prot · G009144 · 1976-12-31 00:00:00 — 1. att uttala sig för en ändrad handläggning avtvister i arbetslivet, innebärande att arbetsdomstolen liksomskiljemannaförfarandet enligl lag om skiljemän skulleavskaffas, 2. att hos regeringen hemställa om förslag om elt nytträttegångsförfarande i enlighet med vad som i molionen anförts, 3. au hos regeringen hemställa om förslag tillerforderliga laglextänd- ringar i av beslutetberörda lagar, 167 delsden med anledning av proposilionen väckta molionen 1976/77:1637 av . (vpk), vari yrkats att beslutade 1. all avslå propositionen 1976/77:141, 2. att hos regeringen hemställa om förslag lill ettnytt rättegångsförfarande i enlighet med vad som anförts i motionen1976/77:906. atl med avslag på motionerna 1976/77:906och 1976/77:1637 skulle anla de i propositionen 1976/77:141 framlagdalagförslagen med den ändringen all 16 kap. I S lagen (1976:600) om offentliganställning skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse. Hen (vpk): kommunisterna har vid etl flertal tillfällen krävt ellannat rättegångsförfarande vid tvister som rör arbetslivet Värt parti harstarkt kriliseral arbetsdomstolen och skiljenämndsförfarandel somrättsinstanser för lösande av arbetslvisler. Vi upprepar dessa krav även tillårets riksdag i molionen 906, vari yrkas att beslutar uttala sig fören ändrad handläggning av tvister i arbetslivet, innebärande atlarbetsdomstolen och skiljemannaförfarandet avskaffas och att riksdagenbeslutar hemställa hos regeringen om förslag lill nytt rättegångsförfarandesamt förslag till erforderiiga lagtexländringar i av beslutet berörda lagar. Vårtparti har också i molionen 1637 yrkat avslag på proposilionen 141, sominnehåller förslag om att avlasta arbetsdomstolen viss behandling av ärendengenom atl vissa mål skall kunna handläggas av tingsrätt I sak förändrasingenting. Arbetsdomstolen har bara fäll så mänga ärenden atl handlägga atldomstolen blivit överbelastad. Regeringen skyndar snabbi lill lindsältning föralt underlätta eller - rättare sagl - avlasta arbetsdomstolen vissa ärenden.Tingsrätt skall kunna la över och avgöra vissa tvister. I sådana fall skalldock tingsrätts utslag kunna överklagas, och arbetsdomstolen blir däöverklagningsinstans. Arbetsdomstolens dom kan - som - inteöverklagas. Del är i sak ingen ändring mol lidigare beslämmelser. Vänsterpartietkommunislerna har alltsedan arbetsdomstolens tillkomst arbetat för dessavskaffande. Under de nära fem decennier som denna klassdomstol verkat har denbekräftat sin klasskaraktär. Den har slagit vakt om arbetsköparnas intressen iavgörande och viktiga principfrågor. 1 en rad domar hararbetsdomstolen tillgodosett arbetsköparnas krav på makt och envälde påarbetsplatserna. Bit för bil upphöjdes S 32 i lill lag genom prejudicerandedomar, som är rätlsbildande på arbetsmarknaden i vårt land, trolstillkomsten av de arbetsrätlsliga lagar som skulle avskaffa S32. Arbetsdomstolen har helatiden strikt gått på kolleklivavtalslagens be- slämmelser, där bl. 4 Sförbjuder strejker och Nr 144 dessutom förbjuderarbetare all solidarisera sig med arbetsgrupper som den tvingatsut i öppen kamp. Kollektivavtalslagens beslämmelser om strejk- 31 ~,:|gyy förbud och utdömande avskadestånd mol dem som tvingas bryta mol --- lag eller kollektivavtalhar överförts till den anlagna och de- Arbetsdomstolen batterademedbestämmandelagen. Med hjälp av gällande lag och arbetsdomstolen kanfackföreningsstyrelser - valda av medlemmarna - tvingas lill slrejkbryleriunder domstolshot. Densvenska arbetarklassen hade säkert väntat sig atl den gamla klasslagstiftningenfrån 1928, som dåvarande borgarregering trumfade igenom, i och med den nyaarbelslagsliftningen skulle utmönstras. Men så blev del inte. Den nyamedbestämmandelagen, som trädde i kraft , har sammaklassinriklning som den gamla klasslagstiftningen. Som jag tidigare saglöverfördes kolleklivavtalslagens strejkförbud och skadeståndsbeslämmelser lillden nya lagen. Och