prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag har bara påpekat all man i utskollsbelänkandettalar om sådana underjordsarbetare som utsätts för joniserande strålning ochatt det, om man har kvar den särskilda semeslerlagen, finns skäl som talar förall även de som utsätts för joniserande strålning skall omfattas av lagen. Ivpk-motionen sägs atl allt underjordsarbele automatiskt skall ge sex veckorssemester. Då pekar jag på all de som har underjordsarbele, som inle innebärsädana här risker, kanske hellre vill disponera della ulrymme pä annai säll ängenom att ta ut en sjätte semestervecka. Del finns ingen anledning förriksdagen att omöjliggöra det. Semeslerlag,m. i (vpk) kort genmäle: Lagen, anser jag, skall utgöra ett stöd för den fackliga verksamheten.Jag har ingen bristande tilltro lill fackföreningsrörelsens kollekliv menkanske viss krilik all rikta mot dess ledning. Jag tror säkert atl man kanmobilisera en väldig kamp, men frågan gäller vad man har för stöd i lagen - detär det vi diskuterar. Jaganser alt man har etl dåligt stöd i lagen i vad gäller konjunkturanpassningen.Enligt 18 >; skall man inom den givna ramen kunna spara en veckavarje år. Frågan är om man kan teckna avtal om detta. Jag är inte säker pä det,men jag är myckel skeptisk. Det står visserligen i lagen atl arbetaren skallavgöra om han vill spara semesterdagar, men vad kommer alt hända om man lokalttvingar fram en annan överenskommelse? Vi har sett hur den gamla semesterlagenurholkades och uttunnades av arbetsköparnas framstötar och hur de fackligaorganisationerna på grund av lagens dåliga formuleringar tvingades lilleftergifter för alt kunna förbättra på andra områden. Man fick då göraavvägningar Semesterlag,m. i negativ riktning. Deltycker jag är en felaktig väg. Dessutom har arbetsmarknadsministernförutskickat alt en utredning skall tillsättas för all titta pä den här lagenoch följa utvecklingen. När han tillade påsemesterkommitléns förslag och utvecklingen passade det atl la bortelt veckoslut för skifiarbetarna. Är det i den andan som också den fortsattautredningen skall arbeta? Närdet gäller veckosluten vill jag fråga : Blir det bättre inomsjukvården om man har fyra veckors sammanhängande semester? Uppstår del ingaproblem när man har fyra veckors semester och därmed fäll till ledighet underbåda veckosluten? Då är del tydligen inga problem, men när enskildaarbetstagare tvingas lill semesler eller , då uppslårhelt plötsligt väldiga problem. Jag tycker all talar emol sigsjälv på den punkten. Ifråga om underjordsarbelarna framgår det av vår motion alt vi har kopplat sexveckors semester just till joniserande strålning. HenROMANUS (fp) kort genmäle: Jag tycker atl argumentation visar alt del inle finnsmycket kvar av kommunisternas krilik - man måsle uppehålla den konjunkturanpassade arbetstiden, eftersom det är ett förslag som harframförts i dagsdeballen. Lars-OveHagberg sade ju själv atl del står i lagen all del aren rättighet förarbetstagaren all spara semesterdagar. Vad kan man mer begära? Delstår i lagen att arbetstagaren har denna räll. frågar vad somhänder om man tecknar avtal som inte respekterar denna rätt. Ja, del vet välLars-Ove ! Då gäller ju inie avtalet i den delen - det slår också ilagen. Utskottet har dessutom talat om atl det inte går atl konjunkluranpassaarbetstiden pä ell sätt som tar ifrån arbetstagarna de rättigheter som de harenligt lagen. Jag har läst upp del . Jag förslår inte vad man merbegär. Delmåsle vara sä, alt man vill ställa yrkanden i del här avseendet bara för atldet är dagsaktuellt, och för att man skall få en poäng att flagga med. Klararebesked än vi har lämnat kan väl inle begäras. Jag skulle vilja ställa en molfråga: Vad är del förytterligare paragrafer ni vill ha? Det står i lagen atl arbetslagarna har rättlill