prot · G00945 · 1976-12-31 00:00:00 — Varför har då själv varit med om att tillsätta enutredning som skall granska erfarenheterna av den prispolilik som harbedrivits? Om är så tvärsäker som han förefaller vara, finns detsåvitt jag förstår inget som helst motiv, herr talman, för att tillsälta ensådan utredning. HenAF (): Del som jag tänkte säga när jag begärdeordet har redan läckts och passerats av debatten. Hen (): Det anförande som handelsministern har hållit här tycker jag lyder påvissa inre spänningar. Handelsministern sade all nu ville han deklarera att hanär beredd alt ingripa, om del visar sig att SPK;s prisövervakande verksamhetger anledning till prisingripanden. Han ville göra klart att detta är ett stödål SPK:s prisövervakande verksamhet som han sent omsider lämnar. Menhandelsministern håller också sina vanliga kritiska betraktelser över allaskadeverkningar av prisstoppet. Jagvet inte om alla dessa inre spänningar finns hos själv,som någon mild form av schizofreni, eller om hans anförande illustrerarspänningar inom den borgerliga regeringen. har fått sigett litet påpekande här från dem som ser mera positivt på denna typ av politik,att han ändå måste säga att han stöder SPK. Men sedan skall tala lill alla sina moderata vänner, och då kommer hela den långa radenav kritiska betraktelser. Redannu tycker jag mig se detta som symtomatiskt för den borgerliga regeringens säiiall uppiräda - att på del här sättet klyva sig själv i olika bilar, en bil ärregering och en bil är parti. Men del blir liiei enerverande i längden,försäkrar jag , an försöka föra debatt på del sättet. Del är inget fel all drafram de nackdelar och problem som är förenade Vi har själva gjort del i olika sammanhang. Framför allt visardetta sig däri alt vi har tillämpat prisstoppet på ettsådant sätt att vi har försökt undvika de här nackdelarna. Vi har varit ganskakänsliga för lägen där t. ex. långvarigheten hos ett prisstopp har framkallatrisk för skadeverkningar, och då har vi upphävt prisstoppet. Vihar också genom den utredning som jag i tjol tillsalie och som jag lycker herrBurenslam har glädje av nu för att få en utvärdering av vad som har hänt- vad har vi uppnått, vilka problem har vi skapat? - gett uttryck åt deninställningen att givetvis är en sådan hiir politik förenad med problem, liksomallt man gör här i världen. Men,, om viljan att någonsin ingripa med den här typen avregleringar skall bli trovärdig, måste man väl också i all sin dar hitta någotpositivt hos prisslopp, prisregleringar eller andra ingripanden. Men det göraldrig . Det enda hans analytiska skärpa leder honom lillär all del här är skadligt i olika avseenden för ett fritt näringsliv och alldel leder till fier prisstegringar än om man inte gör sådana här ingripanden.Därför är jag nu ungefiir lika okunnig om hur kommer all agerasom jag var innan vi bonade denna diskussion. Sedankan jag inte låta bli att kosta på mig ett igenkännandets leende när herrBurenslam vädjar till förelagen att inte kalkylera in ännu ickeinträffade kostnadsslegringar då de sätter sina priser . Jagförstår hans behov av att rikta denna vädjan till näringslivet, för så har jagockså fått göra år , inte minst i inledningen lill en avtalsrörelse.Jag tycker det är bra att även den nya regeringen försöker med denna pedagogiknär del gäller näringslivet, därför all del visar sig ofta all man genom attkalkylera på det sättet - höja priserna under en avtalsrörelse- framkallar just de kostnadsökningar som man förutsett. Det var alltså denvärsta typen av dåliga prognoser, självuppfyllande prognoser. Därför vill jagsäga att om vädjan nu har någon effekt, så var det braatt han uttalade den. Slutligen,herr talman, strödde omkring sig de vanliga löftena frånden borgerliga regeringen om en ekonomisk politik som gör allkostnadsutveckling rimlig, om ingripanden mot karteller och monopolbildningar,om den fria konkurrensen. Ja, del låter ju bra del där - vi bara väntar påhandling nu! Men hur ser den politik ut som ger en rimlig kostnadsutveckling?