prot · G009147 · 1976-12-31 00:00:00 — motionen 1976/77:1650godkände de ändringar i transportstödet för som angivits ipropositionen. 8.herrar , i , , i , Gadd ochNilsson i samt (samtliga s) som ansett alt utskottet borthemställa attriksdagen med bifall till regeringens förslag och motionen 1976/77:1650godkände de ändringar i transportstödet för som angivits ipropositionen och motionen. Denekonomiska politiken m. m. PunktenE I (Länsbostadsnämnderna) 1propositionen 1976/77:150 bilaga 6 () hade regeringenefter föredragning av fru statsrådet (s. 17-19) föreslagit riksdagenalt bemyndiga regeringen att ta ut och bestämma storleken av en särskildadministraiionsavgift vid statlig bosladslångivning i enlighet med vad somförordats i propositionen. I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:1652 av m. fi. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställtsatt beslutade alt avslå förslaget i kompletteringspropositionensbilaga 6 om särskild administrationsavgift vid statlig bostadslångivning(moment 5). attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1976/77:1652 moment 5 bemyndigade regeringen att ta ut och bestämma storlekenav en särskild administrationsavgifi vid statligibo-stadslångivning i enlighetmed vad som förordats i propositionen. 9.herrar , i , , i , Gadd ochNilsson i samt (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa attriksdagen med anledning av motionen 1976/77:1652 moment 5 skulle avslåregeringens förslag i propositionen 1976/77:150 bilaga 6 och som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört. PunktenE 2 (Motion om ökat bostadsbyggande) 1 motionen 1976/77:1652 av m. fi. (vpk)hade under moment 12 hemställts alt beslutade alt uttala sig för ettökat bostadsbyggande i enlighet med de riktlinjer som angetts i motionen ochatt hos regeringen anhålla om förslag till åtgärder som riktlinjernaförutsatte. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1976/77:1652 moment 12. Denekonomiska politiken m. m. Viddenna punkt hade avgivits ett särskilt yttrande av herrar , , , i , Gadd och i samt fruFlodsiröm (samtliga s). Punkten E 3 (Motion om ändrad ram förenergibesparande åtgärder i bostadsbeståndet) Imotionen 1976/77:1655 av m. fi. (s) hade hemställts all ,med ändring av tidigare beslut, begränsade beslutsramen för bidrag och lån förenergibesparande åtgärder i bostadsbeståndet m. m. för /78 tillav regeringen i propositionen 1976/77:107 föreslagna . Utskottet hemställde att skulle avslåmotionen 1976/77:1655. 10.herrar , i , , i , Gadd ochNilsson i samt (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa altriksdagen, med bifall till motionen 1976/77:1655 och med ändring av tidigarebeslut, begränsade beslutsramen för bidrag och lån för energibesparandeåtgärder i bostadsbeståndet m. m. för /78 till av regeringen ipropositionen 1976/77:107 föreslagna . PunktenE 4 (Motion om statligt bostadsbidrag till barnfamiljer) 1 motionen1976/77:1666 av m. fi. (s) hade hemställts att beslutade attstatligt bostadsbidrag till barnfamiljer fr. o. m. per barn och år. Utskottet hemställde 1976/77:1666. att skulle avslå motionen 11.herrar , i , , i , Gadd ochNilsson i samt (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1666 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. PunktenF I (Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. I propositionen1976/77:150 bilaga 5 () hade regeringen efierföredragning av fru statsrådet under punkten 1 (s. 11) föreslagit att 1. godkänna denändring av investeringsramens storlek som förordats 2.till Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:1653 av m. fl. (s), vari hemställts att skulleavslå regeringens förslag att till Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendetm. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . attriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen1976/77:1653 skulle 1. godkänna den ändring av investeringsramens storlek somförordats i propositionen, 2. med ändring av tidigare beslut lill Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /78 anvisa ettförslagsanslag av . 