prot · G009124 · 1976-12-31 00:00:00 — Jaghar fäsl mig vid atl det i reservalionen endasl las upp de risker somanvändningen av handelsgödsel kan medföra. Hell oomnämnda i densocialdemokraliska moiionen är de värdefulla effekler som bruket avhandelsgödsel också ger. Tillförseln av växtnäringsämnen till jorden avser atlge jorden de näringsämnen som växten behöver för atl kunna utvecklas på elltillfredsställande sätl och ge en god skörd. Sverigesjordbruksareal har i elt längre perspekliv varit i minskande. Under en läng lidhar också anlalel yrkesverksamma människor i lantbruket minskat starkt. Deyrkesverksamma i jordbrukel, ca 4-5 96 av befolkningen, har följaktligen ellslort ansvar för landets livsmedels-försörining. Iavlalel mellan jordbrukel och sialen finns en övergripande målsätt ning fastlagd som innebär att vår jordbruksproduktion skall bedrivas så att konsumenierna får lillgång till bra livsmedel till rimliga priser. I jord- bruksavialel finns dessulom ulialai all en del av ersällningen till jord- 166 brukel skall uitas i form av rationaliseringsvinstDetla innebär i praktiken att jordbrukel måste kännatrycket av all för del första alltid använda absolul bäsla odlingsleknik, fördel andra välja de för regionen förnämsla sorterna och för del iredje atl ifråga om växtnäring ge jorden vad växten behöver eller vad den kan omsätta. Allsåsom socialdemokraterna här gör bara peka på skaderiskerna med användande avhandelsgödsel ger enligt min mening en alldeles felaktig bild av förhållandena.Man frestas läll tro atl ett överbruk av handelsgödsel är en allmänt ellermycket vanligl förekommande föreleelse. Sä är emellertid inte fallel. Lika felskulle del säkerligen vara all påslå all del aldrig förekommer. Den ökande, menändå säkert välmotiverade, användningen av handelsgödsel är en produkt av fieraorsaker. Lål mig bara peka på några. Denstarkast bidragande orsaken torde otvivelaktigt vara samhällets hela tidenökade effektivitetskrav på jordbruket. Hårda ekonomiska villkor förjordbrukaren och hans familj har också säkert bidragit lill ökad användning avhandelsgödsel. Till della kan läggas växlförädlarnas insalser på områdetHärvidlag har jordbrukel kunnal erbjuda sorter med god stråslyvhet som harmedfört möjligheter lill betydligt högre bruk av handelsgödsel. Alltför höganvändning av handelsgödsel är klart olönsam och lorde för den skull inle förnågon vara inlressanl. Då överanvändningen dessutom kan medföra miljörisker,kan del knappasl råda några delade meningar om värdel av ett måttfulll bruk pädella område. För att sprida ökad kunskap om medlens risker liksom om derasolönsamhet vid överanvändning är del i del här avseendel bara atl hoppas informalion som på olika säll förekommer skall nå fram till dem del gäller. Då den socialdemokratiska reservationen så helt har kommit att präglasav oron för bruket av handelsgödsel, har jag funnit del angelägel all på dethär sättet erinra om den slora betydelse som handelsgödseln har för vårtjordbruk, en användning som vi fakliskl inle nu är beredda all uleslula. FörSveriges jordbrukare är del hell klarl all handelsgödseln ulgör en väseniligförulsällning för ekonomisk växtodling. Vi kan möjligen vara överens om att vikan klara oss ulan handelsgödsel, men till vilket pris för såväl folkhushålletsom för näringens utövare! Jag vill göra ell par ytterligare kommentarer med anledning av dendebatt som har förevarit, socialdemokratiska reservationen kan vi läsa alt lämpliga meloder för allminska användningen av handelsgödsel skulle kunna vara lagstiftning,rådgivning och avgifler. Jag tror alt det kan vara klargörande atl kläda dellaförslag i någol andra ord. Del är alldeles givet atl man myckel enkelt kanlagstifta om begränsning av bruket av handelsgödsel. Är man inle beredd au gåsärskill långt på den vägen, kan man komplettera en sådan lagstifining medåtgärder mol användning av handelsgödsel, dvs, göra" dess användningbetydligt mindre inlressanl. De ivå ålgärderna kan förlräffligi kompletteravarandra. Vatten-och