prot · G00925 · 1976-12-31 00:00:00 — Om man vid prövningen kommer fram lill att fasligheten ellerbyggnaden med hänsyn till förväntade im-missioner från ett närbelägetjordbruksföretag eller annan verksamhet inte uppfyller lämplighetsvillkorensaknar det således i princip betydelse om den som avser att bosätta sig på dennybildade fastigheten eller i den nya byggnaden skulle förklara sig beredd altgodta immissionerna. En ny ägare till fasligheten är nämligen inle ulan vidarebunden av den tidigare ägarens medgivanden. Han kan t. ex. komma alt påkallaåtgärder enligt hälsovårdsstadgan mot ägaren till jordbruksföretaget. Avvad jag nu har sagt bör framgå svårigheterna atl medge avstyckning ochbyggnadslov i de fall som syftar på. Jaganser att det bör tillskapas ökade möjligheter atl avstycka och meddelabyggnadslov för bostadshus även i de fall en rationell jordbruksdrift kaninnebära visst miljömässigt intrång i fastigheten. Vilken väg som därvidlämpligen skall användas kan jag inle ange, men frågan är föremål förregeringens prövning. HerrFÅGELSBO (c): Jag vill rikta ett tack till fru statsrådet för all jag har fåttmin interpellation besvarad. Anledningen till att jag framställde densamma äratl jag vel att lantbruksnämnderna i många fall avstyrkt avstyckning av tomtför bostadsändamål - kanske för en nära anhörig till fastighetsägaren - där entillstyrkan varit naturlig ur många synpunkter men där nu gällandelagbestämmelser lägger hinder i vägen. Jaghåller med om att det är riktigt, som bosladsministern framhåller, alt del iprincip saknar betydelse om den som avser atl bosätta sig på en sådan avstyckadtomt förklarar sig beredd alt godta det som i statsrådets svar kallas förimmissioner - eftersom en ny ägare till fastigheten inte ulan vidare är bundenav den tidigare ägarens medgivanden. Det är av den anledningen jag iinterpellationen ifrågasatt om inle ett "lukt-servitul" skulle varaen lösning för att kunna komma till rätta med de negativa verkningarna av nugällande lag. Lanibruksstyrelsenhar försålt en viss bostadstomt och där bland 13 olika villkor intagit en punktnr 12, som lyder: "Köparen är medveten om att lukt från befintliga ochblivande djurstallar samt lukt från gödselspridning under vissa tider kan varabesvärande. Med stamfastighelen skall följa rätt att bedriva djurskötsel i denomfattning brukaren finner lämplig och möjlig med rätt att sprida gödsel påstamfasiighetens ägor varvid med det försålda området följer skyldigheter attutan krav på inskränkning av lantbrukets hantering eller krav på ersättningtåla detta intrång." Inskrivningsmyndigheteni domsagan har vid beviljandet av lagfart för den avstyckade tomten fastställtalt denna punkt utgör ett servitut. Bevis därom är dagtecknat . ömavstyckningar för bostadsändamål i jordbruksbygd Omtidpunkten för byggande av reaktor 3 vid kärnkraftverket i Simpevarp Dethär är alltså ett exempel på hur den fråga som jag har framställt i mininterpellation kan lösas. Och går det all fastställa ell sådanl här servitut dåen statlig myndighet är säljare bör del väl också finnas möjlighet att: göradel för andra kategorier av säljare. Jagär tacksam för det svar som jag fåll av bostadsministern, där det sägs atlregeringen prövar frågan. Detexempel jag tog visar alt det finns en modell som redan tillämpas av en statligmyndighet. Jag ifrågasätter då om inle samma möjlighet står till buds förandra. Överläggningenvar härmed slutad. §22 Om tidpunkten för byggande av reaktor 3 vid kärnkraftverket i Simpevarp Herr statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1976/77:23, lill herrarbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern vilket besked han kange kommun, anläggningsarbetare samt stora och små företag som vill ha besked omstarten, för anläggningsarbetet med.O 3, alltså tredjekärnkraftsaggregat. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer del på mig atlbesvara frågan. Oskarshamnsverkelskraftgrupp fick regeringens tillstånd all uppföra, innehaoch driva en alomreaktor ingående i ell tredje aggregat i Oskarshamnsverket.Tillståndet var inte förknippat med några villkor beträffande hantering av använtkärnbränsle och slutlig förvaring av del högaktiva avfallet. kommer förslag att föreläggas riksdagenom de i regeringsdeklarationen angivna nya villkoren för att få användakärnkraft. kraftgrupp har att göra en bedömning avmöjligheterna att uppfylla de därmed totalt sett skärpta kraven för att få takärnkraftverk i drift. Del blir således företagets sak att besluta om och näranläggningsarbetet med ett tredje aggregat vid kan påbörjas. Jag tackar energiministern för svaret på min fråga. Varken jag,kommunen, företagel eller den arbetskraft som var tänkt att placeras i dettaprojekt kan vara nöjd med delta svar. Man har tidigare utgått från ett beslutsom en bred riksdagsmajorilel har fattal. Del beslutet har inte upphävts, menen osäkerhetsfaktor har införts. 1975års spelregler på delta område gäller . Men efter del all reglerna hargällt ett och ell halvt år skall de nu upphävas retroaktivt. Det är ett nyttsätt för politiskt beslutsfallande och politisk bedömning av investeringar, somgjorts av statliga, kommunala och privata förelag. Företageti delta fall har inle bara atl sätta i gång efter del atl vissa krav uppfyllts,vilket energiministern påslår. Del gäller även all fastställa en stadsplan. Denhar legat hos regeringen för godkännande en längre lid. Stadsplanen behöverformellt fastställas av regeringen. I stadsplanen för O 3 finns inte baraaggregat 3 utan också en servicebyggnad samt byggnad för lagring av lågakliviavfall. Servicebyggnaden skall serva de två aggregat som redan är i drift. Detär angeläget för företaget all byggandet av dessa objekt kommer i gång. Energiministernrefererar till regeringsdeklarationen och framhåller atl saken är klar, närföretaget har uppfyllt de totalt sett skärpta krav som man kommer att föreläggaföretaget. I regeringsdeklarationen står atl man skall presentera ettgodtagbart avtal och en helt säker slutlig deponering av det högaklivaavfallet. Jag vill då fråga: Vem definierar dessa begrepp? Vad innebär"godtagbart" och "helt säker"? Det kan bli en hellgodtycklig bedömning beroende på vem som skall göra densamma. Detfinns paralleller med andra områden inom samhällslivet. Varje mänskligaktivitet är förenad med vissa risker, stora eller små. Inom bilismenexempelvis tolererar vi tydligen atl en person får dödas per varje 2 500:e bilper år. Men när del gäller kärnkrafi har inga olyckor inträffat som orsakarsådana tragedier som exempelvis bilismen. Likväl ålägger vi kärnkraftenretroaktiva och skärpta och kanske t. o. m. omöjliga odefinieradesäkerhetsföreskrifter. Jagvill ha svar på mina frågor, herr energiminister. Vad innebär "godtagbart"och "helt säker slutlig deponering"? Omtidpunkten för byggande av reaktor 3 vid kärnkraftverket i Simpevarp har i sin fråga i första hand ägnat sig ål denarbetsmarknadspoliliska aspeklen och frågat om tidpunkten för start, och jaghar svarat på delta. Men låt mig gärna säga att del är helt klart attstadsplanefrågorna inte är lösta. De ligger hos regeringen för behandling.Tyvärr har man blandat ihop servicebyggnader för de redan befintliga blockenoch för aggregat 3, vilket naturligtvis komplicerar handläggningen. Denya villkoren innebär någon sorls retroaklivitel, anser . Men i såfall skulle ju del energipoliliska beslut som skall fatta 1978 -något som även den förra regeringen var inställd på - inte medge någonhandlingsfrihet. Den handlingsfrihet som socialdemokraterna lidigare talade omhar alltså inle förelegat. Definitionenav begreppen "godtagbart" och "helt säker" återkommer jagtill i den villkorsproposition som kommer alt föreläggas . Sist och slutligen är det naturligtvis depolitiska instanserna som kommer atl avgöra tillståndsfrågorna beträffandekärnkraften - med andra ord regeringen. Omtidpunkten för byggande av reaktor 3 vid kärnkraftverket i Simpevarp Det är riktigt att jag ställt min fråga med tanke