prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — Augodkänna den föreslagna momshöjningen skulle innebära ytterligare ett steg påvägen till att lasta över skattebördorna på lönarbetarna och förslärkaorättvisorna i skattepolitiken. Om väljarna plockar fram de nuvaranderegeringspartiernas valprogram med löften om skattesänkningar och jämför dessamed den skattepolitik regeringen för, skall de snart finna alt även på dettaområde sviks vallöftena. Vänsterpartietkommunisterna förfäktar meningen atl en genomgripande skattereform ärnödvändig för alt utjämna inkomst- och förmögenhetsskillnaderna. Vibekämpar de höga indirekta skatterna och har som en konkret åtgärd länge krävtslopande av momsen på maten. Vi hävdar all staten måste överta kostnaderna förviktiga delar av kommunernas och landslingens verksamhet och att dessa måstebefrias från allmän arbetsgivaravgift. Därigenom kan man göra slut påkommunalskaltehöjningarna, som varit så kännbara för låg- ochmedelinkomsttagarna. Vi företräder också uppfattningen all en progressivstalskommunal enhetsskalt bör införas. Vimenar all progressionen i skattesystemet inte får försvagas utan tvärtom börskärpas genom åtgärder som gör atl höga inkomster, kapital vinster och storaförmögenheter till fullo beskattas. Avdragssystemet, som gynnar högainkomster och missgynnar låga, måste ändras. Beskattningenav bolagens vinster måste skärpas och göras progressiv. Ett system medproduktionsskatter baserade på förelagens omsättning samt råvaru- ochenergiförbrukning, och inte som nuvarande arbetsgivaravgifter ullagna enbart iförhållande till löneutgifterna, bör prövas. Skatteflykt och skattefusk måstehårt bekämpas. Skalteutskotletsbelänkande nr 48 är etl märkligt dokument i den meningen atl man helt vägrardiskutera de fördelningspolitiska effekterna av momshöjningen som påtalats imotionerna. Utskollel nöjer sig med all instämma i budgetminislerns uppfattningall en höjning av mervärdeskatten inte är mer ogynnsam frånfördelningspolitisk synpunkt än en höjning av arbetsgivaravgiften skulle varaför all åstadkomma en politisk åtstramning. För atl få dessa grumliga tankarnågot förtydligade vill jag till ulskoitsmajoritetens talesman direkt ställafrågan: Förnekar utskottsmajoritelen atl en höjning av mervärdeskallen, somfördyrar konsumtionen, blir särskilt kännbar för låginkomsttagarna och därmedhar ogynnsamma fördelningspolitiska effekter? De indirekta skatterna harav arbetarrörelsen alllid betraktats som djupt De fördyrar denlivsnödvändiga konsumtionen. De drabbar därigenom hårdast de ekonomisktsvagaste. Det är utifrån dessa fakta som vpk intensivt drivit kravet på slopadmatmoms. Vi finner det orimligt alt för livsuppehället nödvändiga förnödenheterskall utgöra skatteobjekt. Även prisstegringarna har blivit skatleobjekt. På dekraftigt stigande priserna har momsen lagts som en extra börda. villregeringen alltså höja momsen och lägga ytterligare bördor på de minstbärkraftiga i samhället. Delta är en politik som slår i strid med strävandenaatl skapa en demokratisk skattepolitik. Därför säger vi nej till regeringensförslag om momshöjning liksom till de övriga förslagen i propositionen 144. Vibekämpar denna reaktionära skattepolitik. HerrWärnberg gjorde sig i talarstolen skyldig till en häpnadsväckandesammanblandning av vpk:s och de borgerligas ståndpunkter. Han bör veta atl vårautgångspunkter är helt olika och alt vi företräder vitt skilda intressen i denekonomiska politiken. Vislåss och kommer atl slåss för en skattepolitik, vars grundlinje är minskadeskattebördor för lönarbetarna, barnfamiljerna och pensionärerna, samt ökadeskatter för stora förmögenheter, bolagsvinster och spekulationsvinsler, enpolitik som angriper skattefusk och skatteflykt, en politik som innebär enomfördelning av skattebördorna lill de ar-betandes förmån på kapitaletsbekostnad. Detta är en demokratisk skattepolitik. Detta är alternativet tillregeringens fördelningspolitiskl reaktionära linje. Denreservation som fogats till skalteutskotlets