12.herrar , i , , i , Gadd ochNilsson i samt (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1653 skulle avslå regeringensförslag i propositionen 1976/77:150 bilaga 5 punkten 1. PunktenF 4 (Studiebidrag m. Underpunkten 4 (s. 14) hade regeringen efter föredragning av herrutbildningsministern föreslagit att delsanta vid propositionen 1976/77:150 fogat förslag lill ändring i lagen omändring i siudiestödslagen (1973:349), delstill Studiebidrag m. m. för /78 under nionde huvudtiteln utövertidigare anvisat förslagsanslag anvisa ytterligare . I propositionen hänvisades till den föreslagnahöjningen av det allmänna barnbidraget från . o. m. . Studiebidraget och det förlängda barnbidraget utgickf n. med samma belopp som det allmänna barnbidraget. I konsekvens härmed bordeenligt föredraganden nyssnämnda studiesociala förmåner höjas till . permånad fr. o. m. . I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:1667 av m. fi. (s), vari hemställts att beslutadeatt inkomstprövat tillägg i studiehjälpen fr. o. m. skulle utgåmed . Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. avslå motionen 1976/77:1667, 2. anta vid propositionen som Bilaga till Bilaga 5fogat förslag till lag om ändring i lagen (1977:146) om ändring isiudiestödslagen (1973:349), 3. till Studiebidrag m. m. för /78under nionde huvudtiteln utöver tidigare anvisat förslagsanslag anvisaytterligare . 13.herrar , i , , i , Gadd ochNilsson i samt (samtliga s) som - under förutsättning avbifall till reservationen nr 11 - ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till motionen 1976/77:1667 som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört. PunktenG (Kraftstationer m. Ipropositionen 1976/77:150 bilaga 7 (industridepartementet) hade regeringen'"fler föredragning av herr statsrådet (s. 21-22) delsgivit till känna vad som anförts i propositionen om planeringen avkärnkraftblocket , delsföreslagit att medge all del för /78 under fjortondehuvudtiteln uppförda investeringsanslaget Kraftstationer m. m. intill ettbelopp av . fick disponeras i enlighet med vad som anförts ipropositionen. I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:1659 av m. fi. (s), vari hemställts 1. alt som sin mening gav regeringen tillkänna vad som anförts i motionen i fråga om planeringen avkärnkraftutbyggnaden, 2. att skulle avslå regeringens hemställanom ändrad disposition av investeringsanslaget Kraftstationer m. m. 1. avslå motionen 1976/77:1659 moment 1, 2. med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1976/77:1659 moment 2 medge all det för budgetåret1977/78 under statens affärsverksfonder uppförda investeringsanslagetKraftstationer m. m. intill ett belopp av . fick disponeras ienlighet med vad som anförts i propositionen. 14.herrar , i , , i , Gadd ochNilsson i samt (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen skulle 1. medanledning av vad som anförts i propositionen om planeringen av kärnkraftblocket bifalla motionen 1976/77:1659 moment 1 och som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. medbifall till motionen 1976/77:1659 moment 2 avslå propositionen i vad avsåg ändrad disposition av invesleringsanslaget Kraftstationer m. m. Denekonomiska politiken m. m. Regeringen(budgetdepartementel) hade föreslagit i propositionen 1976/77:150 bilaga 2punkten 6 att skulle anta inom budget-departementet upprättat förslagtill lag om storieken av statlig inkomstskatt som ingick i preliminär skattför /78. I propositionen hade föreslagils attuttagsprocenten för statlig inkomstskatt, som ingick i preliminär skatt /78, bestämdes till 100. I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:1652 av , m. fi. (vpk), vari hemställts under punkterna 7och 10 all beslutade 7.alt hos regeringen hemställa om skyndsamt förslag om särskild skall pålyxvaruimport, 10.att uttala sig för de riktlinjer för en fördelnings- och skattepolitik i dearbelandes intresse som fanns i motionen och hos regeringen hemställa om deförslag som borde föranledas härav. 