påar-beismarknadssynpunkier. Sysselsättningsfrågorna är brännande i län.Arbetsmarknadsläget där är inte på något sätt bättre än i andra delar avlandet, snarare tvärtom. Del råder brist på industriell sysselsättning och ävenpå byggnadsarbete. Det var därför jag ville ha besked om när byggandet av dentredje reaktorn kan komma i gång. Denförhalning som har skett har gjort att man nu liggerell halvt år efter i planeringen. Just della diffusa uttalande om"godtagbart" och "helt säker" har medfört att förelagetinle kunnat vidta de åtgärder man har tänkt sig. Mån har kommit i gång medkärnkraftsblocket på det sättet att beställning på reaktorkäri har lagts ul,och del arbetet är påbörjat vid Uddcomb i . Även andra beställningarhar gjorts. Ett stort antal småförelag har lämnat in anbud och räknat med attfå uppdrag i samband med anläggningsarbetet. De planerna har de nu fått slå ur hågendärför att osäkerheten är så stor. Visstskall vi ha handlingsfrihet på det här området, herr energiminister, men manskall väl ändå inte avbryta en byggnation som redan pågår och åläggakraftförelagen en bevisbörda. Intressenterna är i del här fallet kommuner,kooperationen - även lantbrukskooperationen -och privata intressen.Bevisföringen blir så att säga deras sak, men den regeln gällde inte närprojektet drogs i gång. Även den sedan lång lid gällande atomenergilagen förutsätter altregeringen skall kunna gå in och ändra eller begränsa tillstånd. Detta äralltså förutsatt redan lidigare. Men del som har saknats, och det har varit detanmärkningsvärda, är alt några villkor för hur man tar hand omkonsekvensproblemen med kärnkraften - i fråga om upparbetning och långsiktigdeponering av avfallet - aldrig har ställts. Därför har den här frågan inleheller ställts på sin spels lidigare. Beträffandesysselsättningsproblemen vill jag säga atl inom den här branschen harosäkerheten alltid varil ett problem. En stor osäkerhetsfaktor har funnitshela liden. Annars skulle man ju inte års beslut ha aviserat all1978 skall vi komma tillbaka och pröva kärnkraftspolitiken igen. Så den härosäkerheten har egentligen funnits . Vidare antar jag att lika väl somjag, även om del här inte är mitt område i regeringen, är medveten om att denökning av antalet anställda vid som skulle bli aktuell viduppförande av ett tredje aggregat i hög grad skulle få tas från andra län. Delär vad länsmyndigheterna i säger. Till det sista vill jag säga att länsmyndigheterna i län arbetarför lokaliseringar till länet. Del måste i vissa fall ske ul- lokaliseringar från meralyckligt lottade regioner. Atomenergilagentillåter regeringen att avbryta eller ändra pågående projekt. Del är bra attdenna bestämmelse finns. Men vad har inträffat i fråga om 1 ochOskarshamn 2 som skulle påfordra att man ändrar beslutet om 3?Atomenergilagen finns med sina föreskrifter, men ingenting kan påvisas sommedför att man borde ändra det beslut som fattades 1974, enligt del svar jaghar fått här . Grunden är naturligtvis atl problemen med upparbet-ningen ochdeponeringen av det högakliva avfallet icke har lösts. Villkor har aldrig ställtslidigare, men del är enligt min och regeringens uppfattning rimligt all manställer sådana villkor. Därför har vi också gjort detta. Annars lämnar vi övereventuellt olösbara problem till kommande generationer. Del måste finnas ettövergripande samhällsansvar också på den här punkten. Ömtidpunkten för byggande av reaktor 3 vid kärnkraftverket i Simpevarp HertROSQVIST (s): Jag vill upplysa om att kraftgrupp har upparbetningsavtalför 1 och 2 som gäller ytterligare ell antal år framåt iliden. FörOskarshamn 3 kan man räkna med att det lar innan det finnsavfall som kan upparbetas. Sedan skall reaktorn laddasoch gå , och sedan skall avfallet svalna under ell år innan detupparbetas. Då är vi framme vid 1986 eller 1987. Delär väl ändå inle rimligt all företagel skall skaffa avtal för något somskall hända . Om företaget tvingas göra delta, vad har man då förförhandlingssils? Vi vet all det inle finns många anläggningar i världen i dagför upparbetning. Måste man träffa ell avtal är jag övertygad om att delblir ett ekonomiskt sett mycket dåligt avtal för företaget. Av den anledningenkan man finna del önskvärt atl vänta med atl skaffa fram detta avtal, somenergiministern tydligen vill ha . Det som nu nämnerförsvarar inte på något sätt all vi har haft ett villkorslöst tillstånd när detgäller upparbetning av högaktivt avfall. Problemen kommer förr eller senare,och det är vårt ansvar alt lösa dessa problem innan ny verksamhet fårpåbörjas. Om problemen kommer eller inte kan energiministern och jag tvista omhur länge som helst, men har ju lämnat sitt betänkande. har statsministern, som tillhör samma parti som ,sagt all den skjutits sönder och rönt skarp kritik av Ornden framtida sysselsättningen för anställda vid kärnkraftsbyggen, m. m. Menförhåller del sig verkligen på del sättet? Press och massmedia har främst tagitfram de negativa synpunkter som funnits. Men del finns också många positivauttalanden om , och utredningen har för sin del bedömt del sommöjligt att upparbeta och förvara avfallet. Den utredningen bestod avrepresentanter för samtliga politiska partier här i , och de vareniga i sill betänkande. Överläggningenvar härmed slutad. §23 Om den framtida sysselsättningen för anställda vid kärnkraftsbyggen, m. m. Herr statsrådet ordet för alt besvara () anmäldainterpellation, 1976/77:8, och anförde: Herr talman! 1. om de anställda vid kärnkraflsbyggel i Forsmark kanräkna med fortsatt arbete, 2. om jag vill medverka lill all beredskapsplanen fören eventuell avveckling av kärnkraflen också upptar förslag till alternativasysselsättningar för de berörda och 3. om jag är beredd att i beredskapsplanen redovisaersättningar till kommunen för nedlagda investeringar och att enskilda personerfår ersättning för ekonomiska förluster. Somsvar på första fråga vill jag efter samråd med arbetsmarknadsministernanföra följande. I regeringsdeklarationen har angetts bl. a. alt särskildavillkor i fråga om upparbetning av använt kärnbränsle och slutlig förvaring avhögaktivt avfall måste vara uppfyllda för an nya kärnkraftsblock skall få las idrift. Förslag härom kommer atl föreläggas . Detär troligt att villkor av detta slag påverkar kraftföretagens möjligheter atlerhålla nödvändiga krediter. Under den lid som behövs för all i första handkraftförelagen skall kunna bedöma möjligheterna atl uppfylla villkoren kangarantier bli nödvändiga för alt finansieringen skall kunna . ärmest påtagligt i fråga om de kärnkraftsblock som befinner sig i ett intensivtulbyggnadsskede. Motdenna bakgrund har i tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarandebudgetår föreslagils atl statens garantiåtaganden utvidgas för lån somForsmarksbolaget i fortsättningen kan behöva ta upp på den allmännakapitalmarknaden. Regeringen begär i propositionen bemyndigande atlmedge alt teckna borgen för Forsmarksbolagets upplåningpå den allmänna kapitalmarknaden utan den begränsning till verkets andel avaktiekapitalet som normalt gäller för verkets borgensåtaganden. Övriga delägarei Forsmarksbolaget förutsätts lämna efterborgen för sina andelar avsäkerheten. Borgensbelopp för investeringar i Forsmarksbolaget avses komma atlställas till val- ten fallsverketsdisposition först efter särskild framställning från verket. Regeringen har dåalt pröva grunderna för framställningen, eventuellt efter överläggningar medverket och andra intressenter. Därigenom markeras atl del ärkärnkraflsföreiagen själva som i första hand har all ta ansvaret förbedömningar av möjligheterna all uppfylla de totalt sett skärpta kraven för allfå la kärnkraftverk i drift. Regeringensförslag i tilläggsbudgeten innebär således all Forsmarksbolaget ges möjlighetall låna upp medel för fortsatt byggande innevarande budgetår. båda andra frågorna till mig har tagit upp något om innehållet ien beredskapsplan för avveckling av kärnkraften. Den , som jagräknar med alt.inom kort tillkalla, kommer all få i uppgift atl bl. a. upprättaen beredskapsplan för avveckling av kärnkraften, att sältas i kraft omsäkerhetsproblemen inle kan lösas. Även frågor rörande alternativsysselsättning för de berörda samt samhällsekonomiska, kommunalekonomiska ochprivatekonomiska effekter kommer atl behandlas. ömden framtida sysselsättningen för anställda vid kärnkraftsbyggen, m. m. Innan jag går in på att kommentera energiministerns svar på mininterpellation om kärnkraftverket i Forsmark, som jag tackar för, vill jag geen liten bakgrund lill mina frågor. Utvecklingeni norra har kännetecknats av storasysselsättningssvårigheter, negativ befolkningsutveckling och negalivåldersfördelning. De gamla brukssamhällena med oftast endast en tung industrihar inte längre förmått all klara arbetskraflsutbudel, då rationaliseringar ochstrukturförändringar lett till minskning av arbetsstyrkan vid förelagen. Varjei sig kanske liten förändring har orsakat minskal underlag för den kommunalaoch kommersiella service som byggts upp. Del gäller ochÖslerbybruk med sina stålindustrier, där man med oro följer omvandlingen inomstålseklorn, Karlholm med sin KF-ägda wallboardfabrik, som har vissaavsättnings-problem, Älvkarleö som har mist sin enda industri av betydelse,som hårt drabbats av flera företagsnedläggningar och Örbyhusdär textilindustrin Hettemarks lades ned och ersättningsförelaget drabbades avekonomiska svårigheter. Därtill kommer alt utbyggnaden av cellulosafabriken iSkutskär, som var en nödvändig åtgärd i sig själv, innebärpersonalinskränkningar, och all industrierna i den regionala huvudorten alls utvecklats som man hade förhoppningar om. Del är väl endast SandviksAB i som skiljer sig i denna dystra uppräkning och där man tvärtom undanför undan utvecklat och byggt ut med nya fabriksenheter och stadigt kunnat ökaarbetsstyrkan. Delhar i kommun, frånsett , varil ont om alternativasysselsättningsmöjligheter. Åldersstrukturen har varit mycket ogynnsam och dennya kommunen med sina tre likvärdiga huvudorter har medfört stora ekonomiskasatsningar. Allt detta har bidragit lill den höga skal- 4Riksdagens protokoll 1976/77:25-27 ömden framtida sysselsättningen för anställda vid kärnkraftsbyggen, m. m. lesatsen och del lågaskatteunderlaget. Därför hälsades nied tillfredsställelse förläggningen av delfjärde kärnkraftverket i vårt land till Forsmark. De kommunala besluten omdella skedde under fullständig politisk enighet, och från samtliga partier harman helhjärtat gått in för atl erbjuda arbetare och tjänstemän vidkraftverksbygget en god service. Nya bostadsområden har ställts iordning för siyckebyg-gare och gruppbebyggelse. Lägenheter i flerfamiljshus harbyggts och de årliga ansökningarna om extra bostadskvol har välvilligtbehandlats av myndigheterna. Man kan nog säga att de senaste årens bostadsproduktioni tätort huvudsakligen skett för de anställda i Forsmark, Helakommunens långtidsplanering, den s, k, KELP, bygger också på en fortsattutbyggnad av . Det har även utgjort underlag för de satsningarsom gjorts på fritidssidan samt i fråga om skolor, barndaghem m. m. Kraftverksbyggethar betytt och betyder en väldig stimulans för kommun men även förNorduppland i övrigt. Många småindustrier har fått arbetstillfällen genomkraftverket och avsättning för sina produkler. Åkerinäringen har fått enuppryckning med olika irans-porttjänster osv. Den tidigare negativabefolkningstrenden i kommun har vänt, och harökningen varil 200-300 personer . Folkmängden var19 234 men har som gått ökat med ytterligare ell parhundra människor. Heltklart har de stora investeringarna varil påfrestande för kommunen. Låneskulden1977 blir 81 milj. kr. - en ökning med 21 miljoner - vilket utgör . perinvånare mot riksgenomsnittets . är också enav de högsta i landet. Visserligen har man fått extra skatteutjämningsbidrag,men della har inle i någon större utsträckning förmått minska på skattetrycket. Dessastora satsningar i fråga om investeringar har dock gjorts iförhoppning om att med del ökande befolkningsunderlaget ochsysselsättningstillfällena skulle del ekonomiska trycket undan för undanminska. En ökning nu senast av skatteunderlaget och ökadeskatteintäkter på pekar i den riktningen. Deanställda i Forsmark har i stor utsträckning bosall sig i kommunen; en hel delbodde där förut förslås. Man har byggt egnahem eller hyrt lägenheter iÖregrund, eller Öslerbybruk, men de flesta har vall , som legatnärmast arbetsplatsen. Totalt anställda i Forsmark var 2 600,inräknat entreprenörer och deras anställda. Därtill kommer sedan den lillomkring 180 personer uppgående driftpersonalen, som skall ökatill 270 personer. Av egen personal - ej för driften - bor 420personer inom kommunen samt dessutom många av entreprenadföretagens personal. 1kraflverksförela-gels eget bostadsområde bor omkring 850 personer och i husvagnsområdet175. Flera av dem slår i bostadskön i kommunen. Rätt många pendlar med bussaroch bilar till och till Gävleområdet, andra hör hemma i olikadelar av Norduppland, i Hallstavik-Norrläljeområdet, , en del iVästerås samt ett mindre antal i övriga landet. Avdetta framgår alt uppbyggnaden av kärnkraftverket i Forsmark betytt och betydermycket för främst sysselsättningen i . Då har jag inte nämnt detusentals anställda vid de olika företag i landet som levererar komponenterbåde till kärnkraftverket i Forsmark och till övriga kärnkraflsanläggningar ilandet. Nukan man invända atl dessa arbeten är av övergående art, men om man räknar medfärdigbyggande av fyra aggregat i Forsmark blir ändå byggnadstiden lång -längre än vad anläggningsarbetare i vanliga fall brukar kunna räkna med. Vidfyra reaktorer skulle också driflper-sonalen bli rätt belydande och i så falläven ge underlag för en egen revisionsstyrka. Man har därför sett ljust påutvecklingen. Heltnaturligt har man noga följt kärnkraflsdebatten i kommunen, men någon merutpräglad rädsla har inte märkts. Tvärtom har de blygsamma protestaktioner somförekommit varil inspirerade av utifrån kommande personer. Jag tror inle attenbart sysselsättningstillfällena varit avgörande för detta. Många har passatpå att besöka anläggningen och fått information om bygget som sådanl och om denoggranna säkerhetsbestämmelserna och de flerdubbla kontroller som ärförknippade med själva bygget och skötseln av vepkel. Därför har man känt sigrätt lugn inför tanken att ha ett kärnkraftverk inpå knutarna. Man har välockså imponerats av det väldiga byggnadsverket med de två reaktorerna,kyl-valtenkanalen, hamnen och bioteslsjön. Del ärett fantastiskt arbete somlagts ned i kuslbandet vid Forsmark. Denallt intensivare kärnkraflsdebatten fick representanter ikommunfullmäktige atl säga nej till del tredje aggregatet och nej lillfortsatta utredningar om en upparbetningsanläggning och slutlig förvaring avdet högaktiva avfallet . Alla partier har dock, även , varilöverens om de kommunala investeringar som gjorts med tanke på fortsallbyggenskap i Forsmark. Kärnkraflsdebattenunder valrörelsen med hot om stopp för Forsmarks-anläggningen kan vara en orsaktill all det blev socialistisk majoritet i kommun, som alllidtidigare haft borgerligt styre. 1 det lilla valdistriktet i Forsmarksförsamling, där kraftverket ligger, gick tillbaka medansocialdemokraterna ökade. Valutslageloch den därpå följande regeringsdeklarationen orsakade dock stor oro ochängslan bland de anställda i Forsmark, inom företagsledningen, hos dekommunala förtroendemännen och inom kommunen i övrigt. Olika tolkningar iframför allt pressen och av enskilda borgeriiga politiker ökade förvirringen.Något lugnare blev man av generaldirektör optimism beträffandemöjligheterna all klara kraven på upparbetning och slutlig förvaring, även ommånga, i likhet med mig i min interpellation, tyckte atl det här väl ändå varen fråga som regeringen i samverkan med samtliga kraflförelag borde lösa. Delverkade litet väl lättvindigt alt skjuta över ansvaret på de olika kraftbolagenoch låta dem ensamma svara för följderna, om inle deras förslag Omden framtida sysselsättningen för anställda vid kärnkraftsbyggen, m. m.