betänkande biträder i punkt 1 vårtkrav om att avslår förslaget om höjd mervärdeskatt. Särskilt yrkandeom bifall till motionen 1618 är därför inte nödvändigt, utan jag kan, herrtalman, yrka bifall till reservationen i de delar den berör propositionensförslag. Hen () kon genmäle: Sammanblandningen mellan vpk:s och de borgerligas linje ligger bara iall det fanns en viss likhet i atl inte vilja förslå sammanhanget. När vpksäger: Priserna ner och lönerna upp! bortser man från atl det flnns etlsammanhang också mellan dessa två saker. Jag vet alt kanskebestrider detta, men jag hävdar atl så är fallet. Delflnns också etl visst sammanhang när det gäller kravet förmånerna upp ochskatterna ner. Skatter och förmåner hänger också ihop, , och delgår därför inte alt låta den ena saken vara helt fristående från den andra.Det är där som likheten finns mellan vpk och de borgerliga. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Hen (vpk) kon genmäle: Likheterna var inte särskilt stora när började atlutveckla dem. Sedan gör sig skyldig till ytteriigare ettförbiseende. Det sker när han i sitt resonemang inte lar med de väldigabolagsvinsterna. Höjningav mervärdeskatten, m. m. Hen (): Skalteutskotlets betänkande 1976/77:48 behandlar de skattefrågor somhör samman med regeringens s. k. åtslramningspaket. Jag har för avsikt atl iförsta hand uppehålla mig vid de rent skattetekniska frågor som behandlas iutskottet, men inledningsvis kan det finnas anledning all också litet grand sepå de bakomliggande orsakerna till regeringens förslag. Denlångvariga konjunktursvacka som vi upplevt har medfört alt vibl. a. av sysselsättningsskäl varit tvingade atl föra en mycket expansivpolitik. Denna har varit påfrestande för landets ekonomi så lill vida all vihar samlat på oss allt större underskott i statsbudgeten, som måste täckas medutlandslån. Närden nya regeringen tillträdde fick vi egentligen vad har talat om, ett hastigt uppvaknande. Så fort vi fick träda lill och laregeringsansvaret fick vi se atl landets ekonomi ingalunda var så bra som denavgående regeringen ville göra gällande. Det var inte alls så väldukade bordsom den avgående statsministern påstod. I stället kom vi underfund med alt detbehövde föras en ännu mer expansiv ekonomisk politik för att skyddasysselsättningen, och det är vad den nya regeringen har gjort. När vi nuskymtar bättre konjunkturer kan vi inte fortsätta att leva på lånade pengarfrån utlandet. Därför kommer detta åtstramningspaket, som syftar lill dels attminska den privata konsumtionen, dels atl kunna styra över investeringarna åtett mer önskvärt håll och dels naturligtvis att stärka statsbudgeten för altpå det sättet åstadkomma balans. I paketet finns också, som vi vet, förslagetom nedskrivning av den svenska kronan i förhållande till den tyska D-marken,vilkel ger ökade konkurrensmöjligheter för det svenska näringslivet iförhållande lill utlandet. Jagvill så gå över till de två skalteförslag som finns i åtstramnings-paketet:dels förslaget alt mervärdeskatten skall höjas från 15 lill 17,1 96, delsförslaget atl införa en invesleringsavgift för s. k. opriorilerade byggnadsarbeten.Detta är åtgärder som ingalunda är nya eller sensationella på något sätt. Vidfiera tillfällen under de senast gångna åren har just sådana åtgärder vidtagitsi ekonomiska situationer av del slag som den vi nu upplever här i landet.Mervärdeskatten infördes som bekant 1969 som ersättning för omsättningsskatten.Sedan dess har den i olika omgångar höjts. 