prot · G009134 · 1976-12-31 00:00:00 — (vpk), såvitt avsåg hemställan atl skulle 4. hos regeringen begära förslag till lag om altprocessindustrier obligatoriskt skulle tillvarata mottryckskraft, 5. hos regeringen begära förslag till lag om att denindustriella värmeproduktionen obligatoriskt skulle inordnas i den kommunalavärmeplaneringen. Eneigibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. 1. beträffandestatsbidrag till energibesparande åtgärder inom närings livet m. m. att med bifall till propositionen 1976/77:100 bilaga 17 punkten E 5 skulle a) godkänna de av föredragande statsrådet förordadeändringarna av grunderna för bidrag lill energibesparande åtgärder inäringslivet, b) bemyndiga regeringen att under /78 i enlighet med vadföredragande statsrådet hade anfört ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med bidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet samt tillprototyper och demonstrationsanläggningar, vilken inberäknat löpande beslutinnebar åtaganden om högst . under /79 och högst . under /80, c) till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. för /78 anvisa ett reservationsanslag av , 2. beträffandesärskilt tillägg till statsbidrag att med bifall lill propositionen 1976/77:95 bilaga 3 punkten 2 och med avslag på mo tionen 1976/77:1526 i ifrågavarande del skulle a) godkänna vad föredragande statsrådet hade förordatrörande särskilt tillägg till statsbidrag till vissa energibesparande åtgärderinom näringslivet, b) lill Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. på tilläggsbudgetIII lill statsbudgeten för /77 anvisa ett reservationsanslag av100 , 3. beträffandelagstiftning om obligatorisk samplanering av energiför sörjning att skulle avslå a) motionen 1976/77:881 yrkandena 4 och 5, b) motionen 1976/77:1526 yrkandet 2, 4. beträffande utvärdering av statens insatser förenergibesparande åtgärder inom näringslivet att skulle avslåmotionen 1976/77:1524 yrkandet 2, 5. beträffande utnyttjande av mindre vattendrag förelkraftproduktion alt skulle avslå motionen 1976/77:217, 6. beträffande stöd till gasverk att skulleavslå motionen 1976/77:393, 7. beträffande begränsning av belysning i skyltfönsterm. m. alt skulle avslå motionen 1976/77:865. Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. Reservationhade avgivits beträffande utvärdering av statens insatser för energibesparandeåtgärder inom näringslivet av herrar och i , fruHansson, , samt herrar i ochJohansson i (samtliga s) som ansett all utskottet under 4 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1524 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Hen WAÅG (s): Företagardebatlen har avstannat. Ingen här i kammaren har under delsenaste halvåret gått upp och talat sig andtruten om de mindre och medelstoraföretagen. Samma tystnad intar också vissa företagarorganisationer somåtminstone till namnet slår utanför politiken. Tidningen framstårinte längre som en mörkblå samhällskritiker utan ger nu intryck av en håglösbifallsnickare. hantverks- och industriorganisation gav den nyaregeringen hundra dagar men ingenting hände. Omman frågar någon av de här företagarnas företrädare om tystnaden beror på altalla - eller måhända något - av alla kraven från valmötena harlillgodosetls blir svaret: Nej, men vi har fått etl närings-vänligare klimat.Som begrepp är klimatet tillräckligt dimmigt för atl man skall kunna påstånästan vad som helst om det. Men sanningen är att det näringspolitiska klimatetavsevärt försämrats på grund av ovisshet om energin under det senastehalvåret. Tilllågkonjunkturens hårda tryck utifrån kommer att förelagen inte vågar investera,eftersom man inte vet om och framför allt till vilkel pris man kommer att haenergi . För alt kunna konkurrera måste svensk industrirationalisera, och varje rationalisering kräver energi. Som exempel vill jagnämna ett modernt malmbaserat stålverk där energikostnaderna nu är lika högasom arbetslönerna. Det har inför näringsutskottet omvittnats all svenskt järninte ens på hemmamarknaden är konkurrenskraftigt därför atl vårt kostnadslägeär för högt. Del är för vår framlid som industriland avgörande atl vi ävenframgent har en pålitlig tillgång till billig energi. Energin skulle iframtiden kunna bli vårt enda verksamma konkurrensmedel. Det är naturiigt omsvenska företagare skulle tvingas till en hopplös förtvivlan över hurenergifrågan hanteras ulan förnuft. Inför en omätbart låg risk har vi blivitbesin-ningslösa. Om risken med biltrafiken sätts till 100 är risken med kärnkraften- enligt en amerikansk utredning - 0,00006. Ändå faller det ingen politiker medvärldssamvete - äkta eller låtsat - in all sätta i fråga molorlrafiken, inteens den okynnesmässiga, faslän mycken energi och många liv skulle slå att vinnagenom ett förbud mot annat än nyttotrafik efler förslagsvis . Vad skallen rationell företagare tro om politikerna och om klimatet? 