prot · G009113 · 1976-12-31 00:00:00 — Vibiträder regeringens förslag när det gäller antalet nya kvarterspolisriänster, Belräffandefrågan om speciella ansvarsområden för polismän har utskottet nu ,tror jag, blivit enigt i en skrivning om Del innebär attulskollel anser all en fortsatt ulveckling av en verksamhet med ansvarsområdenför polismän är önskvärd. Detär naturligtvis rätt, som tidigare sade. atl man försl och främsimåste repliera på resp. polisdistrikt och på den organisation som de anserlämplig. Men del kan också betyda något att politiker menar att den härulvecklingen är bra och att den bör fortsätta. Särskilda ansvarsområden förpolismän ule i landsbygdsdistrikten innebär ju någon form avkvarlerspolisorganisalion. Del betyder alt poliser får närmare kännedom ombefolkningen i en viss trakt och därmed får större möjligheter all hjälpa ochslälla till rätta. Närdel gäller frågan om storsladspolisens arbetsförhållanden har utskottetverkligen försökt sälla sig in i de problem som storsladspolisen har. Som jagnämnde har vi besökt polisdistrikt har också besökt Stockholmspolisenoch dess första vakldisirikt Detär självfallet myckel svårt för oss politiker att försöka bedöma i vilkadislrikl och på vilka områden som polisen har del värst Polisen har säkerl överhela landel en bekymmersam arbetssituation. Man kan exempelvis med statistikvisa atl polisen i har betydligt fler överiidstimmar än vad poliseni har. Men den fråga som jag tycker är väsenilig atl försöka kommaunderfund med är vilken ambitionsnivå polisen kan upprätthålla i olikadislrikl. Enligt min personliga bedömning har exempelvis polisen i en ganska myckel lägre ambitionsgrad än vad polisen i ett landsortsdislriklhar. Det är inle så all poliserna i skulle vara ointresserade. kommer så oändligt mycket ärenden över dem atl de helt enkelt inle orkarklara av sina arbetsuppgifter på samma sätt som kanske polisen kan i ettlandsortsdislrikl, Ambilionsnivån är således lägre - det är min bedömning ivarie fall - i sådana distrikt som i , Del gör all polisennaturligtvis känner sig otillfredsställd och stressad. Till delta kommer detsom utskottet särskill har framhållit: de svåra arbetsmiljöproblemen ochsvårigheterna all lösa bostadsfrågan på ell tillfredsställande sätt. Detta hartydligt klargjorts för oss när del gäller Vitycker också att man bör pröva möjligheten att uppdela de nu myckel storavaktdislriklen i på mindre enheter. Vi tror atl del kan betydanågonting positivt för arbetsmiljön och att det kan göra atl man lär känna sinakolleger och kan få ett bättre grepp om arbetsuppgifterna. Det är angelägel snarl kommer till rätta med storstadspolisens arbetsförhållanden, och vihar som slutsats menat att man måste tänka sig en översyn av de här frågorna,en översyn som måsle bedrivas skyndsaml, I del avseendet har vi gjort ettlillkännagivande till regeringen. Jaghar sparat lill sist den fråga som ägnade stort intresse, nämligenanslaget lill säkerhetspolisen. talade ju mycket entusiastiskt omvarför man inte skulle öka anslaget till nya polismansriänsler så myckel somföreslås i propositionen. hade glömt atl motionera om det, men nuhar han framfört ell yrkande. När det gäller säkerhetspolisen uppfattade jaginte alt hade någol 3 protokoll 1976/77:113-116 yrkande, Däremol hade ni ideballen synpunkler på att anslaget till säkerhetspolisen inle skulle vara såstort som man föreslår i proposilionen. Jag kanske har missuppfattat detta.Kritiken mol säkerhetspolisen innebär i så fall mera verbala synpunkter ochinte någonling som har med anslagsfrågan att göra, måhända. Detär bara atl konstatera att någon tilltro lill ledamöterna i jusli-tieulskotleloch till våra möjligheter all bedöma säkerhetspolisens verksamhet hade herrMåbrink inte. Det är tur att ni numera har lämnat justitieutskoltel, för nudrabbar ju kritiken inte er själv