1974 varomsättningsskatten t. o. m. sänkt av konjunkiurpolitiska skäl. På samma sätthar vi under ett par perioder haftinvesteringsavgift på oprioriterade byggnadsarbeten för att på del sättet kunnastyra investeringarna. Dennu aktuella höjningen av mervärdeskatlen beräknas ge staten en inkomstökning påca , om man kan bibehålla en oförändrad konsumlionsnivå. Delär alltså del beloppet som kan bli etl bidrag till den förbättradesamhällsekonomin. Höjningen beräknas också medföra den begränsning av denprivata konsumtionen som konjunkturläget Utskottetsmajoritet godtar propositionens förslag i dess grunddrag. I några smärredetaljer föreslår utskottet vissa justeringar, och jag skall här redogöra fören justering som gäller redovisningsperioden. Skaltehöjningen träder i kraftden och medför atl de skattskyldiga som har två månaders redovisningunder en och får arbeta med två olika skattesatser. Detta förnaturligtvis med sig ett visst merarbeie. understryker ocksåatl vi är väl medvetna om all näringslivet över huvud laget, dvs. deskattskyldiga i detta fall, alltid förorsakas merarbeie vidskatlesalsändringar. Vi har fått motionsförslag om helt nya redovisningsperioderför alt komma lill rätta med detta problem. Vi har stannat för enkompromisslösning som innebär alt den redovisningsperiod som avslutas den 5augusti förlängs till . På så sätt får de skattskyldigalängre tid på sig och således större möjligheter alt klara av arbetet. Deninvesleringsavgift som föreslås har, som jag redan sagt, lill avsikt att i vissmån styra investeringarna inom byggnadsområdet. Det har konstaterats en vissöverhettning inom byggnadsbranschen. Man har haft all anledning atl tro att detär denna överhettning som lett till den enorma kostnadsökningen inombyggnadsbranschen . På del här sättet kan man styraöver investeringarna till objekt som man särskilt vill prioritera. Låt mignämna induslriutbyggnaden. Låt mig nämna förskoleutbyggnaden, som vi i andrasammanhang är beredda att prioritera. Denhär avgiften skall, enligt förslaget, utgå med 15 96 för byggen startade underliden från t. o. m. . Det gäller då byggande avbensinstation, reparationsverkstad för motorfordon, parkeringshus, butiks-,kontors-, bank-, hotell- och restauranglokaler, kommunalaförvaltningsbyggnader, samlingslokaler som inte är avsedda för kyrkliga ellerandra religiösa ändamål samt nöjeslokaler, sporthallar, idrottsanläggningar ochbostadshus för fritidsändamål som är större än 80 m. Även i det här falletgodtar utskottsmajorileten propositionens förslag men med ett par förändringar. Denförsta förändring som jag vill redovisa är att vi i utskottet biträder tvåmotioner, den ena av m. fl., den andra av , därmotionärerna yrkar alt i den mån man erhåller stöd från staten för byggnationav samlingslokaler skall den del som stöds av staten vara undantagen från avgift.Vi tycker all del är rimligt alt gå med på det förslaget. Vi vill till dendelen ändra på propositionens förslag och medge befrielse från avgiften i detfallet. Enannan ändring som är nog så viktig är den som var inne på och sombetyder att man flyttar fram tidpunkten för ikraftträdandet - pågrund av att inte hann besluta i den takt som propositionsskrivarenhar förutsatt. 1utskottsbetänkandel nr 48 behandlas en motion av herrar Hagel och Lövenborg därde föreslår etl helt nytt skattesystem. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. redovisa hur utskottetbehandlat den. Utskottet svarar på den motionen kort och gott att på grund avatl skatteutredningar nu sitter och arbetar och har för avsikt att mycketsnabbi lägga fram förslag flnns del ingen anledning all vidta några åtgärder elleralt bifalla förslaget om ytteriigare utredning. Atslramningspakeletinnehåller också etl prisstopp, och avsikten är all det skall gälla fram tilldess mervärdeskattehöjningen träder i kraft. Herrar Hagel och Lövenborg vill haprissloppet i kraft ut, men vi säger ifrån att just sådana härallmänna prisstopp är till för speciella situationer, och vi avstyrkermotionsyrkandena på grund av del. Låtmig sedan konstatera att det - som framgår av mitt anförande men kanske ännumer av de anföranden som hållits tidigare - ingalunda råder någon enighet iskatteutskottet om del här utskoltsbetänkandet. Den socialistiska oppositionenhar valt att ställa sig helt vid sidan av de åtgärder som regeringspartierna nuvidtar för att uppnå balans i landets ekonomi. Såväl socialdemokraterna som vpkhar i motioner fört fram förslag om blankt avslag. Socialdemokraterna talar imotion och i reservation om en