prot · G009134 · 1976-12-31 00:00:00 — Men vi har i hög grad funnit anledningatt nu säga: I fortsättningen måste man överväga andra finansieringsvägar ochinte bara helt enkelt slå in på en automatisk höjning av patientavgifterna. Vihar också anvisat vägarna: genom kollektiva insatser via sjukförsäkringen. Delär detta, herr talman, jag nu återigen vill upprepa. HerrRINGABY (m) kon genmäle: Om ser spöken på ljusan dag, vänta då med oron och panikentills dessa spöken träder fram i verkligheten! Får jag bara sluta med alt säga att jag personligeninte känner någon som helst oro över alt känner oro. Hen ROSQVIST (s): Jag tar vid där den senaste debatten slutade, och jag gör det medanledning av motionen 1591, som jag tillsammans med har väckt medanledning av regeringsförslaget om ändrade Ipropositionen föreslås att sjukvårdsersättningen, dvs. den avgift som den sjukefår erlägga för vård på allmän sjukvårdsinrättning, skall ändras. Del blirenligt regeringsförslagel . dyrare per dag att få vara på etl sjukhus. Detbehövs ingen kunskap i högre matematik för att slå fast att delta betyder 300kr. mer för den som är långtidssjuk. Densom har drabbats av ett olycksfall eller av andra skäl inte har hälsan fårsjukpenning från allmänna försäkringen eller yrkesskadeförsäkringen.Sjukpenningens storlek beror på inkomstens storlek när sjukdomstillståndetinträffade, och sjukpenningen beskattas i vanlig ordning. Höjning avsjukpenningen görs inte annat än möjligen i enstakaundantagsfall. Socialministern föreslår alltså att den avgift som den sjuke haratl betala skall höjas. Något förslag som skulle kunna innebära en höjning avsjukpenningen finns inte. Men, poängteras det i propositionen, till grund förhöjningen ligger en överenskommelse mellan två parter: å ena sidanförsäkringskassan och å andra sidan sjukvårdshuvudmännen, dvs. landstingen.Dessa parter har kommit överens om hur mycket den tredje parten, dvs. den sjukaeller olycksdrabbade människan, skall erlägga eller, om man så vill, hur mycketmänniskan i fråga skall få kvar när avgift och skatt har fått sitt. Medmycket snävt undantag höjs avgiften . Vad den lianmer per dag kan betyda för en långtidssjuk låginkomsttagare har jag påtalat i vår motion. Låt mig exemplifiera. Densom har tjänat . , råkar enligt detförslag som socialministern signerat ut för följande: Sjukpenningen är 90 kr.om dagen. Skatten på det är ca . och.ersättningen för sjukvård blirytteriigare . per dag eller . Det är vad den som kanske är sjuk , , skallklara alla ordinarie utgifter med så när. som på maten. Han kan ha familj ellerförsörjningsplikt på annat sätt. I varje fall har han väl en bostad, som delskall betalas hyra för. Han har fasta utgifter i övrigt - försäkringar,telefon, TV-licens, elräkning osv. - som skall betalas. Han kanske - avrehabilileringsskäl - vill och bör vistas med eller utan hjälp av anhörig i sinbostad över veckoslut eller . Då skall han stå för maten själv. De 30kronorna per dag tar sjukhuset ut antingen patienten är på sjukhuset eller inteöver och veckoslut. Vadtror den för regeringsförslaget ansvarige atl den långtidssjuka män niska som jag exemplifierat med skall leva av? Förslaget tar ifrån den sjuke . mer än tidigare - och detta i när ni vill höja momsen och priserna rusar uppåt snabbare . 1 pro positionen står det att höjningen av avgiften beror på "den allmänna prisutvecklingen". Därför skall alltså sjukvårdshuvudmännen få mer. Del kan väl vara rätt. Men den långtidssjuke då? Vad är hans kompensation för prisutvecklingen? Var finns den? Den finns inte! Han får i stället . mindre. . , Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. .Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Dettaär ett belysande beklagligt exempel på vad ökade egenavgifter får förkonsekvenser för olyckligt drabbade och ekonomiskt dåligt ställda människor ochvad dessa råkar ut för när förhandlingar förs och beslut fattas över derashuvuden av människor som inte kan sätta sig in i en situation som tyvärr inteär så ovanlig. Vi anser att långtidssjuka låginkomsttagare inte skall vara med ochbetala de olika åtstramningspaket som presenteras. Vi har yrkat avslagpå regeringens proposition i detta avsnitt. Del strider mot principen omutjämning och rättvisa, och det måste utarbetas förslag om annan fördelning avkostnaden för sjukvården. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till motionen1591. I detta anförandeinstämde (). i (c): Jag vill instämma i vad som här har sagts beträffande nödvändigheten avatt bygga ut långvården och äldrevården. Det är ett rättvisekrav all viförsöker åstadkomma en ökad satsning på och prioritering av dessa vårdformer -en rättvisa mot de människor som varit med om att skapa det välfärdssamhällesom vi alla har anledning att vara tacksamma för. Med andra ord: Vi måste varaberedda på att göra avkall, kanske på en resa till , inför detta faktumatt vi kan hjälpa de människor som har hamnat på våra långvårdsavdelningar. Jaghar ofta i denna talarstol tagit upp de här frågorna om en ökad satsning pålångvården, och jag har inte för avsikt alt närmare beröra dem , men när jaglyssnade på debatten tyckte jag att det fanns anledning för mig att kraftigtunderstryka vad som här sagts beträffande nödvändigheten av en ökadsatsning på och prioritering ay dessa vårdformer. betänkande nr 28 behandlas bl. a. motionerna 1075och 1588. Båda dessa motioner har välvilligt behandlats av utskottet, varförjag, herr talman, inte har för avsikt att yrka bifall lill dessa. Jag begärdeordet närmast för atl rent allmänt göra några reflek-tioner i anslutning tilldessa motioner. Jagskall börja med motion nr 1075. Den behandlar frågan om handikappadesmöjligheter att erhålla bidrag för anskaffande av personbil eller motordriveninvalidvagn och därmed också befrielse från erläggandet av bilskatt. I motionenhar begärts en utredning om att samma bestämmelser skall omfatta alla gravtrörelsehindrade och inte vara begränsade till dem som förvärvsarbetar ellerstuderar. Enligtnuvarande bestämmelse skall bidrag och bilskattebefrielse gälla endasthandikappade som för sin förvärvsverksamhet är beroende av bil eller för sinyrkesinriktade utbildning är i behov av bil. Vidare gäller att bidrag kan utgåför sådan ändring av eller anordning på fordonet som behövs för alt det skallkunna brukas. Som framhålles i motionenbör handikappet som sådant utgöra kriteriet för om bidrag skall utgåeller ej. Delär tacknämligt atl den som förvärvsarbetar eller genomgår utbildning erhållerbidrag och bilskattebefrielse, men även andra gravt handikappade personer kanvara i mycket stort behov av motordrivna invalidfordon. Exempelvis en gravthandikappad husmor kan ha lika stort behov av motorfordon men faller heltutanför ramen för bidragsbestämmelserna. För en handikappad som tidigare haftbidrag och bilskattebefrielse är del av stor betydelse att dessa förmåner ejdras- in när vederbörande uppnår pensionsåldern. Behovet kan vara lika stortefter som före pensioneringen. Dessarestriktiva bestämmelser är helt oacceptabla. Det finns många svårtinvalidiserade människor, som av olika anledningar inte har förvärvsarbeteeller studerar men som är i stort behov av bil eller annat fordon för att intebli helt isolerade på grund av sitt handikapp. Ofta gäller det människor medmycket låg inkomst, i sämsta fall endast en liten pension. Bilskatten blir dåsynnerligen betungande och gör det kanske omöjligt för dem att hålla sig medbil. Jag anser det därför vara ett jämlikhetskrav att alla gravt handikappadefår rätt till skattebefrielse för invalidfordon, innefattande också rätt tillbidrag för fordonels anskaffande. Imånga andra och mer kostnadskrävande sammanhang har det glädjande nog råttenighet om att försöka erbjuda handikappade sådan service, ett sådantkullurutbud m. m. som normalt finns atl tillgå. Ofta utgör emellertid en bil enförutsättning för att de skall kunna utnyttja sådan service. Därför är en sårestriktiv ordning som gäller för anskaffande av fordon orimlig. En generösinställning när det gäller bilanskaffning torde i stället vara ett av de bästasätten för samhället att bidra lill alt bryta den isolering som alltid hotar enhandikappad, i synnerhet en rörelsehindrad. Utskottethar