1. beträffande uttagsprocenten för statliginkomstskatt för /78 att med bifall till propositionen1976/77:150, bilaga 2, i denna del skulle anta det vid propositionen fogadeförslaget till lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingick i preliminärskatt för /78, 2. beträffande särskild skatt på importerade lyxvaroratt skulle avslå motionen 1976/77:1652 yrkandet 7, 3. beträffande riktlinjerna förfördelnings- och skattepolitiken au skulle avslå motionen 1976/77:1652 yrkandet 10. Den socialdemokratiska oppositionen har under denna riksdag drivit enekonomisk politik som haft två grundläggande syften. Det ena är att begränsabehovet av upplåning utomlands. Det andra syftet är att nå bättreprisstabilitet vid bibehållen full sysselsättning. Avgörandeför möjligheterna att nå dessa syften var enligt vår mening all den strama ochåterhållsamma finanspolitik fullföljdes, som hade in- Denekonomiska politiken m. m. letts av densocialdemokratiska regeringen före regeringsskiftet. Därför hävdade vi, för detförsta, att skatteomläggningen 1977 skulle genomföras enligtden överenskommelse som fanns med LO och TCO och som innebar attinkomstbortfallet för staten i dess helhet skulle täckas genom höjdasocialförsäkringsavgifter. Fördet andra föreslog vi att vissa skatter och avgifter skulle höjas fr.o. m. mars månad för alt förstärka budgeten. För del tredje föreslog vi, ocksåi januari, besparingar på en rad utgiftsområden för att begränsa statensupplåningsbehov. För det fjärde har vi föreslagit att olikastatliga insatser för att stödja sysselsättningen i näringslivet skulle prövasmed hänsyn lill företagens verkliga behov för all minska trycket på de statligautgifterna. Och för del femte har vi och våren krävt enaktiv statlig prispolitik med direkta ingripanden för att slävja infiationsutvecklingen. Denpolitik som faktiskt förts i det här landet sedan regeringsskiftet har tyvärrvarit av del motsatta slaget. Den har skapat stor inflation. Den har förvärratvårt läge gentemot utlandet. Den leder oss nu mot del farligaste av alla lägen,där inflation förenas med arbetslöshet. ResultatenaV åtta månaders vanvård av den svenska ekonomin talar sitt eget dystra språk. Underårets fyra första månader steg konsumentpriserna med 4,5 96. En inflation i årpå minst 12 96 ter sig alltmer sannolik. Underskottet i utrikeshandeln blevunder 1 300 miljoner mot 600 miljoner under samma tid i fjol.Regeringen anger ett underskott i bytesbalansen på 12 500miljoner, en ökning från med över 2 000 miljoner. Sysselsättningenhar hållits uppe, men från allt fler håll varnar man nu för enkraftigt ökad arbetslöshet . Finansutskottetsborgerliga ledamöter säger på den här punkten vad regeringen inte vågar säga iden reviderade finansplanen - att kalkylerna pekar mot en ökning avarbetslösheten under loppet av 1977. Uppräkningenav den svenska ekonomins problem kunde fortsätta -sjunkande investeringar inomindustrin, stagnerande bostadsbyggande, ekonomiska svårigheter för kommunerna -men jag skall inte förlänga plågan. Det är bara alltför uppenbart, att vi slårinför en politik som i grundläggande avseenden är på väg alt misslyckas. Denavgörande frågan blir därför: Finns det ännu möjligheter att vända den härutvecklingen? Del inslag i den borgerliga ekonomiska politiken som enligt minmening inger den största oron är bristen på fasthet och konsekvens. Regeringenhar visat en högst olycklig förmåga alt föreslå fel åtgärder vid fel tidpunkt.Efter regeringsskiftet och därefter försvarade man och drev igenomen expansiv och lättsinnig finanspolitik. Det skedde trots upprepade varningarför inflation, ökat underskott i utrikeshandeln och svårigheter påkredilmarknaden, varningar som kom inte bara från den socialdemokratiskaoppositionen ulan också från andra håll, t. ex. från