prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — 1reservalionen 2 tas upp frågan om styrelserepreseniation för samhällel iakiiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. har redogjortför den reservalionen, Ulskollel säger all de förändringar som föreslogs förraårel i informalionssyslemei förelag-samhälle och möjlighelen all slulafrivilliga överenskommelser om styrelserepreseniation fortfarande äger singiltighet Vi anser atl del inle går all borlse från risken förlojalitetskonflikter när del gäller kommunala represenlanler i förelagenssiyrelser och avsiyrker därför moiionen. Reservationen3 tar upp frågan om styrelserepreseniation för staten i vissa förelag,Moiionärerna och reservanlerna anser alt regeringen inte har varit såinlresserad av all tillvarata möjlighelerna all utse statligaSlyrelserepresenlanler, Från utskottets sida menar vi att det får ankomma päregeringen att bedöma i vilka fall en statlig representant skall ingå i dessaförelags siyrelser. Vi anser nämligen all del kan bli någon form av gisslan omsialliga represenlanler siller i bolagens siyrelser. Vi anser -- och del har vihävdat tidigare - atl det är värdefullare all de anställda har representanter ibolagens styrelser och på del sättet får del av informationen. Vidare ger denuvarande beslämmelserna på samma säll som hillills möjligheier lill koniaklermellan de slörre förelagen och samhällel. i har lalal för de vpk-motioner som behandlas i dettabetänkande. Del gäller bl, a, molionerna om de multinationella företagen. Dennafråga har behandlats här i , Pås, 16-21 i betänkandetredovisas vilka åtgärder den tidigare och den nuvarande regeringen harvidtagit när det gäller de mullinalionella företagen. Det är redan mångautredningar som sysslar med dessa frågot både inlernalionelll inom FN ochOECDoch här i . Vi har bl. a, ulredningen om utländska överlaganden avsvenska förelag. Vi har vidare den grupp som skall följa frågor rörandemullinalionella förelag. Den gruppens ordförande är efler regerings-skifteistatsrådet , har statens induslriverk i uppdragatl ulreda de multinationella företagens belydelse för svensk industriellteknisk utveckling. Vidare genomförregeringen genom statens industriverk enutredning föratt kartlägga och analysera livsmedelsbranschens struktur ochsituation , I nom induslri verket pågår också en utredning om elllänkl informationssystem förde multinationella företagen. Delär alllså myckel som är på gång när del gäller de multinationella företagen,är självfallel ell slort problem. Men jag har svårt att länka mig all vifrån svensk sida här ensidigi kan gå in med olika beslämmelser, Självfallelbör man - och den linjen har vi drivit i många är - försöka få ökademöjligheter lill insyn i de mullinalionella förelagen. Vi förväntar också atldel snart kommer all läggas fram förslag som gör del möjligl för oss au isamverkan med andra länder skapa ell syslem ,som ger ett bättre grepp om demullinalionella företagen. Meddetla, herr lalman, vill jag yrka bifall lill ulskolieis hemslällan på samlligapunkler. Nr 128 Hen () kon genmäle: Onsdaeenden '" talman! Jag skall inle ge mig in på någonlängre polemik med 11 mii 1977 ''i , men jag kan inte låta bli att bemöta honom på ett parpunkler. Näringspolitiken Hansäger att jag har målat en alldeles felaktig bild av regeringens Han sadeall del inom svenskt näringsliv rådde pessimism när den nya regeringentillträdde men atl regeringen genom en lång rad av åtgärder verkligen harklarat sysselsättningen. Ja,nog har regeringen vidtagit åtgärder - det skall veta. Den ena veckan fårvi bud om atl nu måste vi salsa så och så myckel pengar för atl få lilel störresprätt i näringslivet, och så går man in med slimulansålgärder. Näsla veckafår vi budet att vi nu måste vidla ålstramningsålgärder för all klarasysselsättningen. Delhar alltså inle fatlals ålgärder, men visheien i beslulen om dessa ålgärder kanslarkl ifrägasällas. Jaganvände uttrycket låtgåpolitik i milt resonemang om den allmännanäringspolitiken. I