prot · G00965 · 1976-12-31 00:00:00 — Jordbrukspolitikeni vårt land grundar sig på de riktlinjer som drogs upp i millen av 1960-lalel,men det var ingen god grund som då lades, . Det var dåjordbrukels aktier stod myckel lågt i kurs hos den socialdemokratiskariksdagsmajoriteten. Jordbruket betraktades på den liden som en belastning församhället, och man strävade 10Riksdagens protokoll 1976/77:64-65 den 3 febmari 1977 också efter atl krympaproduktionen, så atl vi endast till nöds skulle klara vår livmedelsberedskap.Därigenom uppstod oenigheten om försöriningsgraden. Genom1965 års jordförvärvslag öppnades möjlighelerna för bolag och andrakapitalstarka köpare atl konkurrera om marken, och del var det som medverkadetill alt driva upp faslighelspriserna. Även via ralio-naliseringspolilikenskulle stordriften i alla dess former premieras. Udden riktades motfamiljelantbrukel. Dess bättre kunde familje-lantbrukel motstå påfrestningarnaoch rida ul stormen, och verkligheten har också tvingat fram en tillämpning avriktlinjer för ralionaliseringsstöd som bättre överensstämmer med den syn somvi i hela liden hade och fortfarande har. Lyckligtvishar också den långtgående krympning av åkerarealen som var planerad på1960-talel uteblivit, och vi har all anledning atl vara lacksamma motlandels jordbrukare för all de även under de svåra åren under 1960-lalet höllmodet uppe och såg till alt nedläggningen av åkeriord upphörde. Resultatet avde utredningar som pågår om målsättningen för jordbrukspolitik,förvärvslagstiftning och skogspolitik kommer att ligga lill grund för denframlida politiken. Redan i regeringsdeklarationen angavs några vikligapunkter i denna polilik. Vihar också från senasl vid förra i motioner angett denlångsiktiga målsätlningen. Försi och sist måste familjejordbruket sällas icentrum. Den förelagsformen passar enligt vår uppfattning bäst i vårt land, ochden, grundsynen måste las lill utgångspunkt vid utformningen av reglerna förralionaliseringsstöd och förvärvsrätt. Regeringen har därför också givittilläggsdirektiv till förvärvsutredningen, där del bl. a. sägs attlagstiftningen skall främja tillkomsten av efter ortens förhållandenrationella familjeföretag inom jordbruk och skogsbruk somspekulations- och kapitalplaceringsköp hindras - dvs. det som man genomförde ioch med lag. Lagen bör vidare utformas så atl den kan hindra förvärvsom leder lill att enheter, som var för sig är väl lämpade som familjeföretag,förs samman till en brukningsenhei. Syftel skall också vara all slärkasambandel mellan brukande och ägande av mark. Delfinns irots allt, , även om han själv kanske betraktar della sommarginellt för jordbruket och dess utövare ganska vikliga principiellaskillnader i vån sätt att resonera. Jag är myckel lacksam, om del verkligen ärså som säger, all man vill försöka atl uppnå enighet i dessafrågor. Jag hoppas faktiskt atl det skall vara möjligt, för det kan inte varariktigt atl etl passivt markägande av etl begränsat antal kapitalstarka bolagoch enskilda personer skulle vara till nytta för vare sig konsumenter elleryrkesverksamma inom jord- och skogsbruk. Inriktningenpå familjelantbruken innebär en klar ändring av 1960-lalspoliliken. Det villjag slå fast. Det gäller också vår syn på produk-lionsmälsältningen. För oss ärdet självklart atl våra naturliga resurser för livsmedelsproduktion skallutnyujas på bäsla säli. de arealer som är lämpadeför jordbruksproduklion kan vi trygga vårl egel behov av livsmedel ochdärulöver bidra lill all hålla svallen bona i andra delar av världen. Iförhållande lill 1960-lalels leser om krympning av åkerarealen med en tredjedeloch därmed även av vår livsmedelsproduktion är delta ett radikalt nytänkande.Jag är glad all kunna konstatera atl socialdemokraterna i sin mera principielltupplagda motion i huvudsak delar vår uppfattning i denna fråga. Prisregleringssystemethar tillkommit på förslag av sittande jordbruksutredning. Del fungerar ochdärför finns del knappast någon anledning alt företa ändringar