vad värre är: dessa bestämmelser har skärpts i vissaavseenden. Arbetsköparna har fått en utvidgad lockouträu. Del ställs meralångtgående krav på fackföreningarnas förtroendevalda än tidigare när detgäller atl hålla fredspliklen i helgd. Skadeståndsansvaret vid brott motvarselskyldighelen har skärpts avsevärt i den nya lagen. Arbetsdomstolenhar genom de senasle årens arbetslagsliftning fåll än Slörre möjlighel attvända sig mol arbetarklassen och dess fackliga organisationer. Den kan i änstörre utsträckning avkunna prejudicerande domar som gynnar arbetsköparna.Arbetsdomstolen blir ett ännu effektivare vapen för arbetsköparna i kampen molarbetarklassen och fackföreningarna. Fackföreningarnasbegränsade vetorätt och tolkningsföreträde, som stadgas i medbestämmandelagen,kan snabbt urholkas genom prejudicerande domar i AD. Undan för undan kommerutrymmet för vetorätten och tolkningsföreträdet all krympa. De lagbestämmelsersom skulle vara ell stöd ät fackföreningarna mol arbetsköparna kan härigenomgöras delvis eller hell verkningslösa. typexempel är arbetsdomstolenstillmötesgående i tvisten mellan Metallindusiriarbetareförbundei och ,där man gav rätt atl ulan alt avvakta förhandlingar verkställapermitteringar mol fackföreningens vilja. Arbetsdomstolen fann alt det i delhär fallel förelåg synnerliga skäl för denna älgärd. Lagenom anslällningsskydd upphäver heller inle arbeisköparnas makl-ställning inämnvärd grad. I lagen stadgas alt del är tillåtet alt avskedaeller säga upp anslällda med mindre än alt del föreligger saklig grund. Och detlåter ju bra. Men hur förhåller det sig i praktiken med della s. k. anställningsskydd?Vem avgör om det föreligger saklig grund för ell avskedande eller enuppsägning? 1 första hand är det arbetsköparen som hävdar sin uppfattning atlsaklig grund föreligger, sedan får facket eller den enskilde hävda motsatsenoch lill sist är det arbetsdomstolen som i de flesta fall får avgöra vilkenuppfattning som är riktig. Här har arbetsköparnaredan ett starkt slöd av förarbetena lill dels 169 lagen omanställningsskydd, dels medbestämmandelagen. I dessa finns en hel lista på vadsom skall anses vara saklig grund för all säga upp eller avskeda någon. Del ärklart utsagt alt när det gäller uppsägning på grund av arbetsbrist så är detarbetsköparen som ensidigl avgör, om del verkligen föreligger brist pä arbete.När det gäller uppsägning eller avsked pä grund av personliga förhållandenfinns del en läng uppräkning i förarbetena på förseelser som är direktaanvisningar lill arbetsdomstolen. Som exempel kan nämnas ordervägran, olovligbortovaro, samarbels-svärigheler med arbetskamrater eller med arbetsledningen,deltagande i olovlig slrejk osv. Idessa frågor har arbetsdomstolen redan gått ett stycke längre än vadförarbetena säger. I en mycket uppmärksammad dom fastslår AD atlsamarbetssvårigheler med en lidsstudieman, som inle är anställd hosarbetsköparen och rakt inle kan betraktas som arbetskamrat till den som utsättsför lidsstudier, är saklig grund för avsked. Flera domar i den riktningen har avkunnatsunder de senasle åren och skulle här kunnat kommenteras. Fackförbundsjurislerhar starkt kritiserat flera av dessa. Arbetsköparna kan med hjälp av gällandelagar och med arbetsdomstolen som instrument avskeda politiskt och fackligtaktiva arbelare. Skulle lill äventyrs AD komma lill den slutsatsen all del inleföreligger saklig grund för avsked eller uppsägning kan arbetsköparen ändåvägra atl återanställa den avskedade bara genom all lill den förfördeladebetala en viss summa pengar som varierar beroende på ålder och anställningslid.Sä är del alltså med den s. k. anställningstryggheten. Fortfarandeförekommer del ganska öppet svartlistning av radikala och aktiva arbelareprecis som det gjorde i seklets början. S 32 har inte avskaffats. Den är fortfarandei kraft Denna förhatliga arbetsköparpa-ragraf skulle ju enligt alla löften medden nya lagstiftningen förpassas lill historiens skräpkammare, där denrätteligen hör hemma. Någon sade vid redovisningen av lagförslaget atl S 32skulle sopas under mattan -och det är möjligt atl sä också skedde - men harman kunnal plocka fram den på nytt. Nej, verkningarna av S 32 kan inleavskaffas med den typ av lagsliftning som gäller och så länge somarbetsdomstolen finns, där arbetsköparna kan söka skydd och få stöd för allasina påståenden och krav. Vänsterpartietkommunisterna har i motion 906 skisserat etl rättegångsförfarande som skullevara betydligt riktigare och rättvisare än del gällande belräffandetvister i arbetslivet. Ettcivilt rällsförfarande är atl föredra också i arbetslvisler. Vi yrkar atträttegång i del hänseendet skall vara kostnadsfri för de anställda. En arbelareskall inte av kostnadsskäl avskräckas från atl ta rättslig prövning i en tvistsom rör arbelet. Sådana mål skall också enligl vår uppfattning handläggas päden ort eller i det län där man bor. Värtparti anser del också vara en självklarhet alt alla domar skall kunna prövas ihögre rättsinstans. Skiljemannaförfarandet harsamma karaklär som arbelsdomsiolsför- farandet I båda fallen ärdet partssammansatla organ, och domar kan inte överklagas i annan rättsinstans. Närdet gäller skiljemannaförfarandet kan man inte heller kräva all vittnen ellerinkallad expertis tvingas tala under ed eller sanningsförsäkran. Vill någon avde tvistande parterna att så skall ske, måste denne dä begära handläggninginför civilrätt. Detta rättssystem är också bräckligt från allmänrättsligsynpunkt 1 kollektivavtal med denna bestämmelse intagen finns också föreskrivethur skiljemän skall utses. I regel är det så stadgat atl vardera parten utsertvå skiljemän och att dessa fyra sedan skall försöka enas om en femte opartiskskiljeman som också skall vara ordförande och ha utslagsgivande röst i entvist. Om man inte kan enas, finns det pä förhand inskrivet i kollektivavtaletvem som skall träda in som opartisk skiljeman eller vem som skall utse denopartiske skiljemannen. I vissa fall föreskrivs att borgmästaren eller, omdenne inte vill äta sig uppdraget, överexekulorn skall fungera som skiljeman. iandra fall atl ordförande utser den femte skiljemannen. Dessaförhållanden gör della rättssystem otidsenligt och olikartat, beroende pä hurman skrivit in bestämmelserna i kollektivavtalet I ett fall kan del varaborgmästaren som fäller utslaget i en facklig tvist, i ett annat fall kan delvara överexekulorn och i ett tredje fall kan del vara en person somsocialstyrelsens ordförande ansett lämplig lill att avgöra vem som har rätt ochvem som har fel i en arbetslvist utredning som föregick arbelsrättslagsliflningen berördes bådearbetsdomstolen och skiljemannaförfarandet, och där framfördes kritiskasynpunkter som tyvärr inte ledde till några förslag. kommunisternahar den bestämda uppfattningen all partssammansatla rättsinstanser för lösandeav arbetslvisler i dagens samhälle är otidsenliga och med det snarasie böravskaffas. Med del anförda yrkar jag bifall lill molionerna 906 och 1637. Underdetta anförande övertog herr lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen (): Vi har diskulerat de viktiga arbetsrätlsliga reformernasom utgörs av medbestämmandelagen och lagen om offentligt anställda. När de nubörjar att tillämpas får vi räkna med all del innebär en ökad arbetsbelastningför arbetsdomstolen. Del sker i ell skede då antalet ärenden vid domstolen ökatmarkant av andra anledningar. Trols fortlöpande personalförslärkningar ärdomstolens arbetsläge f n. ansträngt Dettaär bakgrunden lill proposition 141 från arbetsmarknadsministern. Den syftar,som sade, till all minska arbetsdomstolens arbetsbörda. Detsker främsl genom all begränsa tillströmningen av mål lill arbetsdomstolen. Istället hänvisas vissa mål lill tingsrätterna som första instans medöverklagningsmöjlighet i arbetsdomstolen. Arbetsmarknadsministern beräknar allmållillslrömningen lill arbetsdomstolen skall minska med 30-40 96 med de härföreslagna åtgärderna. kommunislerna har varil motståndare till lagen omrättegång i arbetslvisler alltsedan dess tillkomst 1974, och del forlsäller manju att vara, har vi hört redovisa. Man har varit motståndare tillde förfaringssätt som tillämpats på den svenska arbetsmarknaden även före denhär lagens tillkomst. Alltsedan 1928 har man ju motsatt sig de åtgärder somvarit tillämpade på svensk arbetsmarknad. Vpkvill med andra ord avskaffa arbetsdomstolen och förbjuda skiljemannaförfarandeti arbetslvisler. Föratt något brutalt sammanfatta vänsterpartietkommunisternas inställning sä vill man försämra den relativt väl fungerandesvenska arbetsmarknaden. Det kan arbetsmarknadsutskottet självfallet inle gämed på, och därför har vi i full enighet avstyrkt vpk-molionerna. Vänsterpartietkommunisternas beskrivning av arbetsdomstolen är naturligtvis orimlig.Överdrifterna i kritiken är för stora för atl den skall få trovärdighetArbetsmarknadens parter känner helt enkelt inte igen sig i vpk:s påståenden.Det står i motionen 906 att arbetsdomstolen har klasskaraktär, atlarbetsdomstolen har som nedärvd praxis atl slå vakt om arbeisköparnasintressen, att arbetsdomstolen har tillgodosett arbetsköparnas krav på maktoch envälde på arbetsplatserna osv., osv. eget inlägg bekräftarju vad jag nu sagt; där fanns åtskilliga formuleringar som liknar dem jag nuhar ätergell ur motionen. Tvärtom,herr talman, har arbetsdomstolen under sin tillvaro tillvunnit sig respekt, ochden uppfattas av arbetsmarknadsutskottet som en värdefull och nödvändiginstitution i det svenska rättsväsendet Därför ber jag kort och gott, herrlalman, att fä yrka bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan ibetänkande nr 28. Hen (vpk): framställer vår kritik av arbetsdomstolen som orimlig ochöverdriven, och han påslår all man inle skulle kunna bli lagen på allvar närman talar om all den har klasskaraktär. Jagskulle vilja rekommendera all nästa gång det förekommer ellmassmål inför arbetsdomstolen - exempelvis ell sådanl som målet motOskarshamnsarbelarna - gå och lyssna på vad jobbarna har att säga omarbetsdomstolen. Fråga hamnarbetarna vad de lycker om arbetsdomstolen ,när man måsle flytta den ner lill dem! De sade sin mening om arbetsdomstolen.Fråga elektrikerna, fråga alla dem som har ställ inför arbetsdomstolen och vetatt de har tvingats atl vidla stridsåtgärder för atl tillvarata sina intressen- slridsålgärder som har varil nödvändiga men som strider mol kollektivavtal,som bryter mol lagen om rättegången i arbetslvisler! Alla de här människorna,som har dömts inför arbetsdomstolen, har en annan uppfattning än den somborgerlig politiker kan stå här och tala för. FrågaLO:s och fackförbundens jurister om de senaste utslagen i ar- Tisdaeen denbelsdomstolen! Fråga Metall vad man lyckerom utslaget i Volvotvislen 3J inyy med hänvisning till denförsta domen i fråga om medbestämmandelagen! Jag tror att de har enhelt annan syn än , jag tror all de Arbetsdomstolen serkritiken som nyttig och finner det värdefullt att man lar upp justarbetsdomstolens klasskaraktär. Jag vet inle om herrWirtén också försökte försvara skiljemannaförfarandet; annars hade juarbelsrättskommittén ell ganska beskt avsnitt jusl i det sammanhanget. Manbetraktade del rättsförfarandel som föråldrat och otidsenligt - ungefär vadjag har sagl här både nu och lidigare. Nej, jag tror all om skallfå en mera verklighetsnära syn på hur arbetsdomstolen uppfattas bland jobbarna,då måsle han gå ul och lyssna på vad de har all säga, när de ställs inför rättadärför all de måste slå vakt om sina intressen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskotletshemställan, dels motionerna nr 906 av m. fl. och nr 1637 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 28 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 906 och 1637. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHallgren begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: 1976/77:35 med anledning av proposilionen1976/77:121 om ändring i 16 kap. m. m. (ang. falskt larm m. § 6 Bekämpande avterrorism Föredrogs justiiieuiskoiieis belänkande 1976/77:36med anledning av propositionen 1976/77:124 om godkännande av den europeiskakonventionen om bekämpande av terrorism m. m. jämtemotion. I propositionen 1976/77:124 hade regeringen(jusliliedepartemenlet) föreslagit atl anta i proposilionenframlagda förslag lill 1. lag om ändring i lagen (1946:816) ombevisupptagning åt utländsk domstol, 2. lag om ändring i lagen (1975:295) om användning avvissa tvångsmedel på begäran av främmande stal samtatt godkänna den europeiska konventionen om bekämpande avterrorism med del förbehåll som angetts i proposilionen. Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenföresläs alt tillträder europarådskonvention om bekämpande avterrorism. Genom konventionen åtar sig de avtalsslutande staterna all antingentillmötesgå begäran från annan konvenlionsstal om utlämning av någon som harbegått terrordåd av närmare angivet slag eller själv vidla åtgärder för lagföringav honom. En fullsländig anslutning lill konventionen medför vidare alt konvenlionsstalinle får vägra utlämning för sådant brott under hänvisning till all del är allbetrakta som politiskt På denna punkt föreslås emellertid att man från svensk sidagör etl särskilt förbehåll som innebär atl behåller nuvarandemöjligheter att vägra utlämning för poliliska brott Konventionen innebärdessutom att de avtalssluiande staterna skall lämna varandra rättsligt biträdenär det gäller straffrättsliga förfaranden mot personer som har gjort sigskyldiga lill terrordåd. För atl göra det möjligt för att ansluta sigtill dessa bestämmelser föreslås ändringar i lagen (1946:816) ombevisupptagning ål utländsk domstol och lagen (1975:295) om användning av vissatvångsmedel på begäran av främmande stat." Idella sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:1598 av m. (vpk), vari yrkats att beslulade att hos regeringen hemställa altdenna tog initiativ till alt den europeiska konventionen av den 27 januari 1977om bekämpande av terrorism m. m. omarbetades och konkretiserades i enlighet medde riktlinjer som angetts i motionen. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. avslå molionen 1976/77:1598, 2. anta de i proposilionen 1976/77:124 framlagdaförslagen lill 1. lag om ändring i lagen (1946:816) ombevisupptagning åt utländsk domstol, 2. lag om ändring i lagen (1975:295) om användning avvissa tvångsmedel pä begäran av främmande stat, 3.godkänna den europeiska konventionen om bekämpande avterrorism med det förbehåll som angetts i propositionen. Hen i (vpk): All överiagl och systematiskt skada och hola oskyldiga civilpersonertill liv och hälsa är att beteckna som terrorism. Det är en företeelse som börfördömas och bekämpas, och all olika länders myndigheter söker samarbetahärvidlag är i och för sig ingenting onaturiigt finns hakar i elt sådant samarbete. Terrorism bedrivs nämligen inle bara avetl fålal kriminella smågrupper utan också av halvofficiella organisationeroch av regimer. Så är fallet i , med dess dödskommandon,med sitt AAA, , m. fl. Detta är något somkomplicerar det internationella samarbetet Regimersom själva tillämpar lerrorisliska meioder vill gärna sälla beteckningenterrorism pä alla dem som bekämpar deras regimer. Detta är givetvis ingenverklig kamp mol terrorism ulan bara ett sätt alt komma äl politisk opposition.Därför är vissa länder intresserade av alt använda del internationellasamarbetet för att slå ned olika former av befrielsekamp. Det är därför engrannlaga uppgift alt se lill att de internationella avtalen mot terrorism inlebegagnas för hell andra syften. Avtalstexterna måste därvid ges en mycket klaroch otvetydig form. Det är detta villkor som inte alls är uppfyllt i denföreliggande konventionen. Vi vel att definitionerna har skiftat Det officiella Frankrikebetecknade under befrielsens folk som terrorister, ochFrankrike fick i detta förtal av befrielserörelsen hjälp av nästan hela densvenska pressen. Molslåndskämpar i under ockupationen, frihetsrörelseni , på , i , antibrittiska motståndskämpar påIriand, befrielsens folk i - alla har de betecknats som terrorister. Dennatyp av definition är givelvis oacceptabel i en konvention som skallunderskriva. Med en sådan definition skulle de som i verkligheten bekämparterrorn plötsligt själva förvandlas till terrorister. Terrorist kan med ensådan definition i princip bli var och en som har förmenats en legal rätt attuttrycka sin opposition och därför tagit sin tillflykt till väpnad kamp. Vissaregeringar vill ha just en svävande definition. För dem är nämligen, som jagsade, huvudmotivet au bekämpa politiska motståndare, inte att i och för sigkomma äl terrorismen. Detbetänkliga med den föreliggande texten till konventionen är jusl att den ärlöslig och allmän till sin form. Den är gjord för missbruk och godtyckligatolkningar. Artikel 1 c klassar somterrorism alla angrepp på diplomals fysiska integritet och frihet. Enfredlig ambassaddemonslralion, som inskränker diplomaters rörelsefrihet, kan jubekvämt rymmas inom den definitionen. Sådana demonstrationer har vid någratillfällen förekommit i , exempelvis mol den grekiska och den iranskaambassaden. Enligt normala rättsbegrepp kan sådant pä sin höjd juridiskt fallaunder ordningsstörande. Men här öppnas alltså en möjlighel att inrangera delunder beteckningen terrorism. Artikel1 e klassar som terrorism alll användande av vapen. Detta är ju fullständigtohållbart. Användandet av vapen måste ju alltid bedömas med hänsyn till densituation som bildar bakgrunden till användandet I konventionen skiljs aldrigpå befrielsekamp och terrorism. Därför frågas aldrig om en legal politisk kampi ett land är möjlig eller ej. Det frågas inte heller mot vem den väpnadekampen riktas. Alla befrielserörelser som tvingas lill väpnad kamp kan alltså iprincip hamna under beteckningen terrorism. Ochom jag hjälper eller t o. m. bara försöker hjälpa en förföljd människa, som pädetta säll hamnat under definitionen, då kan jag själv klassas som terrorist. Artikel8 fastställer atl en stat inte kan vägra utlämning enbart på grund av att ellbrott har politisk bakgrund. Vad är della? Denna dunkla formulering möjliggöruppenbart undantag från de asylregler som lill-lämpals i . Var gränsenför asylräll dä kommer all gä blir alllsä hell en fråga om poliliskapåtryckningar. Vidare:Regleringen av konventionens tillämpning skall ankomma pä en särskildEuroparådskommillé. Varje tvist kan på begäran av en part föras till skiljedom.Detta skiljedomsförfarande kan man enligl konven-lionsiexten - som jag läst den- inte undandra sig. Detta betyder att en skiljedomstol kan påverka tolkningenav svensk lag och svensk rättstillämpning. Detär för oss något av en gåta atl justitieutskott inle klart ser alladessa egendomligheler, alla dessa märkliga och betänkliga öppningar ål olikahäll. Vi tycker alt det är märkligt atl utskollel accepterar dessa definitioneroch detta utländska skiljedomsförfarande utan några som helst farhågor ellerreservationer. Frånvpk kan vi inle godkänna rältsdefinitioner som pä det här sättet kan vridaslitet hur som helsl. Går in i samverkan mol den internationellaterrorismen, då skall del ske på klara och strikta villkor och i klaröverensstämmelse med gällande svensk rätt Vi har därför dragit den slutsatsenatl konventionen i sin föreliggande form inle bör godkännas. Jag yrkarbifall til! Hen (): Den politiska terrorn har blivit vardagsmat och i vår närhetI dagarna har vi kunnal läsa om en terroristaktion i . För inle så längesedan uppdagades planer på en kidnappningsaktion Och på senareår har såväl som vårt europeiska grannskap skakats av lerrorisiaklionerav allehanda slag - ambassadörsmord, fiygkapningar, brevbomber,ambassadockupationer och mycket annal. läget är det naturligt och riktigt alt samhället söker skydda sig.