luftvård, m. m. Vatten-och luftvård, m. m. Varkommer då rådgivningen in i det sammanhanget? Ja, den bör rimligen sättas inför att förklara för bönder atl vad man genom lagstiftning ochavgifler åstadkommit är lill folkhushållels bäsla och att de bönder som skallleva med detta får göra del bäsla möjliga av silualionen. Det är vad socialdemokraternai dag har atl erbjuda bönder. Jagtycker att reservationen skulle ha kunnal innehålla en enda rad om allhandelsgödseln också fört svenskl jordbruk framåt. Den har tryggat del svenskafolkhushållel, gell oss livsmedel av en god kvalilel, eftersom vi inle harhaft någol överbruk, och lillräckliga mängder livsmedel. En något meranyanserad syn på del här områdei hade gagnat debatten. Jagskall också med några ord beröra den "nyböriaroro" som SvanteLundkvisi lalade om och som skulle karakterisera den nyaregeringens sätt all agera i de jordbrukspoliliska frågorna. Vad är del för"nyböriaroro"? Ja, talar om en avsaknad avberedvillighet till samarbele, som enligt hans uppfallning skulle vara elt teckenpå nyböriaroro och pä presligelänkande. Låt mig påminna om den beredvillighettill samarbete som den socialdemokratiska gamla regeringen visade. Den var iden mån den förekom dikterad av hell andra skäl än de sakliga. Det var heltenkell så all man under de tvä sista mandatperioderna inte hade egen majoriteli . Då ökade av någon underlig anledning beredvilligheten lillsamarbele. hade man inte ens med kommunisternashjälp majoritel här i kammaren. Då ökade beredvilligheten till samarbeleytterligare. Sanningenär den all man då gjorde den bedömningen atl önskemålet att silla kvar ikanslihusel vägde lilel tyngre än det politiska innehållet i sakfrågorna.Därför ökade beredvilligheten till samarbele. Man var då beredd att diskuieravissa sakfrågor för att få sitta kvar och regera dä maninte hade egel underlag i parlamentet. Jag lycker all del inle var någonsärskilt bra bild som gav. Jag lycker rent av atl debattenkunde ha varit den förutan. HenLUNDKVIST (s) kort genmäle: Jag undrar hur man skall uppfatta herrAnderssons i resonemang när det gäller all förklara varför man inlelycker all det flnns skäl atl la någon hänsyn lill de synpunkler som vi förfram på frågor, som vi lidigare handlagt under regeringsansvar. Vi tycker allvi har ell ansvar renl sakligl för alt försöka se till att del blir enkontinuitet i behandlingen. Är anledningen till all hänsyn till våra synpunkterinle las den all de borgeriiga befinner sig i en sådan klar majorileissiällninghär i all man därför bara kan vifta borl dem? Hen i ()kort genmäle: Jag vill bara säga att del var inle jag som tog upp den debatten utanjag replikerade gamle jordbruksministern därför att han tog upp den. Jagerinrade om det sakförhållande som rådde under den tiddå han var en av regeringsledamöterna i kanslihuset. Och han vel Nr 124 säkerl utmärkt bra vilka motiveringar som gällde under den lid då han den var med och regerade. Hen () kortgenmäle: Jo, del var i som tog upp den här debatten. Jaghar under deballen här försökl göra klar den inställningprincipiellt jag har lill hur vi kanske måste arbeta även sedan del har sketten växling vid regeringsmakten, med hänsyn till all vi skall främja lösningenav vissa frågor som vi upplever att man liksom inle kan ta fatt i på nytt baradärför all man har fått en ny regering. Jag har tyckt all del finns anledningatt säga all det är värdefullt all vi bidrar med erfarenheler som vi gjorlunder de gångna åren och alt vi kan lägga fram förslag som kan bli till nyttaför den nya regeringen, som den kan la vara på om vi skall kunna fullfölja ellaktivt miljövårdsarbete. Fortfarandekonstaterar jag all det uppenbarligen irriterar opposilionen all jag har denhär inslällningen. Man söker alltså konfrontation i stället för samarbele äveni sammanhang där ett samarbete borde te sig naluriigt Vatten- och luftvård,m. HenANDERSSON i () kort genmäle: är en mera djärv och oförvägen herre än jag hade tänktmig. Han är rent av litet dumdristig. Han