prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Detär atl märka atl både trafiksäkerhetsverket och trafiksäkerhetsutredningen ärinne på samma tankegångar som socialdemokraterna nu för fram i sin reservationmot utskottets borgerliga majoritetsförslag. Jagtror att det finns fiera ledamöter i kammaren som kan intyga atltrafiksäkerhetsutredningen delade den uppfattning som anges i vår motion ochsom reservanterna nu stöder, detta eftersom jag vet alt trafiksäkerhelsutredningenvar helt enig i sitt remissvar. Jag har i min motion sagtatl det inle finns något skäl lill inskränkning i möjligheten atl takörkort på automatväxlad bil, eftersom övervakningen av efterlevnaden avkörkortets giltighet inte torde vara svårare än övervakning av t. ex. olovligkörning - della sagl i anledning av atl det från framförtsoro för atl de personer som avlagt prov på automatväxlad bil och fåtl körkortmed begränsning till sådan bil skulle komma att köra även manuellt växlad bil. Delär med säkerhet på inrådan som kommunikationsministernändrat proposilionen så att alla aspiranter måste börja på manuellt växladebilar. Först när vederbörandes lärare kunnat konstatera att en elev haruppenbara svårigheter med växelspak och koppling skall eleven få byta tillautomatlåda - en som jag ser del helt onödig och för eleven myckel kostsamomväg. Detär dyrt atl klara etl körkort i trafikskola, och vi bör inle skriva enlag som försvårar och fördyrar körkortsutbildningen för dem som av olika skälhar så svårt att använda växellåda all de inte kan ta körkort på enmanuellt växlad bil. Kostnadsaspekten,som pekade på men som helt förbigick i sittanförande, är i det här sammanhanget inle oväsentlig för den som berörs. Jagsade alt det är dyrt att ta körkort Jag skall ge ett exempel. Ennybörjare utan förkunskaper får räkna med i genomsnitt 55 minuters lektionstidi bil per levnadsår. 55 minuters körulbildning kostar . För en30-årig elev innebär del . enbart för den praktiska delen. i fasta koslnader. blir alltså kostnaden förkörkortet. Manskall inte skriva en lag som gör del ännu dyrare för de människor som berörs ifråga om att ta körkort. Det är dyrt nog som del är . Jag instämmer i yrkande om bifall till densocialdemokratiska reservation som är fogad till betänkandet. Hen NYHAGE (m): I nu föreliggande belänkande behandlas två av mig väckta motioner, nämligen nr 1196 angående behörighet att föra s.k. minibuss och nr 1195 angående kravet på förare att medföra körkort. förstnämnda molionen yrkas atl förare som innehar AB-körkort också skallvara behörig alt föra minibuss eller att i varje fall dispens skall kunnabeviljas förare med lång och väl vitsordad körning. Utskottet har avstyrkt medhänvisning till de krav som gällande beslämmelser ställer för framförande avolika fordonstyper och den utbildning som är anpassad därefter. Utskottet menaruppenbarligen att utbildningen för AB-körkort ej ger tillräckliga kunskaper ochfärdigheter, så ej heller den ytterligare skicklighet och erfarenhet som enmångårig väl vitsordad körning av vanlig personbil ger. Enligtmin mening är denna undantagslösa bedömning inle korrekt. Det berättigade i denfr. 1975 införda begränsningen av AB-kör-korlens kompetens torde inte gåalt belägga. Del finns ingenting från tiden som tyderpå att innehavare av enbart AB-körkort skulle utgöra någon särskildtrafiksäkerhelsrisk vid förande av minibuss. Förmånga föreningar och organisationer, särskilt inom idrottens område, medför nugällande bestämmelser extra koslnader och krångel. Många av dem väljer atlanvända sig av flera mindre personbilar i stället för minibuss. Detta för medsig ökad energiförbrukning och ökade kostnader, och det är verkligen högstdiskutabelt om det medverkar till att höja trafiksäkerheten. Rimligenborde utskottet i varje fall ha kunnat sträcka sig så långt att man tillstyrktett dispensförfarande i enlighel med yrkandet i molionen. Så har emellertidinte