prot · G00984 · 1976-12-31 00:00:00 — Rådetsuppgifter är alltså mänga och betydelsefulla. Enligt vår mening är det avstörsta vikt alt råden också får fungera såsom avsikten är. Här kommer deekonomiska resurserna in. LOoch TCO har i en skrivelse till den borgerliga regeringen påpekat att det intekan vara acceptabelt att de fackliga organisationernas medverkan i råden skallbekostas genom medlemmarnas avgifter. För att så inte skall bli fallet har vifrän socialdemokratiskt häll föreslagit en ökad medelstilldelning om 2 miO. kr.Detta skulle tillsammans med de 1,5 miO. som enligt vad som upplysts finnsavsatta för verksamheten innebära att 3,5 miO. står till förfogande förersättning för förlorad arbetsförtjänst för de fackliga representanterna iplaneringsråden. Tyvärr- och det är ganska underligt - har det inte varit möjligt att uppnå enighethärom inom utskottet. Vi kan bara tolka detta sä att de borgerliga ledamöternainte fäster den vikt vid de fackliga organisationernas medverkan i samarbetetmellan skola och arbetsliv som socialdemokraterna gör. Vihar också från socialdemokratiskt håll reagerat mot alt den borgerligaregeringen föreslår att regionala samverkansråd nu endast skall inrättas i trelän. Enligt lidigare riksdagsbeslut skulle regionala råd inrättas i samtligalän. De nu föreslagna tre regionala planeringsräden måsle därför Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. betraktas som en förstaetapp. Utskottet uttalar också enhälligt att det förutsätter alt"organisationen med regionala planeringsräd byggs ut". Bidragettill planeringsråden finns under anslagspunkien Bidrag till studie- ochyrkesorientering m. m. Under den anslagspunkien har regeringen ocksåföreslagit all privatskolor skall få bidrag för sin studie-ochyrkesorientering. Socialdemokraterna i utskottet anser att detta är attföregripa det utredningsarbete som pågår inom utredningen om skolan, staten ochkommunerna, SSK, om formerna för statsbidrag till enskild utbildning. Vi yrkardärför avslag på förslaget om statsbidrag för studie-och yrkesorientering förvissa privatskolor. Inledningenav SIA-reformen består inte enbart av att del den delta år inrättas etlråd för förbättrade kontakter mellan skola och arbetsliv och att kommunernafrån samma datum får möjlighet att starta en allmän fritidsverksamhet medstatsbidrag, en fritidsverksamhet som skall ledas av representanter förföreningslivet. Också i övrigl pågår ett omfattande arbete inför del vardagligaförnyelsearbetet, som vi hoppas skall bli resultatet av SIA-reformen. Delinnebär att del f n. pågår förberedelser ute i kommunerna, dvs. inom skolstyrelseroch förvaltningar, bland personal, inom föreningslivet osv. Det är väsentligtatt också elever och föräldrar informeras på ett tidigt stadium och blirdelaktiga av den planering som pågår inför kommande förändringar avskolvardagen. I del arbetet betyder elev- och föräldraorganisationerna mycket.Vi har därför från socialdemokratiskt håll ansett att det nu finns anledningatt höja dessa organisationers anslag med . i förhållande till vad deborgeriiga ledamöterna har ansett lämpligt. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna I, 2, 3 och 4. (vpk); Läromedelsproduktionen har vuxit mycket kraftigt under de senaste åren.Enligt statens läromedelsinformalion finns det ungefär 30 000 olikaläromedelskomponenter. Det finns 800 företag som producerar läromedel. Trotsdenna mångfald av företag är koncentralionspro-cessen inomläromedelsproduktionen så stark att man kan tala om klart monopolisliska tendenser.Och det tydligaste exemplet pä detta är Studium, som behärskar över 5096 av den svenska marknaden och som dessutom har en mycket omfaltande export. Konsumtionenav läromedel är stor. Årskostnaden för inköp av läromedel har uppskattats till600-700 miO. Den helt övervägande delen av de läromedel som används inomgrundskolan, gymnasieskolan och högskolan framställs, marknadsförs ochdistribueras i privat