prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — här är faktiskt en väldigt gammal fråga, om man skall se litet historisktpå den. Den går tillbaka folkskolestadga, som ålade prästerskapetall verka för tillkomsten av bibliotek i sina resp. socknar. Detta åläggandebetraktades faktiskt som ett obligatorium och föranledde jusiiliekanslern altgöra vissa erinringar i en rundskrivelse till rikets domkapitel i slutet på1850-lalet. Men det blev aldrig någon riktig ordning på den liden på de härbiblioleken - man hade ju ont om pengar ute i socknarna och riksdagsmotioner omstatsstöd till biblioteksverksamheten blev avslagna. Under1900-talel har frågan om lagstiftning behandlats i fyra olika statligautredningar, som lagt fram sina betänkanden , 1924, 1949 och 1974. 1 alladessa betänkanden har man efler överväganden ställt sig avvisande mot tanken påen bibliolekslagsliftning. Del sistnämnda betänkandet producerades av 1968 årsliiteralurutredning. där skälen för och emot en lagstiftning diskuteradestämligen ingående. Den diskussionen är fortfarande relevant. Nuär del ändå så, som har påpekats från många håll, alt biblioteksstandardenväxlar starkt mellan kommunerna. Det finns kommuner som gör stora satsningar,och del finns kommuner som håller sig på en ganska blygsam nivå. Men någol somgör hela frågeställningen extra besvärlig är all tillgången lillbiblioteksservice för medborgarna också växlar starkt inotn de olikakommunerna. Del är en omständighet som sannerligen inle gör det lättare attknåpa ihop en bibliotekslag, om man så skulle vilja. Kravetpå en bibliolekslagsliftning har aktualiserats på nytt - ochinte bara i vpk-molionen. Vihar odiskutabelt mera allmänt sett en mycket hög biblioteksstandard i Sverige.Det gäller såväl bokbeståndens storlek som lokalernas kvalitet, och vi har enambitiös och idérik kår av bibliotekarier och andra med- Del framgårockså av all de svenska ullåningssiffrorna är utomordentligt höga. 1 deninternationella statistiken är del bara som kan visa någol högresiffror; danskarna gick om oss för ell par år sedan. Men fortfarande finns denyssnämnda olikheterna mellan kommunerna och mellan delar av enskildakommuner. Frågan är om del är elt tillräckligt skäl för en specielllagstiftning. Somframhålles i propositionen pågår vissa undersökningar av biblioteksverksamheteni landet i avsikt att bällre belysa de skillnader som finns. Jag tror för egendel knappast att vi därmed kommer all få ett underlag för en lagstiftning.Däremot kan vi få en bättre utgångspunkt för diskussioner kring hur de statligastimulansbidragen bör dimensioneras och utformas. Med dessa ord yrkar jag bifall till kuliurulskotieis hemslällan ibetänkandet nr 35. Anslagtill litteratur och folkbibliotek i (s) korl genmäle: konstaterar att man med anledning av de mångareservationerna skulle kunna tro att det var bäddat för stor lilteralurdebatthär . Nej, det har vi inle i och för sig inbjudit till. Vi har barakonslaleral - och det sade jag i mitt tidigare inlägg - att man nu från denborgerliga sidan godtar formerna för litleralurstödel under försöksperiodensgång. Vad vi anmärker på är att den borgerliga majoriteten anvisar för litetpengar för att fullfölja försöksverksamheten, och framför allt anklagar vi denför att visa ovilja alt gå vidare och förverkliga de förslag som man varså angelägen om att begära, nämligen utgivning av massmarknadslilleraiur förbarn och ungdom. Reservanlerna är således inle missnöjda med slödordningen isig. Den skall naturiigtvis utvecklas, men den skall ges chans all verka underrättvisande former till dess all utvärderingen har skett. Utbildningsministernkonstaterar - del sade jag i mitt tidigare anförande - all del ännu är förlidigl all dra bestämda slutsatser. Jag citerade delta uttalande avutbildningsministern mot bakgrund av att han och flera andra i kulturutskotteti rioi var säkra på hur del förhöll sig och då drog slutsatser. Då ville manändra, då ville man fördöma slödordningen och då begärde man nya förslag irask följd. Men accepterar man slödordningen, och jag har noterat det medtillfredsställelse. HerrSundman säger all vi vill lappa och plåstra - jag tror all del var så hanuttryckte sig. Vi motsätter oss inle den översyn som utredningsmannen skallgöra, men jag vill upprepa att den skall ske under rättvisande former, precissåsom har framhållit. Man