skett, och det förefaller mig totalt meningslöst atl i denna fråga ställaett egel yrkande mot ett enhälligt utskott. andra åberopade molionen har jag föreslagil att förare som bevisligeninnehar körkort skall befrias från ansvar för att ej ha medfört delta.Alternativt har jag yrkat atl förare som ej medför körkort skall befrias frånansvar om körkortet kan uppvisas för polismyndighet eller åklagare inom tredagar. Närsamma fråga förra gången, , var föremål för kammarens behandlingansåg trafikutskottet i sitt betänkande att syftet med motionen i stort setlskulle bli tillgodosett genom de anvisningar lill reglerna i polisinstruktionenom åtalseftergift som skulle komma att utfärda. Utskoltelsoch ställningstagande den gången skulle uppenbarligen tolkas så, altböter ej skulle komma att utdömas av förare som bevisligen innehade körkort förden enstaka ringa förseelsen atl ej ha medfört körkortet. 1nu föreliggande betänkande ansluter sig trafikutskottet hell till dettaställningslagande. Bevisligen har i åtskilliga fall verkligheten blivit någolannat än vad den gängen avsäg. Alltjämt förekommer således att böterutkrävs omgående pä grund av att körkort ej medförts. Enligt uppgift fränrikspolisstyrelsen utfärdades 5 150 ordningsförelägganden är 1976 på grund avunderlåtenhet alt medföra körkort eller trafikkort. Även om detta visar en klarnedgång i antalet fall i jämförelse med , dvs. året innan delifrågavarande riksdagsbeslutet togs, måsle del väl ändå vara orimligt att såmänga människor behandlas som brottslingar för en förseelse som saknar allreell betydelse. Den redovisade uppgiften borde stämma alla som biträdde 1974års beslut till eftertanke. Var det verkligen detta som avsågs med uttalandet -att syftet med motionen synes bli tillgodosett? Personligenär jag inte särskill överraskad. Detta är precis vad som var alt vänta av ettbeslut som så helt saknade klara riktlinjer. Samtidigl som beslutaratl enligl körkortskungörelsen skall körkortet ovillkorligen medföras avförare, som skall ådömas böter därest brott sker mot denna bestämmelse, uttalarsamma riksdag atl frågan om tillfälligt förbiseende med avseende påskyldigheten i fråga ändå bör beaktas, och hänvisar till undantag i avrikspolisstyrelsen utfärdade anvisningar. Dessa anvisningar har uppenbarligeninle medfört lika behandling från fall lill fall. Den enepolismannen fäller, den andre friar. Vad skall egentligen den enskilde få förtilltro lill sådana beslut? Vilka orimliga krav har vi rätt att ställa pä denenskilde polismannen, som är den som skall besluta om ordningsföreläggandeeller inte mot bakgrunden av helt motstridiga och oklara bestämmelser? Trafikutskottethar alltså i föreliggande betänkande anslutit sig till riksdagsbeslutoch har således yrkat avslag pä molionen. Innebär detta ställningstagande all utskottetanser alt böter ej skall utdömas i de fall föraren klart kan legitimera sig ochbevisligen innnehar körkort? Om så är fallet, varför dä inle uttala detta iklartext och tillstyrka motionen? Om utskottet däremot anser att böter likvälskall förekomma under ifrågavarande omständigheter vore det verkligenintressant att fä ett enda bärande skäl härför. Jagförutsätter alltså atl utskottets företrädare klart kan motivera varför manskall ådömas böter för att man ej medför det körkort man bevisligen innehar.Kör man bättre när man har körkortet med sig? Utgör man en säkerhetsrisk, närkörkortet ligger där hemma i stället för all vara med i bilen? Måste man ha detför legitimationens skull, trots att man kan legitimera sig på annat sätt? Detvore onekligen iniressani atl få ett enda rimligt skäl till varför det körkortsom man bevisligen innehar måste vara med vid körningen. Idet här sammanhanget, herr talman, vill jag gärna erinra om vadriksrevisionsverket haft att säga om kravet att medföra körkort: harkörkortet status av allmän legilimationshandling. Nuvarande körkort är giltigai . Om säkerhetskraven