prot · G00964 · 1976-12-31 00:00:00 — Man försöker fortfarande inbilla svenska folket att del ärmöjligt att hindra en angripare all tränga in i landet, alt striderna skallkunna föras utanför gränserna och således inte direkl drabba vårl egelterritorium. För all uppehålla denna myt är utredningens borgerliga majoritetvillig att salsa i direkta försvarskoslnader . Till detta kommer ytterligare påslag för beredskapinom andra områden, varför de verkliga kostnaderna blir betydligt högre. Dessutom- och del höll ju med om - bör vi observera atl alla summor harberäknats i penningvärdet , varför vi redan nu kan behöva ökadem med ett tiopro-centigi påslag. De socialdemokratiska huvudreservaniernaväljer atl lägga sig strax under det borgerliga förslaget med en ram förfemårsperioden på , dvs. ungefär 300 miljoner mindre perår. Vilket alternativ är inie della! Men del är tydligen tillräckligt för attbetecknas som en nedskärning avförsvarsulgifterna lill förmån för barnomsorgen, vilket vi fick höra här i går. Sanningen är att det är ell bibehållande av den nuvarandekostnaden och atl det borgerliga förslaget är en höjning, dvs. har också direkl framgått av del anförande som herrGustavsson i höll här . Manfrågar sig, herr lalman: Var finns viljan och förmågan lill elt nytänkande påförsvarsområdet - etl tänkande som kan bryta ner de stelbenta doktriner, medrötter i erfarenheter och styrda av det militäratoppskiktets önskningar, som har format våra försvarsbeslut? Hur längelill skall vi ösa ut av våra knappa resurser för all hålla i gång enmilitärapparat som inte på något sätt kan garantera oss någon"säkerhet"? Vad vi behöver är en förutsättningslös debatt och en försvarsutredningsom inte matas med material och underlag från det militära etablissemanget,utan ser på vår säkerhetspolitiska situation ur etl vidare perspektiv än detsnävt militära. Det är symtomatiskt all den kvinnliga medlemmen i den nuslutförda utredningen, , är den enda som har haft vilja ochkurage nog att skissera en annan ordning. Vänsterpartietkommunisterna är bestämd motståndare till en fortsatt miljardrullning lill delmilitära försvaret. Den kritiken har partiet all anledning att skärpa nu efterdet borgerliga maktövertagandet, som direkl har medfört en tendens lillupprustning. Vi anser alt ett neutralitets-försvar är nödvändigt, men viifrågasätter det svenska försvarels nuvarande inriktning och den kostnad somden drar med sig. Del finns starka skäl för en omprövning av hur försvaretskall se ut och vad det får kosta. Fördel första: Det är omöjligt för oss som liten nation atl hänga med ikapprustningen. Vi orkar inte ens bibehålla vår relativa styrka mot omvärlden. Fördet andra: Den uppbyggnad, som vårl försvar har fåll genom okloka beslut i delförgångna och som är en kopia av stormakternas krigsorganisationer, är endålig modell för elt neulralitelsförsvar. Vi kan aldrig hävda oss på samma plansom siörre stater. Därför är del meningslösl alt satsa på offensiva enheter sompansarbrigader och attackflygplan av typ . Fördet tredje: Vi har otvivelaktigt etl skede av avspänning, som markant skiljersig från del klimat som rådde . Och,slutligen, för det fjärde: Vår ställning som neutral stat och pådrivare iinternationella nedrustningssammanhang stämmer dåligt med den topposilion somvi intar i rustningsligan. Vänsterpartietkommunisterna förordar för sin del etl försvar som bygger på den allmänna värnpliktensidé, som är försett med moderna defensiva vapen och som är organiserat för ellförsvar av del egna territoriet, dock befriat från den militära myten att detgår alt avvisa ett anfall utanför gränserna. Delta innebär en kraftignedskärning av flygvapnet. en fortsatt anpassninginom marinen till lättare enheter och en omorganisation inom armén lill fleraoch lättare förband. Del är vidare nödvändigt att få en omfördelning avresurserna från den militära sektorn lill andra delar av totalförsvaret, t. ex.civilförsvaret och sjukvårdsberedskapen. Härigenom kan kostnaderna