nåett positivt resultat, har vi alla - det vill jag säga till mina meddebaltörer- ell ansvar för att lösa denna fråga. Jag tror emellertid parterna både om dengoda viljan och om kunskaperna att klara dessa frågor." Nuhar man diskuterat och ännu inte kommit fram till någon lösning. Då kvarstårmin fråga: Vill kommunikationsministern mot bakgrund av uttalandet iregeringsdeklarationen om att den kollektiva trafiken skall understödjasmedverka lill att vi får behålla trafiken på linjen ? Ombibehållande av SJ:s pendeltågs-trafik i Jag har just inför svaret på den här frågan läst protokollet frånmajdebatten - del var ju en myckel vidlyftig debatt. Jag noterar liksom herrHugosson all min företrädare då sade all vi skall låta kommunalmännen och SJpröva sina krafter och se vad del leder till. Han uttalade också sin tro på dengoda viljan hos de berörda parterna. Jag medger gärna alt de har pågått länge och varit segdragna,men de är ännu inte avslutade. Därför är det ganska naturiigt att jag påfrågans nuvarande ståndpunkt är förhindrad att uttala mig på annat sätt än jaggjort i svaret. Vadbeträffar fråga om min inställning till regeringsdeklarationensuttalande om all vi skall stödja kollektivtrafiken vill jag Ombibehållande av SJ:s pendeltågstrafik i bara säga att jag vidfiera tillfällen sedan jag tillträdde min nuvarande Ijänsl har gjort myckelklara och otvetydiga uttalanden helt i regeringsdeklarationens anda. Jag ärövertygad om all del är nödvändigt atl vi stöder kollektivtrafiken. Del gör vibäst genom atl göra den attraktiv. Om kollektivtrafiken har en god standard kanden locka över privatresande. HerrHUGOSSON (s): Naturligtvis skall inle kommunikationsministern ingripa i pågåendeförhandlingar. Problemet i en sådan här förhandlingssituation är emellertid attSJ har underiaget för diskussionen medan övriga som skall förhandla inle harmöjlighet atl se på kalkylerna. I detta fall befinner sig alltså kommunalmänneni en svårare situation. De har tvingats göra egna kalkyler, och dessa visar altSJ:s kostnadskalkyler är så höga som de som kommunalmännen efter enmycket omfattande och seriös utredning har kommit fram lill. Delta är ocksåproblemet för oss riksdagsmän - vi har inte den möjlighet till irisyn som vimånga gånger skulle önska. Detär naturligtvis bra att kommunikationsministern gör allmänna uttalanden om atlden kollekliva irafiken skall stödjas, men här har kommunikationsministern etttillfälle alt i en praktisk fråga ge sin generella syn på detla och säga:"Jag tycker atl de skall lösa frågan till fromma förkollektivtrafiken." Det vore förödande, herr kommunikationsminister, omman tvingades lägga ned lokaltågslrafiken mellan och och föraöver den trafiken till buss. Bussarna går inte genom samhällena Flöda, Partilleoch , medan däremot i della fall tågen för en gångs skull passerar rättigenom samhällena. Därför är det verkligen angeläget att denna trafikbibehålls. Tilldella kommer alt passagerarantalet i lokaltrafiken ökat under desenaste åren, något som är en källa till glädje. Den förhandlingssituation som beskriver och kritiserar ärförvisso inte ny. Den levde med långt innan den nuvaranderegeringen trädde till. vill jag säga med egna ordatt jag tycker atl förhandlingarna bör leda till att man löser frågan omkolleklivtrafiken i del här området på ett tillfredsställande sätt. Hert (): Förvisso är situationen inte ny - vi har haft samma situationtidigare. Men har ett visst ansvar som ledamot iSJ:s styrelse, som utformat denna praxis. Jaggladde mig över kommunikationsministerns allra sista uttalande, som andas enpositiv inställning till atl vi skall bibehålla tågtrafiken mellan ochAlingsås. Men - jag vill understryka del - det får inle ske till prisetav all orimliga kostnader läggs över på lokaltrafiken. Uppenbarligen är det såatl den kalkyl på 19,5 milj. kr. som SJ utgår ifrån i dessa förhandlingarupptar kostnader, som icke bör drabba lokaltrafiken ulan hell falla påfjärrtrafiken i området. Delta anser jag vara fel, och därför är det beklagligtatl man inle har möjlighet atl få insyn i underlaget för den kalkyl SJ användervid dessa förhandlingar. Överläggningenvar härmed slutad. Om säkerhetskontrollen vid utrikesterminalen på A rlanda flygplats §18 Om säkerhetskontrollen vid utrikesterminalen på flygplats Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1976/77:91,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till sådanaförändringar vid atl säkerhetskontrollen vid utrikesterminalen kan ägarum på ett sådant sätt atl större hänsyn tas till den enskildes integritet. Chefen för och generaldirektöreni luftfartsverket kom vid överiäggningar överens om altluftfartsverket skall göra vissa, från såväl säkerhets-, integritets- somarbetsmiljösynpunkt, nödvändiga förändringar av säkerhetskontrollen i Arlandasnya utrikesterminal. Arbetet skall ske i samråd med ochföreträdare för berörd personal. Hert WIRMARK (fp): Jag ber att få lacka kommunikationsministern för svaret och förbeskedet om att det nu kommer att företas vissa ändringar i fråga omsäkerhetskontrollen vid utrikesterminalen på . Jag hoppas atländringarna innebär alt visitationerna kan äga rum inom ett avgränsat område,skyddat för insyn. Somdet har varit och är på har personvisilationen blivit ettfolknöje. Från morgonen lill sena kvällen finns hundratals åskådare samladeframför ingången till ulrikesavfarten. Det kommer 4 000 å 5 000 passagerare omdagen. Inför allmänhetens blickar undersöks väskor och personer, som detekiorngivit utslag för. Man förslår all detta är ett problem. Det måste givetvis finnasen sådan här kontroll, och den måste vara effektiv, men atl den sker införöppen ridå är klart olämpligt -både personal och passagerare har känt siggenerade. Manlar sig onekligen för pannan och frågar sig hur denna planering avsäkerhetskontrollen över huvud tagel har kunnat komma till stånd. Har de somgjort planeringen inte tänkt på den enskildes integritet? Mig veterligi-och jaghar besökt en hel del flygplatser-finns inte ett liknande system på andralikvärdiga flygplatser. Anordningarna i gamla utrikes- ömslopande av tidtabeller för viss färjtrafik hallen var bättre medvisitalionen först sedan passagerarna hade passerat passkontrollen. Kankommunikationsministern bekräfta alt ändringarna blir sådana attpersonvisilationen äger rum först sedan passagerarna har passerat passkontrollen?Del vore en fördel om så kunde bli fallet. Jagvill också erinra om alt även charlerlrafik förekommer i utrikeshallen. Därråder precis samma förhållande. Visitalionen sker inför öppen ridå.Kommer del även på den punkten att ske en ändring så atl man för visitalionenhar avgränsade områden utanför allmänhetens insyn? Jag beklagar att jag inle kan redovisa hur planeringen av dessadetaljer i det stora bygget vid har gått till.Uppenbarligen har någonting hänt under arbetets gång. Visserligen var det tänktatt visitalionen skulle ske i samma ordningsföljd visavi passkontrollen som nusker, men del skulle ha funnits skärmar som skyddade för insyn. Enligt uppgifthar de av någon anledning inte kommit till utförande. Dennya utformningen av denna del av hallen har, enligt uppgifter som jag erhållit,godkänts. kommer skärmar alt sällas upp. Men ordningsföljden mellanpasskontrollen och bagagevisitalionen kommer att bli densamma. Enligt vad jaghar erfarit är polisens önskan alt kontrollen sker på det sättet. HerrWIRMARK (fp): Jag noterar i svaret atl arbetet med nödvändiga förändringar skall ske"i samråd med och företrädare för berörd personal'.Jag noterar detta med tillfredsställelse, för vid kontakter i detta ärende harjag fått det beklämmande svaret att den berörda personalen tidigare inte hartillfrågats. Personalens synpunkter har inte beaktats vid planeringen som välskedde under gamla regeringens tid. Jag konstaterar all del nu råder en ändradattityd. Överläggningenvar härmed slutad. § 19 Om slopandeav