på en allmän legitimationshandling ökar med tätamellanrum bör det övervägas om utfärdande av körkort är nödvändigt. I principkan körkortsbehörighelen kontrolleras av polisen via registret med utgångspunkti vilken accepterad legilimationshandling som helsl. Riksrevisionsverketifrågasätter alltså om körkortet över huvud taget är nödvändigl och konstaterarall körkortsbehörigheten lätt kan kontrolleras av polisen via körkortsregislretDet hade verkligen varit välgörande om trafikutskottet något hade beaktat dennarapport vid handläggningen av detta ärende. Tvånget att medföra körkort saknar all rimlig mening. Böterna för renglömska upplevs som orättfärdiga. Handläggningen av dessa körkorlsärenden skerpå oklara grunder. Det finns ingenting som berättigar nu gällande bestämmelser.Alltså borde jag ha yrkat bifall till motionen 1195. I avsaknad av lagtextavstår jag emellertid härifrån. Hen () kortgenmäle: Det är inte så som säger, alt det föreligger oklarheter påden här punklen. Tvånget att medföra körkort beror hell enkelt pä att detföreligger ett tvång alt ha körkort när man framför bil. För samhället skulledet kostnadsmässigt och kontrollmässigt bli väldigt besväriigi om bilförareinte skulle behöva ha med sig körkortet, t. ex. när de är ute på en långresa. Menom en bilförare av en ren tillfällighet inle har med sig sitt körkort och hanbefinner sig i sin egen hembygd - man kan ju t. ex. råka sätta sig i bilen medbadbyxorna på och åka lill glasslåndel och därvid glömma körkortet pä sin rum -går det i praktiken till så, att polisen ges möjlighet att låta personen ifråga hämta körkortet eller lämna in det pä polisstationen för alt bevisa atlhan har ell sådanl. Dentekniska utvecklingen kommer dessutom atl göra det allt lättare att kolla om enperson har körkort eller inle. När den tekniska utvecklingen är tillräckligtlångt kommen finns det naturiiglvis möjligheter att vidta de åtgärder som herrNyhage pekar pä. Menvi måste, herr talman, ta hänsyn till ytteriigare en faktor. Det är denbrottslighet som vi har i dagens situation. Brottslighet utövas ofta avbilburna personer. Polisen måste kunna vid kontroll la reda på vilka människorsom befinner sig i en bil. För polisen är detta myckel väsentligt. Om man inlehar tvånget att ha med sig körkortet, så försvåras polisenskontrollmöjligheter, och polisens uppgifter-bör för det första vara altupprätthälla säkerheten och för det andra att motarbeta brottsligheten i dettaland. Närdet sedan gäller frågan om minibussar kan jag förstå synpunkter.Del kan lyckas rimligt all ett fotbollslag skall få föras av en person i ensådan buss till tävlingsplalsen. Men det är också en ira-fiksäkerhetsfråga. Vivar visseriigen i utskottet välvilliga lill den här tanken, men vi bedömderiskerna för atl föraren i etl sådanl här fall inle har den underbyggnad, somerfordras för atl köra en buss full med sina kamrater, som alltför stora. Manbör inte lägga ett så stort ansvar på en förare som inte har den utbildning somerfordras. () kortgenmäle: Jag har inte ifrågasatt alt man skall ha körkort. Det ärriksrevisionsverkel som har ifrågasatt om det finns etl sådant behov. Jag äralltså helt på det klara med att vi måste ha en utbildning för atl kunnaframföra bil och att vi måste ha bevis för alt vi har en sådan ulbildning. är inte det frågan gäller. Jag ifrågasätter varför man skall behöva botanär man bevisligen innehar körkort Varför skall man behöva bota i de fall närman sitter i en polisbil tillsammans med polisen som anropar körkortsregistret,och polisen bevisligen får besked om att man har körkort? Det är detta som ärså konstigt, och det är dessa böter jag tycker alt vi skulle kunna komma ifrån. Detblir krångligt för samhället, säger . Ja, de bestämmelsersom nu gäller är verkligen krångliga för samhället. måste man göra enutredning i de fall körkortet inte finns med för atl kunna bedöma om det gåratt göra undantag från böter