prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är enligt min mening ytterligareetl skäl för att avslå förslagen och atl göra det av omtanke om den kommunalaplaneringen. Ändringi byggnadslagen, m. m. Hen () kortgenmäle: På frågan om förslaget till ändring av 5 byggnadslagen har atl göramed den blivande byggnadslagens utformning har jag redan svarat. Del här förslagetbryter inte mot principen i den nuvarande byggnadslagen och lägger inle hellernågol hinder i vägen för den kommande revisionen av byggnadslagen. Varförhar man så bråttom? Den frågan har jag också svarat på i milt huvudanförande.Vi har öppet redovisat motiven. Det är inte, som befarade, frågaom någon smygändring av byggnadslagen. Det är bara atl konstatera all vi frånde borgerliga partiernas sida under tidigare riksdagar har krävt atlutformningen av bestämmelsen i byggnadslagen om vad som är att anse somtätbebyggelse skulle ändras på ell sådanl sätt alt bebyggelse i glesbygd ochmindre tätorter underlättades. Man har funnit alt den ändring som föresläsgenom etl tillägg till 5 >; byggnadslagen är den bästa metoden för alt åstadkommaden förändringen. Del finns alltså etl klart och öppet redovisat motiv lillden föreslagna lagändringen. Jag kan inte uppfatta motståndet mol ändringen påannat säll än all man från socialdemokraternas och vpk:s sida är djupt oroadför atl det skulle bli någol lättare au få byggnadslov och all del möjligtvisskulle bli några fier människor som fick byggnadslov för alt bygga i glesbygd. Visätter inte den kommunala bedömningen ur spel. Det blir - precis på samma sättsom nu - de kommunala myndigheterna som kommer all hantera byggnadslagenstillämpning. Man har gjort etl kommun-översiklsarbete. En delkommunöversikier är anpassade så all de kan tillämpas ulan vidare. Den endaskillnaden är alt i vissa kommunöversikter ordet dispens kan behöva ersättasmed ordet byggnadslov. Den praktiska skillnaden är att del finns vissa områdendär kommunen, med byggnadslagens nuvarande utformning, har ansett all det rådertät bebyggelse men där man nu kan tillämpa den nya lydelsen av 5 > ochdärmed fä möjligheter att - om bedömningarna i övrigt ger etl sådanl resultat -bevilja byggnadslov. Ändringi byggnadslagen, m. m. () kortgenmäle: Jag måste konstalera alt inte kan redogöra för varför detär så bråttom med denna lagstiftning att man inte ens har tid att göra ettordentligt förslag och remissbehandla del. Jaghar inte heller fått något rikligt svar på frågan varför man inle kan ta uppdessa synpunkter i del större sammanhanget. Jag sade i mitt första anförandeatl förslag av denna typ kan upplevas som om man ser bort från ochutskottets medverkan i lagstiftningen. Det gäller inte bara det altpropositionen har brister som gör atl den bör avslås, utskottsmajoritelensätter sig också mot förslaget atl uppskjuta beslutet lill hösten. Då haderiksdagen själv kunnat ordnaen remiss av propositionen och bedöma den mollagstiftningsarbetet på . Men inle ens det vill utskotlsmajorilelengå med på. Är det för atl man är rädd för en negativ remissopinion? Del är utantvivel så, , atl lagförslaget i alla fall berör vissa allmännaprinciper, och det är därfördet måste bedömas mol kommande allmänna principer. Jaghar tidigare nämnt som ett exempel offentligheten och medbor-garinfiytandet,liksom grannes ställning. Del är helt nya principer som införs när man minskardelta infiytande. Det kan väl inte motsägas. Vi har självfallet ingenting emotatt det blir elt variabelt prövningssyslem med en noggrannare prövning när detär starka motsatta intressen och en lättare prövning i enklare fall.Bygglagutredningen har också varit inne på den linjen. Men det är en hell annansak atl ta ut en sorts tätbebyggelse, en sort som man inte ens försökerdefiniera, och sedan anföra allmänna synpunkter om att det nu är lätt att byggapä landet. Det är ju inte ens elt system. Jagvill fortfarande hävda att denna teknik kan försvåra det fortsatta arbetet. Jaghar försökt få förklaringar pä detta, men misslyckats. Det finns på många hållen misstanke att bakom lagförslaget döljer sig något