i varie fall. Någon tilltro har ni inteheller till de parlamentariker som sitter i rikspolisslyrelsen - det är ocksåbara atl konstatera. Närdet gäller kontrollen över säkerhetspolisens verksamhet lycker jag personligenall den inte lämnar någol övrigt att önska. Del är en garanli altjuslitieutskotlet har möjligheter lill insyn. Jag lycker också all det är engaranti all det ingår pariamentariker i . Därtill bör man välnämna all både justitieombudsmannen och jusiiliekanslern utövar insyn. Jag vetinte hur mycket insyn egenlligen vill ha för all det skall varahell tillfredsställande. Dekonkreta frågor som tog upp i delta sammanhang skall jag barakommentera helt korl. När del gäller Moriärvsfallet är del egendomligt all herrMåbrink inle nämnde att justitieombudsmannen prövat del ärendet och kommit lillden slutsatsen att ålgärderna har varil fullt motiverade och altomständigheterna, som justitieombudsmannen säger, lillsammantagna berättigartill de åtgärder som vidtagits. Men det kanske inte spelar någon roll för herrMåbrinks värdering av hur del ärendet har handlagts. 1övrigt, herr lalman, har hänvisat till sina lidigare inlägg underåren, och jag vill bara säga att de synpunkler som han framfört tidigare intehar påverkat juslilieulskottets bedömning, ulan vi har i ulskollel varil enigaom att tillstyrka del förslag lill anslag lill säkerhels-polisen som finns iregeringens proposilion. Jagber med della, herr lalman, all få yrka bifall lill ulskolieis hemslällan. Underdella anförande överlog herr iredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Jag yrkade fakliskl bifall lill motionen 645 om särskildpolisverksamhet, . I den kräver vi all man skall reduceraanslagel lill säpo med den summa som går ål just för den politiska verksamhetsom säpo bedriver. Sedanvar glad över all även vi hade accepterat ett gammalthögerförslag om kvarterspoliser. Del är väl inle så märkvärdigt Jag har aldrigsagl all alll i moderala samlingspartiet är skräp. Det finns också där små brakorn som man kan la till vara. Ett sådani är förslaget Del ären bra och vettig form för bedrivande av polisens arbete. Man lär kännamänniskor i ett visst område och får bällre kontakt. Jag tycker atl del är enoerhörl sympatisk och fin verksamhet. Det är därför vi har accepteratförslaget. Anledningen lill atl vi inte gjorde del från börian var alt vi varlitet okunniga. Men om man sätter sig in i frågorna får man ändra sinafelaktiga ställningslaganden! Det är inle nier med det. Sedansade en del bra saker, t. ex.: Om vi hade en bättre fungerandesocial- och kriminalvård - vad jag förstod av skulle det varanödvändigl och viktigt - skulle vi inle behöva fier poliser. Jag håller med omdel. Men hur är det i praktiken? Hur agerar parti där? Jaganser att t. ex. barnomsorgsverk-samhelen är oerhört betydelsefull iförebyggande syfte, men hur agerar moderata samlingspartiet när de frågornabehandlas i den här kammaren? - Del är elt exempel. Jagkan plocka fram många. Vidare sade fruKrislensson atl vi måste ställa krav på de utslagna - om jag intemissuppfattade henne. Jag skulle vilja be att konkretisera sig. Vad är det för krav vi skall ställa? Del skulle vara intressant att få höra vad menade. () kortgenmäle: Till att böria med får jag tacka för de ovanligt positiva synpunkternafrån visavi de små bra kornen från moderata samlingspartiet Jagstår fast vid vad jag har sagl så förut att socialvården ochkriminalvården inle fungerar som de skall f. n. Kan vi komma överens på denpunkten skulle ingen vara gladare än jag. Vi får väl diskutera det i andrasammanhang, men när det exempelvis gäller socialvården kan jag inte accepteraatl unga människor skall få böria missbruka narkotika och fortsätta med det tilldess de blir så kriminellt belastade att fängelse är det enda alternativet fördem. Det har jag vänt mig mot. Det är en