i del. Förutsättningarnaför jordbruksproduktion i vårt långa land varierar mycket. Det är därför enligtvår mening nödvändigt atl skapa sådana regler atl ralionaliseringsstödet kananpassas till lokala förhållanden. På så sätt kan jordbruket få enbetydelsefull roll i en aktiv regionalpolitik. Socialdemokraternahar till årets riksdag lämnat in en omfattande motion om jordbrukspolitiken.Och jag måste säga atl den motionen är mycket intressant i flera avseenden.Tongångarna mot jordbruket är hovsamma. Det välkomnar vi - det är ettnytänkande där. Man lägger märke till positiva omdömen omlanibrukskooperationen. På vissa punkter lämnas dock inga klara besked. Detgäller framför alll hur stor åkerarealen och totalproduktionen i vårt landskall vara. får väl lolkas som en litet kontroversiell punkt. Men i stortsett är den motionen mycket väl balanserad. Delfinns en enkel förklaring lill della. Personer som tagit del av slutkapitlen idel belänkande som jordbruksulredningen lägger fram om någon månad säger sigkänna igen texten. Man kan kanske inte säga atl del är en avskrift, men i långastycken lär det vara etl förnämligt referat. Del är i varie fall en originelloch ny metod alt skriva motioner. Men motionen antyder trots alll i sinaformuleringar mycket mer samarbetsvilja än den ton höll i sittanförande. Jag vill dock -optimist som jag är - utgå från all enigheten skallbli så gott som fullkomlig kring en målsättning som är riktig för vånland. Såett par kommentarer beträffande budgeten, som nämnde.Socialdemokraterna har gått ut med ett litet överbud på 3,5 milj. kr. Det är berömvärt i och för sig. Vi har bytt roll på denpunkten som på så många andra. har vi haft de där miljonerna iöverbud, och regeringen har förklarat atl förslaget var omöjligt alt genomföra.Av budgettekniska och ansvarskännande skäl måste man hålla en budget. Manhar dessutom använt 8 96, vilket är samma procentsats som för all övrigforskning. Jag tycker del är orättvist atl ge sken av alt della skulle varasnävt, och jag vill i det sammanhanget säga alt årets budget ökar insatserna påmiljövårdsområdet med sammanlagt 34 milj. kr., och det tycker jag alt vi - ävenom vi inte skall skryta - bör nämna. Det är en mycket kraftig ökning. Denmotsvarar i vad gäller sjörestaureringar, avfallshantering osv. ungefär deintentioner vi haft under de senasie Torsdagenden 3 febmari 1977 Torsdagenden 3 febmari 1977 åren och som vi nu fåttmöjlighet att realisera. Jag ser att jag nu använt min tid, men jag tror all jag med della harkommenteral en del av de frågor som herr vice ordföranden i ulskollel slällde. HerrLUNDKVIST (s) kon genmäle: Det var väl litet oförsiktigt av i att tala omöverbud i samband med den aliernaiivbudget som social-demokratin har lagl fram.Vi har prutat 33 miljoner på den budget som regeringen har lagl fram påjordbrukshuvudtileln. Vi har kunnat om-prioritera inom ramen för det anslag viär beredda atl ställa till förfogande på sådant sätt alt vi kan lägga vad vitycker är angeläget, 3,5 miljoner, mera, på miljövårdsforskningen. Vi bedömerden ökningen som utomordentligt viktig jämfört med många andra ändamål sombehandlats mera rundhänl i budgeten. i sade sig inte förslå milt resonemang. Nej, jag förstår attherr i inte vill förslå. Här har man hela liden sedan 1967drivit en propaganda mot socialdemokratisk jordbrukspolitik som har tagit sig ganskavåldsamma uttryck "ute i buskarna". och jag hade en diskussion i detta år, och jag kunde därhålla upp framför honom en tidningsrubrik som han själv hade medverkat lill atlåstadkomma; "Det skall vara slut på jakten på bönder", stod det i denrubriken, som var hämtad ur en centerpartitidning. Del var elt referat frånetl föredrag av i . Deltaär alltså etl av bevisen för hur vårdslöst man har diskuterat densocialdemokraliska jordbrukspolitiken. Men när man talar med lugnt och sansalfolk inom RLF får man medgivanden; den politiken har varit gynnsam förjordbrukets utveckling i vårl land. Fortfarandetycker jag del är konstigt alt jag skall behöva redovisa målet förjordbrukspolitiken för i . Del ligger fasl. Och det troddejag också atl i skulle vara villig alt skriva under på. Vifår ju inga nya direktiv för jordbruksulredningen. I de befintliga direktivenläggs mål fast som vi var överens om 1967. Vi diskuterar medlen. Redan dådiskuterade vi exempelvis en anpassning av produklionsmålsätlningen lill deförhållanden vi har runt omkring oss. Förproduklionsmålsällningen 1967 angav vi självförsöriningsgraden lill lägst 8096. Och vad sade man från sida? Mellan 90 och 80 96! Det var vadman på den kanten i det sammanhanget ansåg. Skillnaden var inte stor. Vi var dåalla bekymrade för den i rådande situation tyngande överskotlsproduktionen. i deltog själv i den debatten och borde kunna referera den litetbättre än vad han gör här. Jag skulle vilja uppmana i altgå tillbaka lill protokollet och konstatera vad som sades den gången. i (c)kort genmäle; Ja, , jag deltog i debatten . Men det gjordeinte ! Då hade han mera exakt kommit ihåg de skiljaktigheter somändå fanns. Frågornaom produklionsmålsällningen och rälten atl förvärva mark är alhjäml mycketvitala och centrala. Men jag skall inte gnälla om della mer. Är del så all herrLundkvist säger all han utgår från atl vi kan bli eniga om den långsiktigamålsättningen - innefattande produktionslinjerna och produklionsmålsällningenoch även vem som skall äga och bruka marken - så är det inga problem! Och jagtror atl det är värdefullt om man kan bli eniga om detta. Meni resonemanget om budgeten finns det ingen prutning, har det sagts. Del ärfaktiskt något av en chimär. Man prutar t. ex. 15 milj. kr. i densocialdemokraliska motionen när det gäller bidrag lill kommunalaavloppsreningsverk. Hur kan man göra del? Del vel man ingenting om! Del är etlanslag som anger ramen. Och skulle det vara så, vilket vi inte förmodar, atlman inte skulle behöva della belopp för avloppsreningsverk, är de 15miljonerna över i regeringens budget likaväl som i socialdemokraternas motion.Del är en fiktiv prutning. Likadantär det med de 10 milj. kr. som går lill växlskyddscentrum. Växtskyddscentrumskall stå invigningsklarl , och socialdemokralerna iror i sin motion auman kan knycka 10 miljoner från byggnadsanslaget, därför atl del kanske intekommer alt behövas . Det är också en fiktiv prutning. Samma sak medanslaget lill investeringar i trädgårdsnäringen, där man prutar 6 milj. kr. Detär verkligen inte sär-skill välbelänkt att pruta där, eftersom en betydande delav trädgårdsnäringen har mycket slora bekymmer och iroliglvis, enligiregeringens bedömning, behöver utnyttja denna ram till investeringar i sinaföretag. Dessa 31 milj. kr. som man talar om är alltså prutade; de är fiktivaallesammans. Jaghar räknat ihop notan och finner alt den totala slutsumman förjordbrukshuvudtileln visar alt socialdemokralerna bjuder över med i runl tal 3milj. Det tycker jag i och för sig bör vara tillåtet för oppositionen - ochjag anklagar dem inte heller för del - men de skall inte komma och påstå alldel finns ell annal innehåll än det som är det verkliga. den 3 febmari 1977 () kongenmäle: Är del på det här sättet man har räknat när man gjort upp budgeten ikanslihuset, då förstår jag att det har blivit som det är. Om naturvårdsverketsäger att man behöver ett visst anslag för att kunna klara utbetalningen av delstatsbidrag som skall levereras till utbyggnaden av våra reningsverk, och omsedan regeringen anslår 15 milj. kr. mera, när del har varit mycketlätt för all hamna på rätt siffra, så är det ju litetvårdslöst. I en situation där pengar behöver prioriteras till många andraangelägna ändamål är det fel att försumma att ge pengar lill just de ändamålenoch i stället lägga Torsdagenden 3 febmari 1977 så pass myckel ireservationer. Iövrigt går det inte heller att resonera på det sättet atl man som besparingarräknar bort vad vi anser vara rimliga prutningar på vissa anslag och påslår attdet bara är fiktiva besparingar, eflersom man anser del så nödvändigl all manfår anslag lill just de här ändamålen. Så kan man inte föra eltbudgetresonemang! Menvi kanske får klara av budgeten i ell senare sammanhang. - Jag vill i variefall ange vad som är milt syfte med den här debailen. Del är alt komma framtill en sakligare diskussion än den som man på centerpartihåll har fört kringvår jordbrukspolitik. Jag tycker att det skulle vara betydligt intressantareför både jordbruksministern och andra centerpartister atl ta fasta på denenighet som ni myckel väl vet kommer att råda i jordbruksutredningen omkringden politik som har förts hitintills och som vi skall föra i fortsättningen.Det är ju ändå av betydande värde för jordbruksnäringen, att man har stöd idenna enighet. Del är å andra sidan en betydande risk förknippad med atl manfar omkring och talar om alt man vill någonling hell nyit och någoi hellannorlunda. Det oroar och kan icke vara lill gagn för näringens utveckling. Jagvill sluta med alt säga all vi icke är intresserade av något passivtmarkägande. Delta framgår mycket tydligt av den motion vi har väckt. Om man icenterpartiet - sedan man för elt par år sedan varit utomordentligt angelägenom att markera atl den som äger mark skall få använda sin mark som han finnerför gott och få sälja sin mark i den ordning han anser bäst - nu har insettnödvändigheten av atl samhället lägger sig i med lagstiftning och planering förall vi skall komma bort från markspekulationen, så är också på den punktenmycket vunnei. Då finns del goda förutsättningar för bifall till de motionersom socialdemokraterna i den här har framlagt i dessa stycken. i (c)kort genmäle; Om nu menar allvar med atl vi skall resonera i en sansadoch förnuftig lon och söka nå enighet, så vill jag ge ett gott råd: Starta dåinte nästa siörre anförande i denna kammare med att skälla utcenterpartisterna, för då måste vi gå upp och berätta hur del ligger lill medsanningen! Jagvill gärna resonera i en helt annan lon, men jag är icke villig att gå med påatl vi är eniga om det som hände . Inga andra människor är bereddaatt sudda över sanningen på det sättet. Vi kan sluta all tala om del som hände,vi kan med glädje konstatera atl bönder var mer slryktåliga än landelsregering förtjänade . Därför följde man aldrig intentionerna ipolitiken pade punkter som var kontroversiella, och tack vare del har vi i dagett fungerande jordbruk av en omfattning och en struktur som jag tror all vikan vara ense om all välkomna. Och framöver kan del väl finnas goda möjligheierall vinna enighel också kring hur framliden skall skisseras. Jag förslod emellerlidinie alls del här med enighelen, när kvist slutade sittanförande med någonting om alt bönderna skulle få Nr 65 sälja sin mark som deville men atl man äntligen hade insett något annat. Del var ju motsatsen somhände på 1960-talel. Då ville vi ha en jordförvärvslagstiftning som hade ettfasl grepp om ägandestrukturen och fördelningen av marken. Det lyckades vi inteklara, men bönderna var - som jag sade - slryktåliga, så del skedde inte någraalltför stora olyckor. Jag hoppas att vi nu snart skall få en nyjordförvärvslag, som bättre passar in i den utveckling - och detta uttalar jagmed stor glädje - som folk, konsumenter och producenter, i myckel godenighel siktar lill. Jag är verkligen angelägen alt välkomna den nyautvecklingen, som visar alt det inte finns anledning att fortsätta med talet omklyftan mellan konsumenter och producenter. Herrtredje vice talmannen anmälde atl anhållit atl lill protokolletfå antecknat att han inte ägde räll lill ytterligare replik. Hen (): Jag har inteförberett något anförande för alt ta upp särskilda jordbruks- ochskogspolitiska frågor, utan min avsikt var närmast att avlyssna ,inte minst för alt höra hur han ser på skogsfrågorna . Etltema som har kommit upp i debatten etl par gånger under de här dagarna harvarit påståendet all den svenska skogen nu är för dyr och all detta i allrahögsta grad påverkar våra möjligheter alt över huvud sälja till andra länder.Del påståendet har alltså gjorts i denna talarstol från socialdemokratiskthåll. Jag vill försöka lala om hur situationen i verkligheten ter sig; del harbl. a. också statsminister i annal sammanhang något berön. Omman ser på prisutvecklingen , vilket man skall göra - t.ex. en tioårsperiod - så finner man atl den svenska skogen i princip ickeär för dyr. Skogspriserna har väl följt med i den allmännainflationsutvecklingen, men inte mycket mer. Vadinnebär del all en skogsägare får hyggligl belall för sin skog? Jo,faklum är all han då pä ell bällre salt kan sköta denna skog i enlighet med deönskemål som riksdag har uttalat för att ge en god återväxi. Han kangallra i skogen och snabbare få fram en ny produktion. Och del är nödvändiglalt han kan självfinansiera en sådan verksamhet - för det är väl ändå inte så,, att vi skall ge stöd i allt siörre utsträckninglill skogsägare för att de skall förbättra sina skogstillgångar? Delär bättre alt skogsbrukarna får hyggligt betalt, så atl de själva kan klara avsin ekonomiska situation. sade ju också, atl otrygghet förjordbrukaren är detsamma som otrygghet för löntagaren. Precis samma sak gällerför skogsbrukaren, eftersom vi har så många familjejordbruk med skogsbruk.Otrygghet för skogsbrukaren innebär också otrygghet för löntagaren, somicke får den sociala trygghet Torsdagenden 3 febmari 1977 som vi alla önskar att hanskall få. Situationen är ju den - och del kan vi inte komma ifrån - atl detallmänna kostnadsläget och lågkonjunkturen skapar en stor del av de problemsom också drabbar svensk skogsindustri, så att man t. ex. måsle öka sinlagerhållning. Jagvill sedan la upp frågan om sågverken. Många av de uppfattningar som herrLundkvist framförde i sill hovsamma anförande kan jag dela, t. ex. all vi skallförsöka slå vakt om de småsågverk vi har som utgör en väl etableradindustriform i sina kommuner. Men jag vill fråga om densocialdemokratiska regeringen verkligen på elttillfredsställande sätt har slagit vakt om dessa sågverks möjligheter attexistera. har ju varit med om alt medverka lill och godkännaetablering av slorsågverk och au bidraga med stödåtgärder för sågverksindustrininom områden där nya sågverk kanske inte hade bort komma lill stånd. HerrLundkvist är alltså delaktig i ansvaret för den situation som vi befinneross i. 1 det sammanhanget skall vi också komma ihåg att vi under en lid befannoss i en situation där vi genom de beräkningar som gjordes trodde - både frånsocialdemokratiskt och borgerligt håll -att vi hade tillräckligt med skogsråvara.Så småningom visade det sig alt den skogsråvaran inte räckte till. Vadbeträffar de problem vi har räknar jag emellertid med atl vi på ettvettigt sätt och i samförstånd skall försöka lösa dessa. Enfråga som man i det här sammanhanget bör ställa sig är vilka åtgärder som i dagär nödvändiga för atl skapa elt bättre underlag för den svenska skogsindustrinsfortsatta arbete. Behöver vi t. ex. förbättra utbildningen på detta område?Näringen har vänt sig till regeringen och begärt alt få en professuri iräieknik, så alt vi hade fåll underlag för alt unga ingenjörer ochhögskoleutbildade aktivt skulle kunna söka sig till det trätekniska området. Vihar icke fått del underlaget, och hoppas jag atl den nya regeringen ger ossmöjligheter atl på detta område skapa de förutsättningar som måsle kommalill för all åstadkomma en avancerad teknik som kan konkurrera med dessa storaländer i väster. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen () kongenmäle: Jag är tacksam för atl tog upp frågan om situationen försågverken. Vi tycks vara överens om atl vi kommer att få brisl på skogsråvaraframöver. säger att det är riktigt - och då vänder han på debåda grupper jag talade om - atl otrygghet för skogsbrukaren är otrygghet förlöntagaren. Då konstaterar jag all i den polilik som de vill föravisserligen är intresserade av trygghet för skogsbrukaren, men de är mindreintresserade av att vidta sådana åtgärder all man kan få trygghet förlöntagaren. Skogsbruken får ju i den råvarusituation vi kommer all