prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — hållning till dekommunistiska diktalursystemen i har inte hindrat oss ifrån atl hagoda förbindelser med dessa senare länder. Samarbetet med ochandra stater i har varit en viktig del av den svenskaEuropapolitiken. Vi har också gett värt fulla stöd ät de krafter som arbetatför samarbete över blockgränserna, för alt hela del söndrade . Vistår nu inför nästa etapp i della alleuropeiska samarbete. Den offentligadebatten inför mötet har kommil alt domineras av bristen päefterlevnad i öst av Helsingforsdokumeniets principer om de mänskligarättigheterna. Förföljelsernamol oliktänkande i har fått lämna konkret stoff till debatten,men mänga andra liknande exempel på förtryck i skulle ha kunnatanföras. Den svenska rösten har självfallet funnits med i den kritikstorm somförföljelserna mot Charta 77-gruppen utlöste i alla poliliska läger iVästeuropa. Vihar alltid hävdat vår rält, som fru utrikesministern säger, att reagera molövergrepp och förföljelser mot oliktänkande, varhelst de förekommer i världen.Därför kan vi inte avstå ifrån alt föra kritiken vidare till Belgradmölel isommar. Men - som del också heter i uirikesdeklarationen - vi fär akta oss föralt gä så långt all kritiken omöjliggör ett fortsatt alleuropeiskt samarbeteoch motverkar avspänningsprocessen. Vi fär inte slå följe med de reaktionärakrafter som är i gäng med sina kampanjer, krafter som motarbetadeHelsingforskonferensen och som är motståndare till avspänningspolitiken mellanslormaktsblocken. Medborgarnasinflytande och medbestämmanderätt är högst olika, beroende på i vilket land iEuropa de lever. Skillnaderna i samhällssystem är mycket stora.Helsingforskonferensen ägnade också stor uppmärksamhet åt jusl dessa frågor.Men konferensens uppgift var inle i första hand alt lösa dessa problem. Denhistoriska uppgifien för konferensen var att, efter del andravärldskrigels slut, bekräfta gränserna frän della krig och konsolidera lägel iEuropa. Genom ell vidgat samarbete mellan stater med vitt skilda samhällssystemoch tillhörande motsatta militära läger skulle motsättningarna minska ochavspänningen främjas. Hadehuvudanslrängningarna från någondera sidan varit inriktade på förändringar avsamhällssystemen - i öst eller väst - hade konferensen inle kunnat komma lillstånd. En första förutsättning för alleuropeiskt samarbete är ömsesidigrespekt för varje stats val av säkerhetspolitik och samhällssystem. Tanken över , eller , genom förhandlingar skulle kunna enas omgrundläggande förändringar av samhällssystemen är helt orealistisk. Sädanaförändringar kan endast tänkas som elt resultat av en ständigt pågåendeutveckling och kampen mellan olika politiska ideologier. ESK-dokumentetsbidrag, genom fastställandet av principen om de mänskliga räitigheierna, är attange inriktningen av utvecklingen i varie land. Kommunistländernas ledarevar väl medvetna om detta när de skrev under slutdokumentet iHelsingfors. Men de har en annan tolkning av principens innebörd, och de anseratl de kommunistiska samhällssystemen på mänga områden bättre tillgodosermedborgarnas fri- och rättigheter än de kapitalistiska systemen i väst. Vi stårhär inför östs och västs skilda värderingar, och framtiden fär utvisa omutvecklingen kommer att leda lill den förändring i riktning mot ökade fri- ochrättigheter som undertecknarna i ESK-dokumeniei har förpliktat sig allgenomföra. All vaka över att bestämmelserna följs av alla innebär ingenotillåten inblandning i andra staters inre angelägenheter. Jagdelar fru utrikesministerns uppfattning om all vi skall sträva efter att göraarbetet i framåtblickande. Det är dä naturligt att våra bidrag till enkonstruktiv fortsättning knyter an lill våra aktiviteter ,dvs. vår strävan all åstadkomma ett större utbyte av de s. k.föriroendeskapande åtgärderna på i första hand del militära området,ytieriigare framsteg inom det ekonomiska och kulturella samarbetet,informationsutbyte och naturligtvis familjeåterförening. Vistår