prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. fallande forskning isamarbete med universilelel, socialslyrelsen, kommunen och Vihar i samma motion tagil upp leckningslärarulbildningen och den ulflytlning somföreslås från leckningslärarinsiiiutel i Slockholm. Vi tror atl den skulle fäallvarliga konsekvenser, och jag vill belräffande motiveringarna hänvisa tillvår molion. Ulskotlels avslagsyrkande är inie övertygande, och jag yrkar bifallockså i denna del lill motionen. Enannan allvarlig fråga som inle lillräckligl beaktats av utskottet är vårl kravpå all skolorna skall se lill, all praktikplalser flnns vid de ulbildningar därpraklik ingår. Skälen härtill är helt enkell all då försl kan man få eninlegration mellan teori och praktik. Det är därför irrelevant atl hänvisa lillsysselsällningsulredningen. Prakliken skall inte särskiljas ur utbildningen,utan den frågan hör självfallel samman med en reformering avhögskoleuibildningen. Sammanfallningsvis,herr talman, vill jag hävda all U 68, eller H 75, innebär ell svek molarbetarrörelsen och dess kullurtradilioner. Man underordnar utbildningen underden borgerliga ideologin ännu hårdare än hillills. Vi kräver från vårt håll islället en utbildning och forskning i arbetarklassens riänst Jag ber att få yrka bifall lill våra molioner 1410 på samtliga punkterutom p. 5, 988 p. 2, 1306 och 780. Hen NORDSTRANDH (m): - 1975 - behandlades här i kammaren den förstaproposilionen om den framlida högskoleutbildningen, vilkel iBarkarby lidigare givit elt litet referat av. Vad jag sade då var det ingel felpå. Ireservationer fogade lill utbildningsuiskoiiets betänkande nr 17 vid detlillfällel anmälde moderala samlingsparliels dåvarande förelrädare iulbildningsutskollet sin från ulskollsmajorilelens avvikande syn på ochbedömning av högskoleutbildningens framlida dimensionering, lokalisering ochorganisalion. Uppmärksamhelfästes på att den institutionella organisationen, icke studiernas innehåll ochkvalitet, tilldragit sig huvudintresset och att forskningens problem i stortlämnals ål sidan. En allmän antagningsbegränsning, s. k. totalspärr,avvisades. 1 slällel för regionstyrelser föreslogs regionala samrådsnämnder isyfte att undvika ytterligare en förvaltningsnivå mellan de lokalautbildningsenheterna och beslutande instanser i riksdag, regering och centralaämbetsverk. 1 fråga om lokalisering av ny högskoleulbildning lill nya orterunderslröks betydelsen av all ingen nyetablering aktualiserades som kundeäventyra resurser och verksamhet som redan fanns eller åstadkomma splittring avutbildningsutbudet Au ha endasl en högskolestyrelse och förvaltning på variehögskoleort ulan hänsyn lill antalet, storleken och arten av ingåendehögskoleenheter betecknades som mindre ändamålsenligt och som en ny form avcentralisering. En ulredning för en reform av hela systemet för urval tillhög- skolan föreslogs.Slutligen förordades en skärpning av behörighels- och kunskapskraven förutbildningslinje. För en del har vi fåll ett visst gehör, för annat ingetgehör alls. Det är bara att konstatera det. Dagensproposilion, som följer upp proposilion och som utskottels borgerligamajorilel, om också med vissa jusleringar och korrigeringar, goidtar i desshelhet, skulle enligl vårl bedömande ha vunnil på all, efler yllerligarebearbeiningar och överläggningar med de av reformen närmasl berörda, haskjulils fram ell år, vilket krävts från många håll. Ulbildningsminislern varjuinne på del, och han vägde skälen för och emol. Min uppfallning är all skälenför ett uppskov på elt är var starkare. Några vådor för den högre ulbildningenskulle, menar jag, inle ha uppstått vid en förskjutning framåt i tiden, endastfördelar skulle enligl min bedömning ha vunnits. Ävenom vi moderaler på åiskilliga punkler - för del är väl inte någon hemlighet -är kritiska lill den föreslagna dimensioneringen, lokaliseringen ochorganisationen av vårt lands högskoleulbildning, så godtar också vi i dagpropositionen i dess helhet, del vill jag