inhuman utveckling vi upplever, ochjag tycker alltså att en effektivare socialvård när det gäller narkotika ärhögst angelägen. Närdel gäller att ställa krav på folk menar jag självfallet inte att man skallslälla samma krav på en människa som är utslagen som på en människa som ärfrisk och kan ta vara på sig själv, men det är inle bra för en person alt kännaaU han eller hon inte ens duger så långt att någon kan slälla några som helstkrav på vederbörande. Som jag har sagl tidigare anser jag atl man, exempelvisnär det gäller narkomaner, bör ha en målsättning från samhällets sida ochbegära att de skall försöka bli kvitt sitt narkotikamissbruk. Man kan begära enavgiftning för att man skall kunna vidta effektiva ålgärder för derasrehabilitering. Jag undrar om tycker att det är en bra tingensordning att man bara låter dem vara, bli alltmer kriminellt belastade och tillslut hamna i fängelse. (vpk) kortgenmäle: Vissl skall man slälla krav, , men innan man slällerkrav måsle man väl först kunna klara upp problemaliken. lalarom narkomanvård, men vad är del man gör nu från regeringens och utskottetssida? Man säger alt 40 platser är tillräckligt för rehabilitering av dem somblivit skadade och är beroende av narkotika. Men behovel ärvad jag kan förslå oändligt myckel slörre, . Måste intesamhällel lösa hela den här problematiken innan man ställer krav på demänniskor som hamnal i de här situationerna? 1milt anförande slällde jag en del frågor. Jag talade om våldsfilmerna ochreklamen kring dem, jag talade om fastighetsägarna eller, rättare sagt, om dengrövre ekonomiska brottsligheten över huvud laget. Beträffande den senarefrågan säger utskottet på s. 7: "Hänsyn måste också las lill all ävenandra former av grov brottslighet, bl. a. den ekonomiska brottsligheten,utvecklats på elt yllerst oroande sätt." Vad är det för slapphet att talaom just den viktiga och avgörande frågan så här löst och lilel undanglidande! Minfråga är: Vilka ålgärder är och de övriga utskolis-ledamöternaberedda alt vidta mol underhållningsvåldei, fastighetsägarna som hyr ut lokalerför bordellverksamhel, spelklubbar osv.? Vilka konkreta åtgärder tänker nividla när del gäller dessa frågor, och vad anser all man måstegöra på det här området? () kortgenmäle: Jag förslår all den här deballen frestar herr talmannens tålamodåtskilligt, eftersom vi kommer in på vårdpolitik och alla möjliga saker sominle hör hemma under delta belänkande. Jagskulle emellertid vilja fråga : Vilken motion har som syftar till åtgärder för all komma lill rätta med den ekonomiskabrottsligheten? Jag har inte något minne av alt jusiitieui-skotiel har någonsådan motion anhängig kommunislerna. Däremot vill jagmeddela atl juslitieutskollel inför sitt besök i dels satte sig in iskriften , dels diskuterade med polisen de ålgärderman där hade vidtagit för all söka komma till rätta med den ekonomiskabrollsligheien. Jag trodde också, herr lalman, atl som har lärtsig en del under sina år i juslilieutskoltel skulle veta atl våra formuleringarser ul så som de citerade när vi menar all något är verkligtoroande och allvarligt Man brukar i riksdagsspråk inte använda överord, ulanman anstränger sig atl formulera sig sakligt och balanserat, och jag tror all herrMåbrink kan vara övertygad om att vi verkligen menar allvar när vi säger atleffekliva åtgärder måsle vidtas mot den ekonomiska brottsligheten. Vi biträderdepartementschefens förslag om del antal nya polisriänsler som skall sältas injusl på denna verksamhet När del gäller frågan omvåldsfilmerna och liknande frågor som herr Måbrink berörde vill jagför övrigt framhålla att moderala samlingspartiet var det enda parti som, närvi för en del år sedan diskuterade pornografi och sådana saker, ansåg au delborde finnas en yttersta gräns för vad som skulle vara tillåtet - låt vara altden gränsen salles ganska långl