påstår att jag öppnade den debatt somhan tog upp med jordbruksminister . Jag fanns inte idebatten , och del är ganska duml alt forlsälla den. Delallvar som vi känner i de här frågorna behöver inle sällas i fråga, men jaglycker nog all del än en gång finns anledning all påminna om jordbruksminisierDahlgrens ullryck God morgon, herr jordbruksminisier - f d. Nihar fakliskl haft en viss lid på er all komma de här problemen in pä livet, ochdet var väl därför ullrycket präglades av . Delär inle utan att jag till alla delar inslämmer i hans uppfallning på den punklen. Men,som sagl, när den debatten böriade var det en dialog mellan den förre och dennuvarande jordbruksminislern, så jag har fakliskl bara kopplat på den deballen. Herrlalmannen anmälde atl anhållit all lill protokollet fä aniecknatau han inle ägde rätt lill ytteriigare replik. Hen SILFVERSTRAND (s): i hänvisade lill den socialdemokraliskareservalionen nr 1 i jordbruksulskollels belänkande och sade att lagstiftning,rådgivning och avgifter, del är del som socialdemokraterna har alt erbjudaSveriges bönder. Och jag tyckte mig skönja alt 12 protokoll 1976/77:123-124 Vatten-och luftvård, m. m. i Ljungframförde detta med en suck i hjärtat Lälmig dä bara lill säga all del är precis den typen av ålgärdersom jordbrukets egna forskare; bl, a, redovisade i utredningen jordbrukel , kan länka sig för alt komma till rättamed de här problemen. Jagskall genom alt anknyta lill ell par undersökningar och med exempel frånvardagslivet komplettera de synpunkter som lidigare redovisals av herrLundkvisi och vad gäller kvävegödselmedels inverkan påvattenkvaliteten. Trotsvad som sagts här lidigare av både jordbruksminislern och jordbruksutskottetsordförande vågar jag med beslämdhel hävda alt sambandel mellan en alllintensivare användning av kvävegödselmedel i jordbruket och alll högrenilralhalier i grundvatten och vattendrag har slagits fast i ell flertalvetenskapliga undersökningar. Flera av dessa undersökningar har genomförts avjordbruksintressena närslående forskningsinstitut exempel påundersökningar av det här slaget vill jag nämna den rapport som utgavs avlantbrukshögskolan under . Rapporten fastslår inte bara nämnda samband och de olägenheter förmänniskor och miljö som alllför iniensiv kvävegödsling innebär. Den innehållerockså synnerligen intressanta slutsatser om förhållandet mellan insattgödselgiva och skördeutfall från både ekonomisk och kvalitativ synpunkt Denuppfattning som i miljö- och jordbruksdebatlen ibland förs lill torgs främstfrån cenlerhåll, alt skördeutfallet skulle stå i direkt eller oinskränktproportion lill den kvantitet gödselmedel som tillförs jorden, finner ingelslöd i utredningen. Förvisso kan man upp lill en viss gräns förbältra skördeutfalletgenom ökning av gödselgivan, men passerar man denna gräns - och det har visalsig all man alllför ofta gör del - innebär del inie bara att vattendragen ochgrundvallnet får ta emot en stor del av gödseln, utan följden blir också allvarie yllerligare skördal kilo kostar alltmer. Övergödning är alltså inle baraen miljöolägenhel ulan också ekonomiskl slöseri. Ijordbruksulskollels belänkande nr 26 omnämns denna viktiga rapporl bara iförbigående. Inle en enda rad ägnas ål rapportens slutsatser. Däremol ges ibelänkandel upplysningen alt man i en undersökning av 111 enskilda vattentäkteri län 1975-1976 bara i elt enda av sex undersökta områden inomlänet kunnal påvisa ell klarl samband mellan niiralhali och åtgärder inomjordbruket. framhålls att en studie av cancerfrekvensen i länet,utförd i regi, inte påvisat något klarl samband mellandricksvattnets beskaffenhet och de undersökta sjukdomsfallen. Detla är enligtmin mening en mycket lättvindig behandling av ell allvarligl problem. Lålmig böria med nämnda undersökning av niiralförekomsterna i enskildavattentäkter inom län. Först och främsi kan del konstateras altundersökningen är koncentrerad just lill enskilda vattentäkter. Hur ärförhållandena i kommunala vaiientäkler, belägna inom