prot · G00950 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:50 §1 Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1976/77:50 lillskatieutskoltet Avdragsreglernaför kostnaderfÖr tryggande av pensionsåtaganden, m. m. §3 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningen 1976/77:65. 1976/77:8 med anledning av propositionen1975/76:208 om ändrade beskattningsregler för vissa äldretjänstepensionsförsäkringar m. m. §5 Avdragsreglerna för kostnader för tryggande av pensionsåtaganden, m. m. Föredrogs skatteutskottets belänkande 1976/77:14med anledning av propositionen 1976/77:48 om ändrade avdragsregler förkostnader för tryggande av pensionsåtaganden, m. m. jämte motion. I propositionen 1976/77:48 hade regeringen() föreslagit alt skulle anta vid propositionenfogade förslag till 1. lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1975:1348) omikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändring i kommunalskatlelagen(1928:370), 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föOande: "För att underlätta genomförandetav lagstiftning om nya beskattningsregler för pensionsförsäkringar m.m. föreslås i propositionen vissa ändringar i de regler som gäller förarbetsgivares avdrag för kostnader för tryggande av anställdas pensionering. Genom1975 års lagsliflning har arbetsgivares avdragsgilla kostnader för tryggande avpensionsåtagande i princip begränsats till kostnaderna för att trygga pensionenligt allmän pensionsplan. föreslås att avdrag skall medges även förkostnader för smärre avvikelser från sådan plan under förutsättning bl. a. attpensionsåtagandet, till den del det avser AvdragsreglernaJÖr kostnaderfÖr tryggande av pensionsåtaganden, m. m. avvikelserna, har tryggatsgenom pensionsförsäkring. föreslås viss utvidgning av begreppetallmän pensionsplan. För de fall då arbetstagare inte omfattas av allmänpensionsplan föreslås vidare en ny avdragsregel som innebär att arbetsgivare ivissa fall kan få avdrag för kostnader för tryggande av pensionsåtagande medbelopp motsvarande av den lön som har utgivits lill arbetstagaren. Även iövrigl fbreslås att arbetsgivares rätt till avdrag för pensionskostnaderutvidgas i vissa avseenden. De nya bestämmelserna föreslås i princip gälla fr. o. m. 1977 årstaxering." I detta sammanhang hade behandlats molionen1976/77:41 av herrar () och (), vari hemställts all skulle delsanla de i proposilionen föreslagna reglerna för avdrag för pensionsutfästelsermed smärre avvikelser från allmän pensionsplan med den ändringen att avdrag förde särskilda kostnader, som föranleddes av avvikelserna beträffande nyautfästelser i detta hänseende, medgavs endast under förutsättning allutfästelserna i denna del överensstämde med motsvarande utfästelser somarbetsgivaren lämnat före den , delsanta de i propositionen föreslagna reglerna angående avdrag för utfästelserangående pension med den ändringen att avdrag för sådanutfästelse till förmån för arbetstagare med bestämmande infiytande i företagetmedgavs endast efter dispens. attriksdagen med avslag på motionen 1976/77:41 och med anledning av vad utskottetanfört skulle anla vid propositionen fogade förslag till 1. lagom ändring i kommunalskattelagen(1928:370) medde ändringar all 53 S och ikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, 2. lag om ändring i lagen (1975:1348) omikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)med de ändringar att 2 och 8 i;!? skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) med de ändringar att dels ingressen, dels 30 i? 1 mom. skulleerhålla av utskottet föreslagen lydelse. Reservationhade avgivits av herrar , och i , fruNormark samt herrar , och (samtliga s) som ansett attutskottet under 1 och 2 bort hemställa allriksdagen skulle med bifall till motionen 1976/77:41 och med anledning avpropositionen beträffande förslaget lill lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) anta utskottets förslag med den ändringen att punkt 2e avanvisningarna till 29 ! ; skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelsesamt beträffande lagen (1975:1348) om ikraftträdande avlagen (1975:1347) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) anta Nr 50 regeringens förslag med den ändringen att 8 ? ; skulle erhålla av reser- Lördaeen den vanierna föreslagen lydelse. Hen (): beslutade vi här i om ändradebeskattningsregler för pensionsförsäkringar, med verkan i