endast vid börian av detta samarbete mellan , och Sverigebör ta vara pä alla de möjligheter denna samverkan bjuder. Därför bör vi ge detalleuropeiska samarbetet en framträdande plats i vår utrikespolitik. Menfred i förutsätter fred i världen. Vill vi undvika krig måsle vi påbörjaen minskning av de omfattande militära rustningarna. President i nedrustningsfrågan bör ha lagt grunden till elt gynnsammare klimati nedrusiningsarbelel. Detta kan få stor betydelse i SALT- ochWien-förhandlingarna och i fråga om stopp för alla kärnvapenprov. Pä dettaområde har bidragit med mänga väl underbyggda förslag,och vi har ständigt varit pådrivande. Det svenska förslaget i om ettinternationellt avtal om förbud mot kärnvapenprov bör nu kunna haförutsättningar att få anslutning från och ,vilket ju är nödvändigt om avtal skall kunna komma lill stånd. Att förhindraytterligare spridning av kärnvapen är vår tids mest angelägnanedrustningsfråga. Den om-fallande utbyggnaden av reaktorer för fredligaändamål har ökal riskerna för spridning och utgör ett ökande hot mot freden. Kontrollenöver att kärnenergin inle används för militära ändamål mäste byggas ul ochgöras effektiv. deltar i de internationellaansträngningarna på detta område. Vi satsar alltså på utbyggd internationellkontroll. I regeringsförklaringen sägs att skall arbetaför en internationell överenskommelse om stopp för all export av kärnkraftsteknologilill alla länder som inte undertecknat icke-spridningsavtalet. En sådanförbudslinje tror vi däremot inte har några förutsättningar att vinnaanslutning, och den är även ur andra synpunkler orealistisk. Länderna inom dentredje väriden skulle uppfatta elt sådant svenskt förslag som enbart riktat motdem. Vi skulle bli beskyllda för att vara ute efter ett kärnkraflsmonopol, förbehålletde rika industriländerna. I dagens utrikespolitiskadeklaration saknas tanken pä en internationell Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt överenskommelse om stoppför export av kärnkraftsteknologi. De åtgärder som rekommenderas är ettbreddat stöd för NPT och för kontrollsystem, dvs. en fortsättning av denförra regeringens politik. Fårjag tolka detla så, alt regeringen inle har för avsikt atl framlägga någotsvenskt förslag om inlernationelll exportförbud och all vi numera alltså äreniga även i denna fråga? HenHERNELIUS (m) kort genmäle; Bara en detalj. Jag reagerade, i , inlemol att tog upp inlägg från valrörelsen. Vad jag reagerade mol varalt han kopplade samman dessa med citat från källor i , vilka han självsekunderna innan på det bestämdaste hade tagit avstånd frän. Vaddet förflutna beträffar, , vill jag bara erinra om attförslaget om allmän rösträtt - den kanske betydelsefullaste rättigheten -framlades av en högerregering sedan den tidigare regeringen misslyckats med allgå i land med frågan. HenSVEN i (s) kort genmäle; Det sistnämnda skulle vi ju kunna diskutera, men det hör inle lillutrikespolitiken. Del var ändå ett klent förslag som då genomfördes, och om vihade stannat vid del skulle det inle ha varit mycket av demokrati i det härlandei. Vadgäller del första påpekandet vill jag säga alt kanskenoggrannare bör läsa vad sade. Denne pekade på vad man kan råka ulför i delta sammanhang, och hans varning gällde just della. Han har inle pånågot sätt riktal beskyllningar mot den nuvarande regeringen eller motmoderaterna i denna regering för alt vara demokratiskt opålitliga. Vad han harpekat pä är att ni för ul sådana beskyllningar i valrörelsen. Hans maning varalt vi skall försöka att vara överens om en grundläggande tes inom politiken,nämligen att vi alla är lika pålitliga demokrater och accepterar deldemokratiska syslem som är vår gemensamma egendom. HenHERNELIUS (m) kort genmäle; Det är riktigt alt frågan om rösträtten inle hör lill utrikespolitiken.Vad det klena förslaget beträffar antogs det av , och den ordning sominfördes gällde över . HenSVEN i Slockholm (s) kort genmäle: Herr talman! Jag tror alt herrHernelius skall läsa vad sade och inte