understryka med klara ord. Delsinnehåller den flera nya, posiiiva inslag, dels har under regeringsförhandlingarnai höslas överenskommelse träffats om huvuddragen i högskolereformen. Därtillkommer alt det planerings- och förberedelsearbete som bedrivits i såväl dencentrala organisationskommittén som de sex regionalaorganisationskommittéerna, också genom tillsättande av interimistiska organ,förls så långt atl det torde vara praktiskt omöjligt all vidla nämnvärdaändringar med lanke på reformens ikraftträdande . Tillde nya posiiiva inslagen hör främsi all del skall finnas ellui-bildningsområde, del s. k. fria utbildningsområdet inom vilkel frill lillirädeskall upprällhållas. Mycket positivt är också att det klart uttalas atl delfortsatta arbelel med atl reformera högskolan bör få sin tyngdpunkt förlagdtill ulvecklingen av utbildningens innehåll - elt område som förvisso harförsummats en del tidigare. Vidare är all märka alt UHÄ skall företa enförutsättningslös utvärdering av högskolereformen, innebärande en systematiskverksamhetsvärdering och omfattande såväl högskolans organisation och arbetsformer, liksom att ulbildningsdepartemenlelredan lill höslen skall böria göra en översyn av ansvarsfördelningen mellancenlrala, regionala och lokala organ inom högskolan. Vårskepsis inför regionslyrelserna kvarstår, och en angelägen uppgifl för denkommande utvärderingen och översynen, som i vad gäller åtminstone UHÄ måslebli gjord av tillgänglig expertis också ulanför äm-beisverkei, är all pröva omicke regionslyrelserna med den uiformning och kompelens de nu får snarare ökarän minskar den adminislraliva byråkraiiseringen. Ändamålsenligheten isammanförandet av många högskoleenheler under en högskoleslyrelse och.förvallning bör också granskas - och kommer väl även all granskas.Hållbarhelen i del komplicerade antagnings- och urvalssystemel kan med fogifrågasättas. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. likaledes alt det nyaanslagssystemets funktionsduglighet omgående bör analyseras. Vi vet ju inlerikligl hur del verkligen kommer alt ulfalla. Sålill slul några ord till i , som ju har pläderat förnågra av socialdemokraternas reservationer. menar att den i proposilionen föreslagna och av ulskoltsmajoritelenförordade ordningen med ett fritt utbildningsområde slår i slrid med, som detheter i reservalionen 5, en av grundtankarna beslut omhögskolereformen. Jag lycker för min del att det är ett ganska akademisktresonemang atl försöka definiera om del rör sig om en komplellering eller enändring. Det vikliga är all det har gjorts en betydande vinst inte minsl för deenskilda studerandes möjlighet att få tillgång lill de ämnen som de villstudera på ell friare säll än vad som hade varit möjligt om dettautbildningsområde inte tillskapades, Siuderandeopinionen är ju här kompakt. Reservalionen6 vill, som jag uppfattar del, föriägga en del förskollärarutbildning lillFiuja i . Ingenling hindrar - det framgår ju tydligt avutskottets betänkande - alt får vara med i konkurrensen om allfå sådan utbildning. Det finns emellertid fler orter i landet än Fiuja iBotkyrka kommun som med stor rätt kan göra anspråk på att få sådan utbildning.Här krävs alltså ganska noggranna överväganden. Jag erinrar om de orter som harförlorat sin lärarutbildning eller fått den myckel kraftigt reducerad.Avgörandet läggs här i sista hand i regeringens händer. Slulligenmenar i , om jag inle missminner mig, althögskoleförvaltningarna bör tillföras ytteriigare resurser. Det finns enreservation, nr 10, som har yxat till en utökad medelsanvisning på 3 milj. kr.Det finns säkerl användning för de pengarna och mer därtill, men någonslansmåste ju från ekonomisk synpunkt gränsen dras. Skulle det visa sig - det har juvaril en hel del gny i den här frågan - sedan erfarenhet vunnits attsilualionen blir för svår i någon förvaltning, får man väl rätta till saken inästa budgetproposition. Med vad jag nu sagt ber jag att få yrka bifall lill utskottetshemställan på alla