får inte svältföda det härförslaget under liden. HerrSundman beskyller oss för att visa ett yrvaket intresse för litteraturstöd.Herr kan - om han vill plocka politiska poänger - beskylla oss för vadhan vill, men vad del nu gäller i fråga om massmarknadsutgivning för barn ochungdom är att vi vill fånga upp ell initiativ från en folkrörelseorganisalion,som har lång erfarenhel på del Anslagtill litteratur och folkbibliotek här området och under långtid har visal ett stort intresse. vill den organisationen gå vidare ochbegär elt blygsamt slöd, men till det säger den borgerliga majoriteten nej.Under tiden prånglar ut sina färggranna broschyrer om Bambi och hansvänner, Dumbo m. fl. på elt f ö. ganska tvivelaktigt sätt. Den sortenslitteratur får naturiigtvis ett försprång, som jag sade i mitt huvudanförande.Varför vill inle de borgerliga ge ett snabbt besked till KF om utgivning avkvalitetslitteratur till barn och ungdom, som vi var överens om att viville ha?' FrökenHJELMSTRÖM (vpk) korl genmäle: Det är riktigt, , att vi har synpunkter på stödordningenoch vill ha förbättringar i olika avseenden. Men della är ju någonting hellannal än vad de borgerliga parlierna i ulskollel slår för. Där kom ingainslruktiva förbättringsförslag fram. medgav ju här fråntalarstolen all kostnadsökningarna t. o. m. kan bli större än de 11 96 som manräknat med i utskottet. Då tycker jag också att skulle drakonsekvenserna av della och medge all årets budgetproposition de facto innebärförsämringar på det kullurpoliliska området Jaglycker att i många avseenden var argumentation på intet sätt merövertygande än utskoltsskrivningen - tvärtom när del gäller vad som sadesexempelvis belräffande bibliotekslagen. En bibliotekslag blir ju inte mindreväsentlig för alt vi lägger fram förslag . Det märkliga i delsammanhanget är snarare all inte fler här i sätter sig in i fråganoch röstar för bifall till våra motioner. sade att det finns olikheter inte baramellan kommunerna utan 1. o. m. inom kommunerna. Del styrker verkligen våra.krav på normer och statsbidrag knutna till kommunerna för uppfyllande avuppställda krav. () kortgenmäle: För att böria bakifrån: Vi avvisar naturiigtvis inle ett förslag ombibliolekslagsliftning därför all del år återkommer från vpk-håll. Vadjag ville säga är alt denna fråga om bibliotekslag är ganska komplicerad. Denhar diskuterats och analyserats gång på gång. och det finns utomordentligtmyckel malerial samlat kring de här problemen. Man har i slorl sell kommitfram lill att vi inte behöver någon bibliotekslag . Vi vet f ö. interiktigt hur vi skall konstruera den så att den får de önskade effekterna. Delhär finns ganska utförligt redovisat i litleralurulredningens belänkande. Därfinns också den historik som jag som hastigast snuddade vid. Närdel gäller massmarknadsföriaget verkar del som om det var första gången denfrågan var uppe lill diskussion här i kammaren, som om del var första gången enmotion hade väckts i den saken. Så är ingalunda fallet. Det har fiera gånger idet förgångna väckts motioner om ell mäss- marknadsförlag för barn.Vår förhoppning inom ulskolismajoriielen är också alt få ell sådantmassmarknadsförlag för barn. Jag vill dock påpeka än en gång alt idé om en barnbokklubb i och för sig är intressant - men del är inledetsamma som ell massmarknadsförlag med massmarknadsuigivning. Det är två hellskilda saker, och jag vill upprepa all man från förfallarhåll myckel starkt harkritiserat förekomsten av bokklubbar - en kritik som jag inle hell instämmer i.Man har också ställt sig negaliv lill del förslag som KF och har kastat fram. Därför lycker jag att vi naturligtvis bör avvakia denutvärdering som ändå pågår. i nämnde att en utvärdering - på grund av all det inte blirnågon höjning med hänsyn lill kostnadsökningar och liknande - inle kommer altske under rättvisande former. Jag vill påpeka att utvärderingen skall varagenomförd inom en mycket nära framtid och alt man endast kan la hänsyn till detlilleralurstöd som vi har haft . Anslagtill litteratur och folkbibliotek i (s) korl genmäle: inlägg här var på intet sätt någon förstärkning avförsvaret för den negativa attityd ni har till KF:s förslag om ulgivning avbilliga barnböcker. HerrSundman säger all del har väckts motioner lidigare. Ja visst, men det är ingetargument för all man nu - när man har elt konkret