prot · G00940 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:40 Förhandlingarna leddes till en början av herr andrevice talmannen. § 1 Justerades protokollet för . §2 Meddelande om val HertANDRE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela atl vid morgondagens sammanträde kommer atl företas val avvalprövningsnämnd. Omutflyttning av den svenska fiskegränsen i § 3 Om utflyttning avden svenska fiskegränsen i Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:77, ochanförde: har frågat mig om jag med anledning av utgången avWarszawakonferensen avser att nu aktualisera frågan om utflyttning av densvenska fiskegränsen i . har gjort en framställning om attden svenska fiskegränsen i skall flyttas ut. Framställningenremissbehandlas f n. är de närmast berörda departementen i färd medall utreda de problem som är förknippade med en utflyttning. Materialetberäknas föreligga , varefter regeringen avser att taställning till frågan. Det resultat som uppnåddes vid konferensen i ärdå en av de faktorer som får tas med i bedömningen. HertLUNDKVIST (s): Jag ber att få lacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Havsrättskonferensenhar inte gett ett från svensk synpunkt tillfredsställande resultat.Kustländerna är i full färd med atl inrätta ekonomiska zoner för alltillförsäkra sig bestämmanderätten över välten, där det svenska fisket harsina intressen. vann inle heller på gehör för sinaförslag lill fördelning av fiskeräiiighelerna i . Idelta läge framstår del som oundgängligen nödvändigt alt ulan dröjsmålvidgar sin fiskezon i . Del skulle för fiskets vidkommande innebäraall fiskegränserna utflyttades lill miu Otnutflyttning av den svenska fiskegränsen i och att fick deljuridiska ansvaret för regleringen av fisket inom den svenska zonen. Sverigekunde därigenom tillförsäkra sig fiskerät-ligheler som svarar mot vårt landslånga kustslräcka i , när nu internationell rätt tenderar allutvecklas enligt sådana grunder. Likaså anser jag del viktigt all i samråd med och prövarmotsvarande åtgärder för all trygga fisket i . Inom parentes sagt lersig de här åtgärderna så myckel mera angelägna som den svenska regeringensnyligen träffade avtal med när del gäller Nordsjöfisket tyvärr måstebetraktas som otillfredsställande. Efter det förberedelsearbete som densocialdemokratiska regeringen lagt ned på all få ett avtal lill stånd mednorrmännen och de utfästelser som därvid gavs från norsk sida all inle körabort de svenska fiskarna från deras traditionella , borde del ha varilmöjligl alt åstadkomma såväl som vissa principiellautfästelser om beräkningen av fiskekvoterna. Jag delar sålunda fiskarnasuppfattning alt del ingångna avtalet skapar stor osäkerhet då del gäller altplanera för det svenska fiskets framlid. Det är verkligen, herrjordbruksminister, angelägel all den borgerliga regeringen försöker fullföljade åtgärder som den socialdemokratiska regeringen påbörjade för att skapatryggare förhållanden för den svenska fiskerinäringen. I första hand måstedärvid alla möjligheter alt garantera oss rätten alt fiska tillvaratas. När nu pläderar för enutflyttning av fiskegränsen i , vill jag bara i all vänlighet påpekaför honom att framställningen ifrån inkom lilldepartementet . Jordbruksminister var , ochfram lill , . Skrivelsen föranledde ingendepartementschefens åtgärd, utan jag sände den på remiss för altfå in synpunkter. frågade vad regeringenämnar göra. Man kan ha anledning att fråga sig varför det då blev så bråttom,när hade haft möjlighel all påskynda behandlingen av ärendetunder den långa tid som förflutit . Hert (): Jordbruksministern kan väl ändå inle vara omedveten om atl vi under denlid som förflöt efter det atl fiskarnas framställning kom in och fram till dessjag ställde min fråga hade den s. k. . Det var resultatetav den konferensen som vi måste avvakta för alt därefter veta hur vi skulleagera när del gällde möjligheterna all flytta ut fiskegränserna i . Jagsade också i milt första inlägg atl det - när vi sedan fått