punkter. Hen i (s) kort genmäle: sade att resonemanget om del s. k. fria området varett akademiskt resonemang. Jag är inte överens med om det, menom han lycker att det är ett akademiskt resonemang behöver han ju inte ge sigin i del. finns ett annal resonemang som jag skulle vilja ta upp med herrNordsirandh. Här säger som lalesman för när hangår upp i talarstolen att han godtar proposilionen i dess helhet. Men i pressengår ul och säger att han givetvis är negaliv till den nyahögskolereformen. Sedan kommer långa haranger om hur negativ han är. Vilken äregenlligen ståndpunkt? Är det den han anger här i kammaren,och den han lagil i Ulskollel eller den somhan går ul lill pressen med? Jag lycker all del är ganska allvariigt när enföreträdare för ett parti, som dessulom är en del av en regeringskoalilion, gårul och lalar med en lunga i pressen och med en annan lunga här i kammaren och iulskollel. Vilkenär egenlligen posilion när del gäller den här reformen? HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag godtar, i , reformen sådan vi nu skallbeslula om den. Jag ansluter mig också lill ulskollsmajorilelens mening alldet bör göras en översyn och en utvärdering på åtskilliga av de punkter därdel kan finnas anledning all göra en reform i reformen. Somförslaget nu ligger godtar jag det, men jag är givetvis skeptisk lill vissating, som jag sade lidigare, och del förbehåller jag mig rätten alt varaforlfarande. Jag och moderala samlingspariiel godlar reformen och kommer ocksålojali all se lill all den verkligen sälls i verkel. Hen i (s) kort genmäle: Del där om översyn och ulvärdering är ingel nyll som kommit i den härpropositionen beträffande just denna reform. Redan för ålminsione sedanvar man inne på all sälla in översyn och utvärdering, så detta kan ju inte varamotivet för att krypa bakom förslaget. HerrNordsirandh har naturiigtvis sin formella och reella rätt att göra della, finns något slags moral också på den här punkten. Är det velligi all gå uli pressen och säga alt man är emot hela reformen och sedan slå i kammaren ochsäga alt man godtar proposilionen i dess helhei? Del måsle finnas några rimligagränser för iveialan. Del är denna tvetalan jag brännmärker. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle: De av mina uttalanden som pressen formulerat om är jag icke ansvarig för.Jag har inte menal aii vara emol reformen på del saltet att jag skulle pläderaför att avslå den. Jag är - jag vill verkligen undersiryka del än en gång -nöjd med den i så mållo all den är del bäsla som vi i del nuvarande poliliskalägel har kunnal få, Belräffandedet där med ulvärdering, i : Jag har liksom herrGuslafsson varil med de här nio åren från del all U 68 tillsattes, och då vardel sannerligen inte något tal om atl vi skulle försöka någonting som sedanskulle utvärderas osv. Inte heller är något sådant klart uttalat i 1975 årsbeslut Här är del alltså en klar förbättring i den proposilion som vi larslällning till. Och jag fäster för min del myckel sior vikt vid dessautvärderingar som skall göras både av UHÄ och av utbildningsdepartementetInle minsl deparlemenleis ulvärdering hoppas jag mycket pä, men det kangivetvis inle göra. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Hen (): obligatoriekommilté fick lill uppgifl atl allsidigt . pröva omdel kunde föreligga särskilda skäl för en obligalorisk ansluining lill fackligasammanslutningar av universilels- och högskolestuderande för att dessa skullekunna klara av den studerandefackliga och sludiesociala verksamhelen,Kommillén kom fram lill alt del obligatoriska medlemskapet borde avskaffas fr,o, m, , främst därför att ett obligatoriskt medlemskap från föreningsrättsligasynpunkler var förkastligt men också därför all högskolans roll i samhället nuförändras pä ett säll som gör all del obligatoriska medlemskapet upplevs somalltmer otidsenligt och atl en reformering av högskoleutbildningen gör delomöjligl atl bibehålla det obligatoriska medlemskapet utan all del samtidigtutvidgas