prot · G00988 · 1976-12-31 00:00:00 — Denstora samordning som det talas om i sammanhanget går ut på att man skallfördela produktionen mellan de tre stora handelsstålverken i ,och med samma kvantitet sinsemellan. Avsikten med det är alteffektivisera verksamheten. Skall man göra på samma sätt som den framlagdaspecialstålsutredningen föreslår och som får konsekvenser för 5 000arbetare? Är det den utvecklingen vi kan förvänta att NJA får vara med om? HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: För alt något klara ut begreppen för i skall jagbe att få föredra vad som slår i utskoltsbelänkandel. Där står: "Som ovannämnts anges riktlinjer för denna utveckling, i första hand att en ökad andelav stålproduktionen skall avsättas i form av valsade produkter och i andra handatt den metallurgiska kapaciteten skall byggas ut. Långsiktiga övervägandeninom NJA går ut på att verksamheten i högre grad skall bestå avvidareförädling, också inom verkstadssektorn." Det är med andra ord enbreddning av programmet, en breddning som bl. a. syftar till en betydligt högregrad av vidareförädling. Jag tycker borde kunna erkänna atl dettaär ett positivt grepp. Jaguppfattade inte NJA-chefens uttalanden på samma sätt som . Jag uppfattadedem som alt man vill inleda etl samarbete med olika företag inom branschen påandra håll här i landei, ell samarbete som är helt nödvändigt för attkapaciteten skall kunna byggas ut uppe i och för atl man skall kunnagarantera sysselsättning åt människorna i Norrbollen och även öka den. Manskall nämligen inte tro att det går att driva ett storföretag i denhär branschen i något slags lufttomt rum uppe i eller kanske ännu längrenorrut. Man måste ha etl brett samarbete även med andra delar av landet. Jag har begärt ordet med anledning av en moderat motion, 1976/77; 1339,som rören specialfråga. Den allmänna debatten beträffande stålindustrinsframlid får vi tillfälle atl diskutera i annat sammanhang, varför jag tyckerdet är onödigt att vi nu ger oss in på en fördjupad debatt om den frågan. Detsägs ibland all man i och helt allmänt inom politiken normalt inteskall gräva ner sig i del förgångna och de misslag som kan ha begåtts ulanhellre se mot framliden. Det är mänga gånger en sund princip. Men hur mängagånger har vi inle under den tidigare regeringens lid fått höra yttranden frånstatsråd och andra framstående socialdemokratiska politiker som slutat medfrasen "Jag - resp. del socialdemokratiska partiet - lar ansvaret fördessa förslag och åtgärder". Man kan filosofera över vad som menas medsådana uttalanden. Är det bara tomma ord, eller hur utkräver man ansvar i politiken?Det centrala svaret är väl atl ett parti som misslyckas med sin politikkomnicr, eller riskerar, alt lida allvarliga förluster i ett kommande val. Såskedde också i del senaste valet. Men de lärde tvistar fortfarande om vilka orsakernatill det var. Det är väl troligt att handhavandet av frågan om och 80 har spelat en viss roll i det sammanhanget. Misslagenblev ju så uppenbara alt den socialdemokratiska regeringens egnarepresentanter i och de fackliga representanterna röstade föratl ställa projektet om 80 . Härom hade man inom deborgerliga partierna misstankar. Det var däremot mera av en överraskning närdel blev klart hur man kört NJA i botten pä etl sätt som närmade sig straffbartförfarande. Redanav denna anledning har vi i moderata samlingspartiet funnit del motiverat altnärmare utreda vad som verkligen hänt bakom kulisserna under de gångna årenoch var ansvaret skall läggas. Detta behov har förstärkts genom uttalanden somgjorts av vissa socialdemokratiska politiker långt efter valet. Vikommer inte att acceptera socialdemokratiska försök att springa ifrån delansvar man har för den tidigare utvecklingen och den bristande information somövriga politiska partier fått. Vi kommer heller inte att acceptera enpropaganda som går ut på atl socialdemokraterna tidigare mer eller mindreensamma varit anhängare av stora satsningar i och atl man vid eneventuell valseger 1979 kommer att bevisa det, under det all de borgerligapartierna skulle motarbeta en utveckling av näringsliv. Detta ärskälen till att vi framlagt en motion med syfte alt få ett klarläggande av degångna årens beslut och ansvarsfördelning. Härigenom skulle man också fåvärdefulla synpunkter för det framtida handlandet och för alt undvika demisslag som har begåtts i del förgångna. Dethar nu meddelats atl denna fråga är föremål för undersökningar inomkonstitutionsutskottet. Med hänsyn härtill skall jag avslå från