regi. Samhällets andel av produktionen är bara 10 96,men stat och kommun får betala i det närmaste hela kostnaden för alla läromedelsom används inom skolväsendel. Det är regering och riksdag som fastställerutbild- ningens inriktning, mendet är de privata profitintressena som genom sin utgivning svarar för att tolkaoch styra undervisningen. Denprivata kontrollen av läromedelsproduktionen leder till att de borgerligavärderingarna befästs. Det finns mänga exempel på borgerlig och arbetsköparvänligindoktrinering och på falsk information i läroböckerna. IFröberg-Emestens bok , varnas eleverna all somlöntagare ställa kostnadskrävande lönekrav. Vad sägs, herr talman, om föOandeformulering; "Personalens intresse ligger naturiigtvis i hög lön ochtrygghet i anställningen. Men lönehöjningar leder normalt sett lill sämreresultat i rörelsen. Om ägaren hotar avveckla rörelsen har ju trygghetenförsvunnit. Delta får mycket allvariiga konsekvenser för de anställda som kanfä svårt alt erhålla arbete på annat håll." Det är etl horribelt innehåll. Skolböckernamisshandlar konsumenterna, kunde man läsa i en kon-sumenitidning för ett tagsedan. En grupp inom har granskat vad skolan lär ochinte lär om konsumentkooperationen, och en av slutsatserna i denna rapport äratt eleverna utbildas utifrån företagens syn. Läroplanerna och läromedlendomineras hell av företagsintressena. Ocksånär det gäller könsrollsfrågan medverkar läromedlen till att bevara det traditionellakönsrollsmönstret. I den vanligaste läseboken på lågstadiet, Borrman-Salminen,, finns det exempel på många könsfördomar. Där framställspojkarna som initiativrika och orädda, medan flickorna är passiva ochförsiktiga. Kvinnor och män är sysselsatta efter det traditionellakönsrollsmönstret både i yrke, på fritid och i ansvarsfördelningen i hemmet. Destora bussarna och varubilarna körs alllid av män. Om kvinnor över huvud tagetkör bil så kör de smäbilar och ofta har de barn med som passagerare. Mammahandlar, och när hon skall storhandla har hon ingen egen bil ulan får låna enbil etc. Sä kan man fortsätta attrabbla upp ur innehållet i den här läseboken. Detär sedan inte att undra över varför pojkar och flickor väOer pryo och yrkenefter ett gammalt könsrollsmönster. Trots könsrollsprojektfinns det mängder av exempel på traditionella könsroller i läroböckerna. har inte fått en enda anmälan om könsrollerna i läroböckerna.Det är anmärkningsvärt. Detär därför i allra högsta grad befogat att granska läromedlen också ur dennaaspekt i syfte att förhindra och motarbeta ell traditionellt konservativtkönsrollstänkande. Läromedlenhar en mycket stor betydelse för undervisningens innehåll. Det är därförmärkligt att just läromedelssektorn helt saknar inflytande från konsumenter - idetta fall elever och lärare - både när det gäller utformningen av läromedlenoch när det gäller innehållet i dem. Avståndenmellan producenter och konsumenter har tvärtom ökat. Ingenstans under helaproduktionsprocessen finns utrymme för t. ex. elevsynpunkler. Först närläromedlet är framställt finns en möjlighet Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. att framföra synpunkterhos statens läromedelsnämnd. Men dä gäller det bara att ta ställning till ettläromedels objektivitet. Därför, menar vpk, måste det ske en prövning av fråganom hur elever och lärare skall kunna få ett demokratiskt inflytande överläromedlens tillblivelse, deras anskaffning och deras användande. Läromedlenär en del av den offentliga verksamheten eftersom de ingår i utbildningen.Utbildningen finansieras av allmänna medel. Och läromedlen utgör bl. a. genomsin styrande effekt en mycket väsentlig komponent i utbildningen. Därmed ärockså läromedlen en del av den offentliga verksamhet som betalas av allmännamedel. Det är samhället som både skapar behov av läromedel och är konsument avdem. Därför är det också helt naturligt att samhället övertar produktionen avläromedel. Ocksåför att säkra