1etl avseende var villkorspropositionen bra. Med denna slogs fast alt det enbartär avfallshanteringen som man numera fäster vikt vid när del gäller invändningarnamot kärnkraften. Den aren teknisk fråga, vars lösning har betrygganderedovisats på ritbordet. Atl sälla så liten tilltro till skickliga tekniker somman gör kan verkligen inte av en rationell företagare uppfattas som ett inslagi etl näringsvänligl nytt klimat. Ikärnkraflsdebatten har - förvirrande nog - antalet aggregat tillmätts en heltavgörande betydelse, oberoende av om aggregaten är små på t. ex. 700 MW ellerstora på 1100 MW. Naturligtvis är aggregatets storlek avgörande för bl. a. hurmycket avfall som uppkommer. Au tala om tio, elva eller tolv reaktorer ärnonsens, om man inte nämner effekten. Vad skall en rationellföretagare tro om politiker i allmänhet och om energidebatten i synnerhet? Allalänkbara alternativ lill kärnkraften blir dyrare, utom en utbyggnad av deålerslående stora älvarna. För all mottryckskraft i full skala, vindkraft,naturgas - särskilt då den flytande - solenergi, fjärrvärme och heltutnyttjande av spillvärme skall förränta sina investeringar måste energin bliavsevärt dyrare, minst dubbelt så dyr. Då har jag inte ens nämnt småvattenfall, torv eller energiskogar. Men hur skall del gå med svenskjärnhantering eller med industrin i övrigt, om energin blir så mycket dyrare?Del är inte att undra på att industrins folk känner olust över klimatet. Delgår inte heller - annat än tillfälligt - alt genom subventioner åstadkomma allett energislag får ett godtagbart pris. På något sätt måste också i en ellerannan form statliga subventioner bli lönsamma till slut. Annars har ju förelagoch enskilda pressals på en skall utan mening. Näringsutskolleisbelänkande nr 38 innebär en våldsam miljonrullning, för vilken lönsamheten verkligenär tveksam. Inte mindre än 310 milj. kr. skall ösas ul på energibesparandeåtgärder inom näringslivet. Eftersom de inte redan vidtagits av företagen kanman utgå ifrån att åtgärderna inte nu är lönsamma. Vi socialdemokrater inäringsutskotlet känner en allmän olust och har reserverat oss på en punkt. Omdenna i det närmaste en tredjedels miljard inte skall bli bara en metod attköpa etl närings-vänligare klimat bör man vara myckel noga med hur pengarnaanvänds. Anvisningar härom har givits i vår parlimolion 1524. I reservationenmenar vi att en utvärdering av redan utförda program i fortsättningen bör varavägledande för alt felinvesteringar skall undvikas. Med anledning avindustriverkets undersökningar bör det, anser vi, noga övervägas om inte destatliga subventionerna gör bäst nytta om de fördelas på största möjliga antalföretag och projekt. Delta är en decentralistisk tanke, som jag tycker bordetilltala ulskottels företrädare och hennes partivänner. Jag yrkarbifall lill reservationen. Eneigibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. Underdelta anförande övertog herr tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 9 protokoll 1976/77:133-134 Eneigibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. Hen i (vpk): Den framtida energipolitikens möjligheter och villkor avgörs av trestörre faktorer. Den första är möjligheten att inom en 10-15-årsperiodnyttiggöra ännu inte ianspråklagna energikällor. Denandra faktorn är en stegvis förändring av ekonomins sammansättning, enmodernisering som ökar inslaget av högt förädlade varor och tjänster med litetenergiinslag och som minskar de energitunga varorna och den rovdriftsbelonadeteknik som de ofta är förknippade med. Dentredje faktorn är besparing genom tillvaratagande av energi som eljest återgårdirekt lill den biologiska omgivningen. Del är denna tredje faktor som i dettaärende står lill diskussion. Därför tycker jag atl del är en smula irrelevantnär ägnar sig ål en allmän kärnkraftsdiskussion. Dessatre faktorer tillsammans avgör huruvida kärnkraften behöver byggas ut eller ej.Och den tredje faktorn, besparingarna, kan alltså ses som en nödvändig byggstenför dem som vill ha ett kärnkraftsfritt system. Motdenna bakgrund hade man väntat