bara lita till sina öron. Detvar en korrekt sammankoppling som bör ge herrar och - till vilkauttalandet ju indirekt var riktat - en tankeställare. Jag vill bara helt kort säga atl jag är myckel glad för det anförandesom min värderade företrädare höll. Det vittnar i hög grad om den samstämmighetsom till övervägande del råder när det gäller utrikespolitiken. Jagvill också svara på en fråga som i Slockholm ställde ochsom gällde målel för exporten av kärnkraftsanläggningar. Regeringsdeklarationensformuleringar anger självklart det långsiktiga målet i detta sammanhang, mendet som slår i dagens ulrikesdeklaration är det som vi kan vara mäktiga altgöra utan att stöta emot den uppfattning inom utvecklingsländerna som,vilket så rikligt påpekade, innebär atl de industrialiseradeländerna är "monopol-företag" vad gäller kärnkraften. Del gällerockså alt ta fram andra energialternativ och all få lill stånd en bredforskning på hela energiområdet, så atl alla länder kan välja de alternativ somär för dem möjliga och de bästa. Del är vår strävan, och den är hell i linjemed de icke-sprid-ningssträvanden som vi har haft i . Dåjag kom tillbaka till kammaren, påpekades det för mig atl hadeställt en fråga -jag uppfattade det i stället som ett påstående - när delgällde PLO:s medverkan i lösningen av Mellanösternfrågan. Jag kan bara hänvisatill vad vi har sagt i säkerhetsrådet, där vi har fullföljt den linje som varden svenska under den förra regeringen, nämligen att PLO skulle fä uppträdasom representant för sill folk. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Underdella anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HenSVEN i (s) kort genmäle: Herr talman! Vi är helt ense medregeringen i fråga om hur man skall försöka atl internationellt förhindraspridning av kärnvapen via del fredliga'utnyttjandet av kärnenergin. Men det ärtyvärr elt faktum, fru utrikesministern, att i regeringsförklaringen står detatt nedruslningsdelegation i skall fä instruktioner attframlägga elt svenskt förslag om internationellt exportförbud. Jag vel atl fruutrikesministern sedan aldrig har tagit upp denna fråga. Men meningen slår där,och det vore väldigt bra om den kom bort pä något sätt, t. ex. genom någotuttalande av fru utrikesministern eller av herr statsministern, som ju varmycket intresserad av denna fråga i valrörelsen, därför att det är lill hinderatt uttalandet står i deklarationen. Jagvill bara konstatera atl del står där men att fru utrikesministern icke i någotsammanhang har tagit upp spörsmålet utan föriilar sig lill en utvidgadkontroll, vilket jag tror är det enda möjliga. 4 protokoll 1976/77:99-100 Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Vad jag sade alldeles var att frågan är hur det är möjligt attuppnå det långsiktiga målet och vad man kan göra i vissa givna lägen. i vel så väl atl det arbete som jag har innebär enständig avvägning efter konsultationer av vad som är möjligt att göra i ettvisst läge. Det är sädana avvägningar som har varit utgångspunkten för deinstruktioner som jag har givit till delegationen. Hen WIRMARK (fp): Låt mig böria med att instämma i vad i Stockholmsade, nämligen all det råder samstämmighet om de stora linjerna i svenskutrikes- och säkerhetspolitik. Den grundläggande enigheten, vill jag tillägga,är en stor tillgång, ett av styrkebällena i svensk utrikespolitik. Däreftervill jag först göra några kommentarer till den debatt som man fränsocialdemokratiskt och kommunistiskt håll har dragit upp kring den svenskaanslutningen till IDB - den interamerikanska . HerrWerner talade om krämarsjälar, och menade att bör avstå avmoraliska skäl. Detär sant att demokratin är satt på undantag i mänga av de latinamerikanskaländerna, atl förtrycket är hårt och ofta blodigt, att militärernas maktingalunda visar tendens all avta eller försvinna. I fördömandet av den terroroch det förtryck som råder i flera av de viktigaste länderna är vi eniga. Detär därför som i mycket stor enighet har förordat att markerarsin