lättsinnig ekonomisk politik. Vad vi har gjort,som socialdemokraterna betraktar som lättsinnig ekonomisk politik, är att vi ihöstas konstaterade atl det var nödvändigt ur sysselsättningssynpunkt att föraen mer expansiv politik än dittills. Det har också gett ett resultat som inteär föraktligt. Bådesocialdemokraterna och - framför allt - vpk tar upp ett resonemang om defördelningspolitiska effekterna av en höjning av mervärdeskatten och ställerupp en höjning av arbetsgivaravgiften som ett alternativ. Jag är inte såövertygad om att man kan göra det så här lätt för sig och säga altarbetsgivaravgiften är någonting som drabbar arbetsgivarna, företagen, men enmervärdeskattehöjning drabbar de små inkomsttagarna. Det är inte så enkelt.Mervärdeskatt betalar vi alla. Vi betalar mervärdeskatt strängt laget i dentakt som vi har tillgång till pengar all konsumera för. Såvitt jag begripermåste det vara så alt ju mer pengar jag har för konsumtion, desto mer betalarjag i mervärdeskatt. Del är ingalunda så atl mervärdeskatten drabbar de småinkomstlagarna på något speciellt sätt jämfört med de människor som har myckel allröra sig med, snarare tvärtom. Ärdet då alldeles givet atl arbetsgivaravgiften drabbar företagen? Jag har enkänsla av alt det är just de kategorier som har svårt atl göra sig gällande påarbetsmarknaden, som lätt blir arbetslösa och som har svårt att uppnå ett gottlöneläge, som drabbas av att det allmänna går in och fördyrar arbetskraften.Del ökar svårigheterna atl upprätthålla sysselsättningen. Jag är också säkerpå atl det ökar svårigheterna att upprätthålla löneläget. HerrBerndlson frågade mig om jag kan påstå alt mervärdeskatlen drabbar jämnt. Hantog själv ett strålande exempel när han talade om att man skulle slopamatmomsen för att hjälpa de mindre inkomsttagarna. Ja, slopar vi matmomsen fårde som är vana alt köpa oxfilé lill sön- dagsmiddagen en rejälskattelättnad. De som får finna sig i all äta , som är betydligtbilligare, får inte alls så stor skattelättnad. -Det är alltså inte självklartatt skatterna slår på det sätt som vill göra gällande. Jagvill slutligen konstatera att de förslag som framläggs - som kommer de alldeles säkert atl bli beslut - inte lill alla delarär populära förslag - naturligtvis inte. Skattehöjningar och inskränkningar kanaldrig vara populära och kommer inte att bli populära, men det är nödvändigtatt vi fattar dessa beslut för att få stabilitet i landels ekonomi. HerrWärnberg sade i sitt anförande all de borgeriiga partierna i valrörelsen lovadeskattesänkningar. Det är en grov generalisering. Från sida utställdevi inte några löften om skattesänkningar i valrörelsen. Däremot har vi sagt -och det slår vi för också nu - alt vi slår vakt om del vi har; vi vill intevara med om någon social nedrustning. Men vi kan inte komma ifrån alt vi under1970-talet har skaffat oss en för stor kostym samhällsekonomiskt sett. Nutvingas vi stanna upp och se till att vi växer i den kostymen. Från centernssida kommer vi, som jag antytt, aldrig atl gå med på att passformen förbättrasgenom social nedrustning. Vi är beredda atl bära vår del av ansvaret. Det ärdärför som förslagen i propositionen 144 och i utskottsbetänkandel helt ochhållet kan få stöd. Jag yrkar, herr talman,bifall lill ulskottels hemställan i alla delar. m. m. Hen ()kon genmäle: sade alt den borgerliga regeringen inte alls vaknade ibörjan av april, utan den vaknade när den trädde lill. Dåmåste jag säga all den här regeringen haft en lång uppvaknandelid! Om denverkligen hade vaknat upp från den överbudspolitik som deborgerliga partierna förde i valrörelsen och i jämviktsriksdagen, så borde manväl då ha ändrat sin politik. Men man fortsatte att agera på exakt samma sättsom man gjort i opposition. Manböriade med atl slå sönder skalleöverenskommelsen som socialdemokraterna hadeträffat med de fackliga organisationerna och säga nej lill vad de fackligaorganisationerna hade gått med på, nämligen alt avstå från iarbetsgivaravgifter som skulle kunna förstärka den svenska ekonomin och attdärefter ta hänsyn till detta vid löneförhandlingarna. Regeringen sade nej lilldelta, därför att man ansåg att man inte behövde pengarna. Man tog visserligenut en del av dessa pengar, men man sade all inflationen skulle klara av resten. Deltakallar jag för en lättsinnig politik. Regeringen fortsatte precis på samma sättsom tidigare att genomföra skattelättnader utan att ha någon täckning för dem.Man gjorde också om skatteskalorna och gav dem som hade de största inkomsternaytterligare . i skattelättnad - även de som hade flera hundra tusen iinkomst fick denna skattelättnad. 