del avseendel vill jag inte belasta regeringen för vad deninle har gjorl. Det är här fråga om en målsäilning - vart man vill komma. i vet från diskussionerna i ulskollel om slålindusirin,skogsindustrin osv. att partiernas och regeringens inställning är atl man inleskall lägga sig i för mycket utan låta industrierna själva avgöra. Del harsagts atl vi förlorar 35 000 jobb inom induslrin i är. En uppgifl frånregeringskansliet säger nu all del blir 100 000 jobb som går förlorade 1977 och1978. Inte är del precis atl klara sysselsättningen. Men slrunt i del, sägerman, vi skall la upp andra ling. i lalar om reservalionen 1 och säger sig inle ha någonlingemol den bakgrundsleckning vi gör i den, ingenling emol Ulvecklingen, ingentingemot våra ord. Men han är emol ålgärderna. Detla är typiskt för och- jag höll på att säga - borgerligheten. Man lalar gärna vackra ord om vad manvill göra med industrin, men i ålgärderna vill man inte della, dä rusar mantillbaka. Så säger i all vi , när vi var imajorilel i utskottet, sade atl det här mer borde visa sig i åtgärder än ideklamationer. Ja, regeringspartierna har ju möjlighel atl i handling visa vadde vill. Vi har eflerlysl ålgärder och inte bara ord om vad som bör göras. Vikan inle vidla några ålgärder, för vi innehar ju inle regeringsmaklen, . Delenda har atl säga om kravet på styrelserepreseniation fränkommunerna och samhällel är alt del kan bli lojaliietskon-flikiet en gisslan.Det var beklämmande all höra alt del inle fanns mer iniresse för den frågan änså. HenHOVHAMMAR (m):. diskuleras kanske mer än 124 vårt lands ekonomiska läge. Elt under de senareåren starkt ökat kost- nadsläge gentemotutlandet !iar som bekant medfört konkurrenssvärig- Nr 128 heler för främstexportföretagen men även för de företag som konkurrerar Onsdaeen den på hemmamarknaden.Della har i sin lur resulterat i ett mycket slorl jj ]()jj- byiesbalansunderskoit, somfåll läckas genom utlandsupplåning. polilik kan inle förasunder någon längre lid. Därför måste vi successivi Näringspolitikenförsöka anpassa värt kostnadsläge lill utlandets, öka invesleringarna och satsapå nya produkler som kan vinna omvärldens gillande. Förall få fram dessa nya produkler krävs emellertid all förelagar-klimalel ärsådant att det verkligen lönar sig all salsa och investera. Med andra ord: manmåste ha en tro på framliden. Del har också visal sig all innovalionskrafienoch uppflnningsförmågan bäsl har gynnats och groll inom marknadshushållningensram. Menjust nyetableringarna har visal en myckel negaliv ulveckling i vårl land. Frånall i slulel av 1960-ialei ha lillkommii som mesl omkring 3 000 förelag per årvar nyelableringarna bara 2 1975. Dessulom bör också noleras all de nyaförelagen har en ulpräglad småföretagar-karaklät Del har nämligen konsiaieralsatl ännu ell år efter slarien hade av de nyeiablerade förelagen inle någonansiälld. Imoiionen 866 med mig själv som första namn pekar vi på flera viktiga fakiorersom enligt vår uppfallning måsle jusieras och rältas lill om folk skall viljasalsa på nyförelagande lill gagn för såväl ekonomi som sysselsällning. a. sådani som kapilalbeskalining. kredilförsörining och deorällfärdiga arbelsgivaravgifterna, dvs. Mol den bakgrundenhemsiäller vi också om ulredning och förslag syf-lande lill just ett ökalnyförelagande och sådana näringspolitiska villkor all den hiuillsvarandeirenden mol alll fler uppköp av mindre förelag kan brytas. Jag nolerar nu med lillfredsslällelse ulskolieis syn pålivsbelingelserna för de mindre och medelstora förelagen. Jagnoterar också med glädje atl regeringen har tagit en hel del kontakter mednäringslivets organisationer, specielll med dem som representerar de mindreföretagen, för all lyssna på vad de har all säga i dessa för vårl landväsenlliga frågor. Jag lar del såsom ett sundhetslecken atl man på ellhell annal säll än lidigare vill lyssna pä vad vi från dessa organisalioner harall föra fram. Ävenmoiionen 863 av och moiionen 531 av m. fl. tarupp för