borl. Vi var del enda parti som talade för ensådan gräns, och böriar också kommunislerna alt även i dethänseendet stödja oss i vår uppfattning. Herr tredje vice talmannen anmälde att atl till protokollet få antecknat all han inte ägde rätt tillytteriigare replik. i (fp): Det är lätt att dela de uppskattningens ord som framförts dels avregeringen, dels här i kammaren för den utomordentliga insats polisen gjordevid lerroristligans sprängning. Det är ell tungt och ofta kritiserat arbete somdenna del av vår poliskår ägnar sig åt, ett nödvändigt arbele för all värna omvår demokrati i en lid då våldet trappas upp och terror ofta blir eltkampmedel. Vårt öppna samhälle ger olika terrororganisationer enormamöjligheter alt använda vårl land som lum-melplats. Lyckligtvis har delhillills endasl sketl i begränsad omfallning. Vår möjlighet atl stoppaterrorister vid gränsen är knappt mer än skenbar. 1 ell utsatt läge känns delskönt alt vela att poliskåren är effektiv. Delar naturiigtvis läll all i rådande läge söka förhäriiga poliskåren. Även dennaskall kritiseras, men då skall del vara en konstruktiv kritik som inte upplevs somen förföljelse av en hel kår. Enskilda övertramp skall påtalas. Men del skallske utan svepande generaliseringar som dömer alla landels polismän. Inompolisen är det likadant som inom alla andra yrkesgrupper i vårt land - ingen ärfullkomlig och alla har definitivt inle kommit på räll plats i livet. Jagnoterar med tillfredsställelse atl rikspolischefen i personliga brev tilloskyldiga har beklagat del onödiga lidande som de har utsatts för i samband medgripandet av terroristerna. Än bättre hade varil om inga oskyldiga hade dragitsin. Men verkligheten, dramaliken, spänningen och även rädslan från enskildapolisers sida bidrar ibland tyvärr till att oskyldiga blir inblandade. Viktigtär emellertid alt de inte utsätts för kränkande behandling. Medgrova generaliseringar har man rätt ofta framfört beskyllningar om riänstefelsom enskilda poliser sägs ha begått I sak skall dessa anklagelser rikta sigmot del enskilda fallel, men hela poliskåren får bära kriiiken. Krilik molenskilda förhörsledare blir någol av en krilik mol alla förhörsledare.Beskyllningar från prostiluerade mol några okända polismän blir genomvinklingar beskyllningar mot en hel kår. När sedan upplösningen kommer tycksden inte slå i några som helst rimliga proportioner lill de fakta som vargrunden lill nyheten. Frånfolkpartiets sida hävdar vi att en utökad insyn i polisverksamheten kan bidralill all grundlösa rykten inte växer till sensalionsnyheter. Vi har t, ex,under elt decennium i hävdat atl lekmän skall med- verka som vittnen vidförundersökning. Med dessa förhörsvillnen uppnår man det dubbla syftet alt delsökas den enskildes integritet, dels löper polisen mindre risk för att bliutsatt för beskyllningar. Förslaget ligger nu hos polisutredningen, och jagförväntar mig atl vi där skall kunna dra upp riktlinjer för medverkan avförhörsvillnen till nylta såväl för den enskilde som för polisen, Brotlsslalislikenanvänds ofla för alt motivera krav på ålgärder mol viss kriminalitet, och delär naturligt. Del är emellertid välkänt - och del har konstateratsfrån denna talarstol - all brotlsslalisliken har uppenbara brister. Främst ärdel då fråga om broll som aldrig blir anmälda och således inte hamnar inomstatistikens ram. Men felaktigheterna till trots så är naturiigtvisstatistiken en skrämmande läsning. har vi haft en nästanoavbruten ökning av antalet lill polisens kännedom komna brott motbrottsbalken. Brottsligheten ligger på en nivå som ingen kan eller villacceptera, och i våra storsläder är ordningslägel synnerligen bekymmersamt. Detär självklart att vi från sida hälsar det beslut som omen stund kommer att fatta om personalförslärkning inom polisen medtillfredsställelse -det är helt enkelt elt nödvändigt