2 protokoll 1976/77:135 Höjningav meiyärdeskatten, m. m. trots atl del inte fannsnågot behov av den. Regeringen förde också en lättsinnig politik när dengenomförde helt omotiverade lättnader inom familjeföretagsbeskaUningen och påmånga andra områden och genom alt man införde myckel konstiga förmåner. Regeringenhade inte vaknat upp. Först kom man meden proposition, och den innebar en helt annan politik. Socialdemokraterna kaninte vara med. på den här ryckighelen. Vi kan inte vara med på alt man enadagen ger förmåner till vissa grupper i samhället för att sedan den andra dagenförsöka la in kostnaderna for dessa förmåner från andra grupper. Jagvill än en gång peka på atl man också lidigarelade byggen med motiveringen atlarbetsmarknadssituationen var sådan att detta var nödvändigt, för att någraveckor eller månader senare föreslå att man skulle ålägga dem som byggdestraffavgifter. Man införde alltså lättnader i beskattningen för vissbyggnation för atl senare införa straffavgifter för samma byggnation. Det är ensådan ryckighet som vi inte kan vara med på. Hen (vpk) kon genmäle: Jag skall först försöka lösa problem när det gälldeoxfilén. Det skall jag göra genom att referera till vpk:s skatiepoliliskamotion, där vi talar om att vi vänder oss mot de höga indirekta skatterna ochsärskilt mot mervärdeskallen som fördyrar varorna. Vi säger vidare i motionenatt främst momsen på mat måste bort, i första hand genom ett direkt slopande avskatten och i andra hand genom att motsvarande summa används för subventioner isyfte att hålla nere priserna, framför allt på baslivsmedel. Omherr kan ställa upp på det, då löser vi problemet med oxfilén. HerrSundkvist säger också atl ju mer pengar man har desto mer moms betalar man. Menhar inte funderat över all den som har mer pengar lättare kanklara nödvändiga utgifter, och kanske mer därtill, än den som har litet atlröra sig med, t. ex. låginkomsttagare, pensionärer, barnfamiljer och andra? Omman tar hänsyn till detta förhållande blir den fördelningspolitiska effektenav en momshöjning ogynnsam för just dessa låginkomstgrupper. HerrSundkvist svarade inte direkt på min fråga vad utskottet menade medresonemanget om momshöjning kontra arbetsgivaravgift. Men jag tror alt man härhar uppfattningen att också de höjda arbetsgivaravgifterna skall betalas avlöntagarna genom atl dessa skall avslå från lönehöjningar. Jag vill då frågaherr om han möjligen har hört talas om bolagsvinster. Dessa bör jukunna beskattas hårdare. Jag tycker att det är nog så avslöjande för deborgerligas syn all vilka åtgärder till åtstramning man än föreslår, så menarman att de under alla förhållanden skall betalas av den arbetandebefolkningen. Del är som det har varit tidigare: ni försöker vältra över denkapitalistiska krisens bördor De som har den minsta bärkraften skall bära de tyngsta Nr 135 bördorna - det är er politik. Kapitalet skall tydligen komma lindrigt den ""3"- Hen () kongenmäle: ger mig tillfälle atl komma tillbaka lill en sak, somjag glömde bort i mitt första anförande, när han säger att barnfamiljer ochandra kommer atl sitta speciellt hårt i kläm vid denna höjning avmervärdeskatten. Det har också vi insett. a. barnfamiljerna ochpensionärerna får därför ett extra stöd i samband med höjningen avmervärdeskatlen. Låtmig fortsätta med . Han frågar mig om jag har hört talas ombolagsvinster. Jo, visst har jag det, , men jag har också hörttalas om bolag som inte går ihop ekonomiskt ulan är färdiga att slå vantarna ibordet och lägga ned verksamheten. Åtskilliga sådana bolag stod i kö iindustridepartemenlel för att tala om vilka enorma bekymmer de hade.Att under sådana omständigheter ytterligare försvåra deras möjligheter genomatt höja arbetsgivaravgiften ansåg vi inte vara den rätta vägen. Detär också därför, , som vi i vår skatteomläggning inte log ut detre miljarder kronor som talar om. Hur det hänger ihop med de tremiljarderna kan vi diskutera i del oändliga. Men om vi vid en sådan härskatteomläggning tar ul krona för krona, så betyder det också att vi låterinflationen automatiskt höja skattetrycket. Vi tog ut vad som behövdes för attgenomföra skatteomläggningen och inte mer. Låtmig beträffande de enligt mycket stora förmåner som vi rullaröver på företagen - nämner särskilt familjeföretagen - säga atten del av reformen består i atl vi nu fullständigt har genomfört en möjlighettill särbeskattning för företag. Småföretagarna har tidigare haft en faktisksambeskattning, en orättvisa som inte har liknat någonting, det är den viundanröjt. Socialdemokraternahar själva i sin reservation i finansutskottet talat om alt svårigheterna närman går från en konjunktursituation till en annan är att avgöra när man skallbörja göra åtstramningar i ekonomin. De svårigheterna har naturiiglvis ocksåden nya regeringen haft. Vi bedömde atl det nu var dags alt göra dessaåtstramningar. Åtgärderna är av sådan karaktär alt de inte kan annonseras långtid i förväg på grund av hamslringseffekler. Därför detta hastiga beslut. Höjning avmeiyärdeskatten, m. m. Hen () kongenmäle: Låt mig börja med en sak som jag inte hann med i mitt förra inlägg.Herr säger alt minsann inte har utlovat någraskattelättnader. Ja, jag vill nog inte påstå all det är så säkert. Låt mig sägaatt det var andra partiledare i den nuvarande regeringen som utlovade så myckelstörre skattesänkningar. Jag tycker att ni får la litet Höjningav meiyärdeskatten, m. m. ansvar för varandra. Nihar i alla fall inte ulloval några skattehöjningar, , menskattehöjningar blir det med del förslag som behandlas av . Påden punkten har ni svikit era vallöften. Sedansäger om bolagsbeskattningen atl det finns många bolag som intehar någon inkomst alls och inte skall betala någon skatt. Det är alldelesriktigt, och del är på sätt och vis med nöje jag konstaterar att ändrat åsikt på ett eller annat år från den lid då han föreslog en höjningav bolagsskatten från 40 lill 50 96. Del är inte så värst länge sedancenterpartiet skulle finansiera en del föreslagna utgifter på det sättet. Socialdemokraternagår fram med förslaget att öka bolagsskatten med kanske en tredjedel avden ökning som föreslog. Vi gör del genom alt inte vilja medgeavdragsräll för mer än två tredjedelar av kommunalskallen. Men de pengarnaskulle användas lill den strukturfond som vi vill bygga upp. Dennuvarande regeringen fortsätter i stället att pylsa ul pengar till företagentill höger och vänster helt planlöst. Vi socialdemokrater vill bygga upp någotmera planmässigt, och därför skulle man indirekt höja bolagsskatten på det sättsom jag har redogjort för. Senast sade den borgeriiga regeringennej lill det förslaget. Man vill alltså inte vara med om all göra någonting pådet området. HerrSundkvist sade all ville man inte vara med om det därför attinflationen var sådan atl man ville ha ett oförändrat skattetryck. Men i dagvill ni inte ha oförändrat skalletryck. Ni är beredda all öka skattetrycketgenom höjning av mervärdeskallen, men ni är icke beredda alt öka skattetrycketpå del sätt som den gamla regeringen hade kommit överens om medlöntagarorganisationerna. Det är där lättsinnet satt in. Under harregeringen nu avstått från att få in pengar som den förra regeringen varöverens med löntagarna om att man skulle få. Det är ett väldigt stortlättsinne. Närdet gäller familjeföretagen sade atl en orättvisa harundanröjts. Därom har vi diskuterat oerhört myckel, och socialdemokraternahävdar fortfarande motsatsen.