prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:87 §1 Val av suppleant för fullmäktig i ; Det på föredragningslistan upptagnavalet är föranlett av att avsagt sig uppdraget som suppleant förfullmäktig i . Folkpartietspartigrupp har till ny suppleant för fullmäktig i anmältherr i . Herrtalmannen förklarade därefter vald till (föråterstoden av innevarande valperiod) herrHolger i (fp). § 2 Justerades protokollet för den 8innevarande månad. Valav suppleant för fullmäktig i Förlängningav , m. m. §3 Förlängning av , m. m. Den16 februari tillställdes kammarens ledamöter en preliminär tidsplan som som sista sammanträdesdag. Vid anmälan i kammarenmeddelades att de i planen upptagna bordläggningsplena skulleutbytas mot arbetsplena om så erfordrades för att föreliggandeutskottsbetänkanden skulle hinna slutbehandlas. Pågrundval av från utskotten inhämtade uppgifter om tidpunkt för bordläggning avutskottsbetänkanden och beräknad debättid i kammaren har upprättats enreviderad tidsplan och en preliminär ärendeplan för återstoden av riksmötet1976/77. Planerna har utdelats till kammarens ledamöter. De nu tillgängligauppgifterna om arbetsbelastningen visar att det torde bli ofrånkomligt attunder återstoden av anordna arbetsplena alla utom fredagarnaden , och . Även med denna utökning av antaletarbetsplena blir det med all sannolikhet nödvändigt att ta också lördagen den 4juni i anspråk för riksdagsarbete. Kammarenhar tidigare beslutat att /77 skulle pågå längst t. o. m, den 3juni 1977. härvid sammanträde i går tillstyrkt att riksmötetpågår längst t. o. m. . Kammaren beslöt att skulle pågå längst t.o. § 4 Föredrogs ochhänvisades 1976/77:1424-1427 tillutbildningsutskottet §5 Föredrogs justitieutskottets betänkande 1976/77:23 med anledning avpropositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag till domstolsväsendet m. m.jämte motion. Punkterna I och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. FruKRISTENSSON (m): Jag tycker att det finns anledning till en kort kommentar från min sidaöver det eniga utskottsbetänkandet såvitt avser förvaltningsdomstolarna, ochdetta därför alt justitieutskottet sedan en följd av år med mycket stortintresse engagerat sig i frågan om kammarrättsorganisationens utbyggnad. Vihar ju tvingats konstatera att väntetiderna varit orimligt långa. När detgäller skattemål har de enbart i kammarrätterna kunnat bli så långa som tvåtill . Jag vill, herr talman, påstå att alltsedan vi fick förvaltningsrättsreformen1971 har varit pådrivande för att få till stånd en utbyggnad avkammarrätterna, vilken på ett bättre sätt svarar mot måltillströmningen. Detvar därför med glädje som vi accepterade förslaget om inrättandet aven fjärde kammarrätt i , och har vi i enighet biträttdepartementschefens förslag om inrättande av en tredje avdelning vid dennakammarrätt. ansåg att departementet borde förbereda denfortsatta utbyggnaden genom en planering, som kan ge en grund att stå på närdet gäller både ställningstaganden och berörd personal. En sådanplan borde, som vi sade, syfta till att nedbringa målbalansen till enacceptabel nivå men också allmänt sett medverka till att rättsskipningen kundesvara mot allmänhetens krav på att denna skall vara snabb, säker och billig, iansåg att man i samband med sådana överväganden i departementet borde ägnasärskild uppmärksamhet åt behovet och lämpligheten av att inrätta ytterligareen kammarrätt i . Nuandas budgetpropositionen en viss optimism. Man tror sig kunna bedömautvecklingen så att vi får en rimlig balans . Ett enigtjustitieutskott instämmer i huvudsak i dessa bedömningar, men vi villunderstryka svårigheterna när del gäller att göra tillförlitliga prognoser.Det finns anledning att erinra om att man, när man 1971 antogförvaltningsrättsreformen, bedömde behovet vara 15 kam- Medden nya tredje avdelningen i blir det nu faktiskt redan 23kammarrättsavdelningar. Manmåste, som vi har sett det i utskottet, ta hänsyn till den kontinuerligautvecklingen i samhället med ständigt