prot · G009100 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagtror atl det är viktigt att ha det här som bakgrund. Det är tydligenupprustningen i de västeuropeiska NATO-länderna som gjort alt den svenskaregeringen känt behov av att höja nivån på våra försvarsutgifter över vad vihittills ansett vara nödvändigt. Jagär naturligtvis litet förvånad över atl av alla ställer upp ochförsvarar den här moderata politiken. Han säger att man naturligtvis inte kanhänvisa till en möjlighet till öppning i nedruslningsförhandlingarna för attmotivera en ensidig svensk nedrustning. Men vem har här argumenterat för enensidig svensk nedrustning? I varie fall inte jag. Vadjag sade i mitt anförande är atl i elt läge där regeringen själv - idagens deklaration och svenska regeringsrepresentanier i ivå anföranden undervåren vid nedrustningskonferensen - har gjort klarl alt avspänningen är störreän man ändå går in och höjer nivån på desvenska militärutgifterna, det är väl en mycket motsägelsefull politik. Ochdet förvånar mig som sagt mycket att ställer upp för den. Jagtrodde att stod bakom UD:s bedömning av del säkerhetspolitiskalägel. Men i sitt anförande sluter han upp bakom bedömning, ochdel är mycket förvånande. Hen () kortgenmäle: Det var väldigt bra att i nu i sin replik erkändeall den typ av kostnadsjämförelser som han gjorde i sitt huvudanförande ärmycket svär alt göra. Det var dessutom inte heller det som var poängen i minainvändningar. Enligtmitt sätt att se är del inte särskilt betydelsefullt var rustningarna sker. Jagvel inte om jag skall tolka sä, alt det bara är rustningarna iWarszawapaklens länder som bör påverka säkerhels-politiskabedömningar, men del är i varie fall en slutsats man är väldigt frestad attdra. Det intressanla för säkerhetspolitiska bedömningar ärnaturligtvis den totala rustningsnivån i vår omvärld, och det var minhuvudsakliga invändning, bortsett från synpunkten att det är mycket svårt altgöra jämförelser mellan dollar och rubel. Jagstår självfallet bakom UD;s säkerhetspolitiska bedömningar. Men det finns, somjag också påpekade, ingen skillnad mellan UD:s säkerhetspolitiska bedömningaroch försvarsdepartementets. Det kommer till ullryck genom all dentotalförsvarsproposition som lagts på bord inle innebär någon svenskupprustning, vilket oppositionen envist påstår. Den innebär alt vi behållerungefär en oförändrad nivå pä det Detberor naturligtvis på all vi inte anser att det har hänt någonting i världensom motiverar vare sig en upprustning eller en nedrustning av det svenskaförsvaret. Del är detta tämligen konstanta dagsläge som också motiverar enkonstant försvarssiyrka. Skulle nedrustningsförhandlingarna näsådana konkreta resultat atl de bildar undertag för en svensk nedrustning,skulle ingen vara gladare än jag. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt HenERICSON i (s) kort genmäle; säger atl vad som är viktigt för bedömningen av detsäkerhetspolitiska läget är rustningarnas totala nivå i världen. Då kan det juvara intressant atl vela att den inte har höjts , om man ser ireala termer. Det är som höjer sin nivå utöver vad vi har anseilnödvändigt , utöver den nivå som fastställdes i 1972 årsförsvarspolitiska beslul. HerrGranstedt säger alt bakom förslaget alt höja nivån ligger samma bedömning sombakom de resonemang vi hört både i deklarationen och i regeringens lal vidnedrustningskonferensen. "Nedrustning tycks vara en idé vars lid harkommil och som vi vel kan inga arméer motstå en sådan idé" - så harregeringen uttryckt sig vid nedrustningskonferensen, i två tal t. o. m. Menherr Krönmarks armé påverkas som sagt inte av den bedömningen. Detär ingen logik i det här resonemanget. Vi har alltså ell mera avspäntförhållande än vi haft någonsin . Det är regeringensförkunnelse frän . I del lägel, med mera avspänning äntidigare, med goda förutsättningar för alt få nedrustningsavtal under resten av1970-talet, höjer den borgeriiga regeringen nivån på våra försvarsutgifter,för del är i praktiken vad som sker. De höjs med