annat än vad det utges föratt vara. Man kan misstänka att det är den första eftergiften för moderaternaspropåer om att luckra upp planeringen. Jag vill ogärna tro atl del är så, menockså den sidan av saken kunde vara värd en kommentar från majoritetens sida. Hen () kortgenmäle: Jag skall bara göra några korta kommentarer lill den tredje delen avfru anförande. Detär inte fråga om några nya principer utan det är egentligen endast omfattningenav de olika typerna som denna lagstiftning reglerar. Tätbebyggelseområdenablir något mindre - områden där dispenser erfordras. De områden därbyggnadsnämnden kan bevilja byggnadslov efter enkel utredning blir någolstörre. FruLandberg försökte att rida på all den hearing vi hade i utskottet skulle hagett så negativa resultat alt regeringen skulle ha varit rädd förremissbehandling. kunde inte den veta vad de som kom lill oss på hearingskulle säga. Men får jag ta ur den villfarelsen. därför att när de som vihade hearing med gick från utskottet var de myckel angelägna att lill migframföra all de var positiva till en förändring, men man kunde diskutera påvilket sätt den skulle komma lill stånd. Jagtror alt vi får göra slutomdömel om socialdemokraternas politik i dessa frågorungefär så här: Stora planerade olyckor är OK, men om det skulle inträffa småoplanerade är del förfärligt farligt. Ändringi byggnadslagen, m. m. När jag läser reservationerna som är fogade lill betänkandet och närjag hör och tala här blir jag myckel förvånadöver att man är så överraskad över att propositionen över huvud taget harskrivits och att man är så negativ till den. Somherr Mallsson sade är bakgrunden till propositionen atl förra åretbegärde denna lagändring genom att bifalla en reservation. Det påpekades att ensammanfattande översikt i form av direkta lagmoliv bör vara en naturlig del iarbetet pä en ny markanvändnings- och byggnadslagstiftning. Detlagförslag somjag nu har lagt fram kan sägas i elt visst hänseende stärkagrunderna för etl blivande plan- och beslutssystem. Förslaget innebär nämligenatt den översiktliga planeringen får en given roll i beslutsprocessen ochdärmed också en ökad betydelse som bedömningsunderlag. Genom detta lagförslagkan kanske kommunerna runt om i landet stimuleras att skaffa sig den beredskapsom kan vara bra atl ha när de skall möta ett i en ny lagstiftning ganskanaturligt krav på en kommunomfallande fysisk plan. Om del införs krav påobligatorisk översiktsplanering, bortfaller säkerligen behovet atl skiljamellan tätbebyggelse och glesbebyggelse. I byggnadslagutredningen tog man förgivet alt man skulle mönstra ut det begreppet, och i den delen förekom detingen remisskritik mot utredningen. Manhar frågat varför det var så bråttom och varför man inle kan vänta på den storareformen på byggnadslagstiftningens område. Det lar ju ändå tid innan vi fården nya lagstiftningen - det har utlovats en lång remisstid och sedan skall enproposition skrivas. Därför hinner reformen verka innan vi får den nyalagstiftningen. Reservanternaundrar varför det inte har varit en beredning genom remisser. Det är alldelesrikligl alt det inte har varit någon remissomgång. Och varför inte det? Jo, jaghar faktiskt bedömt den här frågan som okonlroversiell och inte så ingripande idet nuvarande systemet. Jag kan kanske också påminna om atl den motion som låglill grund för begäran om lagändring talar om en teknisktsett formell ändring i byggnadslagen. Vid beredningen av det härlagstiftningsärendet har vi haft samråd i flera omgångar med personer påplanverket, med lantmäteriverket, med och med länsstyrelser.Under de samråden har flera värdefulla synpunkter förts fram som vi har tagitväl vara på när vi har skrivit propositionen. Ändringi byggnadslagen, m. m. Reservanternasäger också att del i regeringsförklaringen talas om alt "enklare reglereftersträvas för glesbebyggelse", medan propositionen talar omtätbebyggelse. I regeringsförklaringen har man använt glesbebyggelse som mananvänder del i allmänt språkbruk. Vi vel alla all del är en väsentlig skillnadmellan de juridiska definitionerna och det