resultatet avWarszawakonferensen och av det kunde utläsa all den väg som den svenskaförhandlingsdelegationen valde i första omgången för att försöka komma överensmed inte var framkomlig - för mig tedde sig somoundgängligen nödvändigt att man försöker flytta ut fiskegränserna iÖstersjön. Del gav jag också till känna efter del attWarszawakonferensen var slut och medan jag ännu var jordbruksminister. Jag upprepar mitt svar att regeringen kommer att göra en bedömning avden här frågan och ta ställning efter del att remisstiden är slut, när vi fåttin de synpunkter som vi förväntar. Omstatligt stöd åt företag vid strukturförändringar Överläggningenvad härmed slutad. § 4 Om statligtstöd åt företag vid strukturförändringar Herrinduslriminislern ÅSLING erhöll ordet för all besvara () anmälda fråga, 1976/77:97, till herrfinansministern, och anförde: i har frågat "finansministerom det är hans mening att företag och branscher som på grund avstrukturförändringar hamnar i svårigheter inte skall räkna medhjälp från samhällets sida. Fråganär föranledd av statsrådet tal vid /. Enligtfastställd ärendefördelning ankommer det på mig alt besvara frågan. Grundläggandeför regeringens syn på strukturförändringarna inom näringslivet är tron på ensocialt anpassad marknadsekonomi och dess möjligheter att framgångsrikttillgodose materiella och sociala behov för människorna i samhället. Detär enligt regeringens mening statsmakternas uppgift att i ell utvecklatindustrisamhälle som vårt på olika sätt stimulera och styra marknadsmekanismerna.Genom en väl avvägd ekonomisk politik, en fungerande kredit- och kapitalmarknad,en aktiv industripolitik som stöder och uppmuntrar företagande och tekniskutveckling - och på många andra sätt - kan denna socialt anpassademarknadsekonomi fäs att arbeta friktionsfritt och framgångsrikt.Marknadskrafterna måste kontrolleras och balanseras genom t. ex. enprogressiv iryggheislagstiftning och en aktiv arbetsmarknadspolitik i annanform, genom god hushållning med resurser och miljö samt genom en kraftfullpolitik för regional balans. Regeringenlägger tonvikten vid en sådan - i ordets rätta mening -konstruktivnäringspolitik. Ävendenna form av socialt anpassad marknadsekonomi förutsätter emellertid enstrukturomvandling. Strukturförändringarna inom näringslivet slår ibland hårtmot människor, orter och regioner. Förelagens förmåga all la del fullaansvaret för sina anställda kan vara uttömd. Den första försvarslinjen mot deständiga påfrestningar som marknadseko- Nr 40 nomin utsätter företagen för måste finnas inom företagel. T'"daBpn Hen håller,måste samhället genom sina organ träda till. 7 rlpcpmhpr 1976 ''""" ''" '' i blir således all de företag och branschersom på grund av strukturförändringar hamnar i svårigheter Orn slalligi stöd åt kan- inom ramen för den grundsyn jag här redovisat - påräkna hjälp företag vid från samhällets sida. strukturförändring ar i (s): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på min fråga. Del ärinte på något sätt någon underskattning av herr industriministern - missförslåmig inte - om jag emellertid säger all del hade varil intressaniare omekonomiminisiern själv hade svarat på frågan. Många blev liksom jag mycketnyfikna på vad ekonomiministern hade i tankarna när han i sill anförande hosSACO/SR och ganska våldsamt kritiserade de ålgärder som vi harvidtagit för all klara en rad problem på arbetsmarknaden. Del var ju del sakengällde. Och del var inte vem som helst som höll detta tal - det var docklandets ekonomiminister. Taletvar också anmärkningsvärt även från en annan synpunkt. Både ochfolkpartiet - framför allt - har klandrat oss för att vi låtitrationaliseringen och omställningsprocessen fortgå alldeles för snabbi inomnäringslivet. Del är den kritik vi fått möta - alltså raka motsatsen till delsom ekonomiministern beskyllde oss för. Jagställde min fråga med anledning av alt den kritik som förde framinle mynnade ut i något förslag. När en av regeringens ledande ministraruttalar sig på ett