kritik av i olika internationella organ. Det är därför somföreträdare för bäde oppositionen och regeringspartierna har undertecknatprotester och appeller till förmån för krav pä respekt för de mänskligarättigheterna i t. ex. och senast i . Menmäste detta leda till atl vi reducerar vår handel med dessa länder? Detförordade ju aldrig , eller , som jag ser i kammaren, iregeringsställning. I stället måste ha varit oroad över våraframtida handelsrelationer med , eftersom han lät utarbeta förlagantill den promemoria om IDB som legat till grund för den nya regeringenspromemoria och för dess förslag atl söka medlemskap. Jag antar atl han varoroad över att ändrade regler i bankens verksamhet gör det nödvändigt förländer att bli medlemmar i banken, om de vill vara med i fortsättningen och geanbud pä olika projekt som stöds av banken. Det är inte heller så värst mängaår sedan dåvarande industriministern gjorde en odyssé iLatinamerika, bl. a. i , för att se vad som kunde göras för att främjade svenska industrisatsningarna där. hävda alt vi medvetet skall avstå frän handel med avhänsyn lill den politiska karaktären hos mänga av re- gimerna där, är det enhelt ny inställning som aviseras. Jag finner atl i stället bör slå vaktom frihandelspolilikens principer. Det undantag man bör överväga attgöra gäller , på grund av den unika karaktären hos dess orättfärdigaoch ondskefulla raspolitik. Detfinns inslag i IDB:s ullåningspolitik som vi skulle vilja ändra på. ex. önska en härdare satsning på långivning till de fattigaste länderna iregionen. Men skulle vi välja all så gott som ensamma i den industrialiseradevästvärlden stå utanför IDB, skulle vi medvetet ta en konkurrensriackdet. Jagfrågar: Är det rimligt? Vivet alt vi måsle öka vår export för all uppnå balans ivåra betalningar med ullandel. Vi vel all u-landsmark-naderna utgör en sektordär svensk industri har goda chanser att öka sin export. Exporten till demarknaderna har stigit och uppgår nu till av den totalaexporten. är en viktig del av u-landsmarknaden och lar emotungefär en tredjedel av vår totala export till u-väriden. Skallvi här medvetet ta en nackdel genom att agera så alt vi inle kan ge anbud pä deprojekt som stöds av IDB, dvs. genom atl inte bli medlemmar? Del skulleinnebära att vi också skulle avslå från all tävla om projekt som enligtpropositionen i ärendet på en treårsperiod beräknas uppgå till 65 miljarderkronor - projekt som betalas kontant, som är mönsterbildande och som har stortreferensvärde också för andra projekt där svenska företag kan medverka? Enannan punkt som jag skulle vilja la upp och som även varit uppe i debattengäller södra . Det finns ju flera tecken som tyder på atl konflikten isödra nu kommer in i ett avgörande skede, där omväridens attityd bådetill befrielserörelsernas krav och till de olika propåer som kommer frånminoritelsregimernas sida blir av mycket stor betydelse. Skall väsentligaförändringar komma i nuvarande förnedrande raspolitik i , så är en avförulsättningarna att trycket från omvärlden ökar. Självfallet bör Sverigebidra till all öka del trycket. Den aktiva södra som regeringensignalerade i sin första regeringsdeklaration och som sedan fullföljts medsatsningar på bistånds-sidan syftar jusl lill det. Jag kan därför i myckelinstämma i vad sade om södra . Vivälkomnar frän mitt partis sida del ökade intresse som socialdemokratin nuvisar för södra . Mänga av kraven är ju inga nyheter, utan krav som vihar drivit . Jag har sagt förut men vill upprepa det här, atl dettidigare inte alllid var så lätt all få stöd från socialdemokratin för de härkraven. Förgäves vädjade till dåvarande handelsministern omatl undersöka möjligheterna av en statlig bojkott tillsammans med andravästländer. Länge fick vi plädera för ett ökal svenskt bistånd åt ochandra fria stater i södra nästan ensamma och utan något rejält stöd förvåra åsikter. Värt krav på ökningar av anslagen, på längsiklighel och siörreplanmässighet i stödet lill befrielserörelserna i södra