välvilligt behandlat motionsyrkandet, och som motionär har jag anledningatt uttala en förhoppning om att regeringen prövar frågan. Utskottetsklara skrivning, nämligen atl utskottet förutsätter atl regeringen snarastprövar frågan så att ett förslag kan föreläggas , betraktar jag som enbeställning lill regeringen, och därmed är jag nöjd med behandlingen avmotionen 1075. Dock kan jag inte underiåla att uttala en förhoppning attregeringen måtte förelägga förslag om ändrade regler förbidrag till gravt handikappad för förvärv av bil samt därmed också befrielseför de rörelsehindrade från alt erlägga fordonsskatt. Ochså några ord, herr talman, om motionen 1588, där jag hemställt om atl riksdageni samband med behandlingen av propositionen 1976/77:116 uttalar atl manförutsätter atl sjukvårdshuvudmännen vid sin bedömning av huruvida nedsättningi eller befrielse från sjukvårdsavgift för utförsäkrade patienter skall skesöker tillämpa generösa och från humanitära och sociala synpunkter rimligaregler. För en ulförsäkrad patientkan en sjukvårdsavgift på . Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. innebära en mycket drygoch betungande kostnad. Jag tänker på förtidspensionärerna som harförsörjningsplikt mot sina anhöriga. Visserligen utgår bidrag exempelvis tillminderåriga barn, men faktum kvarstår att avgiften för sjukhusvården kan bliganska kännbar. Vårdavgiften kan vålla problem även för många ensamstående.Särskilt gäller detta personer som vid flera' tillfällen för kortare perioderbehöver behandlas inom den slutna sjukvården och då inte klarar de fastakostnaderna för bostad, telefon, tidningsprenumeration, eventuell bil osv. Detkan inte vara rimligt att någon skall behöva byta bostad eller eljestdrastiskt nedbringa sina fasta kostnader enbart på den grunden alt man då ochdå behöver läggas in för sjukhusvård. Ipropositionen 1976/77:116 sägs att överenskommelsen mellan staten ochLandstingsförbundet förutsätter att sjukvårdshuvudmännen vid behov medgeravgiftsnedsättning eller avgiftsbefrielse så alt patienten tillförsäkras visstutrymme för bostads- och andra levnadskostnader, bl. a. vid kortare sjukhusvistelse. Medmin motion 1588 och detta mitt anförande vill jag ytteriigare markeraangelägenheten av alt sjukvårdshuvudmännen visar generositet genom altexempelvis medge befrielse från sjukvårdsavgiftens eriäggande i de fall dåsociala och humanitära skäl talar för detta. Jag finner inte att utskottet isin skrivning har någon avvikande mening beträffande verkningarna för deutförsäkrade av att erlägga sjukvårdsavgift, speciellt när del nu är fråga omen höjning av avgiften. Då jag förutsätter att sjukvårdshuvudmännen tar del avvad utskottet anfört har jag inget annat yrkande än bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 28 i dess helhet. Hen i (s): Efter anförandet av i hoppas jag att han tarkonsekvenserna av vad han sade och röstar med den socialdemokratiska motionen.Det måste vara det enda riktiga med anledning av den föreläsning herrBörjesson höll. Tillsocialförsäkringsutskotteis betänkande i denna fråga har också socialutskottetett yttrande, som jag vill kommentera något. Del rör sig om beskedet frånregeringen att den ämnar avsätta . till SBL, statens bakteriologiskalaboratorium, för insatser mot sjukhussjukan. Förnågra veckor sedan avslog en socialdemokratisk motion i denna fråga.Nu återkommer den i form av en regeringsproposition, som bara ger riksdagentill känna alt regeringen avser att starta en enhet vid SBL för detta ändamål.Det vare mig fjärran att la upp en diskussion i ämnet sjukhusinfeklioner. De ärulan tvivel en svår belastning för den svenska sjukvården. De kostar mycketpengar och mycket mänskligt lidande för dem som drabbas av dem. Jag invänderalltså inte emot alt regeringen till hälften nu i efterhand godtar densocialdemokratiska motionen. Del borde utskottet och riksdagsmajoriteten hagjort när vi behandlade budgetpropositionen som berörde detta område. Mendå var det inte möjligt. Då sade man nej. Först när regeringen kom med ettförslag som skulle träda i kraft senare än vårt är man beredd