infiytande över läromedelsproduktionen är del nödvändigt attförstatliga den. Ett förstatligande måste, menar vpk, omfatta bådeproduktionsplanering, marknadsföring och distribution. Som första steg i elttotalt förstatligande av läromedelsproduktionen bör slaten överta EsselteStudium. Utskottetavstyrker den vpk-motion som tar upp frågan om förstatligande av läromedlen.Jag är inte förvånad över att de borgeriiga partierna också i detta sammanhangvärnar om den privata företagsamheten och gärna låter privata företag göra sigstora vinster pä barnens behov av läromedel och att de föOaktligen reser raggnär krav på förstatligande ställs. Menatt socialdemokraterna i inte vågar uttrycka sin egen partikongresskrav pä förstatligande av läromedelsproduktionen, det tycker jag är minst sagtbeklämmande. Den socialdemokratiska partikongressen tog klar ställning i denhär frågan och fattade också etl beslut om förstatligande. Det finns tydligenvattentäta skott mellan partikongressen och de socialdemokratiska riksdagsledamöterna.I utskottet har socialdemokraterna uppenbarligen fallit undan för borgarna. Denborgerliga majoriteten i utskottet har med socialdemokraternas godkännandeavvisat vpk:s krav och även socialdemokraternas egen partikongress krav påförstatligande av läromedelsproduktionen med hänvisning till att fråganutreds. Men, herr talman, den här frågan har utretts , ochläromedelsutredningen konstaterar att läromedelsproduktionen häller på attmonopoliseras. Det behövs inga fier utredningar för att konstatera detförhållandet. Det behövs i stället förstatligande. 1. att som första steg EsselteStudium förstatligas, 2. att formerna för att ökaanvändarnas, dvs. elevernas och lärarnas, infiytande utreds och 3. att sådant innehåll i läromedelsom bevarar och förstärker ett traditionellt konservativt könsrollstänkandemåste bekämpas. avstyrker dessa krav så avstår det helt från att föra några som heltprincipiella resonemang. Del tycker jag är mycket beklagligt eftersom läromedelsfrågani allra högsta grad är en politisk och ideologisk fråga. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga alt-satser i vpk:s motion793. HenERIKSSON i (vpk); Motionerna 1171 och 488 kräver att de båda elevorganisationerna skall bli betraktade som ungdomsorganisationer och därmedinte bli satta pä undantag när det gäller er-hällande av bidrag fränstatsmakterna. Utskottet vill däremot inte betrakta nämnda organisationer somungdomsorganisationer och föreslår vidare utredning. Enligt min mening finnsdet dock ingenting att utreda. Vi har tillräckligt med utredningar ochbyråkrati i det här landet. Utanatt precisera sig anför utskottet att man måste ta hänsyn tillorganisationernas karaktär och uppbyggnad. Vad menar man egentligen? Jag villha ett klart besked om vad det är för fel alt dessa organisationer besittersåväl uppbyggnad som karaktär. Skall detta vara etl minus? Ingentinglyder på att inte såväl som kan godkännas somungdomsorganisationer enligt 1976:382, och det ärdetta det handlar om. De nämnda organisationernas medlemmar har engenomsnittsålder som understiger . Man till-lämpar principen individuellanslutning. Organisationerna gör ett mycket gott arbete för att stimulerasamhällsdebatten bland ungdom och ge upplysning på socialpolitikens område. Omdet skall bli någon mening med SIA-skolan, krävs det att nämnda organisationerfår en rimlig chans att arbeta inom dess ram. Statensungdomsråd är den organisation som administrerar ungdomsorganisationernasbidragsfrågor och är således en auktoritativ organisation i detta sammanhang.Statens ungdomsråd har klart deklarerat att såväl som SECOuppfyller de krav som ställs för att de skall fä bidrag frän anslagspostenBidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Litar inte utskottetpå ? Hårdastslår den nuvarande diskrimineringen mot de lokala distrikten inom förbunden -detta beroende på att landstingsbidragen baseras pä om organisationerna ärgodkända som ungdomsorganisationer eller inte. Många distrikt har av nämndaekonomiska orsaker blivit tvungna att inställa sin socialpolitiska verksamhetför ungdomar som befunnit sig i riskzonen för social utslagning. Dennasocialpolitiska verksamhet kan inga nya polistjänster i världen ersätta. Nuär det väl allmänt känt att nämnda organisationer inte delar riksdagsmajoritetensuppfattning om skolan i allmänhet och betygssystemet i synnerhet. Men detta fårinte vara orsak till att man hindrar organisationernas utveckling genom attvägra att lösa deras ekonomiska problem. Det vore djupt odemokratiskt. Jag hoppasatt så inte är fallet. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Allaskäl talar för att dessa organisationer fr. o. m. /78 skallerhålla bidrag från anslagsposten Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet. De organiserar ungdomar uteslutande från ungdomsskolan. Dehar ett medlemsantal som överstiger de fastslagna normerna. De hardistriktsorganisationer i mer än hälften av landets län. De arbetar blandungdom och för ungdom. Dessa skäl är tillräckligt starka för attorganisationerna skall betraktas som ungdomsorganisationer. Har utskottet enannan uppfattning, skall det vederlägga konkreta fakta och inte krypa bakomdiffusa formuleringar som att hänsyn måste tas till "organisationernasuppbyggnad och karaktär". Jag yrkar bifall till såväl den kommunistiska motionen 1171 som densocialdemokratiska motionen 488. Hen i (c); Jag skall ganska kort försöka besvara en del av de frågor som har ställtsoch beröra några av de områden som har behandlats i utbildningsutskottelsbetänkande nr 13. Fråganom förstatligande av läromedelsproduktionen har varit uppe till debatt fieragånger här i kammaren. konstaterade läro-medelsutredningcn att samhälletomöjligen kan ta ansvaret för produktion av allt som används i skolan, däskolorna i allt större utsträckning använder material som inte produceras somläromedel. tillsatte regeringen en utredningsman för att klariäggaläromedelsmarknaden. Det arbetet pågår och väntas bli färdigt . Omslaten skulle överta läromedelsproduktionen, tror jag att man kan befara attdet blir större ensidighet i framställningen av läromedel. Det kan knappastvara förenligt med en fri undervisning om slaten exempelvis likriktarläromedlen. Jag tror också all statens kontroll av läromedelsproduktionen ärganska effektiv. Det finns en särskild nämnd som granskar läromedlen och somär allsidigt sammansatt. Riksdagenhar /76 förklarat att samhället inte bör överta produktionen avläromedel, och jag finner ingen anledning för all ändra det beslutet.Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag i detta sammanhang. Enannan fråga som har tagits upp av de olika talarna här och som det finns enreservation om är anslaget till elev- och föräldraorganisationerna. Jag ärhelt med pä att visst spelar de en stor roll. Jag kan erinra om de mängamotioner, inte minst frän vårt parti, i vilka det har begärts större anslagtill dessa organisationer, något som det efter hand också har blivit. Jag villäven säga att organisationerna givetvis kommer att spela en viktig roll iSIA-skolan. Ireservation 1 begärs en höjning av anslaget till elev- och föräldraorganisationermed . utöver vad regeringen har föreslagit, men det påståendet ärinte riktigt relevant. Ett annat anslag till elevförbunden finns nämligenupptaget under en annan anslagsrubrik. Om man tittar närmare på det så finnerman att regeringen i praktiken föreslår en höjning Här skiOeralltså inte mer än . mellan vad utskoltsmajoriteten har tillstyrktoch det förslag som finns i reservationen. Närdet gäller frågan huruvida elevorganisationerna skulle få del av anslaget förbidrag lill ungdomsorganisationer är del klart utsagt i propositionen attregeringen inte nu - dvs. under innevarande år - vill tänka sig en sådanändring. Det bör påpekas alt bl. a. har fått anslag tidigare och får detockså i är. Om det anslaget skall komma in under en annan rubrik är något somvi bör få kunna ta ställning till . Detta har även utskottetuttryckt som sin uppfallning. Detfinns vidare en reservation om bidrag till studie- och yrkesorientering. Frånmajoritetens sida fäster vi myckel slor vikt vid att eleverna får en godorientering om yrkeslivet och om de studier som behövs för att bäst klara dettayrkesliv. I den obligatoriska skolan är systemet väl utbyggt. Om man undantarriksinternatskolorna utgår dock inget statsbidrag för syo-verksamhet vidprivatskolorna. Ibudgetpropositionen föreslås all bidrag skall lämnas även för privatskolornassyo-verksamhet. De skolorna är mycket små och myckel fä, och därför kan de intehålla en egen funktionär. Här skall alltså den kommande verksamheten anknytatill kommunens syo-verksamhet. FruLena sade att det pågår ell omfattande arbete för alt förberedaSIA-reformen. Det vill jag gärna understryka. När antog SIA-reformenavsågs att föreningarna skulle bli mera aktiva och medverka isamhällsorienterande syfte i skolan. Därför lades förslag om särskildaplaneringsråd som skulle upprättas för ati ge skola och arbetsliv bällrekontaktorgan. Dessa skall nu utses av skolstyrelsen. Regeringenanser att starten skall ske i de tre största städerna. Man vill vinna liteterfarenhet innan man sätter i gång över hela linjen. Ulskolleltillstyrker detta men understryker önskemålet att man sätter i gånghela organisationen. Jag vill understryka vad här sade,att vi i utskottet har blivit eniga på den punkten. Därmedkommer jag över på anslaget till planeringsråden. Här föreligger enreservation som vill öka anslaget med 2 miOoner till 3,5 miOoner. Jag vill dockhävda att det anslagsbehovet i stort sett är beaktat. SÖ hade föreslagit 4,123miOoner, men regeringen har uppräknat anslaget till 5,623 miOoner, alltså enökning med 1,5 miOoner. Jagvill också erinra om vad utskottet säger, att under anslaget tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet har beräknats 2 miljonertill de fackliga ledamöterna i planeringsråden. Därmed bör det allra mesta ianslagshänseende vara tillgodosett förde planeringsräd som sätter i gång underdetta budgetår. Med detta anser jag mig tryggt kunna yrka bifall till utskottetsförslag i dess helhet. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter tn. Först någraord angående läromedelsfrågorna. Jagvill gärna understryka, , att jag och det socialdemokratiska partietanser att staten måste ha ett övergripande ansvar för all läromedelsförsörjningenär tillfredsställande och att läromedlen står i överensstämmelse medläroplanen. Inomdet socialdemokraliska partiet är vi inte heller nöjda med hurläromedelsbranschen fungerar. Frågan var också uppe till diskussion pä vårsenaste kongress. Kritikenmot branschens sätt att fungera har flera orsaker. Bristen på läromedel förvissa elevgrupper som anses vara icke kommersiellt lönsamma för förlagen ärmycket besvärande. Det gäller mindre elevgrupper, t. ex. invandrare ochhandikappade elever samt många av eleverna pä de yrkesinriktade linjerna igymnasieskolan. Vidare finns det koncentrations- och monopoliseringstendenserinom branschen, vilket man mycket noga måste se upp med. Bl.a. av dessa skäl tillsatte den socialdemokratiska regeringen en utredning förall få hela läromedelsmarknaden kartlagd. Någon kartläggning har inte gjortssedan slutet pä . En ny kartläggning behöver nu göras. Detär alltså detta som är skälen, i . Det är inte så, somde borgeriiga politikerna älskar att framställa det, att vi ville likriktaläromedelsförsörjningen, vilket är ett ständigt återkommande påstående, sombottnar i missförstånd. Viväntar nu med stort intresse på material från utredningen, och när detmaterialet föreligger finns det anledning överväga vilka samhälls-åtgärder sombehöver vidtas för att fä en bättre fungerande läromedels-försörining tillstånd. Sedanvill jag lill utskottets vice ordförande säga att den viktigaste fråga somskiOer oss ät i det nu diskuterade utskottsbetänkandet är anslaget tillplaneringsråden och möjligheterna alt till fullo ersätta de fackligarepresentanterna i dessa råd. Och faktum är att den saken inte har beaktats avden borgerliga regeringen vid anslagstilldelningen. Det fattas pengar. Detmåsle till ytteriigare 2 miO- kr. för att det hela skall fungeratillfredsställande. Härär det väl bara alt konstatera att prioriteringen är olika oss emellan,socialdemokrater och borgerliga politiker. Vi socialdemokrater vill salsaytterligare medel pä ersättning för förlorad arbetsförtjänst för de fackligarepresentanterna i planeringsräden, på samverkan mellan skolan och arbetslivetsamt på elev- och föräldraorganisationernas verksamhet. Ni vill läggaytterligare pengar på privatskolornas studie- och yrkesverksamhet. Slutligen vill jag också något kommentera elevorganisationernasanslagsfrågor. Jag menar att det är väsenlligt att den fråga som sä mängamotionärer har tagit upp, från vilken anslagsrubrik som dessa organisationerskall fä anslag, skyndsamt prövas. I den mån de aktuella elevorganisationernabedriver en verksamhet som överensstäm- mer med andraungdomsorganisationers är det naturligt att de skall ha sitt anslag underrubriken lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Och ettviktigt skäl för detta är att det skulle underiätta för elevorganisationernaatt i större utsträckning erhålla bidrag frän landsting och kommuner. Debidragen är för organisationernas lokala verksamhet mycket betydelsefulla. Jagutgår frän att den borgeriiga regeringen har tagit intryck av de mångamotionerna och av utskottets skrivning samt att den utredning som utskottetbegär görs snabbt, sä att resultatet kan påverka nästa budgetbehandling. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. (vpk): i undviker fortfarande att diskutera deideologiska och politiska aspekterna i förstatligandefrågan. Detär ju regering och riksdag som fastställer utbildningsmålen, och därför villjag ställa en direkt fråga till : Är det då riktigt att privataföretag gör vinster på det förhållandet att utbildningen behöver läromedel? Denfrågan vill jag gärna ha ett konkret svar på, om kan ge migdel. Sedanviker undan i denna fråga litet och säger alt den utreds. Jaghävdar fortfarande att frågan inte behöver utredas. Den har utretts ,även om det har skett från olika aspekter. Men läromedelsutredningen sade ivilket fall som helst att förhållandena på läromedelsmarknaden är sädana attdet finns klart monopolisliska tendenser där. Den saken behöver man alltså inteutreda mera. Sedansade att kontrollen är effektiv. Men det är fel. Ofta ser mannämligen exempel på arbetsköparvänlig propaganda och snedvriden syn ikönsrollsfrågan. Jag försökte belysa detta tidigare, och jag har material somstyrker det i min bänk här. kan komma och se pä det, ifall hantvivlar pä vad jag har sagt. Detär sant att samhället har försökt att engagera sig iproduktionen av läromedel. a. har ju en central läromedelsnämnd tillkommitför att granska objektiviteten i läromedlen, men det förtjänar att påpekas attvänsterpartiet kommunisterna inte har någon representation i den nämnden.Statens institut för läromedelsinformation har också upprättats, och dessutomär staten engagerad i läromedelsproduktionen via . Dessaåtgärder är emellertid långt ifrån tillräckliga. Vi menar därför att de förslagsom vi har framfört i vår motion måste åtgärdas. Jagskulle också viOa att kommenterar det förhållandet attkönsrollsmönstret bevaras i våra läroböcker. Skall det förhållandet fåfortsätta? Vidare efleriyser jag hur man skall garantera att användarnassynpunkter tillgodoses när det gäller att framställa och använda läromedel. lämnade en halvhjärtad förklaring till varför socialdemokraternahar svikit sin partikongress när det gäller beslutet om förstatligande. Men jagundrar ändå hur man från socialdemokratiskt Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter 777. håll skall ha det.