löntagarnasorganisationer, från bankväsendet och från industrin. Sedanöppnades det famösa förstaaprilpaketet. var det kris. krävdes åtstramning.Kronan devalverades och momsen måste höjas. Redan föreslagna, delvis avriksdagen godtagna statsutgifter, måste omprövas. Men inför den härhelomvändningen utsänder omgivningen nu etl annat slags varningssignal:Infiationen går så snabbt och berövar människorna så mycket köpkraft,investeringarna går tillbaka så kraftigt, exporten ökar så långsamt att det nufinns en uppenbar risk för ett kraftigt bakslag i ekonomin och ökadarbetslöshet . Om igen är det inte bara den socialdemokratiskaoppositionen som utfärdar dessa varningar. De kommer också från löntagarnasorganisationer, från LO-eko-nomerna, t. o. m. från och frånSparbankernas banks ekonomiska sekretariat. Den mest pessimistiska bedömningentalar om 200 000 arbetslösa . Och, som jag redan antytt,inför denna anstormning har till slut finansutskottets borgerliga majoritetstrukit flagg och vidgår att den politik man nu förordar kan leda till ökadarbetslöshet. Motden här bakgrunden måste jag fråga regeringspartiernas representanter i denhär : Tänker ni göra om samma misstag som ni gjorde ? Trotsvåra varningar att regeringspolitiken inte var hållbar, att den förvärrade våraekonomiska problem i stället för att lösa dem, voterade ni den gången igenom enfinanspolitik som inte stod sig . Den dystra sanningen är juatt den politik som finansutskottets majoritet uppmanar er alt rösta för,inte på någon punkt ullovas leda till bättre resultat än den havereradepolitiken från . Tvärtom: Enligt finansutskottet skall inflationenbli större, obalansen i utrikeshandeln värre, investeringarna lägre - och arbetslöshetenhögre. Den enda tröst regeringen och finansutskottet har att erbjuda är att urinflation och arbetslöshet, ur svår inre och yttre obalans, skall på någotmystiskt sätt styrka och stabilitet växa fram i den svenska ekonomin . Den här uppläggningen av den ekonomiska politiken inger osssocialdemokrater allvarlig oro. Den hotar styrkan och stabiliteten i vårekonomi. Den minskar våra möjligheter att hålla ekonomin i balans ochall värna sysselsättningen. Enligt vår uppfattning finns det ett alternativ,som borde ansluta sig till. Det alternativet kan av naturiiga skälinte reparera de skador som redan uppstått. Men det kan förhindra att skadornaförvärras. Detalternativ vi socialdemokrater redovisar i reservationer till finansutskottetsbetänkande har tre huvudsyften: att sanera finanspolitiken, all dämpainflationen och att bevara den fulla sysselsättningen. Det bygger på sammagrunduppfattning om arten av den svenska ekonomins problem som vi redovisade ivårt budgetalternativ . Därför har det också samma grundläggandeinnehåll. Vianser således att underskottet i statsbudgeten nästa budgetår måste reduceraskraftigt för all minska inflationstrycket och behovet av upplåning utomlands.Därför föreslår vi att de inkomstförstärkningar och Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. de besparingar påutgiftssidan genomförs som ingick i vårt januarialternativ. På en väsentligpunkt föreslår vi dock en ändring. Höjningen av socialförsäkringsavgiften börske i stället för den tidpunkt som teoretiskt sett varitmöjlig, dvs. Det finns flera skäl för detta, bl. a. detförhållandet att avtalsrörelse nu är slutförd för den privataarbetsmarknadens del. Menhuvudskälet är följande. När vi lade vårt budgetalternativ , var denofficiella prognosen för prisökningarna 6 96. Även med de myckel lågtsatta anlaganden om löneutvecklingen som gjordes i finansplanen fanns detfortfarande utrymme för en realinkomstökning och en uppgång av konsumtionen med2,5 96. arbetar regeringen med en prisprognos på 10 96. Redan dettautraderar praktiskt taget all ökning av realinkomsterna och därmed ocksåkonsumtionsökningen. En mera realistisk prisprognos pekar på sänktarealinkomster för i varje fall den stora gruppen löntagare. Ijanuari tydde tillgängligt material