prot · G00986 · 1976-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att geskolöverstyrelsen i uppdrag att tillsammans med arbetsmarknadsstyrelsenskyndsamt utreda och verkställa en bätire samordning av resurserna förutbildning och praktik för ungdom samt att därvid också ta initiativ tillförsöksverksamhet i hithörande frågor för län med särskilt högungdomsarbetslöshet, exempelvis . Tillgängligauppgifler avseende visar att ca 87 700 elever har påbörjatutbildning på någon av gymnasieskolans linjer eller grundskoleanknutaspecialkurser. Utbildningskapaciteten på dessa studievägar i förhållande tillantalet 16-åringar har i hela landet ökat från 91 96 föregående läsår till 94 %delta läsår. I är ökningen större. Beträffande kanvidare nämnas att ungdomsarbetslösheten motsvarar genomsnittet i landet enligtarbetsmarknadsstyrelsens beräkningar. Fleraåtgärder har vidtagits av och föratt öka möjligheterna för ungdomar att fä arbele, praktik eller utbildning. Denämnda verken samarbetar nära pä delta område. Enligtförslag i den avlämnade budgetpropositionen för /78 harmedel beräknats för s. k. lokala planeringsråd i varje kommun. En av rådens viktigaste uppgifter blir all förbättrasamarbetet mellan skola och arbetsliv. De lokala planeringsråden bör medverkai planering, genomförande och uppföOning av all verksamhet som syftar till attunderlätta ungdomars övergång frän skola lill arbetsliv. Råden blir på detsättet de organ som bör kunna ta initiativ till bättre lokal och regionalsamordning av resurser och prak-tikarbele för ungdom. Tillde förebyggande åtgärder som har tillämpats /75 hör denuppföOande studie- och yrkesorienteringen. Syltet med denna verksamhet är delsatt med åtgärder inom grundskola och i övergången mellan grundskola ochgymnasieskola eller arbetsliv förebygga senare problem, dels att snabbt nå deungdomar som riskerar att fä problem pä arbetsmarknaden. Detta läsår deltar 125kommuner i verksamheten, däribland Karishamn, och . Förslag omen utökning av denna verksamhel till samtliga landets kommuner har lagts fram ibudgetpropositionen. Blandövriga åtgärder som har vidtagits i syfte att förbättra ungdomarnas ställningpå arbetsmarknaden kan nämnas föOande. Utöverde reguOära möjligheterna alt genom antagning i pågående kurs utnyttja vakantautbildningsplatser pä yrkesinriktade linjer har, enligt vad jag har inhämtat,särskilt förtecknat ett 40-tal kortare yrkesinriktadespecialkurser, som kan anordnas för arbetslös ung- hari samtliga fall, där kommun har begärt inrättande av en sådan kurs, medgeltdetta. Om det skulle visa sig att det antal utbildningsplatserskolöverstyrelsen förfogar över inte är tillräckligt, kan regeringen avarbetsmarknadsskäl öka antalet utbildningsplatser. har iskrivelse begärt en utökning av antaletutbildningsplatser, bl. a. med hänsyn lill kvardröjande ungdomsarbetslöshet. och har bedrivitförsöksverksamhet med intensifierad arbetsförmedling för ungdom. Erfarenheternafrån verksamheten är, enligt vad jag har inhämtat, mycket goda, och framförallt har man betonat betydelsen av samverkansformer mellan arbetsförmedling,skola, fackliga organisationer och näringsliv. Dessa erfarenheter läggs nu tillgrund för arbetet med ungdom vid arbetsförmedlingen. Jag vill särskilt nämnaatt vid arbelsförmedlingskontor i finns projektgrupper förungdomssysselsättning, inrättade med deltagare från nämnda myndigheler ochintressenter. Jagvill också erinra om att i budgetpropositionen har lagts fram förslag omförstärkningar av arbetsförmedlingen, bl. a. för åtgärder riktade lill ungdom. Utbildningsinsatserär enligt min mening nödvändiga för att pä både kortare och lösasysselsättningssituationen för ungdomar. Den övervägande delen av de arbetslösaungdomarna har endast grundskola och saknar yrkesinriktad utbildning.Regeringen har bemyndigat all fortsätta de insatsersom inleddes under är 1976 med utbildning och beredskapsarbete för ungdomar.Härigenom kommer åtskilliga tusen unga alt bli bättre rustade