till att omfalla fiera grupper av sluderande, Ulbildningsminislernanser också all del obligaloriska medlemskapel bör avskaffas men är avprakliska skäl inle beredd all göra della . Han villavvakia de förhandlingar som krävs mellan berörda parler om de fortsattaformerna för samhällels slöd lill den slu-derandefackliga och sludiesocialaverksamhelen. Här är del också svåra förmögenhetsrätisliga frågor som måslelösas. Slalsrådel föreslår därför en särskild lag om obligaloriskastuderandesammanslulningar. Avsikten är atl denna lag, som han säger, skallgälla en relativt begränsad lid. Inteminsl med anledning av all den nya högskolan träder i kraft innebärdenna provisoriska ordning slora olägenheier och myckel krångel. T. ex. måsleför varie nylillkommande linje eller kurs vid slallig högskoleenhel avgöras vidvilken läroanslalt och i vissa fall vid vilken fakullel ulbildningen i frågaskulle ha anordnals före högskolereformens genomförande - della för all kunnafaslslälla om berörda studerande då skulle ha omfattats av ell obligaiorisklmedlemskap och i så fall i vilken eller vilka sammanslulningar. Man ivingasalltså att försöka relatera den nya högskolans utbildning till äldreförhållanden och bygger därigenom in en konserverande lendens i den nyahögskoleorganisalio-nen. Denav regeringen föreslagna eleklorsförsamlingen för ulseende avslu-deranderepresenlanler i högskolans olika organ är också en nödlösning.Genom kombinationen av direkta och indirekta val och genom de särskildaberäkningsgrunderna för fördelning av mandat mellan olika valkretsar uppnås enotillbörlig favorisering av redan existerande obligatoriska sammanslulningar.Delta kan komma atl försvåra förhandlingarna om obligaloriels avskaffande. Visocialdemokraier anser del därför vara myckel angelägel atl nu isamband med all vi beslular om den nya högskolan klart ullalar all obligatorietskall avskaffas och atl uppmanar regeringen atl driva de nödvändigaförhandlingarna så, all förslag om obligatoriets avskaffande kan föreläggas1977/riksmöle. Sluderandevid utbildningar som inle omfattas av obligatoriet kommer även ifortsällningen atl slå ulanför. Del sker alltså ingen ut- vidgning lill nyastuderandegrupper. Del är bra. finns även andra grupper som bör befrias från obligatoriskt medlemskap. Delgäller exem.pelvis sådana sluderande som till följd av medlemskap i annanfacklig organisation, stadigvarande vistelse på annan ort än högskoleorteneller annan likartad omsländighel inle kan eller önskar lillgodogöra sigsluderandesammansluiningarnas service. bör på denna punkl ge regeringenlill känna all högskoleslyrelserna posilivi bör bedöma sådana ansökningar ombefrielse från obligaioriskl medlemskap. Jag yrkar med della bifalllill reservalionen 3. Kriiikenmol en graderad belygssältning inom vissa utbildningar som är högskoleulbildningeller som efler den blir högskoleulbildning har varil myckelomfallande. Del gäller särskill sådana ulbildningar där belygskonkurrens ulgörell hinder för uppfyllande av ulbildningarnas mål, ulbildningar som är upplagdasom samverkanspro-jekl eller i vilkas yrkesförberedelse ingår en iräning ilagarbele. Vi socialdemokraier har i en motion under den allmänna molionslidenyrkal alt i samband med slarien av den nya högskolan klarl skulleullala all graderade belyg skall avskaffas i förskollärar- ochfrilidspe-dagogulbildningarna, frilidsledarulbildningarna, devårdyrkesulbildning-ar som har en iregradig belygsskala samlbiblioiekarie- och journalist utbildningarna. Detfinns ingen anledning atl för dessa utbildningar sväva på målel, särskilt somdet för vissa av dem - journalistutbildningen och biblio-teksulbildningen -utvecklats en praxis med en icke-graderad betygsskala. Det finns inle hellernågon anledning atl, som de borgerliga här gör, krypa bakom UHÄ och SÖ, ulanriksdagen kan när det gäller dessa utbildningar redan nu klart ultala sig föratt de graderade betygen skall avskaffas. Jag yrkar därmed bifall lillreservationen 4. Denlekniska utvecklingen har inneburit att arbetslivet har förändrats snabbi underde senaste årtiondena, och denna förändringslakl kommer inle i någon slörregrad all dämpas . Inle minsl har förändringar avproduktionstekniken varil av belydelse för arbelsmiljöns uiformning.Mekanisering och auiomalisering sker inom allt fler områden. Om inlemotålgärd'er sätts in kan del medföra ökade bullerproblem, ökade risker förkroppslig förslitning, enformiga arbeten och minskal inflylande över arbelelför den enskilda arbetslagaren, med ökade risker för stress och kroppsligförslitning. Ulformningen av maskinsystem och produktionsprocesser måsledärför ske med hänsynstagande lill människans psykiska och fysiskaförulsällningar på ett helt annal sätt än vad som är fallet Därförkrävs ökade kunskaper på det arbetsveienskapliga området Genom bl. a. ökadsaisning på arbetsvelenskaplig forskning och uibildning kan en bällreanpassning lill människan åsladkommas i den framlida ulformningen av maskiner,ulruslning och arbetsprocesser, så all för-slitnings-och uistötningseffekternai arbetslivet undanröjs. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Delär därför myckel angelägel atl en uibyggnad av den arbelsve-tenskapligaforskningen och ulbildningen inom det lekniska området kommer lill slånd. Detär krav som också har framställts av arbetsmarknadens organisationer. Därförvill vi socialdemokrater atl regeringen utarbetar en plan för detta ändamål.Ett underlag finns redan i de planer som UHÄ presenterat, och det finns därföringen orsak för regeringen att inte omgående arbela fram en plan förförstärkning av resurserna på det arbetsvetenskapliga området Jag yrkar bifall lillreservationen 8. Enav de viktigaste uppgifterna för oss är en utveckling av näringslivet i vårlland. Särskill vikligi är all slora anslrängningar görs för all ulvecklanäringslivei och skapa sysselsällningslillfällen i . Därför är ensaisning på sådan uibildning och forskning viklig som syftar lill all undersökade faktorer som leder lill alt företag startas och ulvecklas samt forskning omnya produkter och metoder. Organisaiionskommitlén för högre teknisk utbildningoch forskning i övre har ularbelal ell förslag som innebär att vidtekniska högskolan i en obesatt biträdande professur i produktionsteknikändras om till en professur i industriell ulveckling det kommande budgelårel1977/78, alt en riänsl som professor i entreprenörsteknik inrättas fr. o. m.den 1 juli 1978 samt all en riänst som professor i innovalionsteknik inrältasfrån . Socialdemokraternai ulskollel anser del vara vikligi all dessa förslag frånorganisalionskommillén för högre leknisk uibildning och forskning i övreNorrland genomförs för all därmed främja näringslivei i denna region. Viföreslår därför all släller sig bakom förslagen frånorganisalionskommillén såsom de presenterats i bl. a. moiionen 1976/77:143 avsocialdemokraterna på Norrbotlensbänken, och jag yrkar därmed bifall lillreservalionen 9. Regeringensproposition om den nya högskolan är minsl sagl snårig. Men del har ju, kanskeframför alll för och moderaierna, gälll alt dölja reträtten ochsläta över den våldsamma krilik som de tidigare riklal mol den här reformen,inte minsl i riksdagsdebatten - en reform som man islora drag accepterar. Som både statsrådet och har utskotlel under behandlingen gjorl en del justeringar somyllerligare har förbällrai den här reformen. Del är därför ganska mångalillkännagivanden som har all beslula om. Påen mindre punkl har jag själv varit iveksam: om vi inte hade kunnat spara inett lillkännagivande och följa regeringens förslag. Det gäller frågan ombenämningen av tvä riänsler som biträdande professor i anatomi viduniversilelel i resp. . Denna tveksamhet har jag ulvecklal i ellsärskill yttrande. Den ändring av benämningarna som ulskollel ultalar sig förkan, genom all man yllerligare preciserar riänslerna. uleslula kvalficeradeforskare från all kunna söka dessa riänsler. Jag förulsäuer dock all deforskare som är kvalificerade inom de