huvudsak från 1977års taxering. De nya bestämmelserna innehöll bl. a. regler innebärande attarbetsgivares avdragsgilla kostnad för tryggande av anställds pensioneringbegränsades till kostnader för att trygga pension enligt s. k. allmänpensionsplan. Reglerna syftade till att ge skattemässiga förmåner i form avavdrag för kostnader för pensionering intill en viss godtagen högsta standard.Riktmärket vid bestämmandel av standarden utgjorde pensionsförmånerna enligtplanen för industrins och handelns tilläggspension, den s. k. ITP-planen. Närvi behandlade propositionen i utskottet framkom det att det fannspensionsplaner med smärre avvikelser, där avtalen lämnade obetydligt bättreefterlevandeförmåner än ITP-planen. visste vi att finansdepartementetplanerade en översyn av vissa tekniska frågor, och därför föreslog utskottetatt i skrivelse till regeringen skulle begära prövning avmöjligheterna att tillgodose önskemålen om bibehållen avdragsrätt förpensionsåtaganden som innebar mindre avvikelse från s. k. allmän pensionsplan. Denproposition som vi har att behandla, 1976/77:48, och som grundar sig på denutredning som tillsattes för att bl. a. se över den fråga som jag här nämnt, ärutan tvivel i sin helhet generös, för att inte säga generös i överkant. Densocialdemokratiska utskottsgruppen har ändock ansett sig kunna accepterapropositionen utom på två viktiga punkter. Närvi antog grundlagstiftningen med bred majoritet var vi ocksåöverens om all genom en utredning hitta en framkomlig väg till särskildaavdragsregler för pensionsplaner med, som vi sade, smärre avvikelser frånITP-planen. Jag vågar påstå att uppfattningen inom en lika bred majoritet varall det rörde sig om mycket obetydliga bättre förmåner och därmed ocksåobetydliga merkostnader, jämfört med exempelvis just ITP-planen. Ipropositionen föreslås nu att man skall acceptera kostnader för sådanaavvikande förmåner i stort sett utan annan begränsning än att merkostnadernainte får överstiga av totalkostnaderna enligt allmän pensionsplan. Enligtvår uppfattning, och del framhålls också i propositionen, innebär denföreslagna 8-procentsregeln avdragsmöjligheter med god marginal i förhållandetill de avvikelser som förekommer. Det leder till att fältet är fritt förföretag, som i sina nuvarande pensionsplaner har till-läggsförmåner, alt nuhöja dessa eller komplettera med nya likartade förmåner. Nyetablerade företaghar givetvis också den möjligheten. Propositionens förslag i det här avseendetär enligt vårt förmenande inte A vdragsreglernaförkostnaderfÖr tryggande av pensionsåtaganden, m. m. Avdragsreglernaför kostnaderJÖr tryggande av pensionsåtaganden, m. m. i linje med vad en bredmajoritet tänkte när vi log grundlagstiflningen. Att döma av skrivningen i detbetänkande vi nu har alt behandla tycks utskoltsmajoriteten dela den häruppfattningen. På s. 23 i betänkandet sägs; "Ulskollel vill framhålla attdet givetvis inte kan godtas, att dessa förmåner nu utvidgas ytteriigare isyfte att utnyttja detta avdragsutrymme fullt ut eller t. o. m. utvidgas lillandra områden än som omfattas av dessa planer." Jagfrågar; Hur skall man kunna förhindra en sådan utvidgning om man inte ilagtexten skriver in den begränsningsregel som vi föreslagit i reservationen?Utskoltsmajoriteten säger i stället att man skall föOa utvecklingen meduppmärksamhet i det fortsatta utredningsarbetet. Men man kan inte förrän iefterhand konstatera att etl företag ändrat förmånerna i sina pensionsplaner!Jag vill fråga utskottets talesman: man då tänkt sig en ändring iavdragsreglerna med retroaktiv verkan? Jag befarar att det snarare blir så i den situationen känner sig tvingad att lämna fältet fritt för motsvarandeändringar hos de företag som inte hunnit med i svängarna. Och sedan rullar detvidare mot en utveckling som en klar majoritet av oss i den här intehade tänkt oss när vi tog grundlagstiflningen . Omni hade accepterat vårt ändringsförslag eller om gör det vid denvotering som skall ske undviker vi den utveckling som jag här harbeskrivit. Denandra fråga där vi socialdemokrater har en annan uppfattning än den somföreträds av den borgeriiga utskoltsmajoriteten gäller förtida pensionsuttagför arbetstagare-huvuddelägare. Ipropositionen föreslås den ändringen av nuvarande regler alt om anställdpensioneras före ordinarie pensionsålder men arbetsgivaren trots delta åtar sigall utge fulla pensionsförmåner får