sådant sätt väntar man sig en förändring av politiken. Manvill veta vad som kommer i stället. Den som anser att något är fel skall ändrapå det när möjlighel härtill uppkommer, och den möjligheten har ju nuekonominiministern. Detsvar som jag har fått från tar ju i långa stycken avstånd från vadherr sade, även om del fanns en reservation i slutklämmen av svaret.Förelag som kommer i svårigheter kan räkna med bistånd från samhället inomramen för den grundsyn som har redovisat, och i de orden ligger enreservation. Låtoss se på vad som har skett de ! Låt oss studera de åtgärdersom vi har vidtagit och som alltså var föremål för ekonomiministerns kritik. Vihar ju hjälpt en mängd företag som, om marknadskrafterna hade fåll verkaoinskränkt, vilket i varje fall ekonomiministern har förordat, skulle ha gåttomkull och skapat arbetslöshet. Därför har samhället gått in med stödåtgärder.Om omställningsprocessen hade fått fortgå, skulle del ju ha blivit slorasvårigheter för kommuner och enskilda, och del kan vi aldrig acceptera. Jaghoppas atl det svar jag fåll av innebär ett avståndstagande fråndet som sade på /, 76 Vad jag i milt svar har berört är regeringens officiella politik närdet gäller strukturförändringarna i samhället. Jag kan, , hänvisa till de konkreta ålgärder som vi under de senaste veckornahar varil tvungna all vidla med hänsyn lill all situationen i vissa branscheroch företag är besvärlig. Vägledande för de insatser som vi nu gör i branschefter bransch - del gäller specialstålet, varven, teko och andra branscher -har varil att garantera de enskilda människornas sysselsällning. Det äromsorgen om den enskilda människan som gör alt man använder hela registretav regional- och arbetsmarknadspoliliska ålgärder för all i en situation därnäringslivet har stora bekymmer också se lill att inte de enskilda människornakommer i kläm. Jaglycker alt genom vad som sålunda händer i vårt samhälle f n. harfåll en vältalig illustration lill regeringens intentioner i delta avseende. Omstatligt stöd åt förelag vid strukturförändringar iVarberg (s): Det är intressant att säger att han företräder regeringensofficiella politik. Jag tar del svaret för vad det är, men då är del rätiunderligt alt en del statsråd är ute och företräder en annan åsikt. Man vetegentligen inle riktigt vem man skall tro på, vem del är som företräderregeringens politik. Men här har alltså klart lagil avstånd fråndet inlägg som gjorde på /. Delär alldeles rikligt all vi slår inför svåra strukturproblem på arbetsmarknaden.Det var därför jag ställde min fråga. Del var av oro för all man skulle sägatill de anställda och till företagen: Ni får gå hem, ni får klara det härsjälva, för samhället iräder inle lill. Något av det har också sig skyldig lill när han i svaret säger all del är företagen själva somfår klara strukturomvandlingen. Del är något av talet om de självläkandekrafterna, som vi aldrig har trott på. Destrukturproblem som vi har all brollas med i vårt land, , är ju inlenya. Del som har förvånat mig är atl de tycks ta herrarna och damerna påsängen. Har ni verkligen levt ett så avskärmat liv? Strukturproblem har vihaft. De var våra bekymmer i den gamla regeringen. Sådana problem har hela denindustrialiserade världen. Varför, , tillsatte vi den slorasysselsättningsulredningen, där verkade intill dess han inträdde iregeringen? Jo, det var just med hänsyn till de sysselsättningsproblem som denfortskridande strukturomvandlingen i hela den industrialiserade världen förmed sig. Det är ingen nyhet att det kommer strukturproblem. Del som vi villveta är om regeringen kommer atl angripa dessa problem, så att anställda ochkommuner inte kommer i kläm, och om regeringen kommer att fortsätta denpolitik som vi inledde och som har varil så framgångsrik. Omstadigt stöd åt .företag vid strukturförändringar Jag vill upplysa i om alt jag har lästherr anförande inför /. Jag kan där inle hitta någotbelägg för atl skulle företräda en annan linje än den jag här harredogjort för som regeringens officiella linje i detta sammanhang. Jag måste beherr precisera sig. Del finns såvitt jag kan förslå inle någontingsom grundar de förmodanden om delade meningar som i Varbergframför. Närdel sedan gäller mitt betonande av förelagens ansvar för sina anställdassysselsättning vill jag upplysa i om att del grundar sigpå min tro på och min övertygelse alt vi måste hävda den Irygghetslagstiftningsom togs här i kammaren 1974. Är av en annan uppfattning? Detvore i så fall elt intressant faktum. Hert iVarberg (s): Del här sista inlägget var kanske inte så lyckat, därför att nu togherr Åsling tillbaka del mesta av vad han gav förut. ställde signämligen bakom del som hade sagt på /. Del ärmyckel allvarligt. Jag kan översända talet lill sedan. Jaghar den uppfattningen att de enskilda förelagen har ell myckel stort ansvar,och jag har en viss skuld till den irygghetslagstiftning som vi har infört ivårt land. Men vi vel ju hur del är i hundratals och åter hundratals företag.De kan inle klara sig. kan säkert av sina medarbetare få en längrelista än den jag har på småförelag som har kommii i kläm i strukturomvandlingenoch som samhället har hjälpt. Jag menar att det måste samhället göra också iframliden, även om huvudansvaret ligger hos företagen. Tillsist, , kan jag få framföra en hjärtlig hälsning till ekonomiministernoch fråga honom vilka företag som har fått hjälp under de senasteåren men som inte skulle ha fått hjälp om hade regerat. Del var intressant all inle längre vill göragällande atl jag har gått för långt när jag hävdar alt företagen har ett ansvarför sysselsättningen. Men det finns undanlag. Vi är överens om alt del finnssmå förelag som inle kan motsvara de kraven. Del är därför vi använder helaregistret av arbetsmarknadspolitiska och regionalpoliliska instrument. Vadangår tal efterlyste jag en konkret formulering i detta lal somherr kan anföra som bevis för sin tes att vi har delade meningar inomden nya regeringen. Den uteblev, den fick jag inte höra. Jag har läst talet,och där finns ingenting som tyder på all intesluter upp bakom den aktiva, socialt inriktade nä- Nr 40 ringspolilik jag här redogjort för. Överiäggningenvar härmed sluiad. §5 Om regeringens skogspolitik Herr industriminislern ÅSLING erhöll ordel för altbesvara i (vpk) anmäldainterpellation, 1976/77:28, och anförde: i har frågat mig vilken regeringensskogspolitik är. Somherr Lorentzon vel pågår skogsuiredning arbete med en översyn avskogspolitiken. En väsentlig del av utredningens arbete beslår i att beräkna ivilken omfattning avverkningar kan ske inom ramen för enlångsiktig, god hushållning med våra skogstillgångar. Utredningen räknar medall bli klar . Parallellt med skogs-utredningens arbete pågår iinduslridepariemeniets regi och i nära kontakt med skogsbranschrådel ellomfallande utredningsarbete på skogsindustripolitikens område. Deltautredningsarbete blir klart . Det samlade utredningsmaterialetkommer att utgöra underlag för utformningen av politiken för helaskogsnäringen. Jag räknar med all ett samlat näringspolitiskt program skallkunna presenteras . Bostadsministern kommer i sittsvar på en interpellation av i all ta upp frågan omregeringens prövning av skogsindustrins uibyggnadsplaner enligt 136 a Sbyggnadslagen. Delär för tidigt all nu gå närmare in på hur en framlida politik för skogsnäringenskall utformas. Jag vill ändå framföra några principiella synpunkter på denna. Begränsningari råvarutillgångarna för skogsindustrin kommer också i fortsättningen atlpåverka utvecklingen inom skogsnäringen. Del råder allmän enighet om atlavverkningarna i våra skogar inte kan ökas, i varje fall inte på kort sikt, omdet skall vara möjligl all upprällhålla en tillfredsställande balans mellantillväxt och uttag nu och i framliden. En fortsatt angelägen expansion avskogsindustrin måste därför t. v. i huvudsak ske genom ökad vidareförädling. Föratt långsiktigt förbättra skogsindustrins råvaruförsörjning behövs ökadeinsatser på en rad områden. Jag tänker då på en allmänt förbättrad vård av våraskogar, ett bättre tillvaratagande av del producerade virket, utveckling avindustriprocesser som ger ett ökat utbyte och ökad återanvändning av bl. På alla dessa områden pågår arbete i både statens och branschens regi. Detallmänt omfattade kravet på en god hushållning med våra skogstillgångar gördet nödvändigt alt samhället även i fortsättningen harmedel för alt kontrolleraoch begränsa kapacitetsökningar i skogsindustrin. nan de utredningar som jagnyss nämnde är klara är jag inte beredd all gå närmare in på hur ell sådanlkontrollsystem bör utformas i detalj. Strävan bör vara all åstadkomma ellkontrollsystem som är smidigt och som så litet som möjligt griper in idetaljfrågor. HerrLORENTZON i (vpk): Jag lackar industriministern för svaret på min interpellation.Bakgrunden lill min fråga - som omsluter endast fyra ord: "Vad ärregeringens skogspolitik?" - är den oro som man framför alll i skogslänenhyser för den framtida sysselsättningen, i synnerhet som landel har fåll en nyregering. Delär inle endast i som folket har dåliga erfarenheter avskogsbolagens framfart och vissa bolags roffarmentaliiei. Del gäller helaNorrland. IGävleborgs och , i , i stora delar av och i Dalslandfinns det många orter där skogsnäringen spelar en dominerande roll förmänniskornas sysselsättning och försörjning. Totaltsysselsätter skogsnäringen 150 000 människor. Den kan alltså, vad antaletanställda beträffar, myckel väl jämföras med vad vi i vårt land kallarstorindustri. Förskogsbolagen i del här landel - framför alll de privata - har de snabba ochslora profiterna alltid varit avgörande. Vissa år har vinsterna t. o. m. kunnatbetraktas som "övervinster". Somliga bolag har också år efter årkunnat ordna omfattande utdelning av gralisaklier. Även på dessa gralisaklierhar del varit utdelning, och de privata förmögenheterna har ökat. Aktieägarnasförmögenhetsökningar lill följd av utslagningen av tio-lusenden lönearbelare äri all sin verklighet groteska men talande i ett kapitalistiskt land somSverige, där drivkraften är del privata vinstbegäret och biandekonomin denbärande melodin. Härhar också dessa skogsbolag kunnat uppträda som de funnit för gott. Dessutom hartill deras förfogande ställts gåvor och bidrag av skattebetalarnas pengar. Delhar inte varil måtta på välviljan från den statliga apparaten under de år somgått. Men så har det också sagls - t. o. m. från denna talarstol - all vad somär bra för storföretagen, del är bra för landel och för folkel och skullealltså vara bra också för de löne-arbelande inom skogsindustrin. Jättevinsternahar dock gjorts genom en omfattande rovdrift av såväl människor som landelsskogar. Då strukturförändringar och rationaliseringar genomförts harliotusenden anställda gjorts arbetslösa. Del ena företaget efter del andra harlagts ner med omfattande arbetslöshet för de anställda som följd. Bolagen harinle tagit något som helst ansvar för sina anställda. Här kan del med fullt fogtalas om rovdrift med människor. Men även skogen - råvaran - har varil utsattför rovdrift. Hela bygder har lagts öde. Skräckbilder från skogsbolagensframfart finns alt se i övermått, framför alll i Norriand. Mentill slut höll skogsbolagen på alt slå undan själva grundvalen för sinexistens: skogen, råvaran. Den rovdrift som de ägnat sig åt och ytterligareville öka skulle snart medföra att råvaran log slut. Strävan efter de stora ochsnabba profilerna förblindade, och man räknade tydligen som så: "Efter osssyndafloden! Då skogen som råvara är slut i flyttar vi väl med vårtkapital lill andra länder. Vi har ju aldrig lidigare lagit ansvar för våraanställda - varför skulle vi göra del ?" Förkapitalet existerar inget fosterland. har man, bildligt talat, hållit på medatl sälja della land bit för bit. De många och stora kalhyggena ute iskogslänen talar sitt lydliga språk. m. den gamla regeringen, som suttit och bevittnat utvecklingen,började bli orolig, och det tillsattes en rad utredningar. Skogsbolagenfordrade nämligen ytterligare