på att industrins investeringar skullefortsätta alt öka 1977. tvingas regeringen - -redovisa en prognos om en nedgång av industriinvesteringarna med 6,5 96.Slutligen visar den reviderade finansplanen - men del var däremot ingenöverraskning - att den begynnande konjunkturuppgången inte kommer att genågon ökning av industrins efterfrågan på arbetskraft. Tvärtom väntas underhösten en kraftig minskning av sysselsättningen inom industrin - en nedgång medminst 50 000 personer. Sammantagetger dessa olika data besked om att regeringens infia-tionspolitik redan i sigkommer att innebära en häftig uppbromsning av efterfrågan på varor och tjänsterinom landet. Ytteriigare indragning av köpkraft genom höjd moms nu i vår skulleleda till en drastisk nedgång av framför allt den privata konsumtionen underandra halvåret. Del kan leda inte bara till att sysselsättningen ytterligareminskar inom industrin utan också lill en försvagning av sysselsättningslägetinom tjänstesektorn. Inträffar dessa båda ting , lär en påtagligökning av arbetslösheten inte kunna undvikas, såvida man inte förutsätter enmycket kraftig ökning av antalet anställda hos staten och kommunerna. Detär mot den här bakgrunden som vi hävdar all en del av den i och för signödvändiga förstärkningen av budgeten skjuts till 1978. Då bör effekterna av enförbättrad exporlkonjunklur på arbetsmarknadslägel vara märkbara och,förhoppningsvis, takten i prisstegringarna börja avta. För att del senare skallinträffa, krävs dock en helt annan energi i kampen mot inflationen än denregeringen visat. Jag skall åter-komma lill detta. Genomförsdet slags politik som vi förordar, skulle två i del här läget väsentligavinster uppnås. För det första får vi en mindre ryckig och lillkonjunkturutvecklingen bättre anpassad slabiliseringspolitik än den regeringenvill driva. Den ger oss chansen att fullfölja den politik för fullsysselsättning som åtminstone vi har trott att det rådde enighet om. För delandra dämpas infiationen. Och det har ett värde i sig. varande inflationstaktenkan visa sig ödesdiger för möjligheterna att stabilisera ekonomin. Jagvill tillägga, herr talman, att i vårt alternativ också ingår att vi i huvudsakaccepterar de förslag som regeringen i kompletteringspropositionen framlagt omsenareläggningar och nedskärningar av statliga uppgifter. Visseriigen präglasförslagen av att de uppenbariigen yxats lill i stor hast. Och det är förvissoanmärkningsvärt att regeringen på etl så här sent stadium föreslår omprövningav sina egna förslag, förslag som i vissa fall redan godtagits och beslutats iriksdagen. Dessutom är förslagen i många fall sådana att de ulan tvivel kommeratt skapa problem i höstens budgetarbete, i vissa fall leda lill fördyringar istället för besparingar. Menmed hänsyn till det besväriiga statsfinansiella läge som har uppstått, lillstor del på grund av regeringens tidigare lössläppthet på det finanspolitiskaområdet, vill vi trots de här kritiska synpunkterna ändå inte motsätta oss attdel s. k. besparingsprogrammet genomförs. Det är bara på två punkter, som vihar avslagsyrkanden av någon större finansiell betydelse. Det gäller ramen förskolbyggandet och bemyndigandet att ge lån till kommunerna för inköp av mark. Densammanlagda innebörden ur stalsfinansiell synpunkt av vårt alternativ är attunderskottet i statsbudgeten för nästa budgetår blir inemot två miljarder lägreän vad som redovisas i regeringens reviderade budgetförslag. Det är den enaskillnaden, som ger en väsentligt starkare grund för slabiliseringspolitikenframöver. Den andra skillnaden är att åtstramningen fördelas på ett annat sätti liden med tyngdpunkten förlagd till 1978. Den tredje skillnaden är altbördorna av åtstramningspolitiken bärs långt mera rättvist än enligtregeringspolitiken - men den sidan av saken kommer andra socialdemokratiskatalare att la upp. Finansutskottetsborgeriiga majoritet avvisar till alla delar vår alternativa politik. För attmotivera sitt avslagsyrkande