Därom velvi ingenling. Vi har inga uppgifier, vi har inga undersökningar som lar uppsädana frågor. Sedanvill jag med ett par noteringar från undersökningen understryka atl deningalunda ger stöd för uppfattningen all det inte skulle finnas samband mellanniiralhali och åtgärder inom jordbrukel, vilken uppfattning gjorts gällandefrämst från centerhåll. Undersökningen slår sålunda fast, atl del kan påvisasen klarl högre niiralhali i ell intensivt odlat moränmarksområde, därkvävetillförseln till åkermarken genom handelsgödsel är kväveper hektar och där omfaltande fastgödsel- och flytgödselspridning samtbevattning förekommer. Det finns också en klar lendens atl lätta jordar, dvs.jordar med god genom-släpplighet, uppvisar de högre halterna. Extremkvävebelastning i ell av de undersökta områdena synes enligt undersökningen geen allmän förhöjning av niirathalierna i brunnsvatten. Nederbörd ochkonstbevattning i kombination med stark kvävegödsling anses ge högrenitrathallet 1 sammanfattningen i nämnda utredning konstateras till sisl altanalysresultatens representativitet och relalion till gränsvärdet, perliter, kan vara beroende av analysmetod och anlitat laboratorium. kansåledes vara anledningen till att slora skillnader i analysresultatenförekommii mellan olika brunnar belägna inom områden med likartademarkförhållanden. Imolion 519 har jag lillsammans med föreslagit alt åtgärderskall säuas in i syfte all komma till rälla med nitratproblemel, till all böriamed i särskilt utsatta områden. Som exempel på sådana områden kan vi nämnaKristianstadsslällen och nordvästra , båda områden som karakteriseras avjordar med god genomsläpplighel, intensiv odling av framför alll potatis ochen omfattande konstbevattning. NordvästraSkåne, och då kanske framför alll kommun, skulle vara ell myckelinlressanl undersökningsområde i ett sådani här sammanhang. De fiestaundersökningar som gjorls av nitralförekomsler gäller ju enskilda brunnar, meni kommun har flera kommunala vattentäkter under en lång följd av åruppvisat nitraihalter omkring och myckel ofla överstigande gränsen 50 mg per liter.Flera lusen hushåll förses med dricksvatten från dessa vattentäkter.Barnfamiljer, bosatta inom berörda områden, har fäll åka lill andra kommundelarför att hämta dricksvatten - eller använda mineralvatten för matlagning tillbarn under ell är. Jag vill fråga: Anser jordbruksutskottels ordförande dessaförhållanden vara tillfredsställande? Flera års uppvaktningar hos de kommunallansvariga frän allmänhetens sida och motioner från socialdemokratiskt håll harlett fram lill all vallenreningsfiller nu kommer all installeras, lill allböria med, i en av de berörda vallenläkterna. Men detta är ju egentligen attangripa symtomen och inte sjukdomens orsaker. Dessutom får invesleringarna ivallenreningsfiller lill följd all konsumenlpriserna på stiger. Det ärkostnader som ju inle kan tas ut av alla hushåll, efiersom en slor grupp haregna brunnar. Det är velenskapliglbevisat au nitrat under vissa omständigheter re- Vatten- och luftvård, m. m. Vatten- och luftvård, m. m. duceras lill nitrit imag-tarmkanalen. Medicinsk expertis har också konslaleral all nitrit kanförorsaka ökad methemoglobinhall i biodel, vilkel i sin lur kan förorsakasjukdomar hos framför allt spädbarn, Fler-faldiga djurförsök visar även atlnitrit kan medverka lill att cancerframkallande niirosaminer bildas. Ävenom det ännu inte finns några klart bevisbara samband mellan nitrat och t, ex,cancer hos människor - undersökningsmaterialet är ännu inte lillräckliglomfallande på denna punkt - så borde ju blotta misstanken om att ett sådantsamband kan finnas vara tillräcklig för att ulredningar och ålgärder av delslag som socialdemokraterna i tvä molioner föreslagil skulle komma lill stånd. Menefler all ha lyssnai lill den lidigare debatten finner jag all del är tydligtall man från borgerligl häll lar läll på hälsoriskerna. Så är förhållandetockså ule i många borgerligl styrda kommuner. Det är ju ändå sä all kommunernabl, a, genom hälsovårdsstadgan har möjlighel att ingripa mol niiraiförekomsleri valienläkierna, 1 della sammanhang vill jag erinra om all länsläkaren iMalmöhus län reagerai skarpl mol påstående från kommunall håll alt vatten mednitraihalter på ulan vidare kan begagnas som dricksvatten, Jordbruksulskollelsborgeriiga majorilel sätler uppenbariigen, atl döma av skrivningen iutskollsbelänkandel, slor tilltro till upplysnings- och rådgivningsverksamhetsom botemedel mol överdriven kvävegödning. Jag vill fråga omjordbruksutskottets ordförande har någon uppfattning om i vilken ulslräckninghälsovårdsnämnderna sänder ul t, ex, broschyren Gödsla grödan - inlevattendragen, vilken utgivits av statens lantbruksinformation, lilljordbrukarna, Mina erfarenheter i delta sammanhang är rätt nedslående. Jag vetexempel på kommuner med dominerande cenlerinslag som uttryckligen beslulal attinle sända ut denna broschyr lill lantbrukarna, trots all naturvårdsverketrekommenderar detla. Det skulle vara intressant atl vela om jordbruksutskottetsordförande har någon statistik eller annan dokumentation som pekar i motsattriklning, dvs. om den här informalionen verkligen når ut lill berördajordbrukare. Jag har med denna redovisning velat nyansera den ofta starkt förenkladebild som främsi brukar måla upp genom alt förringa betydelsen avde verkningar som övergödning inom jordbruket har på vattentäkterna. Centernvill ju gärna i olika sammanhang framställa sig som föregångare påmiljöområdet. Mot bakgrunden av negaliva inställning lill attåtgärder vidtages mot miljöolägenheler inom jordbruksområdet vågar jag påståall vi här har fått ylleriigare ell exempel på att cenierns prakliska polilik intenått ända fram lill partiets ibland något yviga och till intet förpliktandeprogramförklaringar. Jagvill med delta också yrka bifall till reservationen 1 i jordbruksutskottetsbelänkande nr 26. i (c)kort genmäle: Om vill behålla sina många här uttalade förutfattade meningar omvad andra tycker och tror, och särskilt vad cenlerparliel vill, så kan jag iniehindra honom frän del. Jag vill ändå varna honom lilel grand, för han är illainformerad om vad som är på gång. Fördel första är del ell par tre yrkanden i molion som redanär lillgodosedda då de gäller åtgärder som är allmänt praktiserade. Det kanvara lilel bristande insikter - och det kan man föriåla - som gör all manklämmer fasl sådana yrkanden. Fördel andra är del efter jordbruksministerns uttalande här i kammaren i kvällinte mycket kvar av reservationen, eftersom man där har uttalat sig förnödvändigheten av all skaffa sig en helhetsbild av vad användningen avhandelsgödsel innebär . Jag har myckel noggrani följt undersökningarnaoch de undersökningsresultat som så mångordigt beskrivit.Jag instämmer helt och hållet med i långa slycken - han slåralllsä in öppna dörrar. Sedan glider han plölsligl över i en litel försåtligformulering som om alla bevis låg klara i undersökningarna. Det är tyvärr inteså, , Det är klarl velenskapligl bevisat all vi har enniiraiförekomsl. Det är också klarl velenskapligl bevisat vilka obehagligaverkningar denna kan ha. Men del är inte rikligl så självklart som herrSilfversirand anlyder all del här finns ell samband med gödsling. Jag vill änen gång - jag vet inte för vilken gång i ordningen - säga all jag ärbeslämd motståndare till överdosering. Del finns ingen molivering för överdoseringi någol sammanhang, men jag vill också varna för glidande påsiåenden omsamband - de finns inle. Omherr Silfversirand i likhel med mig någon gäng hade sluderai jorden under 1975och 1976 när dessa undersökningar gjordes hade han velal bällre. Jordlagrel idel län som talar om beslår av svart jord.Under del lagret finns gul lera och därunder kalkstensskiffer. Denandra metern gul lera har varit torr som fnöske - det rykernär man gräver i den. Jag har naturiigtvis väldigl inlresserat eflerlysluppgifier om sambandel med den kväveförgiftning som det skulle röra sig om idessa torra lager. Jag vill inle tillbakavisa uppgifterna om ell samband, menjag nämner än en gäng alt i stället för att det lidigare var ell naluriiglkretslopp när det gäller föroreningar finns del nu en förfärlig mängd ulsläppfrän vallenklosetter som i många fall går direkl ul i grundvattnet Vatten-och luftvård, m. m. Hen SILFVERSTRAND (s) kortgenmäle: i har ell någol halsbrytande säll att argumentera.