förarbeismarknaden. Utredningenom den gymnasiala utbildningen har enligt sina direktiv i uppgift att behandlafrågan om vilka åtgärder som bör vidtas för att bättre anpassa utbildningen,framför alll i gymnasieskolan men också i vuxenutbildning ocharbetsmarknadsutbildning, till dessa ungdomars behov. Jagvill vidare framhålla att regeringen beslutade om en radåigärder i syfte att främja ungdomars utbildning i gymnasieskola, bl. a. enutvidgning av antalet utbildningsplatser i gymnasieskolan i enlighet medframställningar från , utbildningsbidrag till ungdomar ikorta yrkesinriktade kurser i gymnasieskolan och resurser för uppföOandestudie- och yrkesorientering i samtliga kommuner från den . Tillsist vill jag framhålla att regeringen med stor uppmärksamhet föOer de försöksom har påbörjats i syfte att bereda ungdomar utbildning eller arbete. Somframgått av min redogörelse har fiera åtgärder också vidtagits för att manskall fä en bättre samordning till stånd av resurserna för utbildning ochpraktik för ungdom. Det är regeringens målsättning att alla ungdomar skalltillförsäkras arbete, praktik eller utbildning. Skulle redan vidtagna ochföreslagna åtgärder inte visa sig få den effekt som har avsetis, kommer regeringendärför självfallet att pröva vilka andra Ombättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete för ungdom 12 protokoti 1976/77:84-86 Ombättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete för ungdom insatser som krävs för attförbättra ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden. FruHÅKANSSON (fp): Jag lackar statsrådet för svaret pä min interpellation. Det gerupplysningar pä ganska många av de punkter som togs upp i interpellationen. Ensamordning av resurserna för utbildning och praktik är redan beslutad och hari vissa fall påbörjats. Men det är över sedan interpellationenframställdes, och jag förstår att del har tagit , eftersom ett mycketstort och omfattande arbete har pågått för att samordna resurserna. Man harväl också kommii elt stycke på väg. Det har i budgetpropositionen aviserats ochi sysselsättningspaketet från genomförts åtgärder. Ettav problemen har dock inte alls berörts i svaret. Betydande svårigheter möteralltid då man skall förändra en utbildningsstruktur. Redan nu finns en brist pälokaler för de mer yrkesinriktade studievägarna. Inomde närmaste åren fram till /82 erfordras ca 12 000 elevplatser ilandet pä de tvååriga mer utpräglat yrkesinriktade studievägarna. Inomparentes kan jag nämna att av de 95 96 ungdomar som söker till gymnasietsstudievägar vill komma in på de tre-och fyraåriga linjerna. Förelevplatserna till yrkesinriktade linjer kommer därför att krävas ett betydandenytillskott av undervisningslokaler. Ettförhöjt statsbidrag för anskaffning av lokaler skulle göra det lättare förkommunerna att ge eleverna möjlighet att komma in pä de studievägar som de harsatt som första val. Yrkesinriktadestudievägar kräver ofta 20-30 m yta per intagningsplats, och därför är etthögre statsbidrag till både lokaler och utrustning nödvändigt om kommunernaskall klara utbyggnaden av gymnasieskolans mer yrkesinriktade studievägar, ochdäri inbegripes också de kortare yrkesinriktade utbildningskurserna igymnasieskolan. Hellolika försöksverksamheter prövas och skall utvärderas när det gällerungdomsutbildning och praktik eller arbete, och det är bra. Det vore säkerligenockså värdefullt med en försöksverksamhet när del gäller de beredskapsarbelensom ungdom kan erhålla i sex månander. Om och arbetsmarknadsstyrelsenkunde med hjälp av SSA-rä-den i kommunerna åstadkomma en annan inriktning avberedskapsarbetena, vore det en bättre resursanvändning. Beredskapsarbetetpå bör kombineras med någon form av utbildning individuelltanpassad efter ungdomarnas behov, gärna inom det område av arbetslivet somberedskapsarbetet omfattar. Eventuelltkan det varvas med kortare yrkesinriktade kurser i form av etappstudier ellerdelstudier. Omkommunerna finge friare händer vid utformningen av kombinationen