tar man på sig en omåltligt förvånad uppsyn ochtolkar vårt förslag som att vi nu avvisar den åtstramning vi tidigare önskat,trots att vi fortfarande anser åtstramningen önskvärd och trots att vi harsamma konjunkturbedömning. Men detta är verkligen bara halva sanningen. Del ärriktigt att vi vill ha en åtstramning och att vi bedömer exportkonjunkturen påsamma sätt som - en konsekvens i betraktelsesättet, som man verkligeninte kan berömma vare sig regeringen eller ulskottsmajoriteten för. vi dessutom hävdar är att åtstramningen av den inhemska efterfrågan nu är ifull gång genom den inflationspolitik regeringen bedriver. Den begränsning avköpkraften som vi eftersträvade sker nu till övermått och medfel metod, dvs. genom en accelererad infiation. Om vi har begått något misstag närvi byggt upp våra alternativ till regeringens ekonomiska politik, var det attvi trodde på när han sade att prisstegringarna skullebegränsas till 6 96 -och som han ännu så sent som höll fast vid. Mennu vet vi bättre. Del är till den insikten vi har anpassat vårt alternativ. Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. Fråganarom inte något av samma insikt smugit sig in i finansutskottets betänkande.Visserligen har ulskottsmajoriteten inte ett ord alt säga ominflationsproblemet - en lystnad som i och för sig är talande. Men man sägeratt det inte kan uteslutas att åtstramningen av den privata konsumtionen blir"något kraftigare" än vad regeringen räknat med. Och bakomantydningarna om ökad arbetslöshet kan man spåra en oro, som jag tror ärbetydande, för alt regeringen än en gång har begått ett allvarligt misstag.Oron och osäkerheten avspeglas i den avslutande deklarationen alt utskottetförutsätter alt inte bara arbetsmarknadspolitiken utan också den ekonomiskapolitiken över huvud "även framöver", som det heter, måste visa storföljsamhet och ha hög beredskap. Som uttryck för sin uppslutning bakomregeringens ekonomiska politik kunde de borgerliga utskottsledamöternasannerligen ha hittat en mer entusiastisk formulering. Iriksdagens finansdebalt frågade jag finansutskottels ordförande hurhan kände sig när han måste föreslå att ställa sig bakom en ekonomiskpolitik och en budget, som hans regering redan var på väg alt förkasta, som varså uppenbart ohållbar. Jag måste ställa samma fråga till . Denpolitik han rekommenderade överievde ungefär tre veckor.Hur länge, hur många veckor eller månader, kommer den nya politik han nuföreslår att överleva? Är det i själva verket så att utskottet, närdet förutsätter all den ekonomiska politiken även framöver skall visa storföljsamhet, förebådar en ny helomvändning i denna politik? Det är riktigt att den ekonomiska politiken skall vara flexibel, attden snabbt skall kunna anpassas till ändrade verklighetsförutsättningar. Mendet spektakel regeringen utsatte för denna vår handlar inte om ensådan anpassning. Det har skett för att försöka korrigera de missgrepp ochfelbedömningar regeringen gjort sig skyldig till. Det vore därför klädsamt omriksdagsmajoriteten i någon form vidgick att den nuvarande ryckigheten ochplanlösheten i den ekonomiska politiken skadar inte bara regeringspartiernasanseende ulan också det som är viktigare, nämligen företagens och hushållensmöjligheter alt planera för framliden. En del av inflationen och en del avstagnationen just nu i svensk ekonomi måste tillskrivas osäkerhet och bristandetilltro till den ekonomiska politikens förmåga att skapa en lugn och stabil utveckling.Därför blir jag allvarligt oroad om man nu också börjar mumla på ett sätt sombereder marken för nya helomvändningar. Isjälva verket är det tyvärr så att de ekonomiska riktlinjer och den budgetriksdagen godkänner, om den följer utskottsmajoriteten, inrymmer en sådanhelomvändning. I det reviderade budgetförslaget utgår regeringen från attindexreglering av skatteskalor och grundavdrag skall genomföras fr. o. m. 1978.Man kan kalla delta vad man vill - infla-tionsskydd eller någonting annat.