sig att partierna i näringsutskotlet skulle hauppfattal del starkt politiskt kontroversiella i denna besparingsfråga,eftersom den i myckel hög grad hänger samman med huruvida vi vill ha ettkärnkraftssystem eller ett kärnkraftsfritt system. Och vi vet ju attprogrammatiskt råder det avgörande motsättningar mellan de två stora politiskapartierna på den punkten. Men så är det för ingen del - och del är del som ärså förvånande. I energifrågan har centerpartister och socialdemokrater tidigareslagits så att hårtotlarna rykt. stod och hävdade attcenterns energibalans inte går ihop. Men är centerpartister ochsocialdemokrater rörande eniga i utskottet. Socialdemokraterna tycker bara allsubventionerna kunde ha gått till litet fler företag och har reserverat sigjust i fråga om denna speciella detalj. Delenda parti som här har en annan och genomarbetad grundsyn är vänsterpartietkommunisterna. I våra motioner har vi några konkreta förslag. De storaenergikrävande processindustrierna måste, enligt vår mening, lagstiftningsvägentvingas att la lill vara nu bortslösad energi, och detta måste ske iobligatorisk samplanering med kommunerna. En sådan obligatorisk samplanering ären självklarhet i varje sund energihushållning. Den är nödvändig ocksåtekniskt, om inte olika företag och kommuner skall agera förbi varandra ellerbygga upp separata system. Slutligen är den nödvändig för att framtvinga självabesparingarna, för annars kommer de, enligt vår åsikt, att till stor delutebli. Nuinträder det märkliga. Utskottet avvisar tanken på en sådan obligatorisksamplanering. Del säger mer eller mindre rent ut att energibesparingar iindustrin är industrins ensak. Vidare säger utskottet atl del inte villtillstyrka så långtgående statliga styrningsåigärder som vpk föreslår. Dessauttalanden har både och socialdemokraterna skrivit under. Rörandeenighet, ingen opposition. Vimenar att både och socialdemokraterna har en helt ohållbar ståndpunkt idet här fallet, en ståndpunkt som egentligen helt strider mot deras egnapolitiska synsätt. Jag skall litet grand gå in på den saken. Låtmig först syssla med . gick ut och krävde stopp för marschen ini kärnkraftssamhället. kommunisterna krävde också, låt vara pådelvis andra grunder, ett stopp för marschen in i kärnkraftssamhällel. Men vpkhar helt klart för sig all detta bara kan uppnås under myckel bestämdaförutsättningar. Man måste planmässigt förskjuta ekonomin steg för steg bortfrån rovdriften på skog och malm till höga grader av förädling. Man måste ocksåplanmässigt och med obligatoriska åtgärder nedbringa spill och minska bristernanär det gäller sammanhangen i den tekniska utbyggnaden på energisidan. Centerndäremot utfärdar sina löften ulan att vilja gå med på några planmässigaåtgärder. Centerpartisterna tror all man kan överlåta åt näringslivet altbestämma självt om det vill spara energi eller inte. De tror uppenbarligenockså på att processindustrins rovdrift är någonting som bara skall släppasfram. Det förvånar i och för sig inte med tanke på hur många centerpampar somär intressenter just i den delen av ekonomin. Allt detta gör ju att centernminskar sin egen trovärdighet än mer. Därmed spelar i verklighetenkärnkraftens anhängare och intressenter direkt i händerna. Såkommer vi lill socialdemokraterna. Deras ställningstagande är på sätt och visännu mer ologiskl och oförklarligt, och det har förvånat oss.Socialdemokraterna anklagar ibland regeringen, i regel med skäl också, för företräder en låt-gå-politik, att den lämnar fältet ål kapitalägarna äveni de fall där stat och kommun borde ha haft ett övergripande inflytande. Mennu stöder alltså socialdemokraterna regeringens förslag alt man medsubventioners hjälp skall låta förelagen frivilligt vidta de åtgärder som definner för gott. Man avvisar kommunisternas förslag att samordna genom enobligatorisk planering i samhällelig regi. Vi frågar oss varförsocialdemokraterna går den privata storindustrin till hända på detta säu. Det ärju till direkt förfång för energisparandet. Hellre kapitalets frihet än etteffektivt energisparande - del tycks på något sätt vara ochsocialdemokraternas gemensamma linje i denna fråga. Jag vill ställa frågan:Menar verkligen socialdemokraterna djupare sett all energisparandet på dettasätt skall lämnas åt förelagens godtycke? Menar socialdemokraterna attenergislukarna i stål- och skogsindustrin genom sina direktörer själva skallfå bestämma om de vill spara eller inte, om de vill sälja kraft till kommunernaeller