eller inte - del är krångligt. Carl-WilhelmLolhigius säger att om man sitter i bilen i badbyxor och blir stoppad av polis,så bör polisen kunna se mellan fingrarna med att man inle har körkortet medsig, och man skall kunna fä hämta sitt Om polisenhandlade exakt lika frän fall lill fall, lycker jag att delta vore rimligt. Menså är det inte. Jagställde frågan: Vad är del för skillnad om jag kommer från elt politiskt möteeller från elt kommunfullmäkiigesammanträde klädd i kavaj och har mitt körkortliggande i en annan kavaj där hemma och om jag siller i bilen i Iräningsoverallefler att ha varit ute och tränat? Varför är det viktigare alt jag skall hakörkortet med mig när jag sitter i bilen i kavaj? Jag talar nu av egenpersonlig erfarenhet och vet alltså alt precis detta har hänt, atl del i delena fallel har utdömts böter men inte i det andra. Detvore välgörande alt få besked om varför man skall handla på det sättet. HenLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Vi måsle ha någon form avstrafföreläggande när det finns ett beslut om att körkort skall medföras närman kör bil. Om så inte vore fallet skulle det bara medföra atl bilförarnaaldrig hade med sig sitt körkort. Däremot skall polisen i lindrigare fall - närman vet vilken bilföraren är och situationen är sådan att det kan förklaras atlbilföraren inle har körkortet med sig - kunna reda upp del hela pä annat sätt.Del är icke så lätt som försöker framställa saken när del finns enbestämmelse om atl körkort skall medföras. () kort genmäle: Man måste ha någon form av strafföreläggande, säger . sade atl om enperson sitter i bilen i badbyxor sä behövs det inte något strafföreläggande. Jagfrågar om igen: Varför skall det behövas etl strafföreläggande när bilförarenbevisligen innehar körkort? Vad är det som gör del så viktigt att det finns medjust vid körningen, när det som man blir stoppad av polisengår alt bevisa att man innehar körkort? Varför skall man då behöva bota? Del ärändå pä det sättet att detta av många människor upplevs som en orättfärdighet,och det är dessa människors talan jag nu försöker föra. Hen (): Jag vill till att börja med inslämma med när det gäller defrågor han tog upp. Detär emellertid en annan fråga som behandlas i trafikutskottets betänkande nr 25och som är utomordentligt viktig och allvarlig. Den gäller förutsättningarnaför körkorisåterkallelser. Vi har väntat på en ändring av de nuvarandebedrövliga förhållandena på detta område. Medde ändringar som föreslås i propositionen och ulskottsbetänkandet avser man atluppnå en mer individualiserad och nyanserad bedömning. Det föreslås fastställdaålerkallelsetider och slörre möjligheter att utfärda varning i stället för attåterkalla körkort Allldetta är bra - del är förbättringar jämfört med lidigare. Men del är alldelesför små förbättringar jämfört med vad vi hade väntat oss. Detär också myckel bra atl det i 24 S i förslaget till körkortslag sägs att man omsynnerliga skäl föreligger kan underlåta att återkalla körkort och i ställetutfärda varning. Det är bra atl de möjligheterna kommer att finnas. Del är baradet att lagförslaget fortfarande innehåller alltför mycket av resiriktiviiel.Och det finns fortfarande bestämmelser om att körkortet kan återkallas avorsaker som inte har med trafiken att göra. Körkortkan t. ex. återkallas om körkortshavaren i annat fall har brutit mol en fråntrafiksäkerhelssynpunkl väsentlig regel vid förande av motordrivet fordoneller spårvagn, om körkortshavaren på grund av opålitlighet inykterheishänseende ej bör ha körkort, om del med hänsyn till brottslig gärningkan antagas atl han ej kommer atl respektera trafikreglerna och visa hänsyn,omdöme och ansvar i trafiken eller om han på grund av sina personligaförhållanden i övrigl ej kan anses lämplig som förare av körkortspliktigtfordon. Vad är "personliga förhållanden i övrigt" för någonting? Delhar ju inte ett dugg med trafiken alt göra. Dethär