båda områdena biomekanik ochneuroanalomi, även om de förvärvar sin kompelens på annal säll än genomriänslgöring vid analomiska avdelningar, lillåls alt konkurrera vidtillsättningen av dessa riänster, trols atl beteckningarna ändras lill"analomi - särskill biomekanik" resp. "analomi - särskiltneuroanatomi". Förutsättningarna är naturligtvis all man har kunskaperinom akluella områden av humananalomin. Om så blir fallel upplever jag inienågon skillnad mellan regeringens och ulskotlels förslag, ulan då reduceras dethela lill vad man skulle kunna kalla en akademisk fråga. Jag vill med della än en gång yrka bifall till reservationerna 3, 4, 8och 9. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Hen (): Professor har med anledning av i en mycket läsvärd bok skildrat universitetels historia.Lysande vetenskapsmän och deras verk passerar revy. Men man får också eninblick i vardagsliv . Man får vela alluppemol hälften av sludenlerna i börian av 1700-lalel var präslsöner men ocksåall bondesönernas andel då höll sig pä den internationellt sell höga nivån av20 %. Skillnadeni levnadsvillkor mellan falliga och rika siudenter var oerhört slor. Där fannsgrevesöner med informator och beriänt, men också fai-ligstudenier som iblandtvingades besöka föreläsningarna i nattrock och tofflor. Kring1840, då fö. det sista stora slagsmålet mellan studenter och gesäller ägde rum,var de snobbiga sludenlerna iförda blå frackar, halmgula västar och vitahandskar. Densociala rekryteringen har undergått slora förändringar . Under1900-talel ökade totalantalet studenter mycket kraftigt hade vi vidsamlliga universitet och högskolor 7 000 studenter, 1947 9 000, 1967 100 000och efter ytteriigare ell par år 140 000. Universilelen klarade den siudeniexplosionenoch gav nya studerandegrupper meningsfull utbildning. Överhuvud laget har universilelen och högskolorna visal en enastående förmåga atlav egen kraft genomföra viktiga förändringar. Genom all förnyautbildningsutbudet och genom atl förändra undervisningsformerna har manframför alll nått ständigt nya grupper. Tusentals sluderandehar läsl universitetskurser i form av distansutbildning. I börian av1960-talel var del sällsynl med deliidssiudier. I millen av 1970-lalel studeradevar iredje universitetsinskriven på deltid. Antalet äldresluderande har ocksåökal märkbart I millen av 1970-lalel var varannan nyinskriven vid filosofiskfakullel . Parallelltmed dessa förändringar har universilelen under 1970-ialei på olika säu ökalkonlaklerna med samhällel ulanför universitetsvärlden. Öppet hus-verksamhetbland inslilulionerna, koniakikonferenser med förelrädare för fackel ochnäringslivei samt inrättande av utbildningsråd Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. med yrkeslivsföreträdareär några exempel på ålgärder i den riktningen. I fråga om medinflyiande kanuniversiteten genom sin försöksverksamhet med nya samarbetsformer sägas varaföregångare. Universitetenoch högskolorna av är därför inle, som en del hävdar, några olidsenliga,mossiga inräliningar. 1 själva verkel fullföljs nu genom högskolereformenmyckel av del som universilelen själva redan påböriai. Högskolereformeninnebär också - och del är vikligi -alt hela högskolebegreppet vidgas och altnya utbildningar förs in i högskolan. Folkpartiethar ägnat högskoleutbildning och forskning ett stort intresse. År1974 gav ul skriften högskolan - ell liberallalternativ. 1 den gjordes ett anlal vikiiga markeringar, som följdesupp i en parlimolion här i . 1 skriften ka-rakleriserades idéerna omåierkommande uibildning som intresseväckande och fantasieggande. Det helle därall åierkommande utbildning ger möjlighel för den som inte haft chansen tillutbildning att senare återkomma, och dessulom får självaulbildnings-sysiemei värdefulla slimulanser genom en konsirukliv inverkan ulifrån.En hörnpelare i den nu akluella högskolereformen är jusl länken på åierkommandeuibildning. Del finns skäl all från liberal ulgångspunkl med lillfredsslällelseframhålla della.