arbetsgivaren avdrag för sina merkostnaderutan alt behöva begära dispens hos riksskalleverket, under förutsättning atttillämplig allmän pensionsplan medger lägre pensionsålder än . Detföreslås vidare - och det är där vi har en avvikande uppfattning - attarbetstagare-huvuddelägare inte behöver dispens vid förtidapensionsutiag t. o. m. Enligtvårt förmenande kan man inte bortse från den omständigheten att när det gällerarbetstagare-huvuddelägare föreligger inte något reellt tvåpartsförhållande mellanden anställde och arbetsgivaren. Det är väl snarare så att det är fråga om enuppgörelse mellan förmånstagare och företagets talesman i en och samma person,och då kan det inte bortses från - som också framhålls i utredningensbetänkande - att en sänkning från den ordinarie pensionsåldern kan utnyttjasför annat syfte än för pensionering. Det är mot den bakgrunden som vi ireservationen yrkar att pensionsåldern för arbetstagare-huvuddelägare inte börkunna sättas lägre än utan dispens. Slutligenhar utskottsmajoriteten i betänkandet tagit upp ett par andra frågor. a.föreslås särskilda övergångsbestämmelser som innebär all 30-procentsregeln förpensionsåtaganden som inte kan jämställas med allmän pensionsplan skall fåtillämpas i något slörre utsträckning beträffande förförsäkringar som tecknats . Övergångstiden utsträcksenligt förslaget så att den gynnsammare regeln får tillämpas t. o. m. räkenskapsårsom avslutas före . Vidaregäller det frågan om vilka ändringar som får göras i villkoren för vissa äldreförsäkringar. Enligt nuvarande regler skall om förmånstagare insätts i stridmot de nya reglerna, som antogs , den mot försäkringen svarandepremiereserven och övriga tillgodohavanden i så fall i sin helhet las upp tillbeskattning under det år då förmånstagar-förordnandet lämnades. föreslås altden påföOden inte skall tillämpas om försäkringstagaren återkallar förmånstagarförordnandetulan dröjsmål. För vår del anser vi all det inte finns skäl frånlräda tidigareställningstagande i dessa frågor. Jag ber alt få yrka bifall till den vid skatteutskottets betänkande nr14 fogade reservationen av m. fi. HerrGUSTAFSSON i (fp); Den proposition, nr 48, som vi nu behandlar är i icke ringa mån ettresultat av de beställningar av en översyn av lagen , somskatteulskottet i sitt betänkande 1975/76:20 begärde hos regeringen. Deändringar som i proposilionen 48 föreslås i förhållande lill förra riksmötetslagstiftning rör sig i huvudsak om tekniska förbättringar. Avsikten med dessaär bl. a. att rätta till vissa något snävt dragna gränser i fjolåretslagstiftning och all minska antalet dispensärenden hos riks-skatteverket. Ävenom majoritet och reservanter i stort är ense om behovet av ändringar,förekommer dock avvikande uppfattningar på några punkter. Två av deuppfattningarna gäller sakfrågor medan de andra kanske är av mera teknisknatur. HerrBoström har redan i inledningsanförandet berört de punkter där det skär sig. Påden ena punkten, som gäller 8-procentsregelns tillämpning, delar utskottet iprincip den inställning som motionärer och därmed också reservanter har anförti utskottet. Jag skall inte nu upprepa del som föredrog urulskotlels skrivning. Påden punkt där våra uppfattningar skiOer sig vill reservanterna ha en låsttidsgräns fastställd per för förmånsutfästelser medanutskottet har stannat för ett smidigare övergångsförfarande. Utskottet har istället förutsatt alt man skall föOa utvecklingen med uppmärksamhet i detfortsatta utredningsarbetet - det är nämligen inte avslutat än - och attutredningen mot bakgrund av vad utskottet anfört och de praktiska erfarenhetersom man får av reglerna lägger fram de förslag som kan föranledas av ändradeförhållanden på området. Därmed har vi i majoriteten ansett att syftet med densocialdemokratiska molionen i allt väsentligt har tillgodoselts. AvdragsreglernaJÖr kostnaderfÖr tryggande av pensionsåtaganden, m. m. Avdragsreglernaför kostnaderfÖr tryggande av pensionsåtaganden, m. m. Närdet gäller pensionering av anställda före ordinarie pensionsålder är utskottoch reservanter överens om att dispens från riksskalteverket för avdragsrätl iallmänhet inte skall behövas, om tillämplig allmän pensionsplan medger lägrepensionsålder än . Utskottetdelar budgeiministerns uppfattning all även arbetstagare som tillika ärhuvuddelägare skall få avgå utan att dispens frånriksskalleverket skall behövas - fortfarande