ökande kontakter mellan enskilda ochsamhälle, som kan leda till ett ökat antal intressekonflikter, vilka i sin turmedför ett växande antal mål hos förvaltningsdomstolarna. Utvecklingen, somsärskilt avspeglas på skatteområdet, har redan lett till en betydande ökning avantalet inkommande mål och av målbalansen i länsdomstolarna. När man sätter inåtgärder för att komma till rätta med dessa balanser kommer naturligtvismåltillströmningen till kammarrätterna att ytterligare öka. Personligentycker jag också att man skall hålla i minnet de förslag som finns omförsäkringsdomstolar. Enligt min bedömning vore det naturligt att lägga demunder kammarrättsorganisationen, och i så fall kommer det att ställasytterligare krav på kapacitetsökning. Vi har i justitieutskottet därför ansettatt man inte bör slå sig till ro med de beslutade förstärkningarna avorganisationen utan måste vara öppna för behov av ytterligare utbyggnad ochberedda att möta sådana när de uppstår. Den tanke som justitieutskottetlanserade om en plan för fortsatta förstärkningar bör därför enligtvår mening inte utan vidare släppas utan övervägas vidare i departementet. Manbör särskilt enligt vår mening pröva frågan om ytterligare en kammarrätt isödra i enlighet med vad vi uttalade i samband medtillkomsten av kammarrätten i . Tillslut, herr talman, ett mindre problem som vi har uppmärksammat. Det gällerpropositionens förslag att skall föras till domkretsen förkammarrätten i . Jag vill gärna säga att vi inom utskottet är litettveksamma till denna tanke, inte minst därför att enligt vad vi har erfaritskaraborgarna själva inte är så roade av detta förslag. Men vi har naturligtvisinte velat ta ställning till denna fråga, utan vi har stannat för alt beregeringen överväga domkretsfrågorna ytterligare för alt se, om det inte ärmöjligt att finna en annan lösning. Eventuellt kunde man tänka sig all istället föra över , och det är ett förslag som vi anser börprövas särskilt. Meddet anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. Herr justitieministern , som meddelat atthan i samband med behandlingen av detta ärende ämnade besvara iMalmö (s) anmälda interpellation, 1976/77:93, om en utbyggnad avkammarrättsorganisationen, erhöll ordet och anförde: i har frågat mig dels vad jag anser vara godtagbarnivå i fråga ov) antalet balanserade mål i kammarrätterna, dels vilka åtgärderjag avser att vidta för att nedbringa balansen i kammarrätterna till dennanivå och få till stånd en rättsskipning som svarar mot allmänhetens krav påsnabbhet, rättssäkerhet och billighet, dels vilka åtgärder jag har vidtagitmed anledning av hemställan om en plan för den fortsatta utbyggnadenav kammarrättsorganisationen i bl. Kammarrättsorganisationenhar byggts ut kraftigt . fanns 9 avdelningar. I det 22. I budgetpropositionen har föreslagits att ytterligare enavdelning inrättas fr. o. m. /78. Trotsden kraftiga utbyggnaden har det inte kunnat undvikas att kammarrätternasbalanser har stigit. Balansen var omkring 19 300 mål vid utgången av år 1972.Vid utgången av hade den stigit till ca 26 700 mål. Den aktuellasituationen bör dock ses i belysning av bl. a. att kammarrätterna under år 1976har fått in närmare 5 000 mål med anledning av allmännafastighetstaxering samt att kammarrätten i under åren 1974 och 1975fick in närmare 6 000 mål av engångskaraktär om körkortsutbyte. Underår 1976 avgjordes av kammarrätterna, med en genomsnittlig organisation underåret av ungefär 19 1/2 avdelningar, omkring 22 100 mål eller i genomsnitt ca I130 mål per avdelning. Vilkenmåltillströmning har man då att räkna med ? En naturligutgångspunkt för en sådan bedömning är målutvecklingen under de senastförfiutna åren. Om man inte tar med målen med anledning av allmännafastighetstaxering, eftersom nästa allmänna fastighetstaxering inte avses ägarum förrän tidigast , och även bortser från målen av engångsnatur omkörkortsutbyte, har till kammarrätterna under vartdera av åren 1972 och 1973kommit in ca 18 100 mål, ca 19 000 mål, ca 20 400 mål och år1976 ca 19 600 mål. Över en femårsperiod begränsar sig sålunda ökningen till igenomsnitt ungefär 300 mål . Det kan emellertid antas att länsskatterätternaunder fått avsätta en del av sina resurser för fastighetstaxeringsmålenmed minskad avverkning av andra mål som följd. Vid mina beräkningar underarbetet på budgetpropositionen har jag i första hand utgått från förhållandenaåren , dvs. att måltillströmningen ökar med ungefär I 000 mål omåret. kan det vara rimligt att räkna med att det kommer in omkring 22000 vanliga mål samt de mål som återstår års allmännafastighetstaxering. Man bör emellertid för framtiden beakta att underår 1976 fattat beslut som kommer att medföra att många mål omkörkortsåterkallelse fiyttas från förvaltningsdomstol till allmän domstol. Antaletavgjorda mål per avdelning har visat en stigande trend. Delånga väntetiderna i skattemål har börjat sjunka. Som jag har nämntavgjorde kammarrätterna i genomsnitt ca 1 130 mål per avdelning . Dettaresultat nåddes trots de omfiyttnings-vakanseroch andra störningar iarbetsrytmen som följde av den pågående utbyggnaden av organisationen. Jagbedömer det därför som sannolikt att man kan räkna med attvarje avdelning kommer att avgöra ungefär 1 200 mål . denmålutveckling som jag angett nu bör den kammarrättsorganisation som föreslagitsi budgetpropositionen kunna nedbringa balanserna till ca 11 000-12 000 mål tillutgången av , dvs. när målen från nästa allmänna fastighetstaxeringtidigast kan börja komma in till kammarrätterna. Självfalletkan skilda faktorer komma att inverka på arbetssituationen i kammarrätterna iframtiden. Ett ändrat taxeringsförfarande i första instans, reformer pågrundval av förslag års skatteutredning och olika ändringar i frågaom länsdomstolarna torde t. ex. komma att påverka kammarrätterna. Hur och ivilken omfattning låter sig inte sägas . En ytterligare utbyggnad avkammarrättsorganisationen kan därför enligt min mening inte nu grundas påsådana faktorer. Men givetvis måste utvecklingen både i dessa hänseenden liksomnär det gäller måltillströmningen noggrant följas och de ytterligare åtgärdervidtas som visar sig behövliga. Avvad jag nu har sagt framgår att jag inte anser att antagandena iinterpeliationen om den framtida måiutvecklingen C. n. kan läggas till grundför ett ställningstagande beträffande den framtida kammarrättsorganisationen. HerrJönssons i första fråga gäller vilken nivå som kan anses godtagbar ifråga om antalet balanserade mål i kammarrätterna. frågar ocksåvilka åtgärder jag avser att vidta för att balanserna skall komma ner tilldenna nivå. Somjag har nämnt hade kammarrätterna vid utgången av en balans påsammanlagt ca 26 700 mål. Ca 4 300 av dessa utgjordes av mål med anledning av1975 års allmänna fastighetstaxering. De allra fiesta avfastighetstaxeringsmålen har kommit in och beräknas bli avgjordaunder . Av de återstående målen var ca 19 800 skattemål och ca 2 300olika förvaltningsmål. Förvaltningsmålenavgörs ofta med förtur. Någon kritik som går ut på att dessa mål avgörs förlångsamt i kammarrätterna har, såvitt jag vet, inte förts fram. Det tordedärför kunna antagas att i den samlade kammarrättsorganisationen omkring 2 000mål kan vara en rimlig ar-betsbalans för förvaltningsmålen. Dethar sagts mig från kammarrättshåll att är den minsta tid somnormalt behövs för att ett skattemål skall passera kammarrätten. Den tiden gåråt för skriftväxling, inläsning, föredragning och domsskrivning. Om det underde närmaste åren kommer in ca 15 000 skattemål , skulle i så fall den såatt säga nödvändiga arbetsbalansen av skattemål uppgå till hälften av denårliga tillströmningen, dvs. ungefär 7 500 mål. Härtill bör läggas mellan 1 000och 2 000 mål som är vil-andeförklarade eller som kräver vidlyftigareskriftväxling eller som av annan orsak inte kan företas till avgörande inomnormal tid. Omman bortser från fastighetstaxeringsmålen skulle man således kunna betrakta 2000 förvaltningsmål och 9 000 skattemål som en från sakliga synpunkter lämpligbalans i kammarrättsorganisationen med nuvarande måltillsirömning.Gränsen för vad som kan anses vara en godtagbar balans bör kunnasättas något högre. Enligt de beräkningar jag tidigare redovisat skulle mankunna nå lämplig balans och komma ner till godtagbar balans någontid . Detär sålunda min uppfattning att, såvitt nu kan bedömas, erforderliga åtgärder ifråga om utbyggnad av kammarrättsorganisationen kommer att ha vidtagits omantalet avdelningar utökas till 23 fr. o. m. /78. Kammarrätternakan då förutsättas avgöra 4 000-5 000 fier mål än som på grundval avhittillsvarande erfarenheter kan väntas komma in . Vadhärefter angår frågan om inrättande av en kammarrätt i har jagsjälvfallet ingen principiell invändning mot en kammarrätt i den delen avlandet, under förutsättning att ett lämpligt arbetsunderlag kommer att finnas.Enligt min uppfattning bör en kammarrätt för att fungera rationellt ha minsttre avdelningar. En mindre organisation bör därför undvikas för annat än enkortare övergångslid. Med nuvarande målunderlag föreligger inte f n.förutsättningar att inrätta en femte kammarrätt i . Jag kommeremellertid att uppmärksamt följa utvecklingen och, när skäl därtill visar sigföreligga, föreslå de åtgärder som jag anser vara påkallade. uttalade att del borde övervägas, när man nu startar dentredje avdelningen i kammarrätten i , om man inte i stället för altföra över borde föra över från kammarrätten iGöteborg till kammarrätten i . I den delen vill jag gärna säga alt detfinns anledning att vänta med all ändra domkretsindelningen beträffandekammarrätten i och inte göra den . Om man görden ändringen något senare, får man ytterligare erfarenhet avmåltillströmningen och behovet av att fiytta över vissa delar till kammarrätteni . i (s): Jag tackar justitieministern för det utförliga svaret på mina frågor,och jag vill gärna tillägga att del är glädjande att höra att justitieministernnu har salt en gräns för vad som kan anses vara en godtagbar målbalansi kammarrätterna. Frånrättssäkerhetssynpunkt är det myckel tillfredsställande all justitieministernhar satt ambitionsnivån redan för till ca II 000 mål, varav 9 000skattemål och 2 000 förvaltningsmål. Särskilt gäller delta mot bakgrund avnuvarande förhållanden i kammarrätterna. balanseradesomkring 26 700 mål, varav mer än en tredjedel, eller ca 9 800 mål, var äldre änett år. Vaddärefter gäller förutsättningarna att inom ramen för den nuvarandekammarrättsorganisationen samt den av justitieministern föreslagna utbyggnadenmed en avdelning nå del uppsatta målet kan jag i väsentliga delar inte instämmai justitieministerns bedömning. Tre faktorer avgör om målet kan uppnås,nämligen den nuvarande målbalansen, målav- Viddet senaste fanns, som jag nämnde, ca 26 700 mål ikammarrätterna. Visserligen var 4 300 av dessa mål fastighetstaxeringsmål, menäven om dessa till viss del kan avgöras som s. k. seriemål kräver de ändå enviss handläggning. Det kan därför inte vara riktigt att bortse från dessa målnär man gör en prognos om den framtida målsituationen. Att ca 6 000körkortsmål av engångsnatur avgjordes har såvitt jag kan seingen betydelse för den nuvarande balansen i kammarrätterna. Vilkenmåltillströmning har man då att räkna med ? Jagkonstaterar till en början att när det gäller måltillströmningen bortses det iinterpellationssvaret i princip från de allmänna fastighetstaxeringsmål ochkörkortsmål av engångsnatur som beaktades i redogörelsen för målbalanserna. Ensådan beräkningsmetod utgör inte en lämplig grund för en säker bedömning av denframtida situationen i kammarrätterna. Fastighetstaxeringsmålen har förvissomedfört att måltillströmningen minskat avsevärt beträffande andra skattemålfrån länsdomsiolarna, och det föreligger således enligt min mening enuppdämning av andra skattemål i dessa domstolar. Jagkan i detta sammanhang nämna alt antalet balanserade mål i länsdomstolarna harökat från ca 97 000 mål till mer än 150 000 mål . Dessa förhållanden måste givetvis beaktas vid bedömningenav den framtida tillströmningen av mål till kammarrätterna. Justitieministernsredovisning av måltillströmningen har, även bortsett frånnu nämnda omständigheter, över lag hållits i underkant. Sålunda tordetillströmningen uppgå till ca 18 500 mål, till ca 19 300 måloch lill ca 21000 mål. 1 denna beräkning har hänsyn inte tagits tillde körkortsmål av engångsnatur som kom in . fårman med hänsyn till fastighetstaxeringen räkna med en normal tillströmning av 23000 mål i stället för de 24 400 mål som kom in till kammarrätterna. Domstolsverkethar i sina petita för /78 räknat med en procentuell ökning medca . Denna siffra motsvarar enligt min bedömning väl den ökning som harskett . Utgår man från en ökning , kan denförväntade ökningen i måltillströmningen för beräknas till ca 1 800mål. Detta innebär att ca 25 000 mål kan beräknas komma in till kammarrätternaunder 1977 i stället för, som justitieministern för sin del anger, 22 000 mål.Här föreligger således en betydande skillnad mellan å ena sidan justitieministernsoch å andra sidan mina och bedömningar. Det bör slutligen härbeaktas alt ökningen inte har varit utan har företetten stigande tendens. Närdet slutligen gäller målavverkningen anger justitieministern inledningsvis engenomsnittlig kapacitet på 1 130 mål per avdelning. resultathar enligt justitieministern nåtts trots de omfiyttningsvakanser och andrastörningar i arbetsrytmen som följt av utbyggnaden av kammarrättsorganisationen.För de närmaste åren däremot antas kapaciteten stiga till ca 1 200 mål peravdelning. Inteunder , då vi fick förvallningsrättsreformen, har någonkammarrätt mig veterligt uppnått en sådan kapacitet. som äri fråga blir det dessutom en helt ny kammarrätt som får gå igenom alla deinitialsvårigheter som är förknippade med uppbyggnaden av en kammarrätt. Jagsyftar här på kammarrätten i , som har börjat sin verksamhet den 1januari 1977 och som föreslås utbyggd med en avdelning under det kommandebudgetåret. När det gäller avverkningen inom kammarrätterna är därför enligtmin uppfattning justitieministerns bedömning alltför optimistisk. Sammanfattningsvisvill jag framhålla att den målsättning som justitieministern ställt upp enligtmin mening inte kan uppnås inom ramen för den nuvarande och föreslagnakammarrättsorganisationen. Tvärtom kräver målsättningen en utbyggnad avorganisationen, och denna bör, menar jag, ske genom att en kammarrätt inrättasi . Jagvill i detta sammanhang framhålla den ståndpunkt som justitieutskottet intagit: fråga om en utbyggnad av kammarrättsorganisationen genom inrättandet av en nykammarrätt i . Efter ett inledande resonemang om måltillströmningoch målbalans säger utskottet: "Motdenna bakgrund anser utskottet att frågan om behovet av en ytterligareutbyggnad av kammarrättsorganisationen bör bli föremål för fortsattuppmärksamhet. Ett särskilt spörsmål utgör den av utskottet aktualiseradetanken på inrättandet av ytterligare en kammarrätt i . Fråganhärom, som bör övervägas även om en utbyggnad av kammarrättsorganisationen intevisar sig nödvändig, sammanhänger nära med domkretsindelningen förkammarrätterna och - i ett längre perspektiv - hovrätterna. Såvitt gällerkammarrätterna kan enligt utskottets mening åtskilliga skäl anföras för enändrad indelning, framför allt i vad gäller ." Enligtmitt förmenande finns således, herr talman, ett behov av alt bygga ut dennuvarande kammarrättsorganisationen för atl uppfylla den målsättning somjustitieministern ställt upp. Utbyggnaden bör, som jag ser det, ske genom atten kammarrätt med kansliort i inrättas. Domkretsen för denna kammarrättbör i enlighet med de principer som justitieutskottet ställt upp sammanfallamed hovrättens. Genom en lämplig fördelning av de avdelningar som finns ikammarrätten i och med hänsyn till domkrets och befolkningsunderlagsamt i viss mån ett tillskott av avdelningar kan - del är jag övertygad om - enrationellt fungerande kammarrätt inrättas för . Jag skall lämna några korta svar på speciella punkter som tog upp. 1fråga om måltillströmningen är det så, enligt de uppgifter jag har fått fråndomstolsverket, med vilket jag har samrått, att det kom in - om manbortser från mål angående den allmänna fastighetstaxeringen och frånkörtkortsutbytesmål - ca 19 600 mål. Men i den beräkning som enligtinterpellationssvaret genomförts för atl bedöma den framtida måltillströmningenhar jag av vissa skäl funnit det rimligt antaga att det kommer inomkring 22 000 vanliga mål och de mål som återstår års allmännafastighetstaxering. Den siffran är alltså tilltagen så, att det finns enmarginal för de saker som talar om. 1fråga om beräknad avverkning av mål på varje avdelning har man enligt vad jaghar fått upplysning om från och kammarrätterna, särskiltkammarrätten i , väl räknat med att kunna avgöra 1 200 mål ochavdelning. Det är alltså den siffra som jag har räknat med iinterpellationssvaret. Mendet är klart att man noggrant måste följa utvecklingen både i fråga omtillströmningen av mål och i fråga om avverkningen av mål. Det kan ju föranledaatt man kommer till andra slutsatser. i (s): När det gäller de statistiska uppgifterna och den förväntademåltillströmningen har vi tydligen något olika uppfattningar. Jag tror inte attdet tjänar någonting till att vi ytterligare gräver ner oss i siffror -framtiden får väl utvisa vem av oss som bedömer utvecklingen rätt. Somframgår redan av inledningen till min interpellation är jag ute efter att fåtill stånd en plan för kammarrättsorganisaiionens utbyggnad. Den planenhemställde om, som har sagt, redan i fiol.Personligen har jag, på grundval av det underlag jag här har redovisat,uppfattningen att den planen kommer att innebära att vi får en kammarrätt försödra . Jag hoppas givetvis att kansliorten då blir , som harhovrätt och är en centralort för de befolkningsrika södra delarna av vårt land. Närvi 1976 besliitade om en förläggning av kammarrätten till gav jag iett särskilt yttrande uttryck för uppfattningen att den rättssökandeallmänhetens intresse av närhet till domstolen bör tillmätas avgörande vikt vidvalet av kansliort för kammarrätt. Detta är ett krav som är särskilt angelägeti fråga om förvaltningsdomstolarna, som ju är satta att betjäna allmänheten. 1allt fier av de mål som handläggs vid dessa domstolar vill klaganden utnyttjasin rätt att personligen inställa sig inför domstolen och där muntligen läggafram sina synpunkter. Malmöär centralort för de tätbefolkade sydliga länen. Det finns goda kommunikationermed närliggande tätorter och landsbygd. Det finns även domstolsadministrativaskäl som talar för en lokalisering av en kammarrätt till . Jag vill härmedinstämma i det yrkande om Ny kommunallag m. m. bifall tilljustitieutskottets hemställan som redan har framförts av . Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. § 6 Ny kommunallag m.m. Föredrogs betänkande1976/77:25 med anledning av propositionerna 1975/76:187 om demokrati,ny kommunallag m. m. och 1976/77:1 om minskad statlig detaljreglering avkommunerna samt motioner. I propositionerna 1975/76:187 och 1976/77:1 haderegeringen (kom-mundeparlementet) föreslagit att skulle anta de vidpropositionerna fogade lagförslagen. Beträffande det huvudsakliga innehållet ipropositionen 1975/76:187 anfördes följande: "Ipropositionen föreslås en enhetlig kommunallag med nya bestämmelser som syftartill att stärka medborgarnas infiytande. Till grund för förslagen ligger ettomfattande utredningsarbete som har utförts av utredningen om den kommunalademokratin och kommunallagsutredningen. Dennya lagen bygger på principen att kommuner och landstingskommuner skall lämnasstörsta möjliga frihet att anpassa sina arbetsformer till de lokalaförhållandena. Den genomförda kommunindelnings-reformen har skapatförutsättningar för att minska detaljregleringen i de nuvarandekommunallagarna. Den nya kommunallagen avses gälla för samtliga kommuner och landstingskommuner.Den ersätter den nuvarande kommunallagen, kommunallagen för ochlandstingslagen.