mötte - deltror jag Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valulapolilisk debalt är riktigt att säga - etlganska svalt intresse från socialdemokratins sida. Omjag så går till de krav reste i sitt Broderskapstal, vill jagkommentera dem på följande sätt; det var ju samma krav som han ville upprepahär . Detförsta kravet gällde FN-beslul om stopp för all vapenexport till . Dethar vi krävt i FN. Detandra gällde stöd lill befrielserörelser och lill de redan självständigastaterna i södra . Jag har redan varit inne på det. Där råder storsamstämmighet . Deltredje var en effektiv isolerings- och sanktionspolitik inom FN:s ram motSydafrika. Det är också regeringens politik; arbetet pä alt få fram enrekommendation i FN mol nyinvesteringar vittnar om detla. DetGärde var skärpta sanktioner mot och full tillämpning av dessasanktioner. Där råder total enighet. Delfemte var slut på den illegala ockupationen av och slöd till SWAPO. Därråder också full enighet. Detsista gällde "studium på allvar", som sade, av frågan omföretagselablering och nyinvesteringar i och diskussion av denattityd "vi skall inta". sade alt vi mäste"seriöst ta itu" med investeringarna i . Jag tycker ocksåalt man seriöst skall la itu med investeringarna i , och vi fär väl nupröva de förslag som socialdemokratin har lagt fram. Jag vill också la upp tvä ting i den regeringsdeklaration somutrikesministern föredrog. För del första är del ytterst angeläget attnord-syddialogen i avsätter konkreta resultat - annars kan, somutrikesministern sade, "en växande u-landsoiålighet leda till en allvarligförtroendekris mellan u- och i-länder". De förhoppningar som väcktes avdiskussionerna i FN om den nya ekonomiska världsordningen kan bara bliförverkligade, om i-länderna nu gör konkreta åtaganden. Det är att hoppas attde tecken som finns på all man inom EG och i böriar inse detta kommeratl beslå och även ge utslag direkt i förhandlingarna i . Ty det behövs engenomtänkt och annorlunda helhetssyn på i-ländernas relationer lill ,en samordnad u-landspolitik, som innebär atl i-länderna i sin näringspolitik,handelspolitik och över huvud taget i sin ekonomiska politik också väger inrimliga hänsynstaganden till situation och behov. Fördet andra vill jag understryka viklen av atl vi inte förtrollas atl krävarespekt för mänskliga rättigheter, för rätten att fritt ge uttryck ål sinaåsikter, och atl vi inle förtröttas att påtala och kritisera övergrepp ochkränkningar av dessa rättigheter, varhelst de inträffar - i Pinochels , iAmins , i , i Parks , i Giereks eller i HusäksTjeckoslovakien. Alla vet vi att listan på länder kunde göras myckel längre.Går vi in i de konkreta fallen, möter vi mycket av ofrihet, förtryck ochmänskligt lidande. Idagarna nås vi t. ex. av nyheterna om tilltagande rättslöshet i , skärpt utegängsförbud, jakt pä oppositionella, av- rättningar, för att nuinte tala om ingreppen pä opinionsbildningens om råde som medfört att The Voice of the Gospel, den lutherska radio stationen, kan fortsätta sitt arbete som förut. Och ur en appell om mänskliga rättigheter i citerar jag: "Fackföreningsledare arresteras, kidnappas och mördas - präster, pastorer, nunnor och biskopar arresteras, förföljs . Antisemitism är pä frammarsch . Interna organisationer uppger alt 20-30 000 personer hålls fångna av po litiska skäl. Över 2 500 har mördats sedan militärkuppen. Tortyren utförs vetenskapligt och systematiskt." Utrikesministernsade all arbetet på att trygga mänskliga rättigheter möter slora svårigheter.Därför mäste vi stärka de instrument vi har - se till att FN-konveniionen om demänskliga rättigheterna verkligen blir undertecknad av FN:s medlemsstater, attfrivilligorganisalionernas arbete för att främja dessa rättigheter får ellstarkare slöd - jag tänker bl. a. pä Amnesty Iniernalionals och denInternationella jurislkommis-sionens värdefulla insatser. Helsingforsdokumentetär ell sådant instrument, som bör kunna åberopas. Hurdet sker är viktigt, efiersom Helsingforsdokumentet