kortareindividuellt anpassade kurser, varvade med praktisk arbetslivserfarenhet i ettmeningsfyllt beredskapsarbete, med handledare även i den praktiskautbildningen och med förstärkning av syo-insaiser, skulle man kanske kunnaundvika de beredskapsarbelen som endast ger en viss inkomst men som ejinnehåller någon form av meningsfylld sysselsättning eller yrkesutbildning. Mendå måste skolan ha ansvaret för utformningen också av beredskapsarbetstillfällena. Regeringensmålsättning att alla ungdomar skall tillförsäkras arbete, utbildning ellerpraktik måste innebära, att insatserna skall alltigenom vara målinriktade ochge möjligheter till en god start på arbetsmarknaden. Statsrådetslutar sitt svar med alt andra insatser eventuellt kan prövas, och jag hoppasatt om framställningar görs bl. a. frän , som har stora svårigheterinom arbeismarknaden och troligen kommer att få ännu större sådana, man kommeratt ge dem ell positivt bemötande från . Blekingelän har brist på högre eftergymnasial utbildning. Vi får i enyrkesteknisk högskolekurs som startar . Om man nu kunde fätill stånd en sådan försöksverksamhet som jag skisserat, avseendeinlemmande av beredskapsarbete i skolutbildningen, skulle det innebära eninjektion på utbildningsområdet i länet som vore av mycket slorl värde. Jagundrar om statsrådet har några synpunkter på frågan hur man skulle kunnasamordna de beredskapsarbeten som ungdomar kan erhålla medutbildningspaketet. Det är ju betydande summor som utgår för ungdomsarbete, iBlekinge län nära 6 miOoner för 561 ungdomar. Därav är det statliga bidraget 7596. Kommunen betalar 25 96. Tillsisl - eftersom det är skolan som har utbildningsansvaret för ungdom mellan 16och 18 är - anser jag att skolan måste få större inflytande över de insatsersom görs av både stat och kommun. Ombättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete för ungdom Det är med slort intresse jag lyssnar pä den moderata politikern när hon listar upp alla de mänga initiativ som tagits av densocialdemokratiska regeringen och som anlingen hunnit beslutas om eller somframarbetats under dess lid. Olikaåigärder har tagits upp i svaret här. Bättre samverkan mellan skola ocharbetsliv genom regionala planeringsråd föreslogs av den socialdemokratiskaregeringen i SIA-propositionen. Frågan om en uppföOning av SYO-n har i fieraår byggts upp av den socialdemokratiska regeringen. Ulbildning ochberedskapsarbeten för ungdom inleddes, som det mycket riktigt sägs i svaret,1976, av den socialdemokratiska regeringen. Förslag om kortare yrkesinriktadekurser för ungdomar som inte är intresserade av den mer normala gymnasieskolansutbud föreslogs av en arbetsgrupp som tillsattes av den socialdemokratiskaregeringen. och sysselsättningsutredningen arbetar med densocialdemokraliska regeringens direktiv. Alltså: vad det här rörsig om är en" uppföOning frän den borgerliga Ombättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete för ungdom regeringens sida avsocialdemokratiska iniiiativ, och jag är glad över att ni utnyttjar dem ochställer er så helhjärtat bakom dem. Den kompletteringen tycker jag borde görastill svar. Emellertidblir inte alltid handlaget med socialdemokraliska reforminitiativ så handfastsom det borde vara. Beslutsgången blir ibland mer än lovligt snårig. Ibudgetpropositionen, vilken som bekant presenterades förallmänheten och , sade regeringen nej till det förslag om korta,yrkesinriktade kurser som utarbetats under den socialdemokratiska regeringenstid. Dessa kurser skulle skräddarsys för de ungdomar som inte kunde intresserasför den vanliga gymnasieskolans utbud eller inte kunde få jobb. Kursernasinnehåll och uppläggning skulle utformas lokalt beroende pä ungdomarnasintresse och på den lokala arbeismarknaden, och samspelet med arbetslivet skullevara mycket betydande, sä alt kursuppläggningen blev praktisk ochverklighetsnära. Tillde här kurserna sade den borgerliga regeringen nej i budgetpropositionen den10 januari. meddelades i ett pressmeddelande