beslut. Men- och del är viktigt att än en gång framhålla det - en ökning av anialet poliserlöser ingalunda alla problem. Del behövs internationella krafttag för att hejdanarkotikabrottsligheten, det behövs en utökad vård för att hjälpa missbrukaretill samhällsanpassning, det behövs bättre och kanske annorlundafrivårdsmöjligheter för all minska ålerfallsbroltslig-helen osv. Polisenmåste ålminsione få slörre möjligheter atl prioritera den kanskeviktigaste bilen i sill arbele, nämligen den brottsförebyggande insatsen. har man gjort en analys av brottsstatistiken. Dennaanalys har här korrimenterals av och av - därförendasl några få ord, Allabrottsbalksbrolt visar en stegring, men framför alll har antalet inbrott ochrån ökal. Del är sådana brott som skrämmer allmänhelen. Undersökningenpåvisar också vad vi tidigare varit medvetna om, nämligen sambandet mellandenna brottslighet och bruket av alkohol och narkotika; för att kunnafinansiera narkotikainköp ivingas missbrukare lill kriminaliiet Delär kanske inte de stora, uppseendeväckande brotten som är avgörande förkriminalitetens utbredning, ulan snarare det starka sambandet mellan narkotikaoch brottslighet Rikspolisstyrelsensoch regeringens inilialiv kommer, som framgår av ulskottsbelänkandet, attmedföra atl åtgärder vidtas mol narkotikabrottsligheten. Det är nalurliglvisinitiativ som alla måsle hälsa med tillfredsställelse, I detta förslag ingårbl, a, ökade vårdinsatser, och del noterar jag särskilt. Det är tragiskt atlmissbrukare, som vill bli behandlade och som vill bli av med beroendet avnarkotika, inte har möjlighet att få den behandling de vill ha. Underen rad år har många i denna kammare talat för kvarterspoliserna och om derasbelydelse. Jag är en av dem som gjorl del, Samlliga föregående talare i dennadebatt har betonat vikten av att det finns kvarterspoliser, Beklagligtvishar lägel föga förbättrats sedan vi diskuterade ulskottsbelänkandetom anslag till polisväsendel. Tjänsterna har inle blivit tillräckligtattraktiva. Det finns fortfarande vakanser i mycket stor ulslräckning. Utskottethar vid fiera tillfällen uttalat sig för en utbyggd kvarters-polisorganisation,och så gör utskottet också . Man pekar bl, a, på viklen av alt användaolika system för att främja rekryteringen lill denna viktiga verksamhet inompolisen. Del är helt enkelt nödvändigt atl vi får fier kvarterspoliser. Derasbelydelse i den brottsförebyggande verksamheten har väl klarlagts, 1moiionen 639 har jag tagit upp storsladspolisens arbetsförhållanden. Ettliknande yrkande som i min motion finns i motionen 456 av m, fl.Det är klart att jag med tillfredsställelse noterar den välvilliga behandlingsom molionerna fått Delpolisiära lägel i storstadsområdena är synnerligen allvarligt, och del ärviktigt all rekryteringen ökas. Men det är lika viktigt alt poliserna slannarkvar i slällel för alt ställa sig i kö och söka lediga befattningar ilandsorten, där riänslerna inte upplevs som så tunga, stressande ochnedslitande, 1senasie numret av finns elt uttalande av ordföranden iKamraterna, föreningen för polismän. Av det uttalandet framgår attsedan 1972 har I 152 poliser flyttat från , Under 1970-ialei har helaordningspolisen byus ut, och ny, oerfaren personal har kommit i slället. Deltaullalande visar i all sin korthet silualionen för , och för övrigastorstäder torde silualionen vara liknande. Del är allvarligt och skrämmande,en uppmaning lill beslutsfattare på alla nivåer all omgående och med allenergi söka lösa miljö- och rekryteringsproblemen för vår storsladspolis. Ibelänkandet ger utskottet regeringen till känna atl man vill ha en allmänöversyn av förhållandena. Denna översyn måsle nalurliglvis ske snabbi ocheffektivt,och framförallt skall man låta personalen medverka. Personalen omnågon har ju den direkta bakgrundserfarenheten. Meddetta, herr talman, yrkar