förslag på bordel - ocksåskall avslå motioner. har vi tvingats avslå dem därför att vi intehaft något förslag. Men har vi elt konkret förslag, som enfolkrörelseorganisation är intresserad av alt förverkliga till en billigpenning - för samhället. vill blanda bort korten genom au säga allKF:s förslag handlar om någonling annal. Vad del ändå gäller är all erbjudabarn och ungdom god litteratur till lågt pris, så all vi kan nå nyaläsargrupper. kan givelvis vara formell om han vill, och vi kannaturligtvis diskutera formerna. Men KF har redovisat, i sin skrivelse och i enuppvaktning inför ulskollel, en rad skäl för au man vall bokklubbsformen. MenKF har också förklarat sig berell au diskutera sådana preciseringar ochförändringar som ett intresse från statsmakternas sida kan föranleda - lägg märkelill della! Det sade man också inför ulskollel. Men de borgerliga ledamöterna,de bestämmande i statsmakten, har tydligen inget intresse av detta. De hardärför inte velat diskutera förändringar och preciseringar. De har bara lyssnatlill föredragningar och möjligen läst igenom förslaget och sedan avstyrkt del.Hade det inte funnits skäl att litet närmare sälla sig in i förslaget, försökafånga upp det värdefulla i det och snabbt få det i funktion? 1 stället hänvisarman till fortsatta överväganden. Närdet gäller arbetsplalsutlåningen är vi besvikna över all man inte vill höjaanslaget för att kunna garantera en i varie fall oförändrad utvecklingstakt pådel området. Det är en viktig sektor. Delta har samband med frågan, hur viskall nå ut i arbetslivet med kulturen. Nr 111 lill den frågan längre fram . den också au kunna noiera atl de borgerliga ledamöterna av kulturutskottet 20anril 1977 '' swnh intresse för, ja, är direkt negativa lill nya vägar alt nå ut med kullurentill nya grupper. och folkbibliotek HerrSUNDMAN (c) kort genmäle: Regeringspartiernas representanter har nalurliglvis inle någon negativhållning till olika nya metoder för all nå fram lill nya människor medkulturuibudet - inte alls. Vi är alla överens om all arbelsplaisullåningen ären förlräffiig ny ålgärd; del är ivivel om den saken. Men jag vill erinraom alt de statliga insatserna måste förbli marginella i jämförelse med de storainsatserna, som skall göras av resp. kommuner. Närdel gäller massmarknadsutgivning för barn och ungdom vill jag återigen betonaall i varie fall -jag minns inle hur del är med ochmoderaterna på den punkten - lidigare motionsvägen väcki förslag om della. Viär myckel glada över atl utredningsmannen fått i uppdrag all utreda den fråganoch komma med förslag. Den andra lilla frågan - om en bokklubb för barn -tycker vi bör granskas i del sammanhanget. Det är massmarknadsutgivningen somär det viktigaste enligl vårl säll atl se på saken. Man kan fråga sig varför skräplilleralur, dåliga seriemagasin ochslereotypa ävenlyrsböcker i så hög grad dominerar barns läsning. En anledningär givelvis priset och marknadsföringen. Del är billigare atl göra serier ochböcker som tillverkas efler mallar och mass-dislribueras. En annan är atlinnehållet bygger på starka sensationer med vålds- och skräckskildringar och enförenklad och insmickrande verklighetsskildring. Mellan35 och 40 miljoner serietidningar säljs i . Det betyder att över100 000 serietidningar säljs varie dag. Speciellt seriebranschen har grovtexploaterats av kommersiella krafter. Delhar blivt alll vanligare med våldsskildringar i seriemagasinen.Där finns det traditionella våldet, som framställs som försvarbart eller t. o.m. heroiskt, om del riktas mol fiender, indianer, asiater eller någon annanfolkgrupp, som enligl serievärldens ra-sistiska värderingar inlehar någol människovärde. Dessutom har det böriat spridas en typ av skräckserierdär våld och sadism är egenvärden, våld för våldets egen skull. Delhar diskuterats vilken effekt sådan litteratur har på barn.Troligt är all många barn reagerar med ökad ångest och aggressivitet när deläser om våld som någol acceptabelt och i vissa situationer t. o. m.eftersträvansvärt. Vid sidan av pojkseriernas värld av våld och brutalitetfinns hela av romantiska flicktidningar med uttalade könsfördomar. Reservanternahar funnit del skäligt atl flnna vägar för atl skydda barn och ungdom för de ökandetendenserna mot grövre våld och sadism, mot könsfördomar och rasism i böckeroch serietidningar. Därför vill vi