frän utbildningsdepartemenletall regeringen ändrat åsikt. skulle kurserna sättas i gång. Självfallettycker vi att det var bra, särskilt som vi innan i ensocialdemokratisk partimotion i hade fört fram just delta krav. Iblandhinner alltså våra förslag knappast läggas på bord förrän denborgerliga regeringen finner det säkrast att ändra ståndpunkt. Det är i och försig glädjande, eftersom den här typen av utbildning innebär en stor hjälp fören mycket utsatt grupp av ungdomar och deras möjligheter att få en fastförankring på arbetsmarknaden. Mensjälvfallet innebär detta en myckel snårig beslutsgäng. Det blir svårt förallmänhelen att uppfatta turerna och snårigt för de lokala och regionalamyndigheter som har att planera utifrån vad regeringen för tillfället intar förståndpunkter. Jaghar också en invändning gentemot det förslag som senare presenterades den 3februari, och det är en ganska allvarlig invändning. De förbättradeutbildningsmöjligheterna för dessa sludieomotiverade ungdomar begränsas i lidentill och jag undrar: Varför? Ungdomarnas svårighet att fåjobb beror enligt min uppfattning till den allra största delen på attarbetsmarknadens struktur här förändrats. Näringslivet anser sig endast iganska ringa utsträckning kunna anställa ungdomar söm är hell ulan yrkesvanaeller utbildning. Att situationen i någon slörre utsträckning skulle komma attförändras när konjunkturen vänder är det väl inte många som tror. Beslutet attde korta yrkesinriktade kurserna skall vara avslutade menar jagdärför är dåligt genomtänkt. Eller har den borgeriiga regeringen en annan synpå ungdomars svårighet att få jobb och på gymnasieskolans möjligheteratthjälpa dem all fä en yrkesutbildning, sä alt de kan hävda sig bättre på arbetsmarknaden? Jag vill alltså i den härinterpellationsdebatlen ställa ytterligare en fråga tillfru : Varför tidsbegränsades åtgärderna, som är sä belydel- Nr 86sefulla för att genom en anpassad utbildning förbättra en utsatt ung- den domsgrupps möjligheter all få en fast förankring påarbetsmarknaden? Min uppfattning om vilka insatser man skall sälla in för den kategoriungdomar vi nu talar om är att del först och främst - till varje pris, höll jagpä att säga - bör vara utbildningsinsatser, dvs. insatser som kan föra de härungdomarna framåt och göra deras chanser på arbetsmarknaden större. Jagförstår att med sill tillägg också menar all praktikarbete börpå något sätt kopplas till eller förenas med utbildningsinsatser. Jag kan dockinte på rak arm svara pä om del är möjligt att samordna praktik med de kortarekurser som regeringen nu har fattat beslut om. Delokalproblem för yrkesinriktade kurser som berört är ytterstbesväriiga problem, framför alll på . De korta yrkesinriktadekurserna har förvisso också problem, men i regeringens beslut ingår ett bidragtill kommunerna för de korta yrkesinriktade kurserna för t. ex. uthyrning avlokaler i näringslivet. FruLena ägnade sig åt en egendomlig historieskrivning, men det är väli och för sig något ofrånkomligt när vi är motståndare till varandra. Jagnoterar med intresse att har fogat några nya direktiv motregeringen till de tidigare gängse uttrycken -har vi ju beskyllts föratt vara "handlingsföriamade", "oförmögna" osv., men ärvi dessutom "snåriga". Jag skäms inte etl ögonblick för att fortsättaden del av den socialdemokratiska regeringens politik som är bra och som dethar råtl enighet om i . Dit hör naturligtvis insatser för arbetslösungdom. Det är ändå en ganska våldsam konstruktion - som väl inte ens fruHjelm-Wallén kan tro på - att påstå att den socialdemokratiska regeringenskulle ha varit intresserad av denna kategori, men inte den borgerligaregeringen. Det är klart att jag med största förtjusning har fortsatt det arbetesom i det här avseendet har påbörjat och att jag ävenförsökt utveckla del vidare. Såvitt jag begriper har jag lyckats ganska bra.Jag lyckades nämligen fä igenom någonting som aldrig lyckadesmed, nämligen alt ge de här ungdomarna ell ordentligt