de mindre förelagen väsentliga frågot Med hänsyn lill lidpunklen skalljag nöja mig med alt konstalera all del är posilivi all såväl frågan omförelagarens personliga borgensansvar som frågan om exporlkrediler är föremålför ulredning resp. remissförfarande. Ulskotlelsordförande, , har konslaleral all del när del gäller näringspolilik råder en slor skillnad mellan regeringspariierna och nuvarande opposilion. Jag vill gärna hålla med om att så är för hållandet Jag skulle gärna ha velal göra vissa kommenlarer lill de re servaiioner som här har nämnls, men med hänsyn lill lidpunklen och då i lidigare har gjort dessa kommenlarer, skall 125 jag nöja mig med all yrkabifall lill utskottets hemslällan och därmed avslag pä de tre reservalionerna. HenNILSSON i (s): I näringsutskottels belänkande nr 30 behandlas också motionen 1252, somberör missbruk av konkurser och näringsfriheten. I motionen ges ell exempel pähur en förelagare anlingen själv eller genom anhörig har medverkal i elvakonkurser på lio år. Samhällel -slal och kommun - har därigenom förlorat 1,7milj. Också anslällda och andra förelag har förioral slora belopp. Enliglkonkurslagen är gäldenären, om firman har bokföringsskyldig-hel, förbjuden alldriva rörelse under den lid konkursen pågår. Detla kringgås genom atl mananvänder bulvan eller anhörigs namn. När konkursen väl är avslutad, är delbara all sälla i gång igen som om ingenling hänl. Man har nyll namn päföretaget gamla skulderna är borta. Dettaär enligl vår uppfallning hell olillfredssiällande. Del har påtalats i molionerunder föregående år och tidigare. Ulskollel säger sig vara medvelen om detlaoch underslryker del angelägna i all denna typ av missbruk motverkas. Manhänvisar till pågående utredningar, bl. a. den tillsattakonkurslagskommillén och den tillsalla föreiagsobe-slåndskommittén. Sedanblir del inte mer. Jagkan i och för sig förslå detla. Vi har i motionen kanske inle krävt mer. Men vianser del självfallet nödvändigt all en lösning kommer lill slånd.Konkurslagskommittén, som lillsalies 1971, har fåll tilläggsdirektiv,som förmodligen innebär all del kommer all la lid innan kommittén kan framlägganågot förslag. Delär alldeles för läll alt starta företag. Del måsle ske en bällregranskning av dem som skall vara ansvariga och leda förelagel. Man måsleundersöka om del finns lillräckliga resurser för all driva förelagel, om delärberälligal och moliveral all driva jusl det förelagel, om förelagel har denproduklionsinriklning som del sagls alt förelagel skall ha och rälllokalisering, om vederbörande förelagsledare är lämplig all anslälla och handhapersonal samt om ansvarel för de anslällda kan genomföras eller fullföljas. Vidinträffad konkurs bör granskningen skärpas yllerligare, och vid upprepadekonkurser bör del pä ell eller annal säu bli förbud. Undersökningarvisar all antalel konkurser ökar. Enligl en av statens industriverks rapporierförekommer gäldenärsbrotl i inte av företagskonkurserna. Detär en utomordentligt hög siffra, som det verkligen finns anledning att lillanärmare på. Moldenna bakgrund är del förvånande au laguiskoiieis borgerliga majoritet vid1976/i betänkande nr 11 avvisat ell förslag från den lidigareregeringen om all vidla ålgärder. Del är också förvånande all regeringen nuförlänger möjlighelen all bilda 5 000-kronors-bolag, när man vet all dessaförelag ofla används för skatiefiffel och liknande och när man vel all viduppemot av konkurserna är det gäldenärsbrotl med ibilden. Dettagör atl jag måste ställa frågan: Vill de borgerliga verkligen få lill stånd enförbättring och komma lill rätta med missbruket? Jag hoppas sannerligen att deutredningar som är tillsalla arbelar snabbt och alt de kan komma med förslag. Såskulle jag vilja la upp frågan ur en litel annan aspekt När vi väckie motionen1252 publicerades den i lokalpressen hemma. fanns där en redogörelseför hur en yngling hade lagt sig till med en falsk tusenlapp, lillhörig denlantbrukare hos vilken han var anställd. Tusenlappen låg på