alt ett organ som motsvarar , som närmast är en hedersdomstol i ärenden som gäller godpublicistisk sed, också skapas för barn- och ungdomsböcker och förseriebranschen. Och, , del skulle inle vara fråga om eltcensurorgan, inte någol som ens ligger snubblande nära ett censurorgan. Detskulle inle vara en instans som skulle döma om innehåll och kvalilel i enskildafall; det skulle i stället vara ett organ som rekommenderar vissa klara eliskaprinciper för innehållet. Naturligtvis kan inte regering och riksdag beslutaatt ett sådant organ inrättas. Vad reservanterna yrkar är att regeringen medstörsta möjliga uppmärksamhet följer utvecklingen på barnlitteraturens områdeoch tar initiativ till överiäggningar med berörda parter i bok-ochseriebranschen. Menutskottsmajoriteten anser inte att ett uttalande av är elt lämpligtinitiativ för att åstadkomma något sådant. Och varför är det inte det? På vilkaandra vägar skall man gå fram? Utskottet understryker alt det är ettallvariigt problem som moiionärerna behandlar. Skall man då inle beakta deltaallvarliga problem? Skall man inte försöka förmå regeringen all göra någonling?Jag tyckte alt i sin plädering uttryckte sympati för idén med ensjälvsanering. Varför då låta saken falla på della sätt? Skall man intediskutera ett ingripande på något sätt för att skydda barnen från denkommersiella exploateringens värsta avarter? Jag yrkarbifall till reservationen 7. Ireservalionen 6 begär vi socialdemokrater ett ökat statligt slöd för att fåtill stånd en svensk produktion av kvaliietsserier för barn. I seriemagasinenär 70 96 av serierna av utländskt ursprung, och i seriealbumen är avmaterialet importerat, enligt en doktorsavhandling av blir givelvis alltid billigare än svensk produktion, eftersom detbara är fråga om en översättning av texterna och eftersom serierna går ut istora upplagor. Den utländska dominansen på seriemarknaden betyder också attsvenska serietecknare och serieförfattare arbetar under myckel vanskligavillkor. Svensk serieproduktion betalas upprörande dåligt därför all förlagenutnyujar billig import. Kvaliteten på denna import är med några få undanlagundermålig. Inomramen för anslagel till barnboksstöd avsattes pengar för försök med svenskakvaliietsserier. har fåll ett stöd, om änblygsamt, för produktion av seriealbum. Vi anser alltså atl ytterligarestatligt slöd lill svenska serielidningar av hög kvalitet är väl motiverat.Det är de svenska serietidningarna, , som har de största problemen,eftersom de utländska seriemagasinen säljs i mycket stora upplagor. Jag vetockså all det finns ell intresse hos goda barn-boksförfatlare och tecknare attgöra svenska serier. Men de har förståeligt nog av ekonomiska skäl tvekat attge sig in i branschen. Anslagtill litteratur och folkbibliotek 5 protokoll 1976/77:111-112 Anslaglill litteratur och folkbibliotek kvalitelsserierna behövsverkligen som en motvikt mol all importerad seriesmöria, som våra barn tvingasläsa. Jag yrkar bifall till reservationen 6, HerrSUNDMAN (c): När det gäller de serielidningar som finns alt köpa sammanfaller fruRönnungs och mina värderingar helt. Jag vill undersiryka alt ulskollel delarsocialdemokraternas uppfattning atl det behövs en självsanerande institutionsom tar itu med dessa frågor. Våra uppfattningar skiljer sig bara på en punkt,nämligen när del gäller frågan om hur en sådan här institution skall kommatill. Socialdemokraterna anser atl del bör ske efter initiativ från regeringoch riksdag. Vi anser alt den bör komma till på någol annat sätt, dvs. utan allstatsmakterna lar inilialiv. Jag vill här erinra om all , som har åberopats, kom till just genom ett frivilligt initiativfrån pressen i självsanerande syfte. Jag kan också erinra om atl nämnden harfått efterföljd runt om i världen - det var tydligen ett bra initiativ. Ävennär det gäller serielidningar av god kvalilel är vi av samma uppfattning, 1974lade litteralurulredningen fram sitt belänkande med förslag om stöd lillserietidningarna. Socialdemokraterna har haft en del år på sig att lägga framförslag med anledning av utredningsbetänkandet, men ännu har det inle kommit.Jag räknar med att det inom en inte alllför avlägsen framtid skall komma ellförslag på det här området från den nu sittande regeringen. Men som jag sade imitt huvudanförande får vi ta en sak i sänder. Vi har just nu viktigare och