fem veckors semester. Del står atl del är arbetstagaren själv som har rättatt spara semesler. Hur skall man tydligare kunna skriva detta sä att ni blirnöjda? Hen iVarberg (s): Vi har framför oss elt enhälligt utskottsbetänkande. Normall brukardet inle föranleda några diskussioner, och jag skall begränsa mig lill ell parmycket korta bemärkningar. Vidregeringsskiftet hade vi inom den socialdemokratiska regeringen kommit en brabit på vägen med elt förslag till ny semeslerlag. All jag tar till orda nuberor på att jag personligen var djupt engagerad i del arbetet Jag hade bl. a.ansvaret för de direktiv som semesterulred- ningen arbetade efter.Därför var del rätt förståeligt atl jag med stort Nr 142 intresse emotsåg den proposition som arbetsmarknadsministern skulle Fredaeen den framlägga för . omtaladevi från den socialdemokratiska regeringen ---- hur vi avsäg all i slorlutforma en semesterreform. Vi redovisade ett Semeslerlag, antalställningstaganden till utredningens förslag i vikliga frågor. Jag var m.m. självfallet nyflken pä hur min efterlrädare skulle förhålla sig lill våraställningstaganden. Detförslag vi fick till är i sina huvuddrag tillfredsställande, och vihar i vår parlimolion gett lill känna vär uppskattning av arbetsmarknadsministernsförslag i de här delarna. Del är elt oreserverat erkännande. Del betyder altjag kan passa på alt tillbakavisa det yttrande som arbetsmarknadsministernenligt pressen har fällt, att oppositionen skjuter på alll som rör sig. Man kansäga alt oppositionen skjuter på för all få saker atl röra sig i rätt riktning. Vihann, herr talman, emellertid inle med atl arbeta fram detaljlösningar i allafrågor. Vi redovisade där inga definitiva ställningstaganden, och flera sådanafrågor har arbetsmarknadsministern velat lösa pä ett säll som vi inle gillar.Därför tog vi upp dem i en parlimolion och föreslog andra och, som vi menar,bättre lösningar. har utskollel enats pä dessa punkter på ett heltacceptabelt sätt Det är ju för della en unik händelse, som jag anseralt vi bör vara myckel glada för. Den semesterreform som kommer ut av dagensbeslut är allas vår egendom. Denomständigheten alt jag har lyft på hatlen för arbetsmarknadsministern och förutskottet innebär inte atl jag anser all semesterreformen, som den blir genomdagens beslut, är färdig. Det fattas fortfarande viktiga bitar, men del skallinte uppfattas som kritik mot arbetsmarknadsministern. Vi hade själva iregeringsansvar måst låta utreda en del frågor ytterligare innan vi hade kunnatföreslå goda lösningar. Jag tänker pä frågan om en särskild semeslerform, som isin lur är en föruisäiining för en ulvidgning av rällen lill semesterlön vidsjukdom och annan ofrivillig frånvaro. Enannan fråga som verkligen pockar på sin lösning är en förstärkt semesterlön åtde lågavlönade. Jag vill passa på atl utnyttja det här tillfället altframhålla för arbetsmarknadsministern hur viktigt det är all denna utredningomedelbart kommer lill stånd. Så hade skelt om vi hade haft regeringsansvaret Med delta, herr lalman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. HenSVENSSON i (m): Förslaget om all förlänga semesterledigheten från fyra lill motsvarar det krav som moderata samlingspartiets par tistämma uttalade sig för . Detta krav följdes upp genom mo tionen 1301 till föregående av herrar och Wennerfors. Vad gäller själva principfrågan och de nya förmåner som föreslagits i anslutning lill reformen har vi därför anledning all i dessa hänseenden 47 Semesterlag,m. hälsa proposilionen medstor tillfredsställelse. Emellertidinnehåller lagförslagel elt regelsystem, som kan bli svårt atl administrera.Den naturliga utvecklingen av semesterrätten hade enligl min mening varit altbygga vidare pä den hittillsvarande semesterlagstiftningen, eftersom denna ärrelativt väl inarbetad. Pä arbetsplatserna är befintliga redovisningssystem ävenanpassade lill gällande lagstiftning. Förslaget till ny semesterlag kan vid enjämförelse med nuvarande förhållanden - vad gäller dess tillämpningsregler -välla nya problem på såväl offentliga som enskilda arbetsplatser. Lagtextenhar blivit mycket omfattande, vilkel ställer stora krav påpersonalredovisningsrulinerna. Förutom den omslällning som de nya bestämmelsernager upphov lill är del enligt min åsikt risk för all del svårtolkaderegelsystemet kan innebära en otillfredsställande arbetssituation för deanslällda på personalavdelningar eller molsvarande, som praktiskt skall räknaut de olika ersättningarna. Jaghar i motionen 1546 givit några exempel på regelsystem som kan leda lill sådanasvårigheter som jag nu har givit uttryck för. Jag skall inle här, herr lalman,la upp tiden med all upprepa dessa exempel, ulan jag ber endasl att få hänvisatill vad jag har anfört i motionen. Jag vill dessutom hänvisa lill motionen1545 av () m. fl. och motionen 1541 av i Glömminge(c) m. fl., vilken är en treparlimotion med flera undertecknare fråncenterpartiet, och . Deexempel som jag har pekat på visar atl del vore av värde om reglerna kundeförenklas. Del skulle i hög grad underlätta reformens genomförande och varahell i linje med den eftersträvade avbyråkraiisering som den nya regeringen påelt förtjänstfullt sätt i olika sammanhang har givit ullryck för. Därför borderiksdagen kunna överlåta ål arbetsmarknadens parter att flnna former för denpraktiska tillämpningen. Jag tycker att della är en bra princip, som bordetillämpas sä långt del är möjligt när det gäller arbelsrältsfrågor ochmolsvarande. En sådan strävan är dessutom i linje med den företagsekonomiskautveckling som f n. pågår. Jagmenar alltså atl kollektivavtalet liksom är del främsta instrumentetför en sådan reglering. I molionen har jag därför yrkat en sådan ändring avsemesterlagens regelsystem alt det - ulom såvitt avser rällen lill 25semesterdagar - kan förenklas med stöd av kollektivavtal. Närjag tar del av det enhälliga utskoltsbetänkandet, finner jag atl man i vissutsträckning ändå har instämt i mina synpunkter eller reagerat för minavarningar. Utskottet anser del angelägel att semeslerlagen ges en sådanutformning atl den i tillämpningen inte medför praktiska olägenheter. Manerkänner atl regelsystemet är komplicerat och säger att detta beror på atlsystemet kräver lösningar av invecklad natur. Däreftergör utskollel uttalandet all det enligl utskottets mening får anses sombetydelsefullt "atl förenklingar kommer lill stånd avtalsvägen". Detär etl värdefullt uttalande i linje med vad jag anfört i motionen. Men utskottet borde då hatagit steget fullt ut och anslutit sig lill milt Nr 142 förslag om atldenna princip borde gälla alla övriga regler utom den Fredaeen den somgäller rätten till 25 dagars semester, som alltså måste vara lagfäst. Eftersom lagen innehålleren rad tidsfrister som är ganska snäva, hänger - etl hol om skadeståndöver de företag som inle kan uppfylla de ställda Semesterlag, kraven under den angivna tidsfristen. m. m. Eftersomdet dock anges atl ett fortsatt utredningsarbete skall komma till stånd, skalljag nu avstå från atl ställa några yrkanden. Jag förutsätter emellertid, herrlalman, atl man i del fortsatta utredningsarbetet uppmärksammar minasynpunkter, och jag vill tillkännage min avsikt att återkomma i frågan närresultatet från utredningsarbetet redovisas eller i annat sammanhang. Hen (): Under denallmänna motionstiden väckte och jag en motion om sexveckors lagsladgad semester för gruvarbetare under jord. Del är elt gammaltkrav från gruvarbetarna. Det har förts fram på många avtalskonferenser ochkongresser och har även varit föremål för motioner i denna riksdag. Självväckte jag en motion i frågan 1973 tillsammans med några partikamrater. Visserligenkan del vara svårt atl plocka ut en speciell yrkesgrupp och säga alt dessförhållanden är värre än andras, men jag tror inte att det finns några delademeningar om atl gruvarbete under jord är etl av de tyngsta och mest pressandearbeten som finns i vårt arbetsliv. Denna yrkesgrupp är särskilt utsatt medsill tunga och hälsofarliga arbete i avgaser, damm, buller, fukt och mörker. Ivär motion nämnde vi också att mänga gruvarbetare utnyttjat möjligheten lilltidigare pension, vilkel är elt bevis för att gruvarbetet är svårt att klara ihögre åldrar. Arbetarna orkar ofta inte gå kvar i gruvan till normalpensionsålder. Vigick i vår motion inle närmare in pä de nya faror för gruvarbetarnas hälsa somradongasen ulgör. Hell klart är alt elt nytt riskmoment lagts till de tidigare,elt riskmoment vars följder man ännu inle vet så mycket om. Semesterkommitténansåg att den särskilda semesterlagen borde upphävas i samband med att denfemte semesterveckan infördes. Vi trodde all regeringen skulle följa kommitténsförslag, och därför byggde vår argumentering för en längre semesler åtgruvarbetarna på deras arbetssituation och förhållanden i stort Sammantagna ärdessa skäl så starka all de skulle motivera en allmän förlängning av semesternför gruvarbetarna. Nuanser departementschefen i sin proposition om ny semesteriag att det inle finns tillräckliga skäl för att avskaffa den särskilda semester- lagstiftningen. Därmed följer han så tunga remissinstanser som social styrelsen, LO, TCO och /SR. Det är bra. Jag vill understryka vad säger, nämligen all frågan bör ytterligare utredas och 49 4 protokoll 1976/77:142 Semesterlag,m. uppmärksamhet ägnas ävenåt arbete som är exponerat för radon och radondöttrar. Del viktigaste ärgivetvis att försöka undanröja orsakerna och eliminera riskerna. Men del är ensträvan på lång sikt, såvida man inte hell vill förbjuda sådant arbete. Avstor betydelse är den riskminskning som en semesterföriängning kan innebära.Särskilt värdefull bör vara för dem som tvingas utföratungt arbete i mörker under jord. När nu den särskilda semesterlagen blir kvarför de radiologiskt arbetande, borde den logiska följden bli att gruvarbetarnainnefattas i denna lag. Strål-skyddsinstitutel är inne på dessa tankegångar.Det har konstaterat oväntat höga koncentrationer av den radioaktiva ädelgasen imånga svenska malmgruvor. Arbelarskyddsslyrelsenfäster liksom strålskyddsinslilutet uppmärksamheten på frågan omunderjordsarbele i gruvor och anser att den radioaktiva strålningen utgör enmiljöfaktor i varierande utsträckning, oberoende av vilket slags arbete somutförs. Styrelsen pekar också på den möjlighet till samverkan och riskökningsom vid underjordsarbete kan föreligga mellan exposition för radioaktivtmaterial och samtidig exposition för andra miljöfaktorer, t. ex. dieselgaser.Om en förlängd semesler för radiologiskt arbete bibehålls, framstår det förarbelarskyddsslyrelsen riktigt att även gruvarbetare som utsätts förjoniserande strålning får förlängd semesler. Tydligare än så kan knappastbehovet av längre gruv-arbetarsemester uttryckas. TCO har samma klarauppfattning i denna fråga. Nuhade jag vid genomläsningen av propositionen väntat alt statsrådet efter alt harefererat de omnämnda positiva uttalandena och efter att ha föreslagit ettbibehållande av den särskilda semeslerlagen skulle ha innefattat ävengruvarbetarna i särbestämmelserna. Först säger nämligen statsrådet atl vissapersonalgrupper utsätts för slrålningsdoser som svårligen kan minskas genomskyddsåtgärder och atl man inte kan bortse från atl en förlängd ledighet kan havisst värde från hälsosynpunkt för dessa arbetstagare. Mot denna bakgrundkommer statsrådet fram till att inga nya grupper skall föras in undersärbestämmelserna. Det tycker jag är en mycket överraskande slutsats. Somtur är har socialutskottet dragit en mera logisk slutsats av det refereraderemissyttrandet om farorna för underjordsarbele än vad föredragande statsrådetpresterat Utskottet framhåller nämligen all underjordsarbetare som utsätts förjoniserande strålning bör jämställas med arbetstagare med radiologiskt arbete.Om den särskilda semeslerlagen bibehålls, finner utskottet skäl för atl ävenandra arbetstagare som utsätts för joniserande strålning av viss omfattning gesrätt till förlängd semester. Jagär glad och tacksam över detta utskottets ställningstagande, även om jag ilikhet med i tycker att det kanske inte är sä mycket altutreda längre. Behovet är ju så klart dokumenterat. Men i varje fall börutredningsarbetet ske med stor skyndsamhet. Jag ber att få yrka bifall till utskottels hemställan under dennapunkt. i (c): Nr 142 Den nya semesterlagen är en viktig reform för alt förbättra Fredaeen den villkoren för landets löntagare. Den innebär flera positivaförändringar, 27 mai 1977 bland vilka den femtesemesterveckan kan sättas främsl. lighelen alt sparasemesterledighet ges lönlagarna valfrihet all disponera Semesteriag,ledigheten på sätt som bäst passar deras situation. Efler kan lön- m. m. lagarna ta ul lio veckors semester i en följd. Dennya semesterlagen innebär även förbättrade ekonomiska ersättningsregler förlöntagarna. Genom atl låta den s. k. lolvprocenlsregeln bli tillämplig på helaarbetsmarknaden skapar man rättvisa villkor för olika grupper där semeslerersättningenlidigare utvecklats på olika sätt Tolvprocentsregeln innebär en vissöverkompensation jämfört med tidigare, men man har från regeringens sidaansett del önskvärt atl semeslerlönen skall ges en hög nivå med tanke pä dekoslnader de flesta människor har under sin semester. Dedeltidsarbelandes villkor blir också förbättrade, vilkel är viktigt urjämställdhetssynpunkt, då kvinnorna i stor utsträckning arbetar på dellid.Enligl propositionen får även nyanställda bättre förmåner. regeringsförklaring som den nya regeringen avgav den 8 oktober 1976framhölls att den avsåg att föra en kraftfull politik för att reformeraarbetslivet och fördjupa arbetsdemokratin. Vi har genom flera förslag kunnat seatl så blivit fallel. Semesleriagen är ett konkret exempel. Den arbeismiljölagsom lagts på bord är elt annat. Medtanke på de försök som gjorts från skilda håll alt skapa misstro mol den nyaregeringens inställning i arbelslivsfrågor är semesterlagen viktig. Den utgören dementi när det gäller sådan misstro. Jag vill också framhålla värdet av atletl enigt socialutskott står bakom betänkandet nr 32 och vill därför yrkabifall lill utskoltels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1547 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels mo tionen nr 1547 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärl volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: 51 Nr 142 Den som vill att kammaren bifaller socialulskoliels hemsiällan ibetän- den """""" om. 3 röslar ja, ''" j '" °' "-' --------------- Vinnernej har kammaren bifallit motionen nr 1547 i motsvarande del. m. m. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkslälldesvotering med omröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 294 Nej - 14 Kammarenbiföll vad utskollel i dessa moment hemställt Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels molionen nr 1547 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringuppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 32mom. 6 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmolionen nr 1547 i molsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 295 Nej - 14 Mom. 7 och 8 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskoltels hemställan, dels motionen nr 1547 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärl voleringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill aukammaren bifaller socialutskottets hemställan i betan- Nr142 kandetnr 32 mom. 9 röstar ja. den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1547 i molsvarande del. Arbetstidsfrågor Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 295 Nej - 14 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskoltels hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till molionen nr 1547 av . i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt Föredrogs socialutskottets betänkande 1976/77:30med anledning av molioner om arbetstidsfrågor. Idella belänkande behandlades motionerna 1976/77:141 av m.fl. (vpk), vari hemställts 1. att hos regeringen skulle anhålla omlagförslag innebärande all sju timmars arbetsdag skulle genomföras under år1977 och all sex timmars arbetsdag skulle genomföras , 2. all hos regeringen skulle anhålla om enskyndsamt utarbetad plan för en snabbare nedtrappning av arbetstiden lill sextimmars arbetsdag eller 30 limmars arbetsvecka för skiftarbelare och jämställdagrupper, 1976/77:470 av i m. (vpk), vari hemställts all beslutade 1.att 7 a och 8 SS i allmänna arbetstidslagen skulle erhålla av mo tionärerna föreslagen lydelse, innebärande att de övertidsuttag som med gavs i arbetstidslagen skulle begränsas lill all avse endasl överlid för nödfallsarbete, varvid godkännande av lokal facklig organisation skulle inhämtas innan övertid fick tas ut 53 2. all 9 S om övertid för förberedelse- ochavslutningsarbeie samt 10 S om allmän och extra övertid skulle ulgå urarbetstidslagen, 3. atl hos regeringen skulle anhålla omskyndsamt framläggande av förslag om skärpt straffpåföljd vid brott motarbetstidslagen i enlighet med vad som anförts i molionen, och 1976/77:472av fröken m. fl. (s). 1. belräffande den ordinarie arbetstidens längd ochbelräffande sänkning av arbetstiden för vissa arbetstagargrupper att riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:141, 2. beträffande tilläggsdirektiv för delegationen förarbetstidsfrägor alt skulle avslå motionen 1976/77:472, 3. belräffande begränsning av möjligheterna alt la ulövertid, m. m. att skulle avslå molionen 1976/77:470. Hen (vpk): I detta betänkande behandlas två molioner från vpk. De berör frågor somdels arbetstidsförkortning, dels begränsning av övertiden. Vänsterpartietkommunislerna ställer nu kravet om en arbetstidsförkortning.Skälen för detta är många. Hetsen och jäktet på våra arbetsplatser ökarständigt. Fler arbetare och tjänstemän slås ut ur arbetslivet, eftersom de intestoppar loppet ut, dvs. de förtidspensioneras eller sjukskrivs därför attkravet och hetsen på arbelet har tagit ut den ork som skulle räckalill elt meningsfulll liv efter fullgjort yrkesarbete. Den ökade arbetshelsenär det tunga skälet till en arbetstidsförkortning. Allteftersomdelta rättmätiga krav har fått större och vidare gehör och kommit atl omfattasav allt fler människor, har de borgerliga och socialdemokratiska partiernaförsökt kringgå detsamma genom atl ta fram andra förslag, som är halvmesyreroch diskriminerande. Päsocialdemokratiskt håll log man först upp frågan om sex timmars arbetsdag försmåbarnsföräldrar. Till slut har socialdemokrater och borgare enats om altskapa förutsättningar för kortare arbetstid på något sätt för en del avmänniskorna i samhället, en reformering som hell bygger pä att det skall finnassmåbarn för alt den skall kunna komma till användning. Jag skall inte gä in pådenna familjepolitiska fråga i någon större ulslräckning , men jag kan intelåta bli alt konstalera all det beslut som fattades för en lid sedan uppfattassom diskriminerande på arbeismarknaden. Man kommer i många fall inte alt vågaeller av ekonomiska skäl all kunna utnyttja reformen.