attsäga ja. Nogär det en märklig ordning vi numera har i den svenska . Och detta ärinte något unikt för del område som socialutskottet behandlar, ulan detdrabbar även andra utskott. Man är tydligen så mån om atl vidmakthålla skenetav att vi har en handlingskraftig regering att man rent av blir något löjlig isitt uppträdande. Socialdemokratiska initiativ skall avslås, är tydligen orderfrån regeringshåll. Sedan skall förslagen, oftast försämrade, presenteras somden borgerliga regeringens egna. På så sätt skall människorna inbillas att vihar en regering som tänker på allt och ordnar allt till det bästa. Menborgeriighelen kommer inte undan så lätt. har del svenska folket fåttkänna på vad en borgerlig regering innebär, och då tror jag med förlov sagt attdet är lönlöst att försöka uppehålla skenet av en handlingskraftig regering somhar omtanke om de svaga människorna i vårt samhälle. Det har inte denborgerliga regeringen. Vihar reagerat mot regeringens sätt att presentera förslaget om att anvisa . När det gäller inrättande av erf ny enhet inom SBL borderegeringen ha gått den vanliga vägen och begärt anslag av , inte baratillkännagivit det här för vetskap. I vanliga fall är det riksdagensom kan ge regeringen till känna någonting som den vill ha utfört. Men denborgerliga regeringen har ändrat på maneren, och därför ger man till känna förriksdagen vad man avser. Vi håller på atl få ett ministerstyre i vårt land -del kan vara skäl att uppmärksamma det. Viär emellertid beredda alt för sakens skull - kampen mot sjukhusinfektionerna -godta regeringens förslag även om det är försenat och därför sämreän den socialdemokratiska motionens förslag. Jag kan väl disponera ytteriigare. I så fall skulle jagvilja göra en kommentar till det resonemang som förde med herrAspling om långtidsvården. Jag understryker vad sade omnödvändigheten av att långtidsvården byggs ut. Del är vår mest angelägnauppgift i det svenska samhället f n. Mendet intressanta är nästan maniska sätt att söka komma bort frånverkligheten. Hennes sifferexercis - ordet - är verkligenfantastisk. Hon försöker som ett slags Truxa alt trolla sig bort från bekymrenoch talar hela liden om de negativa verkningar den höjning avarbetsgivaravgiften som socialdemokraterna föreslagit skulle få förlandstingen och kommunerna. Det är klart alt arbetsgivaravgiften drabbarlandstingen och kommunerna, den är konstruerad så, men man kan aldrig se dettabara i etl halvårs perspektiv, som gör. Under en flerårsperiodblir det andra verkningar än de talar sig varm för.Om man ser lill hela systemet med arbetsgivaravgiften så har det gett miljarderoch åter miljarder till det svenska samhället för en expansiv politik. Ändradeersättningsregler inom sjukjörsäkringen, m. m. Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. självklart all om detsocialdemokratiska förslaget bifallits hade vi sluppit den momshöjning somdrabbar också landsting och kommuner, hade vi sluppit devalveringen som ocksådrabbar landsting och kommuner, hade vi fått en lugnare arbetsmarknad än vi hari dag, vilket också hade varit till fördel för landslingen. Hurfru än vrider och vänder på saken gör hon det bara värre för sig. Detvore renhårigare att erkänna atl regeringens politik medför all vi intehar pengar till en nödvändig utbyggnad av långvården. Det, , ärdet avgörande i detta sammanhang. Hen i (c): Jag ber om ursäkt att jag föriänger debatten, men jag skall bara klartdeklarera att jag kommer atl stödja utskottets hemställan i dess helhet. Delframhöll jag i mitt anförande och jag gör det med fönröstan om att detta skallleda till en förbättrad sjukvård, inte minst på långvårds- ochäldrevårdsområdet. HenKARLSSON i (s): Jag vill bara säga till alt om han är angelägen om altbygga ut långtidsvården - och det förstår jag att han är - måste del enda rakavara att han stöder socialdemokratins politik i detta avseende. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsutskotteis hemställan i betänkandet nr 28 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAspling begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 959 av herrWerner m. fl. och motionen nr 1593 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskotteis hemställan i betänkandet nr 28 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 959 och motionen 1593 i motsvarande del. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 284 Nej - 12 Propositionergavs på dels bifall till, dels avslag på utskottels hemställan, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller socialförsäkringsutskotteis hemställan i betänkandet nr 28 mom. 4röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenavslagit utskottets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 283 Nej - 14 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels re- Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. servationen nr 2 av herrAspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom.Il röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 154 Nej - 142 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1593 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 13 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring därisom föranleds av bifall till motionen nr 1593 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 286 Nej - Il Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels del av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskotteis hemställan i betänkandet nr 28 mom. 14röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiäggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 285 Nej - 12 Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Mom. 15 och 16 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1593 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller socialförsäkringsutskotteis hemställan i betänkandet nr 28 mom.17 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1593 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 285 Nej - 12 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1976/77:29 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden, till /78 § 3 Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1976/77:38med anledning av propositionerna 1976/77:95 och 1976/77:1001 vad avserenergibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. jämte motioner. I propositionen 1976/77:100 bilaga 17(industridepartementet) hade föreslagils under punkten E5 (s. 173-204) att riksdagenskulle 1. godkänna av föredragande statsrådet förordadeändringar av grunderna för bidrag till energibesparande åtgärder inäringslivet, 2. bemyndiga regeringen alt under /78 ienlighet med vad föredragande statsrådet hade anfört ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med bidrag lill energibesparande åtgärder inom näringslivetsamt till prototyper och demonstrationsanläggningar, vilken inberäknat löpandebeslut innebar åtaganden om högst . under /79 ochhögst . under /80, 3. till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. för /78 anvisa ett reservationsanslag av . I propositionen 1976/77:95 bilaga 3 hadeföreslagits under punkten 2 (s. 24-26) att skulle 1. godkänna var föredragande statsrådet hade förordatrörande särskilt tillägg till statsbidrag till vissa energibesparande åtgärderinom näringslivet, 2. till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa ettreservationsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avpropositionen 1976/77:95 väckta motionerna 1976/77:1524av m. fl. (s), vari såvitt här var i fråga (yrkandet 2) hemställtsall som sin mening gav regeringen till känna vad i motionen anförtsom utvärdering av statens insatser för energibesparande åtgärder inomnäringslivet, 1976/77:1526 av m. fl. (vpk), varisåvitt här var i fråga hemställts all skulle dels avslå propositionen1976/77:95 i ifrågavarande del, dels (yrkandet 2) hos regeringen anhålla omatt förslag till lag om obligatorisk samplanering av energiförsörjningen mellanalla från energisynpunkl betydelsefulla företag och berörda kommuner snarastförelades . delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionerna 1976/77:217 av herrSvanström (c), 1976/77:393 av m.fl. (s). 1976/77:865 av herrGranstedt m. fl. (c) och 1976/77:881av m. fl.