merpockande frågor all ta itu med. Jag har trots alll myckel svårt atl förstå ulskollsmajoritetens oviljaalt begära all regeringen förhandlar med seriebranschens parler för atl få tillstånd denna helt nödvändiga självsanering. Hur skall man annars kunna få bortde vålds- och skräckskildringar, den rasism och del kvinnoförtryck som äringredienser i alllför många serier och böcker? Jag anser all branschen behöverfå ell tryck på sig all inte saluföra vilken smöria som helsl. Dessutomär läsarna barn - barn som behöver skyddas mot fördomar, barn som har myckelsvårare än vuxna all genomskåda vad som är fördomar, barn som har svårare alt välja. Detär möjligt all en deball i pressen skulle kunna få en viss effekt. Men sådanahär pressdebatler är ofla snabbi uppblossande, myckel korta historier som snartglöms bort. HerrSundman poängterade alt han tyckte att saken är angelägen. Om man lycker altett allvariigt problem som diskuleras är angelägel alt lösa, förstår jag intevarför man inle vill göra någonting ål saken, dvs. varför man i delta fall intevill att regeringen skall la upp överläggningar med branschens parter. HerrSundman sade också all socialdemokraternas ålgärder för att åsladkomma svenskaserietidningar av hög kvalitet hade varit obefintliga. Det är inte heltriktigt, . Inom ramen för barnboksstödet på 1,3 milj. kr. har detredan avsatts en del pengar för svenska kvalitetsserier. Vi vill alltså byggapå den grund som den tidigare regeringen lade; vi vill ha elt ökat ekonomisktslöd. Idén med svenska kvalitetsserier lanserades ursprungligen av densocialdemokratiska regeringen. Anslagtill litteratur och folkbibliotek Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1141 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kuliurutskoltets hemställan i betänkandet nr 35punkten 1 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1141 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmström begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemslällan, dels reservalionen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr ,son i begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 35 punkten 1 mom. 5röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Anslagtill litteratur och folkbibliotek Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill l:o) ulskotlels hemslällan, 2:o) reservationen nr 2 avherr i m. fl. saml 3:o) moiionen nr 1141 av . i motsvarande del, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då i begärde volering upptogsför bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan fröken begärl votering belräffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren lill konlraproposilion i huvudvoteringen angående kulturutskottetshemställan i betänkandet nr 35 punkten 1 mom. 7 antar reservationen nr 2 avherr i m. fl. den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarentill konlraproposilion i nämnda volering antagit moiionen nr 1141 i motsvarandedel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmsiröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill au kammarenbifaller kuliurutskoltets hemslällan i belänkandet nr 35 punkten I mom. 7 rösiarja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Anslagtill litteratur och folkbibliotek Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 1141 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 35punkten 1 mom. 8 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1141 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmsiröm begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemslällan, 2:o) reservalionen nr 3 av i m. fl. samt3:o) moiionen nr 757 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då herrAndersson i begärde volering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan fröken begärtvolering belräffande koniraproposiiionen, uppläsies och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående kulturuiskolteis hemställani betänkandet nr 35 punkten 1 mom. 9 antar reservationen nr 3 av m. fl. den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda volering antagit motionen nr 757 i motsvarandedel. Anslagtill litteratur och folkbibliotek Vidomröstning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat lör ja-propositionen. Då fröken begärde rösträkningverkställdes volering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: