prot · G00977 · 1976-12-31 00:00:00 — Densom viti att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav föOande resultal: Ja- 158 Nej - 149 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöveriäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föOande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskoltets hemställan ibetänkandet nr 15 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:21 med anledningav propositionen 1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillslatsbudgeten för /77 såvitt avser 1976/77:16 med anledning av proposilionen1976/77:54 om ändring i lagen (1964:731) om trafiknämnder Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. §12 Nya regler om telefonavlyssning Föredrogs justitieutskottets betänkande 1976/77:20med anledning av propositionen 1975/76:202 med förslag till nya regleromtelefonavlyssning vid förundersökning m. m. jämte motioner. HenMÅBRINK (vpk): Proposilionen l975/76:-202 med förslag lill nya regler omtelefonavlyssning vid förundersökning m. m. har av justitieutskottet behandlatspä så sätt att man föreslår att propositionen bör återgå till regeringenskansli för översyn och ytterligare överväganden. Jag kan ansluta mig tillutskottets ställningstagande. Allmäntmåste sägas att telefonavlyssning är en mycket tvivelaktig undersökningsmetod,som på ett allvarligt sätt ingriper i den personliga integriteten och därförmåste användas med största restriktivitet. Den bör inte ifrågakomma för någonform av rutinmässigt insamlande av undersökningsmaterial. Endast brottetskaraktär och ulredningsproblem som är att hänföra till det enskilda fallet fårutgöra grund för beslut om telefonavlyssning. Ivpk-molionen 1975/76:2529 tar vi upp vissa delar av lagförslaget och ställeralternativförslag. Vi noterar all utskottet säger all vid den allmänna översynsom nu skall göras av lagförslaget skall också motionsförslagen beaktas. Vadsom nu är viktigt är att denna översyn företas skyndsamt. Jaghar, herr lalman, inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. Underdetta anförande övertog herr andre-vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen POLSTAM (c): Jag har intebegärt ordel för att bemöta . Utskottet har förståelseför många kritiska synpunkter i den här frågan. Ersättningfrån sjukförsäkringen för menstrualionsskydd, m. m. och det är ocksåanledningen lill att vi i full enighet har samlat oss kring förslaget attåterföra frågan orri telefonavlyssning lill regeringen för översyn ochytterligare överväganden. Men del är naturligtvis angeläget att framförasynpunkter och innan regeringen kommer med något nytt förslag. Dethar nu gjort och det har även utskottet giort, vilket framgår avbetänkandet. Utskottet vill ändå inte föregripa översynen genom att nu taställning till någon av motionerna. Vadsedan beträffar användningen av tvångsmedel enligt spaningslagen, så gällerenligt 2 v; att ingripandet skall vara av betydelse för att utröna huruvidaterrorislorganisalion eller terroristgrupp planlägger eller förbereder åtgärdsom utgör hot mot allmän ordning och säkerhet. Detta kritiserade utskottetredan vid behandlingen av spaningslagen . Utskottet ansåg då att 2 ! ;var mera generellt utformad än föreskriften om förulsällningarna för avvisningoch uivisning i 20 >; utlänningslagen. Det kunde därför synas som om lagrummetskulle ge möjlighet till ingripanden för alt förebygga även andra brott motallmän ordning och säkerhet än våld, hot eller tvång för politiska syften. Detvar inte avsett alt ge ett s:å vidsträckt tillämpningsområde åt den härbestämmelsen, och ulskollel förutsalle att denna fråga skulle tas upp i sambandmed frågan om nya regler för telefonavlyssning. Så har också skett ochförslaget avser föOaktligen att stärka den enskildes rättssäkerhet. Meddetta korta inlägg, herr lalman, ber jag att få yrka bifall lill utskottetshemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. 1976/77:22 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till ersättning för personskador på grund avbrott, m. m. §14 Ersättning från sjukförsäkringen för menstruationsskydd, m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskoltets betänkande1976/77:17 med anledning av motioner om vissa läkemedelsfrågor m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1976/77:352 av herrWachtmeister i (m), 1976/77:462av i-Falköping (c) och fröken (C), 1976/77:352, 1976/77:462, 1976/77:559av m. fi. (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om prövning av huruvida menstruationsskydd försålda på apotek kundeinbegripas i sjukförsäkringen tillhörande rabatlerade varor, samt 1976/77:697 av () och (). Utskottethemställde att skulle avslå motionerna 1976/77:559 och 1976/77:697. Ersättningfrån sjukförsäkringen för menstruationsskydd, m. m. FruLANTZ (vpk): Frågan om billiga mensskydd börjar bli en gammal bekant i riksdagen.Tyvärr är del fortfarande bara kommunisterna som tycker attmensskydden är medicinska nödvändighetsartiklar. Menkravet pä att mensskydden skall förbilligas har vunnit starkt gehör utanförriksdagens väggar. När självdeklarationen skulle avlämnas kunde man läsaföOande insändare i en av de stora kvällstidningarna: "Tjejer. är detdeklarationsdax igen, och är chansen vår att göra ell extra avdrag förbindor och tamponger. Del blir väldigt dyrt, säg . På fyrtioår blir det . Det är mycket pengar, pengar som de som tillverkarmensskydd gör sig feta på. Tänk om vi gav fan i att använda något skydd. Dåskulle vi ju inte kunna jobba. Hur skulle det då se ul? Ge oss gratis mensskyddeller beviOa avdrag." Insändaren är undertecknad av "Några tjejer iEnskede." undersökning som och gjort bland250 kvinnor i åldern tyckte de fiesta att mensskydden var för dyra,men det kom också fram argument som "fabrikanterna kan minska reklamen ochsänka priserna". "Det behövs inte så många sorter. Det är bättre attförsöka göra dem billigare." "Det är svårt att rätta sig efter deninformation man fär, då denna mestadels ges via reklamen." Prisernapå mensskydd har debatterats . Kvinnoorganisationer harprotesterat, förre handelsministern har uppvaktats och i harvänsterpartiet kommunisterna motionerat om billiga mensskydd. TvämiOoner kvinnor har mens en gång . Varie gång blir förslås mensskyddnödvändigt. Och som nödvändighetsartiklar borde de här varorna undandras denkommersiella profitjakten. Men reklamkostnaderna för just mensskydd ärskyhöga. Underförra året annonserade tillverkarna av tamponger och bindor för sina varor itidningar och på bio för 4,8 miO. Om man räknar med att annonskostnaderna utgörhälften av reklamkostnaderna, blir den totala reklamsumman inte mindre än 10miO. Man vet att det säOs mensskydd för mellan 130 och150 miO. Reklamkostnaderna går alltså upp till 7 96 av den totalaförsäOningssumman. Ersättningfrån sjukförsäkringen för menstruationsskydd, m. m. Påapoteken kan man köpa mensskydd som inte är drabbade av reklam-ochmarknadsföringskostnader. Dessa är därför nära 50 96 billigare än de andramärkena. Men även om det blir betydligt billigare för kvinnorna att köpamensskydden pä apotek är skydden i alla fall för dyra. Man kan räkna med enkostnad av . , om mensskydden köps på apoteken, . om deköps på varuhus eller i affärer och . om man är tvingad att köpa dem hosPressbyrån. Tyvärr kan konstateras att apoteken bara står för 5 96 av dentotala försäOningen av mensskydd. Det är en beklagansvärt låg siffra. Mensskjddenmåste betraktas som medicinska sanitetsarliklar, och som sådana borde de kunnaköpas för samma summa som man handlar andra medicinska varor för, nämligen 20kr. Vänsterpartietkommunislernas motion med krav om tillhandahållande av billiga mensskyddavstyrks av utskottet med motiveringen alt effekten skulle bli alltför litenmed hänsyn till den prissättning som Apoteksbolaget tillämpar på sina varor.Men detta är ju en principiell fråga! Det är djupt beklagligt att jag tvingaskonstatera att del bara är vpk som betraktar mensskydden som medicinskanödvändighetsvaror för kvinnorna. Vidaresäger utskottet alt om man raballerar mensskydden måste man även lämna rabattpå andra hygieniska artiklar. förmodar att man då närmast länker pårakblad, rakvatten och sådana saker. Det skulle föra alltför långt lyckerkanske utskottet. Men rent praktiskt och tekniskt sett måste det gå utmärkt braalt bara rabattera just mensskydden. Jagtycker all utskottets skäl för all avstyrka kommunisternasmotion i denna fråga bara är undanfiykier, och jag yrkar därför, herr talman,bifall lill molionen nr 559. FruHÅVIK (s): Jag ber att få hänvisa till vadutskottet anfört i sill betänkande nr 17 och yrkar bifall lill detsamma. i (c): Jag skall fatta mig så kort all del inte finns någon anledning föl'mig att gå fram till talarstolen. Jaghar närmast begärt ordel därför att detta utskottsbetänkande också behandlar enmotion där jag tillsammans med fröken begär ändring av gällandeförteckning över kostnadsfria läkemedel så alt även. sjukdomen psoriasis ingåri denna förteckning. Vimotionärer anser alt den frågan bör kunna lösas utan någon särskild utredning.Nu har dock utskottet anfört all frågan om fördyrade medicinkostnader ävenkommer att tas upp i en utredning om fria läkemedel för psoriasissjuka. Denfråga som vi aktualiseral i vår motion blir då föremål för utredning, ochutskotiet har därför ansett att det inte vill. föregripa utredningens arbete. Då förutsättningar såledesfinns för en lösning av problemet inom. som vi hoppas, en intealltför avlägsen framlid, ämnar jag nu inte yrka bifall till vår motion nr 462,men jag förväntar mig att frågan om de psoriasissjukas mediciner kommeratt tas upp pä förteckningen över fria läkemedel. Om så inte sker förbehållerjag mig givetvis rätten all återkomma, exempelvis motionsvägen. FruHÅVIK (s): Självfallet är detta, i , en angelägen fråga.Det finns fiera sjukdomstillstånd som kan ge anledning till alt man vidgarförteckningen över fria läkemedel. Utskottethänvisar till sociala samordningsutredningen, som har fått i uppdrag all utredajust hur man bäst skall kunna lösa dessa angelägna uppgifter. I den.utredningen, , är vi nu i elt skede där vi gör en kartläggning avvilka sjukdomar som bör föras upp på förteckningen. Det kanske i någon mån kantillfredsställa att vi just nu sysslar med denna betydelsefullauppgift. Ersättningfrån sjukförsäkringen för menstruationsskydd, m. m. HenBÖRJESSON i (c): Låt mig uttala min tillfredsställelse med del här lämnade svaret! Jaghar givelvis ingenting som helst emot att förteckningen över fria läkemedelvidgas. Det finns ju andra sjukdomar som i lika hög grad som psoriasis börberättiga lill fria läkemedel. Men faktum är - det kan man inte förneka - allde som är drabbade av denna.sjukdom får vidkännas ganska höga kostnader intebara för läkemedel ulan också för extra tvätt osv. FruLANTZ (vpk): smet litet billigt undan i debatten, och jag skulle därförviOa fråga henne, om hon inte lycker att mensskydden är alldeles för dyra ochom hon anser au det är riktigt all privata företag skall kunna göra vinst påsådana nödvändighetsartiklar. Borde man inte betrakta dem som vad de är ochrabattera dem genom sjukförsäkringen? Är det inte en nödvändig åtgärd för attgarantera all priset pä de här varorna inte rusar i höjden? Del har de factoskett. höjde sina priser , och det finnsingen garanti för att det inte upprepas. Del är myckel beklagligt att Apoteksbolaget barahar 5 96 av försäOningen, men därför måste man också vidta någon åtgärd förall kontrollera priserna på de här varorna. Jag hänvisar lill del enhälliga ulskollsbeiänkandet, vilket jag självhar undertecknat. Därav framgår vilka synpunkter jag står bakom i dettasammanhang. Iövrigt vet att denna fråga kommer upp under innevarande närdel gäller att ta ställning till motioner som syftar till att staten skall gä in förproduktion och distribution av menstruationsskydd till lägre pris. Det blirnäringsutskottet som kommer att syssla med den frågan, och del finns anledningför att komma igen i debatten när dess betänkande skall behandlas. FruLANTZ (vpk): Jag konstaterar att vägrar att svara på mina frågor. FruHÅVIK (s); Jag har undertecknat ulskollsbeiänkandet. Där framgår vad ulskollelstår för, och givetvis kommer min personliga synpunkt också till uttryck där;annars hade jag ju anfört ett särskilt yttrande eller en reservation. FruLANTZ (vpk); Detta innebär alt inte lycker att mensskydden är för dyra förkvinnorna. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 559 av m. fi., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. 1976/77:31 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till iniernationellt-kulturellt samarbetejämte motion Kammarenbiföll vad utskottet i detta belänkande hemställt. §16 Statens vattenfallsverks redovisningsprinciper Föredrogsnäringsutskotlets betänkande 1976/77:18 med anledning av motion om staiensvaltenfallsverks redovisningsprinciper. HenPETERSSON i Gäddvik (m): Med tillfredsställelse har jag tagit del av näringsutskottetsbetänkande nr 18. I motionen 875 av mig m. fi. har yrkats att ändradebestämmels;er rörande statens vattenfallsverks redovisningsprinciper ochbeskattningsregler skulle framläggas senast till /78. Utskottetsäger nu i betänkandet att proposition i frågan väntas under andra halvåret 1977.För första gången under den snart 50-åriga lidsperiod som denna beskattnings- ochrättvisefråga varil föremål för intresse har ett riksdagsutskottpreciserat tiden dä proposition väntas komma. Redan1928 års riksdag uttalade att förslag borde framläggas fördenna frågas lösning. Efter årtionden av utredningar och förhalningar undertidigare regeringar har, som framgår av belänkandet, den nuvarande regeringenutlovat att snabbi åtgärda denna segdragna rällvisefråga lill gagn förkommuner som har statliga kraftverk och regleringsdammar. Detär angeläget att vattenfallsverket och enskilda kraftproducenter sä långt detär möjligt blir jämställda i konkurrenshänseende, och det är naturligt attlandets största kraftleverantör, vattenfallsverkel, skall bidraga tillkommunernas skatteintäkter i samma mån som de enskilda kraftföretagen. Tillåt mig också erinra om att i motionen,875 framhålls atträttviseskäl och lokaliseringspolitiska skäl talar för att vid kommandefastighetstaxeringar kraftverk och regleringsdammar värderas med hänsyn tillavkastningsvärdet. Detta önskemål gäller naturligtvis alla vattenkraftverk ochregleringsdammar oavsett ägandeform. Även i den frågan hoppas jag att dennuvarande regeringen före nästa fastighetstaxering har utredningar klara, såatt taxeringsvärdena bestäms med hänsyn till avkastningen och inte tillanläggningskostnaden. Hen i (fp): Frågan om ändrade redovisningsprinciper för statens vattenfallsverkhar varit ett återkommande ämne för , som iGäddvik sade. Han står ju också för motionen 875, som vi behandlar i dettautskottsbetänkande. Detkanske finns anledning att ge en liten bakgrund. Den är i korthet föOande. Försin kraftverksrörelse på olika håll i landet har vattenfalls-verket att erläggakommunal inkomstskatt dels på garantibelopp för fastighet, dels på inkomster iövrigl. Det skattemässiga beloppet reduceras genom gäldränteavdrag.Motionärernas uppfattning är att vattenfallsverket, till föOd av att det avverket disponerade statskapitalet i sin helhet är att betrakta som lånemedel,har en fördelaktigare ställning i skattehänseende än kraftföretag med meranormal kapitalsammansällning. Motionärerna efterlyser en ändring härvidlag påbasis av de förslag som lades fram av affärsverkskommitténoch budgelul-redningen i dess betänkande, statens offentliga utredningar1973:43. Detär klart att det är krångligt att räkna ut efter vilka principer Vattenfallskall betala kommunalskatt, och budgetutredningens förslag innebar i prakiikenatt kapitalräntesatsen var väldigt svär all räkna fram. Man sade i sitt förslagatt kapitalräntesalsen inte kan räknas fram genom någon formel utan börfastställas av regeringen efter eget bedömande. Vattenfallhar emellertid redan gjort en omdisponering av principerna. Man har gjort enomdisponering av resultat före bokslutsdispositioner och skatterutifrån förutsättningar som i stort bygger på affärsverksutredningensoch affärsverkskommilténs förslag. Det är alltså genomfört. Mensåsom vi framfört tidigare i utskottet anser vi ändå än man bör se över delhela, så att det blir mer likställighet mellan de vanliga kraft-verksförelagenoch . Enligt vad som framgår av utskottets betänkande kommer undersenare delen av detta år förslag all läggas fram. Jag yrkar därför bara bifalllill utskottets hemställan. Motionärerna kan självfallet vara nöjda med den härskrivningen. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Kontroll av viss låneverksamhet Föredrogs näringsutskotlets betänkande 1976/77:19med anledning av motion om kontroll av viss låneverksamhet. I betänkandet behandlades motionen 1976/77:44 avherr i (c), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om utredning angående tillståndsgivning för bedrivande av privatlåneverksamhet - där misstankar förelåg alt denna verksamhet bedrevs i klartkommersiellt syfte - i enlighet med vad i motionen anförts. Utskottet hemställdeatt skulle avslå motionen 1976/77:44. Hen i (c): Föreliggande utskottsbetänkande behandlar motionen 1976/77:44. där jaghemställt att hos regeringen anhåller om en utredning, siktande lillall tillståndsgivning erfordras för den som bedriver ullåningsverksamhet ikommersiellt syfte. Del här är en gammal motion, som återkommit rätt ofta iriksdagen, men jag finner ändå skäl i att ta upp detta motionsyrkande, som jaganser i högsta grad behjär-tansvärl. Utskottethar denna gäng avstyrkt motionen med hänvisning till vad utskottet anförde vidtidigare behandling av liknande motionsyrkande. Jag medger gärna all jaglidigare besvärat med liknande motionsyrkanden. Anledningen till attjag återkommer sammanhänger med del förhållandet - del vill jag markera - attåtgärder erfordras för att komma till rätta med den osundhet som oftastförekommer när det gäller denna form av låneverksamhei. Dehär förhållandena beror till viss del av dagens krediimarknad. Den kännetecknasav ytterst härda restriktioner, vilket gör att läneverksamheten vid sidan avbankerna ökar. Ni vet kanske all bankerna är ålagda all iaktta en ytterstrestriktiv kreditgivning, innebärande bl. a. att inte ens fullt legitima krediterhar kunnat beviOas och pengar därmed inte utbetalats. Bankernaär också skyldiga att efterföOa åläggande om likviditetskvoter ochlänetak. Vidare är bankerna skyldiga att underkasta sig långt gåendekontrollbestämmelser frän både bankinspektionens och sida. Ochdetta har jag inget all erinra emot; tvärtom anser jag det ytterst värdefulltmed dylik kontroll. På det sättet skapas garanti för att insättarnas medel inteäventyras. Men tyvärr är det så att inspektions- och kontrollverksamhetenomfattar endast bankernas och kreditinstitutens verksamhet. Utöver dessa harman kreditströmmar som går vid sidan av bankerna och kreditinstituten. Och detär dessa som jag i min motion vill få under kontroll. Jag vill inte förbjudalåneverksamhet som bedrivs vid sidan av banker och kreditinstitut. Vad jagåsyftar är att den kreditverksamhet som bedrivs i kommersiellt syfte skall underkastassamma kontrollbestämmelser som gäller för banker och kreditinstitut. Kriterietför kommersiell låneverksamhet är exempelvis att vederbö-rande kreditgivare iannonser eller pä annat sätt ger till känna att han ställer länemedel tillförfogande för den lånesökande allmänheten. Det är alltså inte fråga om allprivat läneverksamhet, utan det är som sagt fråga om utlåningsverksamhet sombedrivs i kommersiellt syfte, under bankliknande former. Detär väl knappast obekant för ledamöter att privat kommersielllåneverksamhet förekommer - även om omfattningen inte är känd - och att detförekommer osund låneverksamhet med exempelvis höga räntor - ja, räntor somt. o. m. kan betecknas som ockerräntor. Jagtror att man skulle komma till rätta med en stor del av den osundaläneverksamheten, om den kommersiella läneverksamheten underkastades sammakonirollbestämmelser som gäller för banker och kreditinstitut. Jag vill frågautskottets talesman: Vad hjälper det att utfärda hårda kreditrestriktioner motbankerna och kreditinstituten, när detta får till resultat att kapitalströmmarkanaliseras vid sidan av banksystemet? Det är ingen hemlighet att så ärförhällandet. Vadjag i motionen åsyftar är att samma inspektions- och kontrollverksamhet skallgälla för all kommersiell låneverksamhet oavsett vem som bedriver dennaverksamhet. Om en person lånar pengar exempelvis av en granne, en god vän ellerdet företag där han arbetar är det däremot inte sådan läneverksamhet som jagåsyftar i motionen. Det är som sagt den kommersiella låneverksamheten som jagmenar borde underkastas samma härda kontrollbestämmelser som gäller för bankeroch kreditinstitut. Meddet sagda, herr talman, ber jag att fä yrka bifall till motionen 1976/77:44. 7 protokoll 1976/77:77-81 Hen i (c): i har i sin motion pekat på de risker somföreligger med en okontrollerad privat låneverksamhei som bedrivs i klartkommersielli syfte. Delär ulan ivivel så, som anfört i molionen, all en okonlrolleradlåneverksamhei kan medföra risker, och del är säkert riktigt att dennaverksamhet fiorerar rikligare i lider av hårda kreditrestriktioner, som vi nuupplever. Han gav också ytterligare eftertryck åt det i sitt debattinlägg här. Motionärenframhåller att i samband med låneverksamheten torde en ganska omfattandeockerverksamhet förekomma. Om så är fallet är denna verksamhet redan lagstridigoch kan bestraffas enligt straffbestämmelserna rörande ocker med böter ellerfängelse i högst . Är brottet grovt skärps straffskalan lill fängelse ilägst och högst fyra är. Här finns alltså redan möjligheterattbeivra sådan lagstridig verksamhet. Motionärenbegär utredning om tillståndsgivning för bedrivande av privat låneverksamhet.Näringsidkare som ämnar driva lånerörelse är re-. dan nu enligthandelsregisterlagen skyldiga att registrera sig i handelsregistret hoslänsstyrelsen, vilket säkert känner lill. sida är vi alltså införstådda med de av motionären påtaladeproblemen. Vi vill emellertid framhålla att vissa bestämmelser redan finns menalt det kan vara svårt alt kontrollera efterlevnaden. Dessutom- och det är väl det viktigaste i sammanhanget - pågår en utredning för översynav lagstiftningen om förmögenhetsbrotl. Denna utredning är inriktad på enanpassning av lagstiftningen på delta område till det moderna samhälletsvärderingar. I direktiven nämns bl. a. etl förslag i om utvidgatstraffansvar när del gäller bl. a. ocker. Somframgår av det anförda finns det enligt ulskotlels uppfallning ingen anledningatt begära den utredning som molionen syftar till. Därför ber jag, herr talman,all få yrka bifall till utskottets hemställan. i (c): i säger att det redan finns bestämmelser' pådetta område. Det finns med andra ord möjligheter att komma till rätta medockerverksamhelen. Tyvärr är del väldigt svårt att bevisa när ockerverksamhetförekommit. Det skulle vara intressant att få en definition på vad ocker är. Ärdet ockerränta när vederbörande låntagare fär betala 25 96?