lantbrukarensskrivbord och ynglingen snodde den, som del heter. Han gick ut och handlade ochlyckades prångla ut den falska sedeln. Av referatet framgick att ynglingen vidtillfället sall häktad, och blev han dömd för sitl tilltag. Menhur gick det för mannen vars transaktioner fanns återgivna i moiionen? Jo, hanklarade hem I 700 äkta tusenlappar under lio är -märk väl ulan alt häktas, menden som tog den falska lusenlappen åkte dit! Den här företagaren som vi haranfört som exempel i moiionen log hem . skatiefriii plus delsom han lurade av de anslällda och andra förelag. Jaganser att delta är en sida av saken som också måsie åtgärdas. LO-lidningen harhaft några uppmärksammade artiklar om förhållandet. Tidningen uppger all dentraditionella brottsligheten koslar samhället högt räknat 350 milj. kr. per år.Mol väldet och riuveriel säiler man in av landels samlade polisresurser.Genom den ekonomiska brolls-lighel som bedrivs av direktörer, fastighetshajar,ockrare och andra skojare genom skattebrott, skentransaktioner, momsfiffel,valutabrott m. m. svindlas landet på inte mindre än något eller någratiotal miljarder kronor, och mot den lypen av verksamhet säiter polisen in sinenda återstående procent av resurserna. Jag menar all det finns anledning alt verkligen angripa de härfrågorna. Vem är del som får belala? Del är jag, del är herr talmannen, det ärvi alla som får vara med om atl belala. Del finns alllså plats för snabbakorrigeringar på fiera håll, och vår motion hade det syftet att vi skulle fålill stånd rättelse i de här avseendena. Jag vill som sagl livligt hoppas atlde pågående ulredningarna arbelar snabbi och all det kommer fram resullal såsnarl som möjligl. Det finns anledning att följa frågorna och evenluelllåterkomma. Hen i (fp) kort genmäle: Jag tror inie all del finns någon som vill eller kan lolereraskällefiffel eller andra förmögenhelsbroll, ulan alla anser au del är samhällelsuppgift att på olika säll försöka komma lill rälla med den brollsligheien. Vii ulskollel delar den uppfallning som förs fram i moiionen, som lar upp de härfrågorna om konkursmissbruk. Jag skulle också kunna anföra en mängd exempel påkonkursmissbruk, men jag skall avslå från det Men vi känner lill alldel på lekosidan har funniis mänga fall där man utnyUjal sin slällning ochkunnal tillskansa sig medel för egen . Man har.exempelvis eiableralviss verksamhel i en kommun och olika slödålgärder har satis in frän samhällelssida. Man har t ex. haft lönsömnad vid egen fabrik och man har haft ell paregna affärer och säll i. Sedan har man gjorl en konkurs, som samhällel har fållslå för. i frågar: Vill de borgerliga ha del som del är? Jag villundersiryka all vi verkligen inle vill det! Del tror jag all ingen i regeringenvill ha heller, ulan vi måste försöka komma lill rälla med de här problemen.Ulskollel har samma uppfattning som har, men vi har sillandeulredningar och de bör kunna arbela snabbt. Svenskt utredningsväsende arbelarnalurliglvis myckel noggrani och intensivt, men i vissa frågor skulle mankunna arbela snabbare och snabbi lägga fram förslag- materialet förulredningarna finns ju ofta tillgängligt Menvi från utskottets sida har samma uppfattning som i - alldetta är problem som man måsle komma lill rälta med. Del är orimligt atlmänniskor skall kunna utnyuja konkurser för egen . Hen HOVHAMMAR (m) kortgenmäle: Del är väl uppenbart all del föreligger missbruk i vissa fall i sambandmed konkurser. Det vill jag på intet sätt försvara. Tvärtom bör man vidtasådana åtgärder all detla missbruk i möjligaste mån elimineras. Nusäger i atl del är på tok för läll all starta företag. Hanlägger fram olika synpunkter på vad det är som gör all del är så läti allslaria förelag. Han säger all del finns för små resurser när enperson vill starla ell förelag. Dä vill jag fråga: Hur mänga företagare somböriar har egenlligen så särskill myckel pengar? Om man går ul och frågar demsom är inlresserade av atl etablera företag finner man atl de i de flesla fallhar