alt yrka bifalllill vår motion nr 1339. Jag vill bara tillägga ettpar synpunkter. HerrSvanberg ställde ett par frågor till motionärerna: Skulle man ha stoppattillverkningen med hänsyn lill den likvidiletsbrist som uppstått? frågade han.Han undrade också hur man på oppositionens sida kunnat undgå att upptäckaläget. Del tycker jag nog är ett oerhört demagogiskt sätt atl närma sigproblemet! Vare sig man önskar eller inte önskar - och självfallet önskadeingen i den här att man skulle ha stoppat produktionen i - finns del dock vissa lagliga bestämmelser om när etl förelag måsteträda i likvidation. Det hade alltså varit naturligt och rimligt för regeringenatt när en sådan situation närmade sig vidta de åtgärder som krävs i en sådansituation. Det har alltså ingenting au göra med någon önskan att stoppatillverkningen. Vadsedan beträffar den andra frågan om atl oppositionen skulle ha haft möjlighetatt upptäcka läget är det klart atl man som nämnde kundekonstatera att det fanns risker för att både produktion och, framförallt, produktion skulle ge betydande underskott. Delta kom efter handfram. Däremot var del myckel svårt för oppositionspartierna alt med hjälp avtillgängliga fakta se/;«/'allvarligt läget var. Det hade man definitivt ingenklarhet om och definitivt inte tillräckliga upplysningar för att kunna fåklarhet om förrän efter valet . (-): Den proposition och det förslag frän näringsutskottei som vi nubehandlar innebär ju ingenting annat än all NJA får ett tillskott för atl kunnahålla näsan över vattnet. Det handlar om ca , men summanbör ses mot bakgrund av atl räknar med en föriust för det häråret av enligt vad man har meddelat till offentligheten. Enbartavvecklingen av 80 har enligt samma källa - NJA;s styrelse - kostat540 milj. kr. Det är alltså 540 milj. kr. som man inte har fått någonting annatför än största sandlåda och dessutom en enorm besvikelse blandmänniskorna i . Störredelen av de pengar som anslås skall användas för alt sanera gamla skulder.Mycket längre sträcker sig inte ambitionerna . I övrigt ligger NJA:sframtid höljd i en dimma som är tätare än den vid LUtzen. Del gäller ocksåfrågan om valsverk. 80 har som bekant mer eller mindre förts fråndagordningen. AttNJA måste fä del kapitaltillskott som föreslås är helt klart. Orsakerna kan vi söka decennier tillbaka. Man lät NJA förfalla till etlomodernt, oräntabell järnverk. Man underlät att göra de stora satsningar somhade kunnat göra NJA lill ett starkt och konkur-rensdugligt företag. Man veksig ständigt inför storfinansens och borgerlighetens sabotagepolitik. Nutyder också den här propositionen och åtskilligt annat därutöver på att manämnar trava vidare med NJA i samma lunk som . De friska, de djärva, deframiidsbetonade satsningarna skönjer vi inte i bilden. handlar del om atlklara dagens kriser. Den framtidstro som knöts till 80 är man irealiteten på väg atl mörda. Jagmåste fråga, när vi tangerar frågan om 80: Behövs det inte stål iväriden , och kommer det inte atl behövas ? Jo, självfallet. Låtgå för att det föreligger en s. k. konjunktursvacka Men den fråga jag ställerär ju den om det i herrans namn inte vore rikligare all vända på resonemanget,atl säga att vi bygger stålverket , så att del slår klart till den väntadekonjunkturuppgången. Visom har studerat och är klara över atl kapitalismens kriseråterkommer med jämna mellanrum och alt endast socialismen kan garantera enkrisfri värld. Den kapitalistiska kris som vi nu bevittnar är med allsannolikhet inte den sista, men en sak är jag ändå säker på, och del är altstål alllid kommer atl behövas. Stålet är grundvalen för all industriellutveckling, och nog vore det en sällsam ironi om man tänker sig att stål kanframställas överallt i väriden bara inte i , där vi har väridensbästa järnmalm, en järnmalm som dessutom nu säljs till underpris påvärldsmarknaden. Vikunde se ett TV-program som producerats av ChristianHedlund vid . Där framkom atl världens slålbehov är så stort attdel egentligen skulle behövas ett nytt 80 för att klarabehoven. I samma program fick vi se en intervju medInternationella stålinstitutets generalsekreterare . Baker, somframhöll alt den prognos som låg lill grund för 80 häller trots dennuvarande lågkonjunkturen. 1974producerades det drygt 700 milj. ton stål. räknar man med ett behov av940 milj. lon. Och 1985, dä 80 skulle ha varit klart, behöver världen1 150 milj. ton stål, enligt satrima expertis. Japanska stålexperter har vidareräknat fram att det behövs 100 80 , att världens behovav stål är enormt och atl 80 bara hade varit en smula iden ökade stälframslällning som måste komma. Etlav de framträdande kraven vid den stora demonstrationen i Norr- , botten förett par månader sedan var "Bygg 80! ", men man begränsade siginte till den parollen, utan man ställde krav om valsverk och om en långtgåendevidareförädling. Man såg det som alternativet till den fortsatta utplundringenav del nordligaste länet. Speletkring 80 är groteskt, och vi kan inle gä förbi det i det härsammanhanget. Man har råd att kosta på en halv miljard för alt spola projektet.Man har råd atl kasta bort pengar, men man har inte råd alt salsa djärvt förframtiden. Del är någonting förunderligt. Somjag ser det ligger och stora chans i en massförädling avden norrbottniska malmen. Då kan vi få ut en rimlig betalning för vårviktigaste råvara, och då kan vi skapa jobb åt många tusen människor. Delär omöjligt att godkänna den politik som förs när det gällermalmtillgångarna - atl skall exporteras och säljas lill realisationspriser.Och till vad säljs den? Jo, den säljs för atl förvandlas lill stål i andraländer. Viser tyvärr ingen förändring av den politiken,'och det är det som är detoroande. handlar del om en återgång, om alt i stort sett täcka NJA:sförluster och att fortsätta med den ohämmade malmexporten som i dagens lägeinle ens går med vinst. Huvudkravetvid den stora demonstrationen i var; Norrbottenfår inle läggas ner. Jag har velal använda detta tillfälle för atl uttrycka detjag känner - känslor som delas av de flesta norrbottningar. Den oro vi hyserskingras inle av det anslag som skall ges för att hindra NJA;s likvidation.Det utgör inga garantier för framtiden. Jaghar emellertid inget särskilt yrkande -jag kommer atl stödja motionen 1340,där del pekas på nödvändiga steg som måste tas för alt trygga NJA:s framtid ochutveckling. Överläggningen var härmedslutad. Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Översynav skattesystemet, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 1340 av herrWerner m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr21 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1340. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 276 Nej - 15 § 4 Översyn avskattesystemet, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1976/77:26med anledning av motioner om översyn av skattesystemet, m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:86av m. fl. (vpk), vari under punkterna 1-3 hemställts 1. att skulle uttala sin anslutning till deti motionen framlagda programmet för en genomgripande skattereform och hosregeringen anhålla om tilläggsdirektiv till skatteutredningarna i enlighet medprogrammet, 2. att skulle uttala sig för slopande avhela momseffekten på maten och hos regeringen begära att förslag härom snarastförelades , 3. atl skulle uttala sig för en höjning avarbetsgivaravgifterna med 1,5 96 för att finansiera denna åtgärd och hosregeringen begära att förslag härom förelades , 1976/77:448 av . (m), 1976/77:451 av herrPetersson i (c), 1976/77:606 av fruFrasnkel (fp), 1976/77:607 av fruFraenkel (fp) och (), 1976/77:610 av herrarHellström (s) och Gadd (s), 1976/77:618 av herrKnutson m. fi. (m), 1976/77:620 av fruLundblad m. fl. (s). 1976/77:1016 av herrarAndersson i (c) och i Nr 88 (c), 1976/77:1022 av herrCarishamre m.fl. (m) och 1976/77:1028 av i Öskevik m.fl. (c). Översyn av Utskottet hemställde skattesystemet, 1. beträffandeöversyn av skattesystemet m. m. atl skulle m. m. avslå a. motionen 1976/77:86punkten 1, b. motionen 1976/77:606, c. motionen 1976/77:610, d. motionen1976/77:1016, 2. beträffande beskattningen av folkpension attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1022, 3. beträffande avdrag för fackföreningsavgifter attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:451, 4. beträffande försäkringsavdraget att riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:618, 5. beträffande avdrag för underhållsbidrag till barnatt skulle avslå a. motionen 1976/77:448, b. motionen 1976/77:607, c. motionen 1976/77:1028, 6. beträffande avdrag för underskott att riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:620, 7. beträffande mervärdeskatt på livsmedelm. m. atl skulle avslå motionen 1976/77:86 punkterna 2 och 3. (vpk): har skatteutrednings borgerliga majoritet som tillkomefter regeringsskiftet trumfat igenom beslut om indexreglering avskatteskalorna, vilket bl. a. innebär att de som taxeras för 150 000-200 000kr. tjänar ett par tusenlappar, medan vanliga löntagare får enskattelättnad som uppgår till bara ett par hundralappar. Del är ett nytt inslagi den skattepolitik som de borgerliga konsekvent drivit efter regeringsskiftet.De har voterat igenom den ena fördelen efter den andra till grupper som despeciellt företräder. Det här är emellertid bara fortsättningen pä en trend somfunnits och som i verkligheten har inneburit att en ökaddel av skattebördan har lagts på lönarbetarna och på alla de vanligainkomsttagarna. Bolag och stora förmögenhetsägare har kommit atl svara för enallt mindre del av de samlade skatterna. I kombination med direkta ochindirekta subventioner på miljardbelopp till bolagen har detla gjort attfördelningen av skattebördan är klart orättfärdig. Detbehövs alltså en grundläggande skattereform, och huvudlinjerna i denna måsteenligt vpk:s mening vara alt man minskar skattebördorna Översynav skattesystemet, m. m. för lönarbetarna,barnfamiljerna och pensionärerna och i stället lägger ökad skatt på stora förmögenheter,bolagsvinster och spekulalionsvinsler. Självfallet måste stat, landsting ochkommuner tillförsäkras de inkomster som är nödvändiga för en aktiv socialreformpolitik, en utbyggnad av kulturverksamheten, en planerad regionalpolitikoch en intensiv miljövård. Vpkhar i den motion som behandlas i några punkter visat hur en sådangrundläggande skattereform skall genomföras. Vi menar att man måste försökaminska de höga indirekta skatterna och särskilt mervärdeskatten, som fördyraralla varor. I första hand måste momsen på maten bort. Utvecklingen efterregeringsskiftet har i stället medfört att de indirekta skatterna höjts, ochdel är ju bara någon vecka sedan mot vpk;s röster genomförde nyahöjningar av de indirekta skatterna. Vidareanser vi det nödvändigt all staten övertar kostnaderna för viktiga delar avkommunernas och landstingens verksamhet. bör detta gälla enhetligtbostadstillägg lill pensionärerna samt kostnaderna för skolor, barnstugor ochhuvuddelen av sjukvården. Det är också nödvändigt alt få en snabbareutbetalning av kommunernas skattemedel frän statskassan. Kommuner och landstingbör befrias från allmän arbetsgivaravgift. Dettaär några omedelbara reformer som måste genomföras. Men på anser vialt man inle kommer ifrån att gä över lill ett nytt skattesystem, som innebäratt man inför en progressiv statskommunal enhelsskatt. Kostnaderna för dengrundläggande sociala, medicinska och kulturella omvårdnaden bör täckas inomdel samlade statliga skattesystemet. Det möjliggör en utjämning av läget ochservicen inom olika kommuner där, som vi vet, skillnaderna nu är myckel stora.Även om staten garanterar den grundläggande omvårdnaden bör en fri beskattningsrättfinnas kvar inom vissa gränser för kommuner och landsting. Vpkanser atl progressionen i skattesystemet inte får försvagas utan tvärtom ivissa avseenden måste skärpas genom åtgärder som innebär alt höga inkomster,kapitalvinster och stora förmögenheler till fullo underkastas beskattning. Delnödvändiggör all hela det nuvarande avdragssystemet, som är djupt orättfärdigtoch gynnar de stora inkomstlagarna, läggs om och alt de fiesta avdrag heltslopas. Ränteavdragen och rätten till underskoitsavdrag måste begränsas. Deavdrag som också i fortsättningen är befogade bör ske från skatten i ställetför som frän inkomsten. Då blir de lika mycket värda för allainkomsttagare, oavsett var dessa ligger på inkomsiskalan. Beskattningenav kapital och kapitalvinster måste vidare kraftigt skärpas. Skattepolitikenbör användas som ett medvetet instrument för alt utjämnaförmögenhetsfördelningen i samhället. Vpk anser också att den direktabeskattningen av bolagens vinster måste skärpas. Bolagsskatten bör görasprogressiv och nuvarande avskrivningsregler förändras. Men här krävs en meragrundläggande reform genom införande av ett system av produktionsskatter somberäknas i förhållande till företagens omsättning och förbrukning av råvaroroch energi inte som nuvarande arbetsgivaravgifter bara i förhållande tilllöneutgifterna. Skatlefiyktoch skattefusk måste givetvis hårt bekämpas. Skatteflykten stoppas bäst genomett rättvisare skattesystem, vilket inte som gynnar höginkomsttagarna redani själva sin konstruktion. Vi anser del slutligen också viktigt, som jag redanframhållit, alt stat, landsting och kommuner säkras tillräckliga inkomster fören utbyggnad av den sociala och kulturella omvårdnaden. Det förutsätter, trorvi, också att man öppnar nya inkomstkällor förstat och kommun, t. ex. genomnationaliseringoch kom-munalisering av vinstgivande förelag. Detär huvudlinjerna i den skattereform som kommunisterna villgenomföra. Vi är medvetna om att detta inte kan ske pä . Vi hoppas atl ensådan skallereform skall komma fram som resultat av de sittande utredningarnasarbete. 1 väntan pä det bör vissa särskilt trängande åtgärder omedelbartgenomföras. Dit hör avskaffande av hela den prishöjande effekten på livsmedelgenom mervärdeskatten, lättnader i beskattningen av kommuner och landstinggenom slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften och en omläggning avarbetsgivaravgifterna så att de las ut i förhållande till företagensomsättning samt rävaru- och energiförbrukning. Inkomstbortfallet förstatskassan genom slopande av momsen på livsmedel vill vi täcka genom enhöjning av arbetsgivaravgifterna med 1 1/. Denprisutveckling som har ägt rum och som ju harinneburit alt priserna på dagligvaror enbart harökat med inle understryker del berättigade och nödvändiga ikravet på slopande av momsen på mal. Detbeslut - jag anknyter här lill vad jag började med - som den borgerligamajoriteten skalleutredning genomdrivit om indexreglering avskattesystemet understryker ytterligare nödvändigheten av en förstärkt kampför ett mer rättvist skattesystem. Med det anförda vill jag yrka bifall lill motion 86 i de delar som står under debatt. Översynav skattesystemet, m. m. HerrWÄRNBERG (s); Utskottet har inte i sak tagit upp de förslag som återfinns i motionenav m. fl. och som nu pläderat för, då vi anser altförslagen ligger inom ramen för de arbetsuppgifter som de tre utredningarnahar. Vadsom egentligen yrkas i motionen gäller tilläggsdirektiv till de härutredningarna för en sådan skattepolitik som nu pläderat för. Vihar alltså inte i sak tagit ställning till om de förslag som är de riktiga eller om de är felaktiga, och det vill jag inte göranu heller. Jag anser atl vi får återkomma till den saken senare när vi inom,som jag hoppas, en mycket snar framtid har atl Öve/synav skattesystemet, m. m. ta ställning till de treskalteutredningarnas förslag. Meddel ber jag, herr talman, alt få yrka bifall lill skatleutskotleis hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 86 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 26mom. 1 a röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 86 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Mom. I b - 6 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 86 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 7röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 86 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: § 5 Uppfinnares rätttill avdrag vid inkomstbeskattningen Föredrogs skatteutskottets betänkande 1916/71:11med anledning av motioner om företagsbeskattningen m. m. FruKARLSSON (c); I motion 1976/77:617 har tagits upp frågan om uppfinnarnas situationvad gäller skattesidan. Omen normalinkomsttagare väljer att köpa ett hus kan han efter något är sälja detför anskaffningskostnaden och en viss värdestegring, ulan att behöva betalaskatt på försäljningssumman. I detla avseende är vår skattelagstiftninggenerös. Menom samma person väljer att investera pengarna på alt skapa en uppfinning somvårt näringsliv och vår handelsbalans är mycket beroende av, då är vårskattelagstiftning allt annat än generös. Om vår normalinkomsttagareinvesterar t. ex. . i verktyg, material och tjänster för attförverkliga en uppfinning, kan han inte räkna med att kunna sälja denna och fåtillbaka pengarna. Detta beror inte på att det endast är ca 5 96 av deuppfinningar som går till patent som blir lönsamma - alla de uppfinningar somaldrig når till patent icke att förglömma -utan på att skattesystemetdiskriminerar uppfinnarna så all de inte får göra avdrag för kostnader ochutgifter som faller utanför det aktuella inkomståret. Uppfinnarna måste betalaskatt efter kontantprincipen och får därför inte dra av alla sina kostnader. Omvår uppfinnare i stället hade glömt allt om uppfinnande och det samhällsnyttigadetta för med sig och i stället använt sina hårt förvärvade slantar till spel,tips o. d. är situationen en helt annan. Vi ser fler lyckligalotterivinnare än vi ser uppfinnare som lyckats med det lotteri det är att varauppfinnare. Detär uppfinnarna som med sina idéer och arbeten kan skapa nya arbetstillfällen såatt industrins hjul åter börjar rulla och vi kan öka vår export.Det är sak att se till att detla blir möjligt genom att uppfinnarnages sådan inkomst och arbetsmöjlighet att nya produkter tillförs vårtnäringsliv. Det är deras framgångsrika arbete som bildar grund för vårtvälstånd.