elt par miljarder . Det kanske blir mera om ni bestämmer er för det där flygplanet. Denlogiken häller inte. Jagtror faktiskt att den enkla och primitiva förklaringen till della är alt ni nui regeringen har ett parti som år efter är krävt höjda försvarsutgifier. Nusitter representanter för del partiet helt plötsligt i försvarsdepartementet.Vad sker dä? Jo, man lyckas i regeringskretsen pressa upp våraförsvarsutgifier. I elt läge där den säkerhetspolitiska situationen iVästeuropa är bättre än under 1970-lalet! Jag är fortfarande förvånad över all en ung ochtidigare radikal centerpartist sluter upp bakom polilik. Dethar hänt myckel med de unga centerpartisterna . Hen () kortgenmäle; i säger att det inte har skett någon upprustning iEuropa , och det tror jag är alldeles riktigt. Men noteras böratl det inle heller skett eller sker någon upprustning i . Jagobserverade att begagnade formuleringen -och det tycker jag hedrarhonom - att försvarsanslagen ökat jämfört Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Detär alldeles rikligt. Men del beror inte på att man höjt ambitionsnivån när detgäller det svenska försvarets styrka - del tror jag mycket väl vet- ulan del beror pä kostnadsutvecklingen som man har all ta hänsyn lill. Jagupprepar vad jag och även utrikesministern sagt; Den totalförsvarspropositionsom lagts pä bord innebär ingen upprustning, utan den innebär attvi precis som i övrigt bibehåller oförändrad styrka på värt försvar, medvissa omdisponeringar, som också föreslås i försvarspropositionen. Menslutresultatet är alltså en oförändrad politik, nämligen en neutralitetspolitikbaserad på ett starkl svenskt försvar pä i princip samma nivå som . Omutvecklingen ger vid handen - och det är detta vi måste arbeta för och salsavåra resurser på - all vi får till stånd resultat i nedruslningsförhandlingarnakan vi också nedrusta. Det är det som regeringsdeklarationen mycketeftertryckligt har framhållit - atl del är en huvuduppgift för den svenskautrikespolitiken att få till stånd sådana gemensamma nedrustningar att vi kanfå etl slut pä det resursslöseri som all rustningsverksamhet innebär. Hen iGöteborg (s); Det är naturligtvis möjligl alt i ord förneka att försvarspropositioneninnebär en upprustning, men ser man på vad den konkret innehåller kommer maninte ifrån alt del faktiskt är en höjning av ambitionerna i jämförelse med1972 års beslul. HerrGranstedt sade i sill anförande alt del är allvarligt om man försökermisstänkliggöra regeringens goda vilja att verka för demokratisk utveckling ochsocial rättvisa ute i världen. Jag förslår att som nyblivensakkunnig i UD känner sig hårt pressad av den kritik som kommer frän när det gäller IDB, där man säger alt ingenting har i sakförändrats sedan centerslämman tog beslutet och där manpåpekar att IDB i första hand ger lån lill de rikaste latinamerikanskastaterna, företrädesvis lill fascisi- och terrorregimerna. Jagvill ta upp frågan om det är någon siörre skillnad pä en socialdemokratisk ochen borgerlig ulrikespolilik. En del menaratt man nästan måste haförstoringsglas för att kunna se det som skiljer. Gång på gång harutrikesministern sagt att den borgeriiga regeringen i allt väsentligtfortsätter socialdemokratins utrikespolitik. Ärdä utrikesdebatten mest en skendebatt? Är det sä atl socialdemokraternaförsöker blåsa upp små motsättningar lill stora färggranna ballonger? Nej, jagtror inledet. Jag tror tvärtom all det är den allomfattande enigheten som kanvara en synvilla. Visst finns det samstämmighet -del är klart - men densamstämmigheten är som loppen på två , där de underliggande skillnadernaär slora och på läng sikt avgörande. För utrikespolitiken är ju långsiktig. är det land som får det största anslaget i denborgerliga biståndsbudgeten - 350 milj. kr. skall gädit nästa budgetär. Men är det någon som tror att vi hade varit där , om vi hade haft en borgeriig regering de ? Ja, man behöver inte ens gå tillbaka till 1960-talel och de borgerligas hårda motstånd mol socialdemokratins Vietnampoliiik