prot · G00935 · 1976-12-31 00:00:00 — Vad som sker med NJA är väl omnågot uttryck för en bestämd vilja all gå vidare även sedan det har visat sigatt de luftiga visionerna inte höll vid närmare granskning och att demarknadsmässiga förutsättningarna för en höjning av handelssiålsproduktionen iNorrbotten dröjer. 80 är inte skrinlagt, som gerintryck av, det är ell projekt som har skjutits . Menfrån en annan och mera principiell synpunkt är inläggintressant. Det illustrerar kanske något av det problem som vi har medutvecklingen i . Även de personer som representerar här ikammaren måste ju ha en positiv vilja att i en konstruktiv anda gripa sig anmed problemen. Jag iror alt man får akta sig för alt i debatten om situationeni hänge sig ål överdrifter, som innebär alt man målar i mörkarefärger än vad som är motiverat. Del är alldeles uppenbart all det finns akutaproblem i liksom i andra delar av landet. Och det är också riktigtatt problemen i är av en annan dimension, vilket ju också motiverartillsättandet av den delegation som skall samordna samhällets insatser. FrånNorrbottens sida måste man enligt min mening ändå ha en grundläggande tro pålandsdelens potentiella möjligheter, och det som skrämmer mig i herrLövenborgs inlägg är att den tron egentligen inte finns. De lokala företrädarnamåste ha en sådan tro, om man med utsikt till framgång skall kunna vidtasamhälleliga åtgärder. Del är inle fråga om någon avvecklingsplanering. Allgöra gällande något sådanl är att i hög grad misstolka de allvarliga ochmålmedvetna åtgärder för att hjälpa lill atl klara sysselsättningsproblemet iNorrbotten som den nya regeringen är beredd atl vidta. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i kommun Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i kommun Hert LÖVENBORG (vpk): säger alt den nya regeringen har en bestämd tro. Tro ärvisserligen att icke veta, och man får faktiskt söka med lupp i del härinterpellationssvaret efter den bestämda viljeinriktningen. Och, ,om det som sker vid NJA är ett bevis på regeringens vilja - så bevareoss för den goda viljan i så fall. Jaghar vidgat frågeställningen litet grand därför atl det är nödvändigt i densituation som vi nu befinner oss i. Katastrofen är ju hotande för länet somhelhet, och att säga detta är inte att inte tro på möjligheter! Viär helt förvissade om alt de finns, men här handlar det om vilja, det handlarom planmässighet och det handlar om en myckel klar politisk viljeinriktning,som jag har myckel svårl att tro att den borgerliga regeringen har - del villjag säga ärligt och uppriktigt. Jaghar konstaterat atl svaret när det gäller den kommun som jag frågade om varintetsägande. Jag framhöll i interpellationen att kommun befinnersig i det läge att den måste bli föremål för en mycket snabb statligräddningsaktion, att kommunen sitter i en ekonomisk rävsax och atl det behövsomedelbara industriinsatser. Jag efterlyste någonting konkret, bl. a. därföratt det finns ett par konkreta projekt som har diskuterats. Denena frågan som jag vill komma in på är frågan om ett aluminiumverk i ,som enligt tidigare utsagor skulle kunna ge 500 nya jobb. Det projektet grundarsig på industriverkets ulredning om del framtida aluminiumbehovet enbart iSverige. Ett annat konkret projekt, som regeringen - med den här bestämdaviljeinriktningen - bör studera är följande: 1 kommun finns troligenEuropas största marmorfyndighet, som ligger vid Nårvejaur i kommun.Den har konstaterats vara och . Man har borrat 100 m ner ochkonstaterat all det även på det djupet finns marmor av fast och fin karaktär.Det är alltså en fyndighet som dels skulle kunna användas för all skaffa framkalk - krossad marmor blir som bekant kalk -, dels skulle kunna ge marmor lillbyggnadsmaterial. Delär alltså konkreta industriprojekl. Kan inte de utgöra några av de projekt somsnabbt skulle kunna aktualiseras av regeringen - om den nu har den bestämdaviljeinriktning som säger all den nya regeringen har och om denockså är medveten om behovet av snabba och rätt omfattandesysselsäliningspolitiska åtgärder? Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och hänvisades 1976/77:21 till justitieutskotlet § 8 Föredrogs menbordlades åter betänkanden /77:11 och 12 skatteutskotletsbetänkanden /77:6 och 7 justiiieulskottets belänkanden /77:1, 8 och 9försvarsutskottets belänkanden /77:3 och 4 socialutskottets belänkanden1976/77:9-12 och 14 kulturutskottets belänkanden /77:14-19näringsutskottets betänkanden /77:4-6 § 9 Föredrogs och biföllsinterpellalionsframställningen 1976/77:55. §10 Herr talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle socialutskottets betänkande nr 14 uppföras närmast eftersocialutskottets betänkande nr 9. §11 Anmäldes och bordlades betänkande 1976/77:13 med förslag till ändring av vissatilläggsbestämmelser i riksdagsordningen 1976/77:8 med anledning av motion om rätt tillsjukpenning vid föriust av idrottsinkomst 1976/77:9 med anledning avmotioner om offentligansiälldas pensioner 1976/77:10 med anledning av motioner omobligatorisk begravningsförsäkring m. m. 1976/77:11 med anledning av motioner om rätt tillersättning från allmänna försäkringen vid sjukdomsfall utomlands m. m. 1976/77:12 med anledningav motioner om folkpensionärernas situation §12 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:22 av herrWerner m.fl. 1976/77:23 av m.fl. 1976/77:24 av m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:25 medförslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /77 1976/77:25av m.fl. 1976/77:26 av hert m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:42 omsänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. 1976/77:27av m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:44 omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, m. m. § 13 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kam- 1976/77:56 av herrAndersson i (s) till herr justitieministern om information tillallmänheten beträffande vissa ändringar i : beslöt efter en proposition frånregeringen (1975/76:170) om "Faderskap och vårdnad" bl. a. att giftaföräldrars gemensamma vårdnad om sina barn inle nödvändigtvis behöver upplösasvid skilsmässa. Den nya lagen träder i kraft . Där finns bl.a. en' bestämmelse som säger att om föräldrarna är ense om atl även ifortsättningen utöva vårdnaden gemensamt skall domstolen förordna enligt derasönskemål, om det inte uppenbart skulle strida mot barnets bästa. Ävenföräldrar som inte är eller har varit gifta med varandra föreslås få gemensamvårdnad om sina barn, oberoende av om de bor tillsammans eller inte.Förutsättningen är också här atl föräldrarna är ense om att vårdnaden skallutövas gemensamt och alt domstol inte finner all della uppenbart skulle stridamot barnets bästa. Riksdagsbeslutetinnebar även i övrigt en rad förändringar i föräldra-balkens reglerom faderskapoch vårdnad av barn, bl. a. om hur faderskap skall fastställas. Dennalag träder i kraft redan om en månad. Jag har den uppfattningen att kännedomenom den bland allmänheten är ganska dålig. Men den kommer för många föräldrarall få stor betydelse. Med anledning därav är del angelägel attjustitieministern tillser atl upplysningar om de ändrade lagparagrafernasprids. Redan när lagutskottet behandlade frågan togs detla upp. Jag citerar urulskonsbelänkandet (LU 1975/76:33) s. 112-113 under rubriken : "Utskottethar i det föregående framhållit behovet av information.Självklart är det alltid angeläget med information om ny lagstiftning.Erfarenheterna visar emellertid att det är svårt all göra lagstiftarensintentioner kända inte endast hos allmänheten ulan även hos de olikamyndigheter och organ som kommer i beröring med lagen. Genom dettalagstiftningsärende införs nya bestämmelser som har ingripande betydelse förföräldrar och barn. Utskottet vill därför kraftigt stryka under angelägenhetenav att en bred information om de nya reglerna och deras konsekvenser kommertill stånd. En sådan information bör innehålla en rekommendation för föräldrarsom överväger att ha gemensam vårdnad om sina barn att, innan de ansöker härom,ta kontakt med sociala myndigheter eller advokat för atl få råd och hjälp. mening har man all anledning atl räkna med atl en ordning medgemensam vårdnad för frånskilda eller ogifta föräldrar kommer att krävainsatser från samhällets sida i form av stöd och hjälp lill föräldrar. Särskilttorde delta gälla frågorna om hur de ekonomiska problemen i anledning av dengemensamma vårdnaden skall lösas och om hur den faktiska vården skall ordnasför alt barnen skall få så trygga uppväxtvillkor som möjligl. I propositionenerinras om alt föräldrar redan nu har möjlighet att söka råd och hjälp hosmedlare eller familjerådgivare. Som framgår av utskottets betänkande LU1975/76:32 anlitas medlare emellertid i ringa utsträckning och de torde i stortsett sakna utbildning för att kunna lämna föräldrar det nu aktuella stödet. Ifråga om famil-jerådgivningsverksamheten gälleratt den alltjämt är bristfälligtutbyggd, och i många kommuner saknas helt möjlighet atl få sådan rådgivning.Mot bakgrund härav vill utskottet sett från de synpunkter ulskollel har allbevaka underslryka viklen av en ökad satsning på familjerådgivningen. Såsomframhålls i motionen 1975/76:1122 och även i flera remissvar är del ocksåviktigt med en ökad satsning på den psykiska barna- och ungdomsvården. 