tilltagetutbildningsbidrag, vilket kanske gör det möjligt all få denna utbildning attframstå som attraktiv för ungdomarna. Och det är väl det som är viktigast. känner säkert lill att insatser av den här typen brukar varatidsbegränsade, bl. a. naturiigtvis därför att man kan länka sig attförhållandena förändras, även om jag i likhet med inte hållerdet för troligt att det går särskilt snabbt. Men jag sade också avslutningsvisi mitt interpellationssvar att detta naturligtvis inte är del sista steget.Inom deparlemenlet pågår ständigt bevakning av dessa frågor 0/77 bättre samordningav resurserna för utbildning och piaktikarbete for ungdom 13 protokoll 1976/77:84-86 0/77bättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete för ungdom och en ständig diskussionom vad vi vidare kan göra. Jag vill till både och fruHjelm-Wallén säga att vi är tacksamma för alla tips - vi behöver hjälp för altgöra ett sådant arbete all vi kan ta hand om alla de här ungdomarna. Jag sade aldrig i mitt inlägg all den borgerliga regeringen skulle varaointresserad av dessa frågor, och det hoppas jag verkligen inte alt den är. Attni fullföOer vad den socialdemokratiska regeringen har framarbetat och beslutatvisar ju pä en god viOa. Deljag pekade på var hur ni hoppar mellan ståndpunkter i regeringsbesluten, ochjag sökte orsaken till detta. Skall jag vara litet ofin, , kan jagendast hitta en orsak till den nuvarande ståndpunkten: det ligger ensocialdemokratisk motion hos med förslaget att de korta yrkesinriktadekurserna skall införas i det vanliga gymnasieskoleutbudet. Det missade fruMogård att säga ja lill i budgetpropositionen. har ni klarat det hela under1977 genom arbetsmarknadsbemyndi-gandet, men ni vill inte vara så rakryggadeoch säga all det här behövs också fortsättningsvis och biträda densocialdemokratiska motionen. Här är det återigen fråga om operation Räddaansiktet. Jag tycker alt det är beklagligt, både för de lokala och regionalamyndigheter som har att planera utbildningen, och för de ungdomar som skall fådel av den. Jag tackar statsrådet för de besked som lämnats. Just när detgäller beredskapsarbetena tror jag att det är väldigt viktigt attskolöverstyrelsen går in och försöker föOa upp hur de utformas liksom att mankan få in syo-konsulenter som har ansvar för alt ungdomarna fär en meningsfylldutbildning i beredskapsarbetet. Det är ju oerhört stora resurser som står tillbuds. Deekonomiska förhållandena för studerande är ett stort och mycket svårt problematt lösa. I många rapporter har det konstaterats att sambandet mellansocialgruppstillhörighet och studieambitionsnivå vid val till högre studier påtre- och fyraåriga linjer är myckel starkt. Det förhällandet attelever inie fortsätter i gymnasieskolan direkt efter grundskoleutbildningen hörsamman med delta. Debakomliggande faktorerna är väl flera, men ett par sädana anser jag har ägnatsför liten uppmärksamhet såväl bland ansvariga myndigheter som i press ochövriga massmedia. Man letar förgäves efter en analys som redovisar destyrmedels verkan som bl. a. politiker, fackliga organisationer och myndighelerhar bidragit med. De ekonomiska villkoren för fortsatta studier eftergrundskolan bidrar nämligen till all strukturera eleverna på samma ogynnsammasätt som före de stora skolreformernas tid. Förflera av eleverna är det tyvärr varken intresse eller samhällets behov somavgör studieinriktning och studieambition. I stället är de eko- nomiska villkoren i höggrad avgörande. Elevers och föräldrars okunnighet om olika ekonomiskamöjligheter och deras lojalitet gentemot del etablerade skolsystemet har i storutsträckning medverkat till att inte fler elever satsat pä alternativa praktik-och studievägar efter än som är fallet. Exempel1: Elev som slutar söker in pä gymnasieskolan, kommer in och börjarutbildningen. Studiemedel utgår då med grundbidrag, vilket är . Exempel2: Elev som inte börjar utbildning direkt efter "påverkas" av uppsökande syo och förmås att börja en kortare yrkesinriktadkurs . De ekonomiska bidragen utgår dåmed . Exempel3; Elev som inte vill fortsätta studierna efter utan vill ut och"ta sabbatsår" har stor möjlighet att få beredskapsarbete i sexmånader. Han får dä enligt grundlöneklass . Omvederbörande ej kan beredas fast anställning, överförs hantill de arbetslösas skara och erhåller då understöd med . Dehittills vunna erfarenheterna visar att man genom all ge 16-18-äringar löneller bidrag, som medger hel självförsörjningsgrad för dessa ungdomar,försvårar möjligheterna att på här angivna villkor motiveraungdomarna att övergå till längre studier i gymnasieskolan med ett-, två-,tre- eller fyraårig utbildning. De skaffar sig ell konsumtionsmönstermotsvarande den vuxnes och binds upp av löpande fasla driftskostnader, och deönskar dä inte beskära sin levnadsstandard för att sälta sig på skolbänkenigen . Enligtkonsumentverkels beräkningar är levnadskostnaden för en tonåring någotöver . Hur många famiOer är beredda att med nuvarandebidragsformer ställa upp och helhjärtat avstå en betydande del av singemensamma standard för att låta ell eller två barn få fullständiggymnasieutbildning direki efter , och vilka standardförmänerupplever denna tonåring gentemot den som valt att få ett beredskapsarbete ocharbetsmarknadsunderstöd? Eleversom sökt inträde lill gymnasieskolan efter sabbatsår och som erhållitutbildningsplats har ofta avstått denna på grund av att de haft ell ekonomisktfördelaktigt beredskapsarbete. Dettaär ett stort och mycket svåriöst problem. Jag tror inte att vi kan lösa det sålätt på vare sig ett, tvä eller . Men en mycket viktig synpunkt är allstudiebidragen måsle utformas på ett annat och mer likvärdigt sätt inom allalinjer i gymnasieskolan. 0/77bättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete för ungdom Jag finner det mycket intressant att lyssna till . Honanförde konstruktiva och sakliga synpunkter som ger uppslag och idéer. Jagtror all vår inställning är ganska samstämmig, och jag ser fram emot vidarediskussioner i frågan. a. tror jag att det 0/77bättre samordning av resurserna för utbildning och praktikarbete JÖr ungdom är en riklig bedömning altdeekonomiska faktorerna har större betydelse än man kanske har föreställt sig.Detta ligger ju också bakom regeringens beslut att kraftigt ökautbildningsbidragen till ungdomarna i de korta yrkesinriktade kurserna. Belräffandefru inlägg fann jag i elt tidigare anförande all del var enegendomlig historieskrivning. Jag kan myckel väl kalla det ofint i stället. Jagvägrar att tro att ens tror på vad hon själv säger. Det är juroligt att få höra göra sig till tolk för diverse personer ochdiverse myndigheter. Jag måste sedan fråga privat, utanför kammaren, ommyndigheterna gråter ul hos , för jag har faktiskt inte hört omdenna förskräckliga press som de måste känna inför våra snåriga beslut osv.Hittills har faktiskt samarbetet gått ganska bra. Sedanvägrar jag att ta upp någon diskussion om huruvida socialdemokraterna ellermoderaterna var först, vad nu den diskussionen skall tjäna till. Inte tjänarden till alt hjälpa ungdomarna till bättre arbete i alla fall. Jag skulle viOaföreslå att läsa interpellationssvaret noga och ingående.Kanske finns det något enda litet ord eller någon mening som icke är fruHjelm-Wallén tidigare bekant. Jag läste interpellationssvaret mycket noga under det att det, ochjag fann anledning att gå upp i debatten eftersom jagpraktiskt taget inte fann någonting som är nytt. Då kunde det, menar jag, varaanledning att påpeka att det var en uppföOning av den socialdemokraliskapolitiken - och vi lackar för det. Min fråga till , som jag alltså inte harfått något svar på, gäller egentligen bara det som jag finner snårigt - ochfiera andra har faktiskt sagl lill mig alt de också finner det snårigt. Den 10januari säger man i budgetpropositionen nej till förslaget om kortayrkesinriktade kurser, och meddelas från regeringens sida attnu är det förslaget plötsligt väldigt bra. Vad hände under de 17dagarna, ?