dä. Det räcker med atl vi minns . När fördömde terrorbombningarna över , dä sade regeringens nuvarande eko nomiminister: "Här är syftet alt åstadkomma fred", och regeringens nu varande statsminister tyckte att Palmes ordval var "onödigtutmanande". Bombningarna dödade och lemlästade patienterna vid , men en borgerlig partiledare sade att här var syftet att åstadkomma fred, och en annan borgerlig partiledare sade att Palmes ord var för starka - som om det fanns ord starka nog atl fördömasådana handlingar! Jag vågar påstå att med en borgerlig regering under hela 1970-talel skulle vi inte hahaft ett omfattande och fint utvecklingssamarbete med . Densocialdemokratiska Vietnampolitiken var framgångsrik, och när den blev allmäntaccepterad hoppade också de borgeriiga upp på triumfvagnen och anslöt sig. Meni utrikespolitiken är det ju initiativen som betyder något - att man vågar taställning i svåra lägen. Att man hänger med som en tross pä släp, att manansluter sig lill något som inle längre är kontroversiellt kostar inte såmycket, men det är inte heller värt så mycket. Såhar det gäll med stora delar av de borgerligas politik. Hur många är det som kommer ihåg att nuvarande folkpartiledaren var positiv till svensktmedlemskap både i NATO och i EEC? Hur mänga är del som kommer ihåg att starkakrafter på den borgerliga kanten ville atl via EEC skulle engagera sigi utrikespolitiskt samarbete med NATO-stater? Detsom i en ögonblicksbild just nu kan se ul som små skillnader mellan partiernakan i ett längre perspektiv bli slora klyftor. Därför är IDB-frägan viktig. Ellsätt att närma sig den frågan är all säga som : Är vimed i en bank, så kan vi också vara med i en annan. Mot det finns en annan vägatl ta upp problemet. Det är atl man frågar: Hur fungerar det här i elt längreperspektiv? Är det verkligen nödvändigt att också vi är med och ger miljoner iräntesubventioner åt militärdiktaturerna i ? Kravetpå internationell solidaritet gäller alla våra relationer lill omvärlden. Vikan inte göra undanlag för handeln, jordbruket, arbetsmarknaden, utbildningen,miljön eller de hundratusentals utlandskontakter som vi har på andra områden.Biståndet får aldrig bli en ursäkt för att vi på andra områden skadar deförtryckta folkens intressen. Nuär det naturiigtvis en jälleuppgift att fä hela del svenska samhälletgenomsyrat av solidaritet med de faltiga och förtryckta folken. Men destoviktigare är det då att vi inte avfärdar problemen med fraser som att affäreroch politik inte hör ihop. Tvärtom måsle vi i vårt eget land tränga tillbaka deofta cyniska värderingar som föds och närs av det privata Utrikes-,handels-och valutapolitisk debalt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt vinstintresset lill förmånför värderingar som växer fram ur de svenska folkrörelserna. Vi måste fåekonomisk demokrati, och de många anställda måste få ett avgörande inflytandei, arbetslivet. HerrGranstedt var förut motståndare till IDB. har han uppenbarligen inle ellord av kritik all komma med. Man kan fråga sig vad den här omsvängningen berorpå. Har det hänt någonting efter centerstämman eller sedanKarin Söder sade att något medlemskap i skulle det inte bli? ITV-Aktuellt påstod statsminister att mycket hade ändratsig. Enligt hade del blivit klart alt svenska företag inte längrefår tävla om IDB-fmansierade projekt - men det fick klart för sig redan1975, långt före centerslämman. Enligt skulle ocksåutlåningsreglerna ha ändrats. Del är en förbryllande uppgifi för dem som har följtbankens utlåningspolitik mera i detalj. Det finns inga belägg för attutlåningen nu är mer socialt inriktad . Idagens debatt har utrikesministern hävdat all det finns tre ting som ändratsituationen. Det första är alt fält en ny president. Men på vilket sättändrar det strukturen? Militärens makt i visar ingen tendens allavta. Än har ingenting ändrats, utan del är bara en lös förhoppning. Delrimliga mäste väl ändå vara att man väntar tills man har något konkrel atl ta fastapå. Detandra är att en del mindre