utbyggnader, som i sin tur krävde ytteriigarestora råvarutillgångar. Deras motivering var att de mås-le varakonkurrenskraftiga och lönsamma. Allskogsråvaran inte skulle komma all räcka till för även de många mindreföretagen, som saknade egna skogar, bekymrade givetvis inte skogsbolagen. Dessaskogsbolag ville bygga ut sina industrier-ju större industrier desto störreproflter. Att del i denna utbyggnads släptåg skulle följa omfattandenedläggningar av mindre företag inom skogsbranschen, ytterligare regionalobalans och utslagning av arbetskraft, bekymrade inle dessa skogsbolag. Vårenslotlriksdag beslutade med en rösts majoritet - en centerpartistisk röst, ochinte från vem som helst utan från den nuvarande bostadsministern - all delmåste bli regeringsprövning av varje större utbyggnad i skogsindustrin. Menskogsbolagen var inte överens om någon som helst kontroll. Vi kan görafrivilliga överenskommelser, förklarade bolagen. Men vilken tro skall man sällalill dylika försäkringar, när den nuvarande regeringen lär ha massor avansökningar från skogsbolagen om utbyggnader? Nuär del alltså fråga om regeringens inställning lill dessa ansökningar, och jagblir inte riktigt klar över det svar industriministern ger på denna punkt.Induslriminislern refererar till de olika utredningar som förekommer på delskogliga området och räknar med att elt samlat närinspolitiskl program skallpresenteras . Den gamla regeringen, som suttit ,utlovade ett sådanl program . Men hur som helst med den saken. Vadbeträffar skogsbolagens begäran om utbyggnader säger induslriminislern i sittsvar atl det är "nödvändigt alt samhället även i fortsättningen harmedel för att kontrollera och begränsa kapacitetsökningar iskogsindustrin". Delta uttalande kan i och för sig verka betryggande. Mendå industriministern säger all han väntar på de utredningar som pågårinom skogsnäringen, innan han är beredd att gå in på hur ett sådanlkontrollsystem bör utformas, blir man litet betänksam. 6 protokoll 1976/77:380 Ja,hur skall detta uttalande egentligen tolkas? Det kan ju tolkas som om det varjordbruksministern som svarat - som enligt egna uttalanden tror påskogsbolagens förmåga att samarbeta - och inte tror på detaljregleringar ochföreskrifter. Jag vore lacksam om induslriminislern förklarade sig närmare pådenna punkt. Uttalandet verkar något kryptiskt. Nuskall visserligen bosladsministern senare här avge svar då det gällerskogsindustrins utbyggnad. Men industriministern har själv i sitt svar lill miglagit upp denna fråga, och därför vore det som sagt bra med ett förtydligandefrån industriminislern på denna punkt. Isitt svar tycks industriministern instämma i uppfattningen atl del inle ärmöjligt all upprätthålla balans mellan tillväxt och uttag om avverkningarna avlandets skogar ökas. Och induslriminislern gör del vikliga tillägget: "Enfortsatt angelägen expansion av skogsindustrin måste därför t. v. i huvudsakske genom ökad vidareförädling." Jaganser delta uttalande vara synnerligen vikligt. Den svenska skogsindustrin kanenligt milt förmenande inle i all framtid hålla på med en omfallande export avråvaror och halvfabrikat. Landet måste i della avseende komma bort från denkoloniala prägeln. AllSverige är ell underutvecklat land då det gäller alt la lill varaskogsråvaran och förädla denna är historiskt betingat. Del var utlänningar somsatte i gång med sågverksrörelsen och på sin lid baggböleriet. Det var ocksåutlänningar som startade massainduslrin. var då ett typisktutvecklingsland som stod till tjänst med råvaran och halvfabrikatet. Sverigehar fortfarande då del gäller atl utnyttja skogen som råvara kolonial prägel. Massanexempelvis innehåller slora delar vatten, och det kräver mängder av vatten atlframställa den. Det är ont om vatten i de omrf.den dit massan exporteras.Framställningen av massan drar även mängder av energi - olja och elkraft. fick bli råvaruleverantören. Massaindustrinär fortfarande miljöfariig genom all de gifter som används förorenar sjöar ochvattendrag.