allmänna språkbruket. För den renaglesbebyggelsen sådan den definieras i lagen är det, som sade, etlsä enkelt prövningsförfarande all det inle kan bli enklare. Däremot innebärlagförslaget en sådan förenkling som avses i regeringsförklaringen för den delav bebyggelsen som allmänheten vanligen uppfattar som glesbebyggelse men somenligl lagen måsle hänföras till tätbebyggelse. Lagförslaget är inriktat juslpä del svårförståeliga gränsområdet mellan begreppen. Den enklare tätbebyggelsenkan med andra ord få en enklare prövningsordning. Detär också myckel viktigt atl framhålla alt syftet är att bebyggelse bör vara etlnormalt och önskvärt inslag i samhällsutvecklingen och inte längre behandlassom dispensfall, dvs. enligl regler som är tänkta för undantagssilualioner. Istället skall sådan bebyggelse kunna lämplighets-prövas enligt bestämmelser somär avsedda just för dessa bebyggelseformer. Och det är ju också den främstaanledningen lill alt jag stannat för den lagtekniska lösning som innebär atlman inte bygger ul dispensreglerna. Gör man del innebär det ändå att man serpå den här bebyggelsen som någon undantagsföreleelse-det ligger ju i ordetdispens. HerrClaeson talar om atl det i av de fall som beviljas är fråga omdispens. Det är väl skäl nog för att vilja få det behandlat på annat säll. Manfår nu elt nytt svårbegripligt begrepp, tätbebyggelse av mindre omfattning,tror reservanterna. Enligt min mening är del varken något nytt eller någotsvårbegripligt begrepp som föreslås i propositionen. Egentligen är det barafråga om en nyansering eller - om man vill uttrycka det så - en uppmjukning avdel vedertagna begreppet tätbebyggelse. När del gäller atl göra det helabegripligt och ange vilken räckvidd förslaget har så finns det, som jag tycker,ganska klara uttalanden och rikllinjer i propositionen. Reservanternahar i propositionen velat läsa in en krilik från mig mot de tillämpandemyndigheterna för alt de inte följt anvisningarna om en mer generösdispensgivning. Det är rikligt alt jag sagt atl dessa anvisningar ännu inlefått tillräcklig genomslagskraft överallt. Men jag har framhållit atldetta till stor del beror på atl den översiktliga prövningen hitintills intehaft den fasthet och politiska förankring som är nödvändig för en bedömning avett enskilt ärende. har emellertid läget blivit elt annat i och med altkommunfullmäktige tar ställning till kommunöversikterna. Det är bl. a. därförregeringen nu lagt fram detta förslag, som knyter an jusl till del värdefullaarbete som presterats i och med kommunöversikterna. Reservanternatror också alt det nu skall bli en stor tillväxt av den spridda bebyggelsen ochinte bara ett förenklat förfarande. säga att det förhållersig så alt den föreslagna lagtexten lar sikle enbart Nr 139 på en förenkling av självaprövningsordningen. Det resonemang som den ledde fram lill förslagetom lagändring går ut på atl avgöra vilken form 25 mai 1977 av bebyggelse som börkunna lämplighetsprövas utan principiellt krav Enled i detta resonemang är atl ta fram de typsiiuationer som enligl lagen, m. m.tidigare uttalanden av och enligl planverkets anvisningar bör kunnaprövas genom dispens. Sådana situationer har jag anselt vara normala. Jag harockså i propositionen angett flera skäl till atl jag ansåg alt det kan varaönskvärt från samhällets synpunkt alt bebyggelse i dessa former kommer tillstånd. Någon kvantitativ lillväxl av bebyggelse i dessa former utöver den som kan ske med stöd av dispensreglerna har jag inte avsett med den härpropositionen. Men jag betonar här vad som kan ske, för det är, som jag förutsagt, inle alllid som dispensprövningen utfaller positivt för en sökande. Reservanternauttrycker också farhågor för att motiveringen i propositionen gör alt det blirmindre utrymme för lämplighetsöverväganden som kommunerna själva kan göra ibyggnadslovsärenden. Men i själva verket är det ju så att den föreslagnabestämmelsen måste tillämpas på ett flexibelt sätt pä de olika lokala förhållandena,de exploateringsiniressen och den plansituaiion som råder. Detta framhållsockså i propositionen på s, 14 och 