ganska små resurser, men de brukar fä bällre resurser genom irägel arbele,- Men för små resurser vid slarien har säkerl de allra flesla om man skulleräkna renl före-lagsmässigt säger vidare all del ofta blir fel lokaliseringsort Del är heller inieså läii all avgöra vad som är räll eller fel lokaliseringsort Vi har exempelvisi ell område nere i Gnosjö-Anderslorp, Del är måhända inle så särskiltbra ur lokaliseringssynpunkl. men likafulll blommar förelagsamheien där pä ettutmärkt säll. Felproduktionsinriktning angav som en annan anledning. Ja, vem skallkunna avgöra vad som är fel produktionsinriktning då man startåren företag?Skall man tillverka hela maskinereller bara vissa detaljer? Del är mycketsvårt alt avgöra detta. Slutligen:Vem kan avgöra vem som är lämplig att driva ett företag? Jag undrar vilkenmyndighel som skall kunna avgöra om eller är lämplig att bliföretagare. Del går hell enkell inle all göra en sådan bedömning.Det är alltså elt ohållbart resonemang när man säger att del behövs styrmedeleller när man föreslår all någon skall avgöra vem som skall bli förelagare etc.Det går inte i praktiken. När det sedan gäller aktiekapitalet krävs del ju minsl ,, om man vill starta elt nytt aktiebolag, Däremol har man ifråga om 5 000-kronorsbolagen gell dispens fram lill utgången av 1981, då 50000-kronorsgränsen kommer all gälla även för befintliga förelag. Men måste man alllså salsa , i aktiekapital, om man vill starla ettakiiebolag. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Både i och säger alt de vill kommalill rälta med de oegentligheler som förekommer i della sammanhang. Men är deldå inle rätt underligt all den borgerliga majoriteten vid 1976/riksmöleavvisade ell förslag lill vissa åtgärder för alt komma lill rälla med de härproblemen, och är det inle räll underligt att ni vill ha möjligheter altfortfarande bilda aktiebolag med i insats? Man vel ju atl 5000-kronorsbolagen ofla bildades och användes jusl för skattefiffel. Är man såangelägen all komma lill rälla med problemen, skulle man inle ha gjort somregeringen. HenANDERSSON i (fp) kort genmäle: I vad gäller 5 000-kronorsbolagen fanns det ju skäl lill att manlidigare hade den gränsen. Jag tror all i gör sig skyldiglill en överdrift utan like när han påstår att alla 5 000-kronorsbolag bildadesför skattefiffel. Naturligtvis har många förelag inom byggbranschen varit 5000-kronorsbolag, och industriverkets ulredning har ju visat vilka somåsamkats problem genom konkurser. Men de flesta av 5 000-kronorsbolagen harvaril små förelag där båda makarna arbetat. På så sätl ordnade man det så förall båda makarna skulle kunna avsälla medel ur förelagel lill pension. Jaglycker all del var bra att man kunde göra della. Man får nog dra en klar gränsmellan 5 000-kronorsbolag renl allmänt och skallefifflare, Forlfarande har vi emellertid den uppfattningen måsle komma lill rälla med del här problemel, och man kan väl säga altkonkurslagskommittén har arbetat med frågan i så många är att del nurimligtvis borde kunna framläggas ell förslag. Hen HOVHAMMAR (m) kortgenmäle: i är tydligen fel underrättad när del gällerakiiekapilalel. , och jag upprepar vad jag sagt, går del inle altstarta ell nytt akiiebolag med , i aktiekapital. Man måste satsaminst , om man vill starta ett nytt företag. Sedanvill jag än en gång fråga: Vem skall kunna avgöra om en person är kompetent allstarla ett företag eller inte? 9 protokoll 1976/77:128 Hen i (s): I näringsutskottels belänkande nr 30 behandlas moiionen 294, där jaglillsammans med några partikamrater lagil upp Gollands svårigheler atl utvecklasitl näringsliv, så alt de uppställda sysselsäit-ningspoliliska målen kanuppnås. Delmåsle enligt vår uppfallning vara en huvuduppgift för ell aktivt verkandesamhälle atl med all kraft medverka till alt även i en sådan region som Gollandskapa sysselsällning och öppna arbelsmarknaden för nya grupper. Under1950-lalel ägde en slor ulflytlning från ön rum, främsi av yrkesverksammapersoner. Detta gav