inte, om de vill medverka till gemensamma energisystem sinsemellan ellermed kommunerna eller om de vill avstå från del? I så fall är del ett häpnadsväckandevaklslående om kapitalägarnas frihet alt förfoga över energireserverna pådetta område. stod och angrep för att ha misslyckatsi fråga om energibesparing, och detta väl inte ulan skäl. Men , två dagarsenare, är alltså socialdemokraterna beredda att Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. hand i hand med centerngodkänna ett, som vi menar, fullständigt ineffektivt sparsystem, därinitiativet helt lämnas åt privatkapitalet. Det är ju nämligen inte särskiltrealistiskt att tro, atl de mest energikrävande branscherna skall varaintresserade av omfattande investeringar i nya energisystem. Som bekant ärdessa branscher på nedgång och investeringsviljan är där allmänt sett låg. Vpkhar en klar mening i denna besparingsfråga. En effektiv energibesparing inomindustrin kräver lagstiftning i en eller annan form. Den kräver samhälleligledning i planeringen på den sektorn. Den kräver alt teknik och systembyggandestyrs av de politiskt ansvariga, inte av privatföretagens ledningar. Den kräveratl man obligatoriskt samplanerar mellan kommuner och företag. Annars flyterdel hela ut i sanden. Vitycker att del är oansvarigt alt förleda människor till tron, att effektivaenergibesparingar kan nås med en kapitalets låt-gå-politik, som i del härfallet nödtorftigt har guldkantals med subventioner ål dem som redan ärförmögna. Meddessa synpunkter, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-molionerna 1526 och881 i här tillämpliga delar. av den energi som räknas in i statistiken används iindustrin. Energianvändningen per producerad enhet i , den s. k.speciflka energiåtgången, är lägre än i andra industriländer. Vi har alltsåredan en effektiv energihushållning inom industrin. De senaste årensprishöjning på energi har medfört ytterligare effektivisering. Fortfarandefinns det emellertid stora energivinster all hämta. Spillvärmeutnyttjandeoch nya, mer energihushållande maskiner och system kräver investeringar, ochdel kärva finansieringsläge vi nu befinner oss i gör det naturligt atlföretagen prioriterar investeringar, som ligger mer i linje med derasproduktion än energiframställning och låter krafiförelagen och oljebolagensköta energifrågan. Ursamhällets synpunkt innebär detta en suboptimering. Besparings-investeringarger mer energiulbyte än utbyggnadsinvesteringar. Del kostar mindre att sparaen kilowattimme än atl bygga ul ytterligare en kilowattimme i t. ex.kärnkraftverk. Kraflförelagens prissättning döljer emellertid dettaförhållande. Elektricitetsäljs nämligen betydligt billigare än vad det kostar alt framställa den ikärnkraftverk. De betalda stora vattenkraftverken i norra strömmen från kärnkraft- och oljekraftverk. Stora kunder, t.ex. processindustrierna, får dessutom förmånliga avtal med kraftföretagen, somgör strömmen så billig att det inte kan försvaras företagsekonomiskt atl avknappa kapitaltillgångar prioritera energibesparande investeringar, även om dei sig själva är lönsamma. håller på atl analysera dessaförhållanden. 1975års energipolitiska beslut innebar en stor.förändring i inställningen lillenergifrågor i vårt land. bestämde sig för att stödja ener- gihushållning, inte enbartenergiframställning. Del råder full enighet om detta. Skillnaden ligger i hurmycket samhället skall satsa på det ena och del andra. I budgetpropositionenanslås 170 milj. kr. för energibesparande åtgärder inom näringslivet, vilkelär mer än dubbelt så mycket som del belopp som har anvisats för del nulöpande budgetåret. 1 propositionen 95 satsas ytterligare 100 miljoner för allhöja bidraget från 35 till 55 96 av investeringskostnaderna. Utskottet är enigtom alt föreslå atl bifalla detta förslag. Yrkandenai socialdemokraternas motion 1524 slår in öppna dörrar. Självfallet skalleffekterna av de statliga insatserna för energibesparing i näringslivetnoggrant utvärderas. Energikommissionenhar i uppgifi alt ta fram underlag för ett långsiktigt program för effektivareenergianvändning bl. a. i industriella processer och vid uppvärmning avlokaler. 