1varje fall t. v. kommer en stor del av uppgiften att råda och hjälpa föräldrari nu berörda frågor alt ligga på barnavårdsnämnderna, advokatbyråer m. fl.Utskottet vill i anledning härav franihålla betydelsen av att det halvår somåterstår lill dess den nya lagstiftningen skall träda i kraft utnyttjas förinformation till och utbildning av personalen vid de rältsvårdande och socialamyndigheter och organ som kommer att handlägga frågor som har samband medlagstiftningen. Utskottet vill här peka på möjligheten för departemenlel allsamordna ulbildningen för skilda personalkategorier." förslag beslutade ge regeringen till känna vad utskottetanfört om informationsbehovet. Migvelerligt har ännu ingen information gått ut till allmänheten. Eftersom detbrådskar med att sådan lämnas lill medborgarna finner jag anledning att tillherr justitieministern rikta följande fråga: Påvilket sätt och i vilken omfattning avser justitieministern all informeraallmänheten om de ändringar i som träder i kraft den 1 januari1977? 1976/77:57 av herrBörjesson i (c) till herr justitieministern om åtgärder molpornografi och prostitution: Genom massmedia har allmänheten gjorts underkunnigom den brutala verksamhel som bedrivs inom porr- och prosiiiuiionsbranscherna.1 långa siycken har vi här i landel nära nog skrulil med den s. k. sexuella frigjordheten.För några år sedan släpptes porriilleraturen fri genom en lagstiftning som ioch för sig var omstridd. Det fanns förutseende människor som redan då ställdesig frågan vad detla kunde resultera i. Själva porr-lilteraluren innebär ennära nog total exploatering av kvinnor, vilket i olika sammanhangpåtalats. Det är förvånande att några krafttag ännu inte tagils mot dennautveckling. har vi fått veta alt exploateringen gäller också barn i12-14-årsåldern. De exploateras inte bara i tidskrifter av tvivelaktigkaraktär. Dessa barn förekomn-ier också allt oftare och i större utsträckninginom prostitutionen. Vadvi nu fått veta är att kvinnor och små flickor gjorts lill en handelsvara avstora mått. Delta bygger utan tvivel till stor del på den utbredda porr sommed lagens välsignelse får förekomma i vårt land. I dess spår utspelastragedier med utomordenligt svåra konsekvenser. Spelhålor och sexklubbar växerupp som svampar ur jorden och polisen står maktlös enligt egen utsago. Iskuggan av spelhålor - det är inte hell obekant - existerar ocksåprostitutionen. Denna har vuxit till en storindustri, vars förgreningarsträcker sig lill alla illegala och mer eller mindre legala områden. Kvinnorhar slagit larm tidigare om den utbredda porrindustrin där exploateringen intelängre känner några gränser. Under "frigjordhetens" täckmantel fårdella utspelas i vårt samhälle utan ingripanden. Ett stort antal mindrenogräknade personer har också här sett en lukrativ källa att ösa svarta pengarur. Dennabrottsliga verksamhet kan inte längre få fortsätta, och vi kan inte längre sompolitiker stillatigande flnna oss i att åtgärder mol den avvisas med bl. a.motiveringar som alt polis och andra myndigheter saknar resurser härför. Dennakommersialisering inom porr- och pros-tilutionsinduslrin måste angripas genomskärpt lagstiftning. Prostitutionen har alltid funnits, och vi lär inle varesig genom lagar eller andra åtgärder kunna eliminera den. Men vad vi måstekomma ål är den industrialisering av sexualiteten som också omfattarbarn. Detsocialt myckel allvariiga är dessutom att prostitutionen i regel är förknippadmed kriminalitet, narkotika, alkohol etc. Detta drabbar hårt de prostituerade,däribland alltså även barn, men bidrar till att de skumma affärsmännen bakomdenna verksamhet kan inhösta allt större summor svarta pengar. Skolanoch hemmen har här sin givna uppgift atl fylla. De fruklans-värda uppgifter somvi fått del av bör te sig skrämmande också för skolmyndigheter och inte minstför familjer. Hem- och skolaföreningarna men framför allt skolan borde sätta igång en upplysningsverksamhet som för elever och föräldrar klargjordeutvecklingen och vad den kan innebära för enskilda individer. Skolan kanrimligtvis inte hänvisa till bristande resurser - där krävs all lärare ochannan skolpersonal aktivt engagerar sig för uppgiften. Enligtmin mening bör en parlamentarisk utredning tillsättas - kompletterad medexpertis från social vårdande myndigheter och andra berörda parter - meduppgift atl granska dessa problem och skyndsamt utarbeta förslag till skärpningav gällande lagstiftning och till ny lag som kan bidra lill en sanering av denkommersiella porr- och prostitutionsverksamheten. Medstöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarens tillstånd atl till herrjustitieminister ställa följande frågor: låta vidta en översyn av gällande lagstiftning beträffandeporriilleraturen i syfte att sanera hela verksamheten? alt låta stifta sådan lag att den dels medger polisen bättremöjligheter till ingripande när det gäller barnprostitution, dels ger polisenoch andra berörda myndigheter reella instrument för att så långt möjligt stoppaden ohämmade kommersialism som brett ut sig på pro-titutionens område? §14 Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts den 26november 1976/77:118 av frökenHjelmström (vpk) till herr socialministern om till-lämpningen avrekommendationer om platsantal på daghem och fritidshem: Många kommuner tillämpar s. k. överinskrivning påbarnstugorna, dvs. fler barn skrivs in än det av rekommenderadeplaisanlalet på daghem och fritidshem. utfärdade nyaanvisningar om beräkningsgrunderna för driflbidrag i vilka man bl. a. infördebegreppet "avdelningsyta". Kommunerna gavs därvid möjlighet attföreslå nya platsanial för daghemmen, som skulle fastställas av socialstyrelsen.I avdelningsylan inräknas även groventré, kapprum, m. m., mot tidigare endastlekyta för barnen. Denna förändring har lett lill att 30 kommuner inkommit tillsocialstyrelsen med begäran om ändring av platsantalet på befintliga förskolor.Redan innan fattat beslut har emellertid flera kommunerföregått ett ställningstagande och skriver nu in ytterligare ett antal barn pådaghemmen. 1 exempelvis har man i den kommunala budgeten för 1977beslutat utöka plaisanlalet med 45. Moldenna bakgrund vill jag ställa följande fråga lill herr socialministern: Stårdel i överensstämmelse med regeringens målsättningar att kommunerna sänkerkvaliteten på daghemmen på detta för barnen oacceptabla sätt med hänvisningtill förrådsutrymmen o. d.? 1976/77:119av () till herr socialministern om åtgärder mot barn- ochungdomsprostitutionen: Enligt uppgifter som framkommit den senaste lidenhar prostitutionen bland barn och ungdom blivit allt vanligare. Mycket tyder påatl del är sociala faktorer som ligger bakom denna utveckling. ungdomarna skaparprostitutionen en ännu svårare social situation i framliden och kan medföraallvarliga problem. beredd all redovisa dels i vilken utsträckning åtgärder lidigarevidtagits för att komma till rätta med dessa problem, dels om statsrådet ämnarvidta åtgärder för att komma till rätta med de sociala problem som orsakar ochorsakas av barn- och ungdomsprostitulionen? 1976/77:120av i (c) lill herr justitieministern omsäkerhetsanordningarna vid kärnkraftverken: Vill statsrådet medverka till all en översyn skerav säkerhelsanord-ningarna vid vårt lands samtliga kärnkraftverk och alt om såerfordras säkerhetsanordningarna skärps i och för undvikande av sabotage ochterrorhandlingar? 1976/77:121av () lill fru statsrådet om samverkan mellan förskolanoch lågstadium: Riksdagensbeslut angående lärarutbildningens dimensionering innebar allintagningen lill klasslärarulbildning niinskades, vilket får till följd attklasslärarulbildningen i bl. a. läggs ner. beslötriksdagen all intensifierad försöksverksamhet med samverkan mellan förskolaoch lågstadium skulle bedrivas i . anförde idetta sammanhang att man borde kunna överväga atl förlägga en motsvarandeförsöksverksamhet till i . Sådan verksamhet pågårredan där genom skolans eget initiativ. Genom en utökadförsöksverksamhet på detta område skulle flera olika samverkansformer kunnaprövas. Mot bakgrund av del anförda vill jag ställa följande fråga: Hur bedömerstatsrådet möjligheten att påbörja ytterligare försöksverksamhet beträffandesamverkan mellan förskola och lågstadium? §15 Kammaren åtskildes .