tidtabeller för viss färjtrafik Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara iHamburgsund (fp) anmälda fråga, 1976/77:95, och anförde: i har frågat mig om jag anser det rimligt attfärjor, där en tidtabell ger en helt försumbar besparing men dålig service, börfå gå på anrop. Färjning efter anrop harlidigare använts vid många av de allmänna färjlederna, men bl. a. pågrund av vägtrafikens ökning har luriistereglerad trafik numera införts påhuvudparten av färjlederna. Sådan trafik utgör normalt en förutsättning för allkunna bedriva en rationell färjdrift. Jag anser för min del atl irafiken vid deallmänna färjlederna bör bedrivas enligt turlisla, såvida inle särskilda skältalar emot detta. HerrLINDAHL i (fp): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Det präglas av en annananda, tycker jag, än de svar jag har fått tidigare när de här sakerna hardebatterats. Färjtrafikenhar, framför allt på de korta sträckorna, en myckel hög andel fasta kostnader,medan de rörliga kostnaderna - de som härrör sig till vad varje extra turkostar - i princip bara utgörs av kostnaden för litet grand dieselolja.Inbesparingen genom att tidlabellägga irafiken har varil ytterst minimal.Enligt undersökningar som jag har gjort själv eller med andras hjälp rör detsig om 3 000 å . Däremot har servicen för lokalbefolkningen ien del fall blivit väldigt dålig när man har tidtabellagi färjtrafiken.Dessutom ökar kostnaderna för många öbor genom att det lar att göraen tur och retur-resa. Kostnaderna för byggen och mänga andra saker stigerganska dramatiskt i vissa fall. Dessutomär del viktigt att länka på trafiksäkerheten. Man vel kanske att det går enfärja om och att man sedan inle har en chans på en halvtimmeeller . Jag skulle vilja se den bilist som inte ökar farten ganskabetydligt för alt hinna med färjan. Hetsen på vägarna är sannerligen stor nogändå. Åandra sidan håller jag hell med om vad statsrådet har sagt i sitt svar.Huvudparten av de färjor som finns bör gå efter tidtabell. För färjledermed stor irafiktillströmning och framför allt med lång omloppstid är detta avpraktiska skäl det bästa möjliga. Men det finns ett anta! kortare färjleder medganska liten belastning, och i de fallen anser jag att det blir en klarförsämring med turlistetrafik. Fårjag tolka statsrådets svar så att färjor kan få gå på anrop om särskilda skältalar för det? I så fall är jag hell nöjd med svaret. Omslopande av tidtabeller för viss Järjtrafik Underdetla anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag vill erinra om att i många färjlägen är den turiis-teregleradeirafiken myckel tät, ofta med 15 minuters intervall . Finns det ettstort trafikunderlag så går färjan praktiskt taget kontinuerligt fram ochtillbaka. Visstkan den anropsstyrda trafiken ha vissa fördelar for trafikanterna vidlågtrafik, när intervallerna i tidtabellen är längre, del håller jag gärna medom. Men det finns en part lill här, och del är den berörda personalen. Såvitt jag kan bedöma,uttrycker den tämligen enstämmigt önskemål om luriistereglerad trafik medhänsyn till den egna arbetssituationen. "synpunkten har vägts in och givits rätt stor tyngd i sammanhanget ömåtgärder för att i (fp): minska trafik- Herrlalman! Till det sista får jag göra den kommentaren all jag själv olycksriskerna un- inte personligen träffat någon som kör en färja och som har haft den dervinterhalvåret åsikten. Däremot skall jag gärna hålla med om all man harhört denna kommentar från annat håll,från personer som inte är direkt inblandade Överläggningenvar härmed slutad. § 20 Om åtgärderför att minska trafikolycksriskerna Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga, 1976/77:96, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser all vidta i syfteall minska Irafikolycksriskerna . HerrSellgrens fråga är föranledd av de resultat som statens väg- och Irafikinslitulhar kommit fram till vid undersökningar som utförs på uppdrag av bl.