förslaget är, som jag sade, ett steg i rätt riktning men ett alldelesför kort steg. Dessutom upprörs jag av vad som står i betänkandet pä s. 16 altutskottet vill "erinra om att körkortsingripandena ej ulgörstraffsanktioner". Med kännedom om hur del går till skulle man kunna sägaatt det är ungefär som om man säger till den som skall avrättas och slår medrepet om halsen: "Det här är inget straff förstår du, vi måste bara skyddaoss mot dig." Aterkallelseav körkort är en åtgärd som enligl min mening skall tillgripas ytterstsparsamt och endasl vid upprepade grova brott mot trafikreglerna. Aterkallelseav körkort är etl orättvist straff därför atl det drabbar så olika. Det drabbaren person som bor i glesbygd och som har dålig tillgång till kollektivakommunikationer kolossalt hårt och alldeles speciellt hårt om han är beroendeav sin bil för att resa till och frän arbelel, vilket många i glesbygden är.Det drabbar hans familj, hans oskyldiga barn, som inte har möjlighel alt kommaut därför att fadern har förioral körkortet och modern kanske inget körkorthar. Men det drabbar inte lika hårt i en tätort där man har godakollektivirafikmöj-ligheter. Del drabbar inte heller lika hårt den som t. ex.har möjlighet att låta andra skjutsa sig som den som inle har de möjligheterna. Detär alltså ett orättvist straff Och det är ett straff Det är väldigt bra altpropositionen och trafikutskottet föreslår bestämda ålerkallelsetider, spärrtider,och atl del finns möjligheter atl i stället för aterkallelse ta till varning.Jag är bara besviken över att de möjligheterna är så restriktivt utformade. Jagupprepar än en gång: Aterkallelse av körkort bör ske ytterst sparsamt ochendasl vid upprepade grova brott mot trafikreglerna. () kortgenmäle: Jag vill bara i all anspråkslöshet säga till den senasle talaren atl vii vårt land måsle ha enhetliga regler. Jagvill också påminna honom om atl en del av rättsfrågorna kommer au tas upp isamband med behandlingen av en proposition som kommer senare, då vi skalldiskutera domstol och kammarrätt. HenRANESKOG (c): Bara några få ord med anledning av molionen 827, där jag och herrPolstam framfört önskemål om atl man i samband med körkortsutbildning ocksåskall lägga in någon form av ulbildning i sjukvård och första hjälp förtrafikanter. Del är ell önskemål framställt av människor, som genom sitt yrkeeller på grund av andra omständigheter vistas myckel på landsvägarna och oftafår bevittna olyckor och även själva i viss utsträckning drabbas av sådana. Jagär tacksam för den behandling som trafikutskottet givit vårt yrkande och förmeddelandet om all den ulbildning som vi aktualiserat börjat föras in påkursplaner. Frågan är alltså redan lill viss del på gång, och del är ju bra atlviss sjukvårdsutbildning kan komma atl ingå i den primära grundutbildningen förkörkort. Men den stora kategorin är ju de som äger körkort sedan gammall, ochburman kommer alt behandla denna grupp är än så länge hell ovisst. Jagvill med dessa ord endast skicka med en hälsning till irafiksäkerhelsverkei omalt del kunde vara önskvärt att även vi som sedan gammall innehar körkort kundekomma i åtnjutande av något slags sjukvårdsutbildning. Denna kategori, denstora delen av dem del gäller, får inte glömmas bort, även om man är inriktadpå att skapa bätlre framtida förhållanden i trafiken. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMellqvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill atlkammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 25 mom. 4röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservationen av m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1976/77:32 med anledning av propositionen1976/77:119 om veterinär-utbildningen, m. m. 1976/77:45 med anledningav propositionen 1976/77:63 med förslag till lag om kungörande i måloch ärenden hos myndighet m. m. jämte Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1976/77:50med anledning av motioner om reklamskatten. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:324 av . (s) och 1976/77:1027av m. fl. (m), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om utredning av konsekvenserna av reklamskatten för s. k. allmännanyhetstidningar, dvs. 1. motionen 1976/77:324, 2. motionen 1976/77:1027, i den mänmotionerna inte kunde anses besvarade genom vad utskottet anfört Hen (): För en middagstörstande kammare kan jag som upplysning nämna alt jaginte kommer att begära votering. Däremot kommer jag att yrka bifall tillmotionen 1027 om reklamskattens negativa konsekvenser för dagspressen. Imotionen har jag och mina medmolionärer erinrat om den häftiga reaktion somuppstod 1971 när den dåvarande socialdemokratiska regeringen lade fram förslagom en ny och särskild skatt på annonser i 10 protokoll 1976/77:145-146 a. påmindeman om pressfriheten och vad dess förutsättningar kräver. Och det varsanneriigen inte bara borgerliga tidningar som reagerade mot dettaregeringsförslag. Reaktionen var mycket skarp även från socialdemokratiskt hälli dagspressen. En rad socialdemokratiska tidningar sade bestämt nej lillannonsskatt. skrivelse och i regeringsuppvaktningar framhöll alt en skatt av delta slag skulle fä mycketallvarliga konsekvenser för pressen. - där även socialdemokratiskatidningar ingår - vädjade om atl regeringsförslaget inte skulle realiseras. Iriksdagen gick och emot regeringsförslaget. Jag nämnerdetta även som en erinran lill dessa partiers representanter i skatteutskotiel,som behandlat vår motion om an-nonsskaiten. Dendåvarande regeringen genomdrev emellertid annonsskatten och året därpågenomdrevs en utvidgning av skatten till en allmän reklamskatt Även dä gjordeSvenska tidningsutgivareföreningen sin stämma hörd och vädjade om allannonsskalten skulle avskaffas. Detblev emellertid en allmän reklamskatt, differentierad lill 6 96 för allmännanyhetstidningar, dvs. dagspressen i stort, och för övrig reklam. Ett visstbottenavdrag, motsvarande en annonsintäkt pä 3 milj. kr. Riksdagensbeslut om en allmän reklamskatt var olyckligt, och det blir inte ett duggbättre av atl det gäll det börjat verka. Konsekvenserna harockså mycket rikligl påtalats av . I en skrivelse isamband med en uppvaktning för budgetminister i fjolpåtalade den allvarliga ekonomiska situation somdagspressen har hamnat i. Man redovisade också någol av den konkurrenssnedvridningsom reklamskatten har åstadkommit och som drabbat just dagspressen, alltså dendel av pressen som har funnit så samhällsangelägen atl därgår ut med etl par hundra miljoner i huvudsakligen selektivt slöd. Närdet inte frän den borgerliga regeringen kom några signaler i budgetpropositionenom en avveckling av annonsskalten återkom lillregeringen med en skrivelse den 26 janurari . Då framlade man äter slarkaskäl för ett slopande av denna extra beskattning, som läggs pä tidningarna vidsidan av momsen på annonserna. Självfallet drabbas också allmänheten i sistaledet. Eflertextannonser, dödsannonser och alll annal i annonsväg belastas jumed och av denna skatt. Oändligtmånga röster har under dessa år höjts med maningar om alt slopa annons- ochreklamskatten. De rösterna har inte bara kommit från pressens ochreklammediernas håll. Utbildningsminister hör till dem somofficiellt har framhållit att annonsskatten bör avskaffas. Det gjorde han bl.a. vid etl möte med höstas här i . harhan också vid etl möte hos Tidningsutgivareföreningenframhållit som sin mening atl denna skatt bör avvecklas hell. Förstatskassan rör det sig om en relativt begränsad summa, drygt etl par hundramiljoner . Men för dagspressen rör det sig om en tung marginell bördaovanpå den myckel kostnadsintensiva verksamhet som tidningsutgivning utgör. Jagupprepar att annonserna dessutom är belastade med mervärdeskatt. Somjag påpekat finns del en rad skäl för att avskaffa reklamskatten, framför alltdå den del som drabbar dagspressen.