under förutsättning att tillämpligpensionsplan medger sådan tidigare avgång. Men för arbetstagare som också ärhuvuddelägare skärper budgetministern ändå kravet så att en spärr införs föravgång , då man erfordrar dispens f>ån riksskalleverket föravdragsrätt. Härär reservanterna kritiska och menar att dispens av riksskalleverket fbravdragsrätt bör fordras vid avgång . Utskottethar stannat för den uppfattning som kommer till uttryck i propositionen, bl. a.därför att är nedre gräns för såväl rätt tilldelpension som förtida uttag av ålderspension enligt allmän försäkring. Förframtiden måste väl anses vara en inte speciellt ovanligpensionsålder med tanke på den arbetstakt som vi har i . Vi får räknamed ett ökat antal pensionsavgångar redan . Det måste därförvara rimligt att sådan avgång medges också för arbetstagare som tillika ärhuvuddelägare, ulan att dispensvägen över riksskalteverket behövs. Vi vill ju allagärna medverka till att del byråkratiska förfaringssättet i vår förvaltningfaller bort i så stor utsträckning som möjligt. Däremotär vi även i utskoltsmajoriteten benägna att se med viss skepsis påpensionsavgång tidigare än . Det kan ju inte förnekas att deltakan leda lill etl missbruk av obeskattade medel. Utöverdessa två frågor, där vi alltså från ömse håll har redovisat våraställningstaganden, har utskottet gjort ett par tekniska justeringar av delagar som stiftades . Den ena justeringen rättar till ettförbiseende förra gången, som medförde alt företag med vad man brukar kallabrutet bokföringsår inte skulle få göra avdrag för som erlagts underövergångsåret. I lagen fick övergångsåret begränsningen "",vilket var för snävt tilltaget och medförde inte avsedda restriktioner.Meningen var att avdragsrälten skulle gälla som avsåg åren 1974 och1975. Detta rättas nu till med den skrivning som utskottet har gjort. Denandra justeringen rättar också till den allvarliga föOd för försäkringstagarensom ett ändrat förmånstagarförordnande för äldre försäkringar kan medföra.Hela premiereserven och övriga tillgodohavanden kan i sådant fall bli föremålför beskattning under det år ändringen beordras. Utskottet vill geförsäkringsföretagen möjlighet att kontakta försäkringstagare och lämnaupplysning om konsekvenserna för alt förhindra en sådan för försäkringslagarenicke önskad föOd. Laglexlen har därför omformulerals så att försäkringslagaren"ulan dröjsmål" skall kunna återta sin beordrade ändring. Socialdemokraterna harreserverat sig mot dessa båda tekniska för- ändringar, som annarsenligt vad jag kan förstå ligger helt i linje med vad skatteutskottet enigtavsåg med ställningstagandet . Här har jag svårare all förståden socialdemokraliska reservationen. Del var väl möjligtvis inte ett utslag avdåligt humör när man valde den linjen? Jagber avslutningsvis, herr lalman, att få yrka bifall till utskottets förslag. HerrBOSTRÖM (s); i säger att när det gäller begränsningar i deallmänna pensionsplanerna, eller rättare sagt begränsningar för dem som harförmåner som något avviker från de allmänna pensionsplanerna, är vi i stortsett överens. Ja, det är vi, men det avgörande i det sammanhanget är ändock attvi vill se till att arbetsgivaren inte skall kunna erbjudas möjligheter attöverträda de bestämmelser som vi avsåg skulle gälla när vi fattade beslutet1975. För att kunna klara det måste man sätta en tidsgräns, ;det finns inte någon annan möjlighet. I annat fall har man, som jag sade i mittinledningsanförande, lämnat fältet fritt. Sedanvill jag bara helt kort beträffande arbetstagare-huvuddelägare säga att det ärriktigt att pensionsåldern i den allmänna försäkringen kommer alt sänkas lill60 år, men den väsentliga skillnaden är att det är arbetstagaren-delägarenensam som avgör huruvida han skall få göra ett förtida uttag. Det må vara häntatt han får göra ett sådant - detta har vi över huvud taget inte motsatt oss -men däremot anser vi att han inte ensam skall få avgöra på vilket sätt hanskall få använda sig av beskattningsreglerna. Del är därför som vi säger attdet är rimligt att ha en dispensregel i sådana fall och att riksskalteverketskall pröva huruvida han skall få göra ett förtida uttag. Deltaär skillnaden, , och det är en betydelsefull skillnad. Avdragsreglernaför kostnaderfÖr tryggande av pensionsåtaganden, m. m. i (fp): Jag tror inte, , att skillnaden är så stor belräffandefrågan om 8-procentsregelns tillämpning. Vi har i utskottet varit medvetna omatt vi måste uppmärksamma att alla som fiyter utanför allmän pensionering nukanske vill inrymmas i den här kostymen, som man så att säga har skurit tillvid det här tillfället. Vår skrivning ger också underlag för att vi räknar medatt man bör uppmärksamma detta och ta de initiativ som kan behövas i detfallet. Sedankan jag inte förstå varför man inte skall kunna acceptera att även enarbetsgivare skall kunna pensionera sig med obeskattade medel.Det är ju vad vi successivt tillåter för övriga, och då bör vi väl ha ungefärsamma regler även i detta fall. AvdragsreglernaJÖr kostnaderfÖr tiyggande av pensionsåtaganden, m. m. Ja, , men det hjälper inte alt vara uppmärksam på altföretagen kommer att ändra sina pensionsplaner och höja förmånerna. Vad händersedan företagen har gjort detta? Jagmåste upprepa en fråga som jag ställde i mitt inledningsanförande; Avser man dåatt tillskapa en lagsliflning som skall ha retroaktiv verkan och således görakostnaderna för dessa ytterligare pensionsförmåner ickeavdragsgilla? Det voreju det enda vettiga. Då kan jag acceptera att man föOer utvecklingen och ser ivilken utsträckning man bör gä in och vidta en sådan förändring. Men om maninte avser att rätta till ett missförhållande när man konstaterar det är detju helt meningslöst. Detär riktigt att vi för arbetstagare-huvuddelägare har accepterat -och detaccepteras också i de allmänna pensionsplanerna - förtida pensionsutiag nedtill en ålder , men skillnaden mellan oss, , är IbOande:I alla de andra fallen föregås detta av förhandlingar mellan två parter, somavgör huruvida en person skall la göra förtida uttag av sin pension. Se på STP,den pensionsplan som gäller för LO-kollektivet! I den pensionsplanen finnsvisserligen inte inskrivet någonting om ett förtida uttag , meni propositionen sägs alt det finns möjlighet att klara den sakenförhandlingsvägen. Men då, , måste man gå lill riksskalteverketoch begära dispens. HerrGUSTAFSSON i (fp): På den första frågan vill jag svara alt jag inte tror atthan har anledning att räkna med att man skall föreslå någon retroaktivlagstiftning. Den utveckling som befarar sker i varje fall inteöver , utan man har möjlighet att föOa den och vidta de åtgärder som kanbefinnas erforderliga. Denandra frågan gällde arbetstagares-huvuddelägares möjlighet till pension vid 60år. Del är naturligtvis rikligt att det inte finns ett direkt partsförhållandei det sammanhanget, men även där förhandlingar försiggår mellan parterna rördet sig ju om ekonomiska transaktioner. Även i del fallet är det fråga om attta obeskattade medel i anspråk för pensionering. Jagskall inte foris'äita den här debatten längre, utan jag tillåter mig att önskaherr god jul. HerrBOSTRÖM (s): Jag ber att få önska i detsamma. Överläggningen varhärmed slutad. Mom. 1 och 2 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrWärnberg m. fi., och förklarades den förra propo- sitionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatieutskottels hemställan i belänkandet nr 14mom, 1 och 2 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBoström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: Ja- 163 Nej - 147 §6 Föredrogs Skatleutskollels betänkande 1976/77:15 med anledning av proposilionen 1976/77:45 om sänkning av sjömansskatten, m. m., jämte motioner 1976/77:10 med anledningav motionerom sjörältsligt skadeståndsansvar Kammaren biföll vadutskotten i dessa betänkanden hemställt. 1976/77:7 angående tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /77 Sedan kammaren bifallit utskottels framställning omatt ärendet skulle föreläs till avgörande efter endast en bordläggning, biföllsvad utskottet i övrigl hemställt i detta betänkande. Meddelandeom riksdagsarbetet , m. m. § 8 Meddelande omriksdagsarbetet , m. m. Enpreliminär plan för kammarens sammanträden den 10 januari-den 1april, dvs. fram till påskuppehållel, har utdelats till kammarens ledamöter.Tidsplan för återstoden av våren kommer att upprättas så snart uppgifterföreligger om den väntade arbetsbelastningen. Med hänsyn till att pingsthelgeninfaller kan det bli Meddelandeom riksdagsarbetet , m. m. nödvändigt att ta ianspråk även för riksdagsarbetét. Till ledamöterna harvidare utdelats statistik rörande riksdagsarbetet under höstarna 197I-I976. Jag önskar kammarens ärade ledamöter och vårpersonal god jul och gott nytt år. §9 Kammaren åtskildes .