har två syften, båda likaviktiga atl uppnå: dels all skydda mänskliga rättigheter, dels att skapa enfastare grund för freden i . Vibör fortsätta atl påtala övergreppen mol de grupper som står upp för attförsvara sin medborgerliga frihet i och som direkl åberopar detladokument, t. ex. Charta 77-gruppen i och medborgarräitsrörelseni . Detsamma gäller förtrycket mol minoriteter, som slåss för sinarättigheter - jag tänker pä de religiösa eller nationella minoriteterna iSovjet, inte minst på de sovjetiska judarnas strid för rätten all utvandra. Vibör i FN fortsätta atl driva på debatten, så att de länder som begär de värstaövergreppen känner sig observerade och sä att den internationellasolidariteten i dessa frågor stärks. Det är här fråga om att på läng sikt skapaell starkare internationellt medvetande. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt De regelsystem på det handels- och valuiapoliliska området som pågrundval av erfarenheter av 1930-talels kaotiska förhållanden underefterkrigstiden steg för steg byggdes upp har givit en grund för en snabbvälståndsökning i industriländerna. Inte minst för de små länder, vilka ilikhet med varit intensivt engagerade i den internationellaspecialisering som utrikeshandel medger, har fördelarna varit stora. Undersenare år har världsekonomin utsatts för allvarliga påfrestningar. Orsakernahärtill är fiera. Ibörjan av 1970-talel utlöste stora underskott i bytesbalansett sammanbrott av det valutasystem som gällt sedan andra väridskriget. Detgamla systemet med fasta växelkurser ersattes av etl nytt med mer rörliga växelkurser. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Dekrafiiga oljeprishöjningarna ledde lill atl industriländernafick slora betalningsbalansunderskott gentemot oljeländerna. Dessa underskotthar inte kunnat undvikas efiersom oljeländerna haft en begränsad förmåga attanvända sina ökade inkomster till en i motsvarande män ökad import. Oroade avdessa beialningsbalansunderskoit, som kom pä toppen av en redan ansträngdbetalningsbalanssiruktur, har mänga i-länder fortsatt att föra en åtstramandeekonomisk polilik. Detla har kraftigt försvagat konjunkturen i i-landsvärlden.Åtstramningspolitiken har i mänga länder förts som ett led i kampen mol inflation,som även den haft en del av sitt ursprung i oljeprishöjningarna. Samtidigtsom arbetslösheten vuxit lill högre tal än tidigare harlikväl inflationstakten kommit att ligga högt. Genom att länder i dennabelägenhet bl. a. kommit alt inrikta sin ekonomiska polilik mot olika mål ochgenom alt länderna mött olika framgång i sina ekonomisk-politiskaanslrängningar har utfallet i deras utrikeshandel blivit myckel olika. Ökandesvårigheter att bedriva en framgångsrik slabili-seringspolitik har lett lillspänningar inom handels- och valutapolitiken. Stora risker är förenade meddessa störningar. Denekonomiska utvecklingen har dessutom kommit atl medföraökade strukturella svårigheter i industriländerna. Inle minst konkurrensen fränländer med hell andra kosinadsstrukturer har lett lill starka påfrestningar pävissa sektorer av industrin i de västeuropeiska länderna. Generellt kankonstateras att problemen på det strukturella området numera har en omfattandeinverkan pä handelspolitiken. I vissa fall har delta begränsat möjligheternaatl ge bättre villkor pä handelns område. Inomhandelspolitiken finns inget sådani alternativt system som rörliga växelkurserutgör pä valutapolitikens område och som rimligen skulle kunna ersätta den friavärldshandelns princip, fastlagd framför allt i de olika regler och avtal somGATT utgör. Del är därför av allra största vikt att de påfrestningar somkännetecknar även det handelspolitiska systemet inte leder till dettasurholkning. Protektionismi handelspolitiken kan, om den tillämpas av allt fiera länder, inte leda förbättrad stabilitet utan endast lill en välståndsminskning till följd aven sämre resursanvändning. Inre och yttre balans och fortsalt välståndsökningkan därför nås endast med andra medel.