Är del den skalleomläggning som vi skall diskutera och besluta om ? Vitror inte det. Eller är det så att man inte anser sig ha råd att hålla dennuvarande subventionsgraden när det gäller baslivsmedel? Vi tror inte heller andel kommer all bidra till en rimlig kostnadsutveckling att man redan nu - efterbara två månaders regerande - har försatt sig i den situationen all man intehar råd alt upprätthålla den tidigare subventionsgraden för baslivsmedel. Dettagör att får ursäkta mig om jag väntar med an ta honom påorden till dess all han har handlat. Nr 45 Hen handelsministern : , Herr talman! Jag vet inte om några klyschor omschizofreni och annat ... , innr egentligengör någon större effekt i den här typen av debatter. kan manlycka all det finns mera av inre spänning i den argumentation Allmännaprisregle- som försöker sig på. Han hade såvitt jagbegriper inte något försvar för attsocialdemokraterna i sin valhandbok yttrade sig på det sättde gjorde eller någon förklaring till varför själv nu skriver enreservation i den tonart som han använder. Det finns inte heller någonförklaring lill varför han den ena dagen anser att någon annan inte ens i enproposition kan stoppa in aningar om all del kan finnas vissa svagheterförenade med den här typen av administrativa ingrepp men att han själv kantillsälta en utredning som skall granska vilka eventuella svagheter det kanfinnas. HerrFeldt välkomnar att jag riktade en uppmaning till folk att inte i förväg i sinapriser så att säga kalkylera in olika kostnadsslegringar - som manförhoppningsvis kan tänka sig inte behöver uppstå alls men som del blir störrerisk för om man sätter i gång med att i förväg höja sina priser - men jag villsäga att en sådan uppmaning naturligtvis blir än betydelsefullare sedan vigenom socialdemokratisk politik har fått en så kraftig uppgångi infiationstakten! Det kan finnas risk för att den här spiralprocessen blirsvår all bryta, och del är med detta som bakgrund som jag har kommit meduppmaningen. Jagvill också, herr talman, medan vi talar om svagheterna i en prisreglering pekapå vad som förekom vid en KF-stämma i för någon lid sedan. Enligttidningsreferat - och jag har från åtminstone något håll här hört all tidningenhar rikligt uppfattat vad som hände på den konferensen - gör iTCO gällande all ett prisstopp medför att kostnadsökningarna fiyttas över påicke prisreglerade varor och i vissa fall också flyttas till dyrare varor. Somett exempel på det senare fallet nämnde han att tidigare importeratbillig frukt från . Importörerna ville höja priset därför attkostnaderna stigit. Den framställningen fick de nej på. De slutade då attimportera frukten från och tog i stället motsvarande varor frånKalifornien. Dessa var avsevärt dyrare, men eftersom de inte hade funnits ihandeln här lidigare var de inte prisstoppade. När den frukten låg på diskenvar den alltså myckel dyrare än den lidigare importerade bulgariska fruktenskulle ha varit, även om en prishöjning på den hade medgivits. Bodströmsslutsats var all det måste finnas något bättre sätt all lösa de problemen ängenom kontroll och restriktioner. Och i LO instämde i dennauppfattning liksom i KF. Jagkan inte förstå att lar så fruktansvärt illa vid sig all jag i enproposition påpekar att del finns en del svårigheter som man skall varamedveten om när man konkret utformar sill länkande runt en prisreglerandepolitik. Jag har inte tagit illa vid mig; jag skulle snarare ta illa vid mig omjag inte upplevde som en kritisk bevakare av vad jag göroch vad jag säger! Detjag har avsett är att vi, när nu skall ge att tillämpa en lag, bör få veta hur han tänker tillämpa den och atthan tänker tillämpa den enligt de intentioner och riktlinjer som riksdageneventuellt har angett. - Det är ju därför som vi för den här debatten. Sedanfrågade varför jag inte tillåtit någon kritik när jagsjälv tillsatt en utredning. Ja, skillnaden är bara den all jag tycker att ensådan kritik kan vänta till dess att utredningen blir färdig. är redo att störta ut med alla kritiska omdömen , innan han harfått den utvärdering som han tydligen själv ändå väntar på. Är det inte klokpolitik att vänta lill dess att han får se vad utvärderingen leder till? Sedanvar det någonting om vad som skulle ha yttrats på en KF-stämma om frukt frånBulgarien. Jag vet inte vad talar om. Är det om färskfrukt, så kan jag nämna att vi aldrig har haft prisstopp på sådan, för del gårinte. kommer själv att upptäcka, om han studerar denmarknaden, att regleringar verkligen inte är användbara där. Vilketexempel man än tog till, kan det alltså inte ha varit frukt från Bulgarien.Därmed blev det här ett litet misslyckat försök alt dra in herrar ochGunnar i diskussionen. måste nog veta mer om vadde i själva verket har talat om. FruNORDLANDER (vpk): säger att prisstopp leder till snabbareprishöjningar, men utan att bevisa detta. Vidare påslår han all konkurrenstrycketkan sällas ur spel. Jag har redan i mitt första inlägg talat ommonopolbildningen. avslöjar andra saker, och jag villfortsätta litet på den linjen. Hosföretagsjällarna har man kommit underfund med all den svenska marknaden interäcker lill för särskilt många tillverkare av samma produkt. Man vet också attbilden av en enda vara och en enda tillverkare lätt ger en eftersmak avmonopol. Dessutom är vi konsumenter ibland märkestrogna och vill gärna köpa devaror som vi är vana vid. Man har emellertid hittat på nya recept. Förelagenspelar upp den stora konkurrensshowen och släpper inte en produkt, fast de intelängre tillverkar den själva. De köper av varandra och sätter sitt egetfirmamärke på de olika burkarna. Men i princip domineras marknaden för en varaav en enda producent; det är bara det att priserna kan bli olika. Ettenda exempel skall jag ta, och det gäller kåldolmar. Findus var pionjär påkåldolmsfronlen, men fann all konkurrensen blev för besvärande.Numera köper Findus sina kåldolmar från . AIImän na prisregle -ringslagen Man stekerdem och häller litet sås på dem, och så säljer man dem som sina egna.Skillnaden syns bara på priset. Medan de kåldolmar som det slår påkostar ca . för 12 stycken - ungefär 1:30 per styck - tar Findus 8:50 kr.för 3 stycken, vilket blir nästan . Så här håller man på med vara efter vara. är delbara kartongerna som skiljer dem åt. Den här konkurrensfriheten som skallmedverka lill lägre priser väntar vi alltså fortfarande på. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 18 av m. fi., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställani betänkandet nr 4 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 18 av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fi., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller finansutskottetshemställan i belänkandet nr 4 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:5 med anledning av propositionen 1976/77:25med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /77såvitt avser vissa delar av verksamhetsområde. Kammarenbiföll vad utskottet i detta betänkande hemställt. §8 fnvestering.sstimulanser för näringslivets maskininvesteringar Föredrogs skatteutskottets betänkande 1976/77:9 medanledning av propositionen 1976/77:25 med. förslag om tilläggsbudget 1 lillstatsbudgeten för /77, i vad avser investeringsstimulanser förnäringslivels maskininvesieringar, jämte motion. Regeringen () hade föreslagit ipropositionen 1976/77:25 bilaga 6 punkten skulle anta vidpropositionen fogade förslag lill 1. lag om ändring i lagen(1975:1147) om särskilt investeringsavdrag vid taxering lill statliginkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen(1975:1149) om statligt investeringsbidrag för invenlarieanskaffning. 1 propositionen hade föreslagits att tiden förutnyttjande av särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag förinvesteringar i maskiner och andra inventarier skulle förlängas t. o. m. den31 . Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:22 av m. (vpk), vari hemställts all beslutade avslå förslagen om ändringar ilagen (1975:1147) om särskilt invesleringsavdrag vid taxering lill statliginkomstskatt och i lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag förinvenlarieanskaffning. attriksdagen med avslag på motionen 1976/77:22 och med bifall till propositionen1976/77:25 i denna del skulle anta de vid propositionen fogade förslagen till 7 protokoll 1976/77:445 1. lag om ändring'i lagen(1975:1147) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statliginkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen(1975:1149) om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning. HerrBERNDTSON (vpk); Uppfinningsrikedomen är stor när det gäller förmåner för de privataföretagen. Särskilda investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag förinvesteringar i maskiner och andra inventarier är bitar i detta mönster. Frånvänsterpartiet kommunisterna riktade vi ofta kritik mot den förra regeringensgenerositet i dessa avseenden. All den nya regeringen skulle vara minst likagenerös var inte svårt all förutse. De borgerliga partierna har ju alltid krävtallt större förmåner för privatkapitalet. Imotion nr 22 har vpk yrkat avslag på regeringens förslag att förlänga tiden förutnyttjande av särskilt investeringsbidrag och statligt investeringsbidragtill . Det finns ingen analys av de föreslagna bidragen ochavdragens betydelse för att förbättra den internationella konkurrenskraftenoch återställa balansen i ulrikesbeialningarna. Utskottet påstår emellertidatt förslagen skulle innebära sådana förbättringar. I själva verketåterspeglar dess påståenden endast den länge tillämpade metoden att i olikaformer ge bolagen förmåner. Propositionensoch skatteutskottets uppfattning att regeringens beslut att frisläppainvesteringsfonderna för konjunkturutjämning för maskininvesteringar skulletala för de nu förordade regeringsförslagen kan inte godtas. Godtar man denfilosofi som där uttrycks innebär detta nämligen att om en åtgärd vidtas skallden följas av fiera. Vänsterpartietkommunisterna har vid upprepade tillfällen motsatt sig de omfattande bidragenoch skattelättnaderna till företagen. Därför yrkar vi också avslag påregeringens och skatteutskottets förslag i fråga om särskilt invesleringsavdragoch statligt investeringsbidrag. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillmotionen 1976/77:22. Hen (); Det finns två skäl till att utskottet har accepterat förslaget om attutsträcka gällande lagstiftning på detta område till att gälla ytterligare ettkvartal. Det ena är att konjunkturläget inte har förbättrats pä det sätt somman tidigare haft anledning att tro. Del behövs fortfarande stimulans för attfå fart på investeringarna. Vi vet dessutom att industrins internationellakonkurrenskraft behöver förstärkas, och utskottet anser att ökadeindustriinvesteringar härvidlag spelar en myckel stor roll, även om man inte isiffror har bevisat detta. Delandra skälet till att utskottet ansett oppositionens förslag riktigt är attdispenser redan enligt gällande lagstiftning kan ges för leveranser som intekan ske . Antalet dispensansökningar är mycket stort efter vadutskottet har erfarit, och även ur denna synpunkt kan del vara klokt all göradispensmöjligheten till en generell regel . Ävendet förhållandet att investeringsfonderna för konjunkturutjämning ocksåfrisläppts ser utskottet som ett skäl för att fortsätta med stimulanser påinvesteringarnas område - vi ser det inte som ett skäl för att avslåytteriigare stimulanser. Vi anser alltså att båda stimulanserna kan behövas föratt få fart på konjunkturen. Meddetta ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan ibetänkandet. HenBERNDTSON (vpk): kan naturligtvis hoppas på att de nu aktuellaförmånerna skall bidra till att förbättra industrins internationellakonkurrenskraft och till att återställa balansen i ulrikesbeialningarna, somman anför. Men om så blir fallet vet utskottet ändå mycket litet om. De olikaförmåner som delas ut kan lika gärna få lill följd att vinsterna i ett företagökar utan att detta har den betydelse för sysselsättningen eller andra effektersom bidragsgivarna hoppas på. Vi vet ju att arbetslösheten har djupare orsakerän brist på pengar för investeringar i ett samhälle där profiten ställs icentrum för produktionen. Jag tycker fortfarande inte att några skäl harredovisats för att biträda regeringens förslag. HenWÄRNBERG (s); Utskottet tror att det är något av en morot om man på investeringarnakan få ett skalleavdrag på eller ett bidrag på . Det måste väl i allafall verka i den riktningen att man försöker investera då manhar denna förmån. Detta är ju ett gammalt medel, som använts lidigare. Efter deundersökningar man har gjort tror man att det har haft verkan. Det finns ingenanledning all tro att det inte skulle göra verkan också . Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 22 av m. fi., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill attkammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 9 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 22 avherr m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 270 Nej - II 1976/77:10 med anledning av propositionen1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1976/77 i vad avser organisationen för den centrala daiordriften i del nyaADB-systemet för folkbokföring och beskattning 1976/77:4med anledning av motion om inteckning i fiskebåt Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §10 Viss översyn av tomträttsinstitutet betänkande 1976/77:9 med anledning av motion om viss översyn avlomlrätlsinstitutel. I motionen 1975/76:1102 har jag tagit upp de problem som gällertomträllsavgälder, avgäldsperiodernas längd och uppsägning vid upplåtelse medtomträtt. Jag gjorde det utifrån erfarenheter i min egen kommun , däravgälden vid förändringar höjts chockartat för tomträttshavaren.Del finns exempel på förändringar som inneburit att en avgäld som räckt förhelt år i fortsätiningen skulle räcka till bara för en månad. Det behöver ändåinte betyda att den nya avgälden är oskälig - snarare har kommunen gjort alltför all hålla den låg. .\n-passningen lill nya markvärden kan emellertid gechockartade höjningar. Delär alldeles tydligt att många kommuner har likartade erfarenheter.Tomträllshavare överklagar förändringarna och fastighetsdomstolarna dränks idessa ärenden. Bara från ligger-i dag 80 ärenden obehandlade. Samtidigthar kommunerna gått och väntat på utslag från högsta domstolen, vilket lettlill orimliga lidsförskjutningar. Del iir följaktligen inte särskilt underligtall en lång rad betydande remissinstanser mottagit motionen mycket positivt.Alt problemen med tomtriiilsinsti-lulel är stora framgår också klart av alldessa remissinstanser, utöver de punkter jag framfört, tar fram ytterligarefrågor som vid en översyn bör ses över. instämmer också i allsvårigheterna inte kan väntas minska särskilt myckel genom utveckling avrättspraxis. Kommunerna väntar följaktligen förgäves på domslolsutslag. har ocksåbehandlat motionen på ett synnerligen positivi sätt men ändå tvingatsavstyrka den med hänsyn lill all man under hand från departementet meddelat altden nya regeringen är beredd att tillsätta en utredning för att göra en översynav de här svåra frågorna. Motionenssyfte kommer alltså att uppfyllas, men jag måste ändå få göra några tillägg förbeaktande i den utredning som snabbi skall tillsättas. Fleraav remissorganen säger liksom utskottet har sagt mot slutet av sitt betänkande,att utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Det sista är myckel viktigt,speciellt med hänsyn till det förhållande som råder i en mängd av dekommuner som använder sig av tomirättsinstitutet. Mankan ifrågasätta om tomträllshavare vid förändringar av dessa av-gälder överhuvud tagel bör ges möjligheter till överklagande i domstol. Det finnsförmodligen inte större skäl, menar många experter, all ha en domstolsprocessvid fastställande av lomlrättsavgälder än vid de förfaranden som gäller när enkommun bestämmer kommunalskattens höjd eller eltaxans storlek. Hur skulle delbli om kommuninvånarna fick möjlighet all gå lill domstol när skallen skullehöjas, i syfte att få domstolen att inte höja skatten eller all mildrahöjningen? Kommunalmän som företräder den här uppfattningen menar, attkommunerna inte på något sätt skulle kunna visa ett större godtycke motenskilda människor när det gäller att fastställa tomträllsavgälder än de kangöra när beslut om ökad skatt fallas. Manbör alltså överväga möjligheten all ta bort domstolsprövningen i den utredningsom nu kommer. Det är möjligt om man skapar ett enhetligt system föran bestämmaavgäldsunderlag,avgäldsränta och andra detaljer som har med tomträtten attgöra och som jag sade att fiera av remissorganen har pekat på. F.n. är de här frågorna föremål för forskning inom tekniska högskolan, där manmed bidrag från forskningsrådet nu håller på att undersöka hurtomirättsinstitutet fungerar ute i de olika kommunerna. Det finns alltså allanledning för den blivande utredningen att hålla kontakt med de forskare somsysslar med de här frågorna. Jag har haft tillfälle att ta del av de resultatsom framkommit. Det finns där en del mycket intressanta synpunkter sombör tillföras när nu regeringen går all skriva sina direktiv. Delvar först som kommunerna fick möjlighet all uppta speciella lån förtomträttens utbyggnad i kommunerna, s. k. tomträttslån med 10-årigamorteringsfrihel och 30-årig återbetalningslid. Men de regler som finns förlånens utbetalning och som medför en eftersläpning av utbetalade lånemedel iförhållande till tidpunkten för kostnaderna för markupplåtelsen förorsakarkommunerna stora extra kostnader i de fall tomträtten har stor utbredning.Eftersläpningen kan i småhusfall bli ett lill och när del gällerfierfamiljshus i värsta fall till. Del här är naturligtvis synnerligenbesvärande då den kommunala likviditeten blir alltmer ansträngd. När deekonomiska påfrestningarna på kommunerna ökar, slår varje ny eller ökad utgiftrelativt hårt på marginalerna. , affärsföretag och exempelvis fritidshusarealer kan intefinansieras den statliga vägen, utan då gäller det för kommunerna all självaskaffa kapital. Dessutom täcker ju tomirättslånen av låneunderlagetoch inbegriper inte kommunernas ökade administrativa kostnader för systemetsfortbestånd och utveckling. Dessa ekonomiska problem utgör en faktisk ochrelativt stor spärr mot att tomträtten utvecklas till fler områden och tillfier kommuner, vilket också påpekat i sitt remissvar. . kostarde statliga tomträttslånen staten mellan 250 och 300 milj. kr. brutto.Det torde utan svårighet vara möjligt all öka detta på det sätt som bl. a. harföreslagits av en hel del kommunalmän.