ha alltidavsättning för sina produkter. Mendet är fråga om hur del skall gå med föräd-lingsförelagen. Där kommernaturligtvis också löntagarnas intressen och glesbygdens intressen avarbetstillfällen in i bilden. Jag har påvisat hur del ser ul . Sågverketkan ofta vara den enda försöriningsmöjligheten ute i en glesbygd. Det kan varaanledningen till alt vi en gång gett etl lokaliseringsstöd. Men om man göruteslutande företagsekonomiska bedömningar på skogsägarsidan kan det lillasågverket bli utan råvara. Då kommer min konkrela fråga; Är att inse det besvärliga läge som denna typ av sysselsättningstillfällenkan ha och beredd alt erkänna atl, eftersom vi icke tycks kunna klara lösningenpå dessa problem med hjälp av marknadskrafterna, samhället bör- till skillnadfrån vad annars säger- fä chans att gå in och garanteraråvaruförsöriningen för detta sågverk? Eller skall vi bara låta det gå? Vi haren lid framför oss med brist på skogsråvara och då är det risk för dessa vitalaarbetstillfällen ute i bygderna. () kongenmäle; Jag väljer givelvis möjligheten all ha delta sågverk kvar mot bakgrundav att man därigenom får möjligheter att behålla de människor som arbetar inomdella sågverk. HerrLundkvist drar den vanliga gamla tesen som alltid kastas på oss, nämligen atlmoderaterna vill atl marknadskrafterna skall arbeta fritt. Vad är det förnonsens från ett f d. statsråd i en socialdemokratisk regering? Varföruttrycka sig på det sättet ständigt och jämt? Förutsättningenför att marknadskrafter skall kunna arbeta på elt vettigt sätt är atl man slårvakt om de människor som arbetar inom företagen. Annars har marknadskrafternaöver huvud taget ingen möjlighet att arbeta. Det är fråga om ell samförståndmellan parterna om man över huvud taget skall kunna överleva. Jagär medveten om att del kan vara speciella problem pä sågverkssidan motbakgrund av alt de biologiska tillgångarna på råvara icke är tillräckliga iförhållande lill industrins tillväxt. Men ni har varit med om att stödjautbyggnaden av denna industri på tidigare, felaktiga premisser. Ni delar detansvaret, . Jagär också klar över alt man måsle hitta vägarna för della samförstånd, hitta destimulansåtgärder som erfordras. Jag är övertygätl om alt den nya regeringenkan medverka lill stimulansåtgärder för att skapa mera råvara och öka förädlingsgraden.Om man inte hittar formerna för denna stimulans av näringslivet måste mankanske förr eller senare på grund av den biologiska situationen hitta någonform av etablerings-konlroll. Men i nuvarande läge är det inte någon panik avden arten. Vi har ännu etl andrum på grund av silualionen i , svårighetenatt placera våra produkter, överfyllda lager. Vi måste i lugn och ro länkaigenom dessa problem för alt kunna hjälpas åt all lösa dem och för au nå envettig utveckling. Torsdagenden 3 febmari 1977 Hen () kongenmäle: Del var ju intressant att vill avfärda som nonsens heladen filosofi som regeringsföreträdarna byggt sina resonemang pä när vidiskuterat vad man bör göra åt de risker som bl. a. dessa företag löper. Del ärju framstående företrädare för den borgeriiga regeringen även på den moderatakanten som sagl alt detta måste näringslivet självt sköta och av egen kraftklara upp. Samhället skall inte vidta några åtgärder för atl söka regleravanhän råvaran skall la vägen, säger man. Men kanske finns del möjligheter attfå stöd för vår molion från sida. HerrLothigius säger sedan atl del inte var någon större brådska men all man senarekunde hamna i den silualionen att man behöver överväga någon typ avetableringskonlroll. Jag hade som jordbruksminister många kontakter medsågverksägare - del vet jag alt också har - och de hade raktmotsatt uppfattning. De kom lill mig och klagade sin nöd och utlryckle sinstora oro för framtiden. Jagär väl medveten om alt del framöver får lov att genomföras enstrukturrationalisering också inom den här verksamheten. Men vad jag här hela lidenlalar om är de arbetstillfällen som är av avgörande betydelse för vissa av våraglesbygder.