Golland en särpräglad befolkningsstruktur med enförhållandevis stor andel åldringar. Dessutom ökar de äldres anlal kraftigt.Jämfört med är 1950 har 2 000 fler åldringar över 65 åt Fram lillår 1985 vänlas denna utveckling fortsätta, så alt nära 18 96 av befolkningen däär pensionärer. Närdel gäller befolkningspyramidens nedre del sä framgår del av länsarbetsnämndensredovisning av arbetsmarknadsläget på all manräknar med en stor tillströmning av arbetssökande ungdomar under andrakvartalet, då beredskapsarbetena upphör. Man räknar med atl ca 400 ungdomar pånytt blir arbelslösa. Från gymnasieskolan avgår vid vårterminens slut ca 530ungdomar, av vilka flertalet kommer att söka arbete. Beträffande grundskolankan man erfarenhetsmässigt beräkna atl av årskullen inte söker sig lilleller inle kommer in vid gymnasieskolan, Detla innebär all ca 160 ungdomarkommer atl söka sig ut på arbetsmarknaden. Totalt kommer således ca 1 100ungdomar att vara arbetssökande , Om jag sedannämner all av arbetssökande var 60 96 ungdomarunder . Då blir totalsumman närmare 2 000 ungdomar. Motden här bakgrunden är del naluriigt all man som gotlänning känner oro förframtiden, då antalel åldringar stiger och våra ungdomar inte kan få någonsysselsällning. Enviss tröst ser jag dock när nu näringsulskottet på säll och vis behandlat vårmotion välvilligi då man hänvisar lill den invenlering som Slalsförelag fållriksdagens uppdrag all verkställa vad del gäller statliga indusiriprojekt somlämpar sig för lokalisering lill Golland och där man också väntar enslutredovisning omkring den , Del är f ö, elt uppdrag som tillkomefter en motion från Goilandsrepresentanierna vid föregående års riksmöle. Detär möjligl all vad vi åsyftar i vår molion - nämligen alt få fram riskvilligtkapilal som kan slimulera företag all nyskapa och ulveckla verksamheler påGolland lill fromma för den arbelskraft som där finns - kan åsladkommas genomden hänvisning som ulskollel har gjorl, Ulskollel har, och del skall erkännas,säkerl handlal i bäsla avsikl då man avslulningsvis vad gäller vår motionskriver: "Del bör kraftigt understrykas att del är angelägel allregeringen efterslrävar all de förstag som nu är alt vänta såsnarl som möjligl kan utmynna i konkreta ålgärder Nr 128 för utveckling av delgotländska näringslivet," Nuåterstår bara all regeringen visar samma goda vilja atl förverkliga vadnäringsulskottet uttalat lill gagn för en region som för den närmaste framlidenhar en dyster sysselsällningsprognos. HenANDERSSON i (fp) kort genmäle: Det är en mörk bild som i tecknar av sill hemlän.Och den är riktig, som vi gjorl oss underkunniga om i utskottet. Vi har fulllklarl för oss vilka oerhörda problem man har på Golland med att skapasysselsättning för ungdomen och vilka problem ökningen av antalet åldringarmedför. När man får ett ökat antal åldringar och ungdomenförsvinner från ön, då kommer det att bli betydande svårigheter-om man inte fårfram industriell sysselsättning som gör det möjligl all få de yngre att stannakvar på Golland, Därförhar vi i utskottet gjorl den här skrivningen, där vi underslryker vikten av attStatsföretag försöker placera någon form av industri på Golland, Det behövskonkreta åtgärder. Jag vill understryka atl vi från utskottets sida ärväldigt angelägna om atl någonting händer på som ger mer avsysselsättning där. Hen ÖSTRAND (s): 1 motionen1975/76:847 som behandlas i betänkandet - motionen väcktes f ö, ochbehandlas månad 1977, vilket jag tycker är en i och för sig märklighandläggning - kräver jag och några medmotionärer att samhället,som har och måsle ha ansvarel för sysselsällningen, och de anställda får enbättre insyn i och elt avgörande infiytande över företagsfusioner. Vikräver detla mot bakgrund av att fiera uppmärksammade företagsfusioner undersenare år har genomförts i vårt land. Dessa har varit av en sådanslorleksordning atl inle enbarl enslaka kommuner berörts, utan hela landsändar.På della vis har sysselsällningen för tusentals anställda påverkats.