diktaturländer har hört av sig och visat intresse.Det tredje är att de flesta västeuropeiska länderna ställt upp i IDB. Men redanpä centerslämman visste man ju alt tolv västeuropeiska stater skulleansluta sig. All sedan och kommit lill kan väl ändå inle varaså avgörande. Det borde kunna uppvägas av att inte verkar såintresserat. Sedan centerslämman har del inle hänt något konkret när det gällerIDB. Däremot har vi i fått en borgeriig regering med moderater ochfolkpartister. Och så dag-tingade åter i en viktig fråga! I detla anförandeinstämde (). Hen () kortgenmäle: Jag vill börja med alt instämma i vad i Göteborgsade om vikten av all man när del gäller den internationella solidariteten integör en mängd undantag. Och del är alldeles klart -jag häller med om det - alläven när del gäller handelspolitiken måsle vi vara beredda att görauppoffringar i den internationella solidaritetens namn, t. ex. vidNord-syd-dialogen i , där handlar mycket aktivt. Självfallet måsteman också bedöma frågan om IDB i ljuset av denna insikt. Del är väl värt all noterai della sammanhang atl den socialdemokratiska regeringen aldrig under 40 ärhandelspolitiskt gjorde några uppoffringar för den internationellasolidariteten, men det är inget skäl för atl vi inte skulle göra det i enframtid. Mensjälvfallet måste man när man bedömer IDB, och alla andra liknande frågor somkommer att dyka upp, göra det utifrån de praktiska resultaten av de eftergifterman gör. Jag vill inte på något sätt föregripa behandling av IDB,men jag lycker det är väldigt viktigt när vi diskuterar IDB atl vi inle baraser till bankens symbolvärde här hemma utan också ställer oss frågan vilkapraktiska resultat vi når för de falliga folken genom all stå utanför IDB. Jagtror att det kommer all ställas slora krav pä oss att görahandelspolitiska försakelser i den internationella solidaritetens namn. Justdärför är det också viktigt att vi ser till att de handelspolitiskaförsakelserna är av den arten att de inte bara är symboler ulan också verkligeninnebär förbällringar för de människor som vi vill hjälpa. Sedanägnade sig åt att försöka redovisa de stora skillnaderna isvensk utrikespolitik. Därmed skilde sig kraftigt frångenerationer av socialdemokratiska utrikesministrar som i utrikesdebatt efterutrikesdebatt, år , för att inte säga årtionde efter årtionde, frånriksdagens talarstol har slagit fast den stora samstämmighet som råder i vårtland om utrikespolitikens huvuddrag. Även kunde inle bara vår nuvarandeutrikesminister utan också vår förutvarande utrikesminister slå fast delsamma.Den här samstämmigheten är en väldigt stor styrka för , en väldigt stortillgång både när del gäller att hävda intressen och när det gällerSveriges möjligheter alt göra sig gällande i den internationella debatten. Delär därför jag har sagt att de som försöker måla upp splittring när det gällerutrikespolitiken, de försämrar möjligheter. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Hen iGöteborg (s) kort genmäle: Herr talman! påstod att inlehade gjort några handelspolitiska uppoffringar under den socialdemokratiskaregeringens lid. Vilka meriter måste man ha för att bli sakkunnig iutrikesdepartementet numera? Känner inle till de beslul omsanktioner och tullförändringar som fattades under den socialdemokratiska regeringenstid för atl tillgodose intressen? Annarsfär man säga all talade som en riklig statsman och klargjordeatt här gäller del atl inle föregripa beslut, att inte bara se tillsymbolvärdet osv. Och han frågade: Vilken praktisk nytta gör vi om vi stårutanför IDB? Ja, den frågan behandlades ju på centerslämman . Dåprotesterade inle mot det beslut som togs och där mankonstaterade att det inte alls var särskilt lämpligt att anslöt sigtill IDB. Man satte upp en förutsättning och sade atl om det skulle visa sigatt den interamerikanska banken förändras i riktning mot vad som gäller för bl.a. den afrikanska - med bl. a. inriktning på de fattigaste länderna - kunde manöverväga en samverkan med banken. Min fråga till lyder: Påvilket sätt har den interamerikanska banken förändrats i den riktningen? Detskulle vara utomordentligt intressant atl fä ell besked om den saken. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Sedandelta med samstämmigheten. Tar man vissa ögonblick och tittar på vad det är somskiljer partierna åt i de ögonblicken, kan det tyckas all vi i destora huvuddragen är överens. Men ser man lill utvecklingstendenser och bedömersituationen pä lång sikt, finner man att det i själva verket finns vitt skildalinjer i svensk utrikespolitik. Detfanns ju starka krafter på den borgerliga kanten som ville all skullegä med som full medlem i EEC. kan naturiigtvis säga: Det gälldeinte - vi sade ett absolut nej lill medlemskap i . Det ärrikligt, men vad hade en borgeriig regering sagt? kan möjligensäga att aldrig hade dagtingat med neutraliteten. Det kanske också ärriktigt, men kan vi vara säkra på att ni i regeringsförhandlingar med moderateroch folkpartister hade nått ända fram? HenGRANSTEDT (c) kort genmäle; Jag tycker atl i gör det lätt för sig närhan lar upp olika frågor i det förfiutna och försöker bedöma vad en ickesocialistisk regering skulle ha kommil till för resultat vid sina överväganden.Del är inte särskilt meningsfullt att föra den debatten eftersom man verkligenhamnar uppe i hypotesernas lätta rymder. Vadman måste utgå ifrån när man skall bedöma regeringens utrikespolitik ärsjälvfallet vad regeringen faktiskt gör och vad regeringen faktiskt säger.Försök att angripa den här regeringen för någonting som den skulle kunna tänkasha gjort om den hade suttit kan inte vittna om något annat änatl man hittar mycket få angreppspunkter i den regeringsdeklaration som ärämnet för dagens debalt. Det är i och för sig tacknämligt, men det vore bättreall redovisa denna samstämmighet, som åtminstone jag ser som en tillgång, änatl försöka konstruera motsättningar som tydligen inte finns. Frågan om IDB kommer vi alt få anledning attdiskutera ganska ingående här i litet längre fram i vår. Då har viockså fått utskottets belysning av den utveckling man kan förutse inom IDB. Jaglycker ändå att det finns anledning att redan nu konstatera att när regeringenlagt elt förslag lill om alt skall gä med i IDB, så gör dendel i elt läge där det finns ett väsentligt hopp om alt IDB kommer altulvecklas i positiv riktning. När den socialdemokratiska regeringen på sin tidförberedde det svenska medlemskapet i IDB fanns del ingen som helst anledningatt tro annal än alt den gamla Kissinger-Fordpolitiken skulle forlsälla ochockså sälta sin prägel på IDB och pä ;s inflytande i . Det äralltså en väsentlig skillnad på förutsättningarna och för etl halvår sedan. Hen iGöteborg (s) kort genmäle: Herr talman! Den väsentliga skillnaden mellan lägeti dag och för elt halvår sedan är alltså enligt alt har enny person som president. Men vad ändrar det i strukturen? Militärens makt i La- tinamerika visar ingentendens att avta. Del var det budskap som i hade isill inlägg - även om han drog speciella slutsatser. HerrGranstedt hänger sig bara åt lösa förhoppningar när han åberoparpresidentskifiel i . Med del argumentet kan man inte komma från beslutet påcenterstämman. Där sades nämligen alt vi inte skall vara med i IDB, men centernkan länka sig alt överväga medlemskap om del kan konstateras att det skerförändringar i inriktningen av verksamheten. Några sådana förändringar harinte konstaterats. Om man hoppas alt det skall bli en ändring bör del rimligavara all man ställer som villkor all vi kan gä med under förutsättning attvissa utsagda förändringar sker - i stället för atl man bara springer med utanall ställa några som helst villkor. Jaglycker atl det är rätt fantastiskt att en f. d. medlem i kan ställa frågan på delta sätt; Vilken praktisk nytta gör vi omvi stannar utanför IDB? Vet inte att medlemskap i innebäratt vi ger direkta räntesubventioner till militärdiktaturerna i -miljoner varie år? Närdet sedan gäller hur de förtryckta människorna i ser pä detta villjag bara referera vad företrädare för den chilenska folkfronten, UnidadPopulär, sade när de höll en tredagars-konferens i Slockholm;"IDB - den internationella - har i varit imperialismens främsta instrument för stödtill den fascistiska regimen. Därför var det fel av alt söka medlemskapi IDB." - Vi skall lyssna till representanter för de förtryckta folken iLatinamerika, . Slutligenvill jag beröra skiljelinjerna i utrikespolitiken. Efiersom utrikespolitikenär långsiktig tror jag all man måsle ge sig in och bedöma litet längreperioder. I annat fall är det risk för att man inte ser hur slora skillnadernaär. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Herr talmannenanmälde atl anhållit atl lill protokollet i antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. Hen (); Jag skall be att få berätta om familjen . Den består avIrinaoch Viktorochensonsomär 15 är och en dotter som är . De bor i är judar. Det är något som de aldrig tillåts atl glömma.Del står nämligen i del pass som de alltid måste visa upp när de har kontaktmed de sovjetiska myndigheterna. Del är judestjärnan i sovjelkommunisiiskversion. De tillåls alltså inte glömma att de är judar, men de fär inle hellervara judar. De tilläts inte utöva sin kullurochsin religion. De uppleverdiskriminering när det gäller atl få arbete, när det gäller att fä utbildningför sina barn. Avdetla har och dragit slutsatsen atl de vill lämna Sovjetunionen.De har sökt utresevisum. Det gjorde de . Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt ras ansökan avslogs.Samtidigt blev de av med sina jobb. På ordnades en omröstningom huruvida en person som hade visat alt hon ville lämna landet skulle kunna fåha kvar ett arbete som lärare vid Moskvauniversilet. Arbetskamraterna röstade,och hon miste sitt jobb. De har svårt atl få nya arbeten; del enda de kanförsöria sig på är att ge privai-lektioner i matematik. Eftersomde har blivit av med sina jobb kan de också bli åtalade enligt lagen omparasilism - man är nämligen skyldig alt ha ell fasi arbete. Deras telefon äravstängd lillbaka, och poslen kommer fram mycketoregelbundet. Såsmåningom blev del en liten ljusning i deras tillvaro - fick utresevisum. Och eftersom man inte gärna kunde hävda alt Viktorskulle sitta inne med större hemligheter än hans chef hade gjort kunde man inleheller vägra honom utresevisum. Men hans hustru fick fortfarande nej. Därhänvisade man till säkerhetsskäl, som man ofta gör, trots att man inte kundestyrka alt hon skulle ha tagit del av några hemliga papper eller ha varit medvid några möten där man hade talat om hemliga ting. Sådana möten protokollförsmycket noga i , och det protokollförs också vilka som för ta delav hemliga handlingar. Det mesta hon hade sysslat med var uppsatser som harpublicerats. Dessutom har hon vid det här laget varit borta frän sitt arbete . Ändå har hon hell fält nej på en förnyad ansökan. fick också bekymmer. När man fick reda pä i skolan att hans föräldrar hadeansökt om utresevisum, försökte man fä honom att vända sig mot sina föräldrar.När han inte ville göra det blev han utsatt för så myckel trakasserier alt hantill slut inte kunde vara kvar i den skolan. Detär klarl att inte vill resa ul ur landet när hans hustru intefår göra det. böriar emellertid sonen närma sig den ålder då han skall göramilitärtjänst. Och man vet att om en yngling i familjen har gjort militärtjänstfär ingen familjemedlem utresevisum på ungefär , för dä har man verkligenfält kontakt med militära hemligheter. Därför övervägde han om han ändå skullela sonen med sig och resa lill och hoppas att hustrun och dottern skullefå komma efter. Men sade myndigheterna plötsligt nej - de log lillbaka deltillstånd som de hade givit tidigare. Och de hänvisade då lill Helsingforsdekla-rationensom säger alt man inle skall splittra familjer. Del var kanske inte riktigt såsom den deklarationen var tänkt. Viktoroch har också varit engagerade i alt förbereda ell judisktkulturseminarium som skulle ha hållits i . Del var ingenpolitisk manifestation ulan ett rent kulturengagemang.