också jag bifall till utskottets hemställan i delenhälliga betänkande som här föreligger. Överläggningen var härmedslulad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels ulskotlels hemställan, dels motionen nr 645 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller justitieulskollets hemslällan i belänkandel nr 27 punkten 4 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 645 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMåbrink begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 284 Nej - 10 Mom. 2 Utskoliels hemslällan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justilieutskoltets hemställan i betänkandet nr27 punkten 6 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 283 Nej - 10 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, §11 Föredrogs Justitieutskoltets betänkande 1976/77:28 med anledning av proposilionen1976/77:100 såviit gäller anslag lill åklagarväsendet Planering och byggande m. m. § 12 Planering och byggande m. m. Föredrogs civilutskoltels betänkande 1976/77:26 medanledning av molioner om planering och byggande m, m. 1detta betänkande behandlades molionerna 1976/77:166av i m, fl, (s), vari hemställts atl regeringenskulle låla faslslälla sådana anvisningar lill byggnadsstadgan, atthögertrafik gällde även för gångtrafik, 1976/77:414 av herrAndersson i m, fl, (s), 1976/77:415av m, fl, (vpk), vari såviti nu var i fråga föreslagits 1, att uttalade alt de förändringari byggnadsstadgan som gällde vid ny- och ombyggnad även skulle gälla del övrigabyggnadsbeståndet 2, all hos regeringenhemsiällde om förslag lill lagändring i enlighet med uttalandet under punkt 1, 1976/77:417 av herrHägelmark (fp), 1976/77:420 av ftu i m. fl. (s),1976/77:550 av () såvitt nu var i fråga, 1976/77:551 av herrDanell m. fl. (m) såviii nu var i fråga (yrkandet 2), 1976/77:553 av . (s), vari såviii nu var i fråga (yrkandel 3) yrkats att skulleanla av moiionärerna framlagt förslag lill lag om ändring i byggnadsstadgan -BS - (1959:612). innebärande dels en allmän markering av att de kommunalaintentionerna i fråga om bo-sladsförsöriningen skulle beaktas vid planläggningenligl byggnadslagen (9 >; BS). dels en precisering av all stadsplan skulletillgodose också kravet på en god social miljö (12 >j) och dels ettklarläggande av atl byggandets överensstämmelse med kommunernasbostadspoliliska intentioner skulle kunna prövas också i byggnadslovsärendel(56 S I mom.), 1976/77:913 av (). Planeringoch byggande m. m. 1976/77:918 av fruEliasson (c) och (), 1976/77:926 av (), 1976/77:933 av herrÅkeriind (m), 1976/77:957av m. fl. (vpk), vari föreslagits all hos regeringenhemställde om förslag lill effekliva beslämmelser och kontroll belräffandebarnsäker utrustning i alla nyproducerade och renoverade lägenheter, 1976/77:1284 av fruBernslröm (fp) och (), 1976/77:1285 av herrarBöriesson i (c) och Polslam (c) saml 1976/77:1313av m. fl. (vpk), vari hemslällts att uttalade all, isamband med sladsplaneläggning för nybyggnation, stadsplanen ej bordegodkännas om denna ej upptog utrymme för barnomsorgens behov, varvid 10 minomhusyta per lägenhet borde anges som minimum. 1. beträffande planläggning frånbostadsförsöriningssynpunkt all skulle avslå motionen 1976/77:553,yrkandel 3, 2. belräffande planeringsnormerför förskolor och frilidshem, m. m. all skulle avslå molionerna1976/77:1284 och 1313, 3. belräffande enskilda inilialivtill planläggning m. m. att skulle avslå motionen 1976/77:551,yrkandet 2, 4. beträffande ändrad användningav bostäder för permanent boende eller fritidsboende att skulle avslåmoiionen 1976/77:414, 5. beträffande ersättning vidvägrat tillstånd lill nybyggnad i vissa fall alt skulle avslåmotionen 1976/77:926, yrkandel 1, 6. beträffande övergångsvisersättning för vägrad glesbebyggelse all skulle avslå moiionen 1976/77:926, yrkandet 2,