17, Vidare poängteras på eltflertal ställen i propositionen atl lämplighetsprövningen inte får eftersättasoch att markhushållningen inte får äventyras. Meningen är alltså attkommunöversikterna skäll vara vägledande. Här kommer man också in pä en annanaspekt, som reservanterna har velal belysa, nämligen förhållandet mellan statoch kommun. Men just med hänsyn lill alt kommunöversikterna skall utgöra ettresultat av samspelet mellan stat och kommun, finns det enligl min mening skälatl anta all de överprövande instanserna framöver inte kommer atl ha anledningatl så ofta ändra pä byggnadsnämndernas ställningstaganden. Reservanterna sägeratt del ändå är 83 96 av landets kommuner som redan hardispensbefogenheter och anser mot den bakgrunden all det här förslaget intebehövs. Jag tycker inle man skall förringa värdet av au även dessa 17resterande procent av kommunerna genom den föreslagna ordningen själva kanbestämma tillkomsten av den begränsade tätbebyggelsen. Detta,herr lalman, ligger i linje med den allmänna utvecklingen inomsamhällsplaneringen mol elt större mått av decentralisering och kommunaltsjälvbestämmande, någol som vi i regeringen anser vara ytterst angelägel. HerrCLAESON (vpk) kort genmäle: Jag skall med hänsyn lill omständigheterna fatta mig kort. Jag konstaterar bara att bosladsminislern nu är betydligt försiktigare i sina kommentarer lill det här lagförslagel än vad hon var i del press- 203 Nr 139 meddelande som sändes ut i samband med all propositionen lades. Onsdagenden ' anledning av del som bostadsministern har sagthär skulle jag gärnavilja få något eller några exempel pä vilka kommuner som har --------------- varitalltför restriktiva i del här avseendet. Det kan ju vara så atl ma- Änäring i byggnads- joritelen av de styrande i kommunerna inle har velat ha en ökad tät- lagen, m. m. bebyggelse utanför detaljplanerat område. Jagvill också fråga när och pä vilket sätt bosladsminislern avser alt låtaanalysera de positiva effekter som ett ökat byggande utanför tätorterna kan fåför redan befintlig service. Det våren av de kommenlarersom gjordes i pressmeddelandet. Naturligtvis kan jag inle, , namnge kommuner. Men vidsamtal som förts har ell flertal kommuner uttryckt sin stora osäkerhet jusl närdel gäller atl bevilja dispenser och hur man skall handla. Man har ocksåuttryckt sin oro gentemot den överprövande instansen, dvs. Manvet inte riktigt vad länsstyrelserna tycker och anser därför atl det är bästatt vara restriktiv, trots atl man skulle vilja vara mer generös än man harvarit. Med det här enklare förfarandet får kommunerna avgörandet i sin hand påelt helt annat sätt. Attdel skall vara bra för samhället och den befintliga servicen i olikakommundelar är väl, , en enkel fråga alt förslå. Några familjerlill kan vara just del man behöver för alt motverka uttunningen av servicen.Det gäller också att tillvarata och utnyttja saker och ting. Del behövs kanskeskolskjuts, och del underlättas om det blir några fler barn som behöver sådan.Della har och jag diskuterat i andra sammanhang, och egentligentror jag inle vi har några delade meningar. HerrCLAESON (vpk) kort genmäle: Del senasle som fru bosladsminislern sade är vi överens om; där har viinga delade meningar. Men del var inte del jag frågade om, utan jag undrade näroch pä vilket sätt bosladsminislern tänkte låta analysera de här positivaeffekterna av ett ökat byggande utanför tätorterna. Sedanvill jag konstatera att trots att fru bosladsminislern har påstått att mångakommuner har varit alltför restriktiva i de här sammanhangen, så kan jag nutydligen inte få besked om en enda sådan kommun när jag efterlyser exempel. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren altuppskjuta den fortsatta överläggningen om della belänkande samt behandlingenav på föredragningslistan återstående ärenden till morgondagens sammanträde. § 5 Herr talmannenmeddelade att pä föredragningslistan för morgon- Nr 139 dagens sammanträde skulle försvarsutskottets beiänkanden nr 13-15 upp- den föras närmast efler civilutskottets betänkande nr 35. §6 Kammaren åtskildes .