Å ena sidan medger han atl del kan finnas ell samband mellan användning avhandelsgödsel och niiraiförekomsler i vattnet Å andra sidan säger han nej lillförsöksätgärder i vissa särskill utsatta områden som vi föreslår. Jag tyckerall del är inkonsekvenl. Delär tydligen väldigt svårl atl med argument från jordbrukels egna forskareövertyga om de här problemen. Jag skall i alla Vatten-och luftvård, m. m. fall väga mig påytterligare ell försök, Exemplel härrör från ell symposium i Båslad i augusliförra året Symposiei hade anordnals av Nordiska jordbruksforskares förening,som bör vara en för välkänd organisalion. Man framförde isammanhangel varningen: "Jordbrukels miljöskadliga kvävegödslande kaninom en inle alllför läng lid ivinga fram hårda reslriklioner," Somarbelsunderlag hade de församlade forskarna och represenlanlerna för fleraolika miljöorgan den undersökning som gjorls i Stensån, vilken rinner ut iLaholmsbukten, Undersökningen visar ell skrämmande resultat. Ett hundrataljordbruk inom Stensäns s, k, nederbördsområde släpper ut slora mängder kväve iån. Det sker dels genom stallgödsel som förvaras så slarvigt atl den rinnerrakt ut i ån, dels genom spridning av för höga mängder handelsgödsel pååkrarna. Delta har också bidragit lill den svåra anhopning av alger som ingenbadande i runt Stensäns mynning kunnal undgå alt se. Dennaalgkoncen-tralion bedömdes vid seminariet som ett av de värsta miljöproblemenöver huvud laget i , Undersökningen ledde lill resultatet att över 160lantbruk i Stensäns närhet fick föreläggande från om ålgärder. Tyvärrkan man konslalera all del inle är alllid som sådana ålgärder vidias - och herrLarsson är inie heller beredd all vidla några ålgärder med anledning av vårmotion. i (c)kort genmäle: Jo, , låt mig än en gång hänvisa till del uttalandesom jordbruksminislern gjorl här och som jag in-stänimer i, där hansäger alt han är beredd atl ta fasta på idén om vissa försöksområden. Del skallinte lyckas för all försöka skapa en vrångbild av vad jaglycker, tänker eller avser i de här sammanhangen. Jag hävdar beslämt all jagkan bedöma del bäsl själv. HerrSilfversirand hänvisar till fall där anordningar för gödselhanlering inle harskell lagenligt; men , som lidigare här har åberopat kommunalerfarenhet, bör kunna medverka till alt s-ådanl beivras! Del kan knappasl varaell argument för ny lagsliftning atl han Iror sig kunna visa på fall där delsker lagöverträdelser, Lälmig än en gång avrunda deballen med atl säga att det här är ell mycket vikligiområde, som skall observeras. Del är välgörande all lyssna till deljordbruksminislern säger - all vi på sikl måsle få elt grepo. i slörresammanhang, om alla dessa verkningar sammantagna, Dessulom,herr lalman, skulle jag vilja erinra om alt jag har lalal om sambandet mellananvändning av handelsgödsel och vattenföroreningar. Jag vill varna förantydningar om alt sambandel är bevisat. Det är det inle! Det är möjligl atldel finns eti samband. Jag har respekl för all del kan vara så, och del har jagsagl tidigare. Hen SILFVERSTRAND (s) kortgenmäle: i åberopade i sill senasie inlägg ett uttalandefrån jordbruksministern, som skulle gä ut på att vissa åtgärder som föreslås ivår motion skulle kunna övervägas. Då skall väl samiidigl erinrasig jordbruksminislerns ullalande i tidningen , där det framgick - och detär inte dementerat , del vill jag understryka - att han ansåg alt detinle fanns några problem av del här slaget och atl lagstifining eller andraåtgärder med syfte atl inskränka användningen av handelsgödselmedel var obehövliga.Del föreligger alltså en molsägelse här, och vi vel inle rikligl vilkel av dehär två uttalandena som vi skall hälla fast vid.