sänkas,kanske lill hälften, och vem kan påstå att vår säkerhet på något avgörande sättförsämras av del? Tvärtomskulle detta, som jag nämnde tidigare, stämma bra med våra ansträngningar pådel internationella planet för all åstadkomma nedrustning och därmed envettigare användning av tillgängliga resurser. Det skulle befria oss frånbelastningen att uppträda med två ansikten, en attityd som vi intar både närdet gäller rustningar och när det handlar om hjälp lill utvecklingsländer. Vitalar vackert om behovet av nedrustning och en ny ekonomisk världsordning, meni handling visar vi ett annat beleende. Men en minskning av våra och andrasrustningar är en tvingande nödvändighet för att åstadkomma en räilvisarefördelning av jordens resurser. , chef för , har gjort enjämförelse mellan rustningskostnader och u-hjälp; "Världens totalamilitärutgifter uppgick till över300 miljarder dollar. Del är 25 gånger mer än del bislånd somulvecklingsländerna får, ." Ävenom inlär en hedrande plals när det gäller direkl hjälp tillutvecklingsländerna, så deltar vi indirekt i utplundringen av dessa ländergenom all vi ger våra stora multinationella förelag fria händer atl investera istater, där lönerna genom politiskt förtryck är - för förelagen - behagligtlåga. Det är ingen tillfällighet atl Säo i är tredjestörsta industristad, räknat efter antalet anställda i svenska förelag.Brasilien är elt av de svenska multinationella företagens"älsklingsländer", men det finns andra av samma slag, t. ex.Sydafrika, , och . De utmärks alla av att lönerna är lågaoch att all opposition effektivt slås ned av regimernas militär och polis.Några allvarliga försök all begränsa att de svenska företagen utnyttjar den härsituationen har inte gjorts, varken av den förra eller den nuvarande regeringen.Detta hänger samman med atl är en del av del imperialistiska systemet.Det är inte bara våra slora företags investeringar som visar del, utan ocksåvårt medlemskap i de rika, kapitalistiska staternas organisationer:Världsbanken, IMF, , och . Trots detta härden svenskabiståndspolitiken hitintills uppvisat positiva drag genom att vara lill stordel obunden och genom all biståndet i många fall skett i gåvoform. Kravet allbiståndet skall främja social utveckling och ekonomisk uriämning imottagarlandet har också varit positivt. Nufinns del emellertid i den borgerliga regeringens biståndspolitik en tendenslill omprövning i negativ riktning. Dit hör utvidgningen avinvesteringsgaranlier lill alt gälla praktiskt laget alla , oberoendeav regim. Del kommer alt slimulera svenska förelags investeringar i sådanadiklalurländer som nämndes tidigare. Till samma mönster hör Torsdagenden 3 febmari 1977 Torsdagenden 3 febmari 1977 också förslaget om ökadebidrag lill och Asiatiska utvecklingsfonden. Vänsterpartietkommunisterna motsätter sig en utveckling av del här slaget. Vi anser attsvenskt bistånd i första hand bör gå lill progressiva regimer ochanti-imperialistiska rörelser i tredje världen. Vidare bör systemet medinvesteringsgarantier slopas och allt bistånd ges som gåvor utan bindningar. Sverigebör la konsekvenserna av sina uttalanden och i praktisk handling visa att deär allvarligt menade. Del gäller vår attityd i nedrustningsfrågan. Det gällerlikaså vårl agerande i biståndspolitiken. Dessa två problem hänger ihop,eftersom det är en fråga om hur våra resurser skall användas. Även om man integör en direklkoppling mellan våra militärutgifter och vårl u-landsbislånd ochmenar alt båda kan ses som likvärdiga komponenter i vår säkerhetspolitik, så ärdel ändå klart att en minskning av våra rustningskostnader skulle möjliggöra enstörre insats på biståndsområdet. Och vad som gäller för oss i del falletgäller ännu mer för världen i övrigt. Vill vi på allvar arbeta för eninternationell avrustning och en ny ekonomisk världsordning måste vi överge dendubbelmoraliska attityden alt tala om nedrustning med att vi självahåller en stor militärapparat som ändå inte garanterar oss någon säkerhet. Påsamma sätt bör vi avhålla oss ifrån atl utnyttja utvecklingsländernasunderläge. Vi bör framför allt inte tillåta våra stora förelag all profilera pålåga löner i kapitalistiska diktaturstater. En omprövning av vår politik idessa viktiga frågor skulle vara lill nytta både för oss och för andra. Jag vill först bara erinra om atl vi sedanändrade benämningen på del svenska försvaret från krigsmaklen lillförsvarsmakten. Av anförande fick man närmast uppfattningenatt vi här har vapnen för användning i offensivt syfte, men även enförsvarsmakt behöver ju ha rörliga styrkor med stor eldkraft. Fråganom försvarets framtida inriktning och behov är en fråga om desäkerhetspolitiska bedömningar som vi gör. 1 stor utsträckning måste det blitänkbara situationer i framliden som blir styrande för de beslut somriksdagen har att fatta, Försvarsdebalien blir i många avseenden både teknisktbesvärlig och svårförståelig, om man bara ser den mot bakgrunden av aktuellakonfliktsituationer, vilket bl. a. hänger samman med att det i liden ligger eltlångt avstånd mellan ett riksdagsbeslut om exempelvis utveckling ochtillverkning av vapen och vapensystem och den dag riksdagsbeslutet fullföljtsgenom en färdig produkt. De beslut som därför vid innevarande årsriksmöte går all falla i försvarsfrågan betyder i verkligheten inie så myckelför försvarels effeklivitet eller . Delär däremot beslut som är av avgörande betydelse för försvarseffekten långtfram i tiden. Det finns exempelvis forskare - jag tycker det är intressant att erinraom det - som funderat på när borde ha planerat för det ur militärsynpunkt föga länkbara angreppsfallel . Dessa forskare menaratt norskt försvar borde ha planerats och uppbyggts med sikte på della straxefter första världskrigels slut. Så menar man alltså atl del behövs iell planeringssystem i försvaret. När vi därför går all fatta beslut iförsvarsfrågan så är del den bedömning av säkerhetsriskerna i framliden, som vigör, som måste vara vägledande. Del måsle bli bedömningar, som helt naturligtär ytterst osäkra. Det är ändock på dessa som vi måsle bygga vårasläll-ningslaganden. En av våra främsla mililärer utlryckle della en gång påungefär följande sätt: Frågan är vad vi vill betala för något som förmodligeninte händer, men som, om det händer, får fruktansvärda konsekvenser. Ja, deltaär förvisso ingen lätt fråga atl ge svar på, men tvingas ändå inomkon atl göra det. 1974års försvarsutredning konstaterade i sill publicerade betänkandeSäkerhetspolitik och totalförsvar bl. a. alt den finner det "vara fögasannolikt atl ruslningskontrollsträvandena under nu överskådlig tid kommer altleda lill någon avgörande nedrustning". Utredningen utgår emellertid ifrånatl nuvarande balans i i huvudsak blir beslående mellan öst och väst,men att man inte kan utesluta att förändringar kan inträffa som leder till allnågot av maktblocken kan komma att få en dominerande ställning. Dellapåpekande är viktigl, då en sådan slyrkeförändring i givetvis skullepåverka vår situation. Redan nu finns emellertid inbyggda konfliktrisker, somkan beröra vårt land, genom bl. a. det stora intresse som båda blocken har ioch omkring . Delär emellertid inte bara eventuella konfliktsituationer i vår omedelbara närhetsom kan komma all påverka vår situation. Genom all supermakternasintresseområden numera möts eller skär i varandra i stort sett överallt runt omi världen, sä kan en frän börian lokal konflikt, om den inte snabbt nog lösespå fredlig väg, påverka situationen i vår närhet även om konflikthärden liggermycket fjärran. Delta måste också beaktas vid utformningen av vårsäkerhetspolitik och påverka våra försvarsbeslut. 1974års försvarsutredning har i sitt publicerade slutbetänkande tyvärr intekunnat ena sig kring en planeringsnivå, som motsvarar de krav som vi enligtmitt förmenande måsle ställa på ell effeklivi försvar. De socialdemokraliskaledamölerna ligger på en lägre nivå än den som de borgerliga ledamölerna enatsig om. Jag bortser i delta sammanhang helt från den av reservationen. Socialdemokraternaförsöker framställa det borgerliga förslaget som en upprustning. OppositionsledarenOlof framhöll i sitt huvudanförande i denna allmänpolitiska debatt attsocialdemokraterna "säger nej lill en ny upprustning". Delär, herr lalman, inie fråga om detta. I realiteten är de borgerligaledamöternas förslag ett absolut minimum, som inte ens det helt kan bromsa upp den nedgång iförsvarseffekten som blivit ell resultat av försvarsbeslut.Överbefälhavaren har också i sin kommentar lill försvarsulredningens förslagpåpekal atl det fordras en högre anslagsram än den som utredningens majoritetföreslagit, för atl skapa förutsättningar för en uppbromsning av den pågåendeurholkningen av krigsorganisationen. Försvarsutredningensborgerliga ledamöter anser att ylleriigare överväganden måste göras innanriksdagen kan ta ställning till frågan om utveckling och anskaffning avflygvapensystemet B3LA, dvs. elt lätt attackplan, som även är lämpat somskolflygplan. De socialdemokraliska reservanterna säger däremot klart ifrån -liksom i här - att del inte flnns utrymme förutveckling och konstruktion av B3LA i av dem föreslagen planeringsram för åren1977-1982. Heltnaturligt bör innan den går lill beslut om anskaffning av flygplan selill atl man har en så hållbar ekonomisk grund som möjligt. Frågan äremellertid hur man skall kunna göra molsvarande ekonomiska bedömningar när delgäller exempelvis kostnaderna för inköp av flygplan från de fabriker i väridensom kan komma i fråga. Jag vill där säga som : i den mån vi överhuvud laget kan få köpa plan som är lämpade för oss. Allgöra en sådan analys torde vara en helt omöjlig uppgift, och della måstebeaktas när man lar ställning till olika anskaffningsallernaiiv. Vi måste ocksåvara på del klara med att om vi inte fortsätter atl utveckla flygplan inomlandet, så frånhänder vi oss framtida handlingsfrihet, och vi frånhänder ossockså vårt lands kanske mest avancerade industri. Saab-Scanias flygdivision harförsett oss och förser oss med flygplan speciellt anpassade för det svenskaförsvarets behov, och flygplanen haren kvalitet och prestanda som ingen harifrågasatt. Det får i delta sammanhang inte heller förglömmas att utvecklingeninom försvarsindustrin, och inte minst då inom flygindustrin, har betytt mycketför utvecklingen av industriella produkter inom den civila sektorn. Sysselsättningeninom försvarsindustrin skall naturligtvis inte vara styrande vare sig för vårförsvarsplanering eller för försvarets anskaffning av materiel. Men man kannaturligtvis inte bortse ifrån atl en produktion av exempelvis flygplan inomlandet påverkar sysselsättningen. Vi kan inte heller bortse ifrån all köp frånutlandet belastar vår handelsbalans - var inne på sammaresonemang - medan en stor del av utgifterna för inhemsk produktion gårtillbaka i form av skaller till stat, landsting och kommun. En inhemskutveckling och produktion av avancerade försvars- och vapensystem skapardessutom förtroende för vår fasta vilja till neutralitet och oberoende, och denbevarar vår handlingsfrihet för framliden. Jagvill här - i likhet med - erinra om de svårigheter vi hade1939-1945, då vi bl. a. fick köpa planen Caproni från och Ju 86 frånTyskland. Det var myckel dyrbara misstag som jag hoppas vi skall slippaupprepa. Detsom också är belydelsefulll all understryka i sammanhanget är alt B3LA bl. a.har den uppgiften all del skall kunna underslödja irupp under markslrid. Del ärnaluriiglvis vår förhoppning alt del inte skall behöva användas i denuppgiften, men det betyder naturligtvis oändligt mycket för den enskildesoldatens stridsmoral om han vet alt han har della stöd. Lika mycket betydervetskapen om atl han har etl duktigt befäl, en god utbildning och jämfört medfienden likvärdig materiel. Allt detta bidrar till alt soldaten kännerförtroende för del försvar som han medverkar i. Tidenmedger inte, herr lalman, atl jag tar upp frågan om den besvärligabefälsbristen inom försvaret, inte heller freds- och krigsorganisationenssvårigheter när det gäller sjukvården. Jag vill här bara understryka viklen avatt dessa för försvaret så betydelsefulla frågor verkligen löses på elltillfredsställande sätt. Vihar, herr talman, i vårl land något som kallar för folkförsvar.Det ligger naturligtvis myckel i detta uttryck. Del understryks av allförsvarsutredningen numera inte bara gäller del militära försvarels inriktning- utredningen behandlar också de betydelsefulla uppgifterna för civilförsvaret,för del psykologiska försvaret liksom för det ekonomiska. Totalförsvaret är medandra ord en hela nationens kraftsamling kring uppgiften all försvara vårlfolks nationella oberoende och frihet. Folkförsvarslanken understryksylleriigare genom att vårt försvar bygger på allmän värnplikt liksom på denbetydelse som vi tillmäter exempelvis hemvärnet och frivilligorganisationer.Della ger mig, herr talman, anledning atl lill sist ta upp ytterligare en sak,nämligen försvarsupplysningen. Ifebruari 1971 besvarade dåvarande försvarsministern eninterpellation, ställd av , angående en förbättrad information omden svenska säkerhetspolitiken och om totalförsvarets uppgifter. hänvisade dä bl. a. lill att en mängd material skulle publiceras ochgöras tillgängligt för atl åstadkomma en offentlig debatt om försvarsfrågan.Han yttrade också i sitt interpellationssvar: "I skolans undervisning ochyrkesvägledning har försvarsinformalionen sin naturliga plats." Försvarsulskoltelbehandlade i sitt betänkande 1975/76:11 en motion som log upp de speciellaproblem som övergången från skola eller arbetsliv till värnpliktstjänstgöringinnebär. Motionären, , påpekade bl. a. att skolan gör alldeles förlitet för att förbereda ungdomar inför militärtjänstgöringen. Remissyttrandenaliksom utskottet underströk viklen av alt skolan ger eleverna tillräckliginformation om försvaret. Såviiljag vel har dessa understrykanden av bl. a. skolans informa-lionsuppgifi inieleii lill några påiagliga resuliai. Försvarsutredningensäger i sitt betänkande bl. a.: "Ulredningen anser det angeläget att devärnpliktiga före första tjänstgöringen genom skolans försorg orienteras omförsvarets uppgifter och plats i samhället." Försvarelsfredsorganisationsulredning skriver i sill slutbetänkande. den 3 febmari 1977 Torsdagenden 3 febmari 1977 del I, bl. a. följande:"Omställningen från civil till militär miljö och verksamhet kan redan ifredstid vara besvärlig. Anledningen till delta torde bl. a. vara alt devärnpliktiga inte har tillräcklig kunskap om försvars-maklens uppgifter ochsärart." Man skriver vidare: "Den undervisning om försvaret somskolan ger synes otillräcklig och står inte i rimlig proportion lillförsvarets betydelse. Vi anser det vara angelägel att undervisningen byggsut." Jaghar, herr lalman, velat åberopa dessa fyra källor därför atl jag tycker att delmed hänsyn till dessa och till tidigare kammardebalter är angeläget att deansvariga skolmyndigheterna nu verkligen beaktar försvarsupplysningensbetydelse för våra ungdomar, så alt de på ett tidigt stadium får förståelse förförsvarets uppgifter och betydelse som fredsbevarande faktor liksom för despeciella krav som de kommer att ställas inför när de skall göra sinvärnplikt. Vi kommer här i att få en debatt angående den framlidaförsvarspolitiken i samband med alt totalförsvarspropositionen behandlas ivårriksdagens slutskede. Därför har jag ingen anledning all i detaljkommentera de senaste inlägg som gjorts i årets remissdebatt. Del kan dockfinnas anledning att komma med mera allmänna principiella anmärkningar medanledning av vad som framförts i debatten. Jagvill då först understryka en självklarhet, nämligen atl totalförsvaret är en avhörnstenarna i den svenska säkerhetspolitiken. Vi har vall all föra enalliansfri utrikespolitik med syfte alt åstadkomma neutralitet i ell eventuelltkrigsläge. Därav följer med logisk självklarhet atl försvarskostnaderna blirbetydligt högre än de skulle vara om vi i stället hade vall alt gå in i enmilitärallians. Vi har vall. Om valet av denna säkerhetspolitiska modell råderdet en övertygad enighet bland svenska folket. Jag är övertygad om attfiertalei medborgare här i landet också är beredda alt ekonomiskt lakonsekvenserna av denna säkerhetspolitiska och utrikespolitiska linje. Samtidigtär en av de nationer som ivrigast arbetar för att åstadkomma en globalnedrustning. Del är givet att det är ett mycket aktivt svenskt intresse, ochmåste vara det. Men jag vill betona all vårt engagemang i de strävandena inteslår i motsatsställning lill all vi och i det näraliggandeperspektivet vidmakthåller den svenska försvarsförmågan i så stor utsträckningsom möjligt. Det är tvärtom så all en grundläggande förutsättning för atlSverige på olika sätt skall kunna göra insatser för all genom en rusiningsbegränsningåstadkomma en bättre värld är alt vi verkligen kan vidmakthålla vårl landssjälvständighet som nation och atl vi dessutom är respekterade som en nationsom till mycket högt pris är beredd alt försvara vår självständighet och värtoberoende. Vi är beroende av vår omedelbara omvärld, som tyvärrinte alls karakteriseras av några rustningsbegränsningar - tvärtom. pågår faktiskt eneskalering, i varie fall av den tekniska arsenalen, i de styrkor som finns ivår omvärld. Delhar från socialdemokratiskt håll anförts alt den linje som i försvarsutredningenutkristalliserats från regeringspartiernas sida skulle innebära en svenskupprustning. Jag reagerar mot en sådan beskrivning. Även de nuvaranderegeringspartierna lever i de ekonomiska realiteter vi har all räkna med. Delförslag som ulredningsmajorilelen lagl fram innebär ingenting annal än ellfullföljande av den polilik som fastställdes och som icke medför någonupprustning ulan Ivärlom atl den svenska försvarseffeklen nedgår, både reelltoch i förhållande lill vår omvärld. Jagkan t. o. m. säga all förslaget innebär att effekten går ned ytleriigare utövervad som var förutsall . Kallar man detta för en upprustning offrar manärligheten för de politiskt taktiska bevekelsegrunderna. Jagär tacksam för att det mellan de fyra stora partierna i riksdag imånga avseenden råder samstämmighet i bedömningen. Jag tror att det för vårsäkerhetspolitiska trovärdighet är av ett utomordentligt storl värde. Del ärbra atl vi kan vara överens om all vi skall ha ell balanserat totalförsvar ienlighet med de målsättningar för totalförsvarets inriktning som riksdagenfattade beslut om senasl 1972. Vi kan naturligtvis ha olika meningar om var deolika nivåerna ligger. Från regeringspartiernas sida är vi beredda atl ta framde resurser som behövs för vad vi anser oundgängligen nödvändigt just för altbevara trovärdigheten i den svenska säkerhetspolitiken. Det måsle vara ell avde primära mål som vi har alt ta ansvar för när vi skall ta ställning lilldessa frågor i riksdag. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle; Efter atl först ha lyssnat på och sedan pä herrStrindberg och slutligen på försvarsministerns tal känner jag migfrestad atl säga att försvarsministern allt måste hålla ordning på sina hökar.De båda förstnämnda har ju lalal för ell myckel koslsami projekl ovanför denkostnadsram som de borgerliga ledamöterna i försvarsutredningen harrekommenderat. Försvarsministern polemiserade mot orden"svensk upprustning". Såvitt jag kan påminna mig använde jag inte deorden, men del kan väl ändå finnas en viss täckning för dem. Den nivå förförsvaret som vi socialdemokrater förordar är ju ell fullföljande av dennuvarande försvarsplaneringen, och kostnadsmässigt ligger del borgerligaförslagei ett par miljarder ovanför. Och ett par miljarder ovanför dryga 50miljarder anvisar väl i alla fall en riktning uppåt. Jag noterade också med tillfredsställelse atl iEskilstuna, som den omdömesgille politiker han är, inte använde ordetupprustning; det är andra företrädare för det socialdemo- 8Riksdagens protokoll 1976/77:64-65 kratiska partiet som idenna kammare har använt sig av den vokabulären.