1 direktiven sägs att "del är angeläget atl kommissionenanalyserar konsumtionsulvecklingen samt vidtagna hushållningsålgärderoch anger sektor för sektor, vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas. 1 dettasammanhang är koinmissionen oförhindrad att också studera alternativ tillnuvarande bidragssystem för energibesparande åtgärder, t. ex. olika former avlåne- och lånegaran-lisysiem. Redovisning bör ske i form av ett åtgärdsprogram,eller flera alternativa program, som kompletteras med en redogörelse för samhälleligakonsekvenser av olika slag - ekonomi, sysselsättning, hälsa, miljö etc.Redovisningen bör i möjligaste mån vara sådan atl en avvägning kan göras mellaninsatser inom olika konsumtionssektorer i syfte all nå den totalt sett mesteffektiva sammansättningen av åtgärder i relation lill insatta medel ochresurser." Industriverkethåller just på med atl räkna fram en sådan utvärdering. Självfallet kommerkommissionen att beakta den utvärdering som industriverket väntas få klar isommar och dra slutsatser av den för sina förslag. Ipropositionen 100 säger föredraganden: "Storleken på energibesparingen aven åtgärd i förhållande lill bidraget måste enligt min mening vara avgörandeför om bidrag för åtgärden skall lämnas eller inte och för bidragsbeloppelsstorlek." Stödet skall alltså anpassas så att det ger största möjligabesparing. Industriverkethar fått in många ansökningar efter det alt propositionen 95 lagts fram. Delfaktum atl man nu kan stödja också större och ännu mer energibesparande projekthar inte betytt all man har behövt säga nej till förslag från mindre förelag.Det är alltså precis lika stor spridning på bidraget nu som det var innan denhär förändringen vidtogs. Självfallet kommer kommissionen atl la hänsyn iil'1erfarenheterna av stödåtgärderna och föreslå ändringar för ännu bättrehushållningsresuliat. Att, som socialdemokraterna i sin reservation gör, krävaen särskild utvärdering av fördelningen skulle ge kommissionen ofruktbartmerarbeie. Utskottet föreslår avslag på motionen 1524, I vpk:s motion 1526 påstårman atl det är föga sannolikt all förelagen Energibesparandeåtgärder inoi7i näringslivet m. m. 10 protokoll 1976/77:133-134 Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. tar någrainvesteringsinitiativ så länge konjunkturen inte vänt och all därför stöd lillenergibesparingar inte skulle vara effektiva. Detta motsägs av den erfarenhetindustriverket redan fått genom den aviserade höjningen av bidrag lillenergibesparande åtgärder inom näringslivet. En myckel stor anhopning avansökningar har redan kommit in. Inomprocessindustrierna, där man inte i dagslägel vågar salsa på investeringar förall öka kapaciteten, har just detta bidrag till energibesparing visat sigmycket effektivt, då man därigenom kan sysselsätta de anställda med sådanainvesteringar som ökar konkurrenskraften, eftersom man sänker sinaproduktionskostnader. Beträffandesamordningen av energiplanering i kommunen håller just på attförbereda etl beslut om energiplanering, där kommunen enligt lag bl.a. skall undersöka förutsättningarna all genom samverkan med processindustringemensamt lösa energifrågan, beträffande både tillförsel och hushållning. i hävdar att tvång är nödvändigt. Vi tycker atl man åtminstoneförst bör pröva en frivillig väg som bygger på sund ekonomi. Vi tror alt det äreffektivare, men självfallet måste samhället gå in med sin helhetssyn och sinsamordning. Utskottet föreslår avslag på motionerna 1526 och 881. Imotionen 217, som väcktes under allmänna motionstiden av m. fl.,poängteras vikten av all vattenkraften i mindre vattendrag tas till vara. Delväntas en rapport från med redovisning averfarenheter från försök med moderna självgående små kraftverk. Industriverkethar nu fått i uppdrag all utreda frågor om bidrag för nyanskaffning,nyanläggning eller upprustning av små konventionella vattenkraftverk utifråndessa erfarenheter. Motionens syfte är alltså tillgodosett. Motionen865 av m. fl. lar upp några förslag lill energibesparing, somgäller möjligheten atl minska belysningen i skyltfönster samt gatubelysningen.De förslagen kommer atl beaktas i . Motionen393 av m. fl. berör stadsgasverkens situation. I samband med deplaner som föreligger på en introduktion av naturgas räknar utskottet med attregeringen kommer att noga följa siadsgasver-kens situation, så alt dettekniska kunnandet och de materiella resurserna las till vara. Jag ber all få yrka bifall lill utskottets hemställan på samtligapunkter. i (vpk)kon genmäle: har många riktiga, kritiska synpunkter på dagenstillstånd, men hon drar precis motsatt slutsals mot vad man skulle vänta sigatl denna kritik logiskt borde föranleda. Och del är väl del typiska medcenterns dilemma att man gärna exploaterar en viss form av skenbarsamhällskritik och sedan handlar tvärtemot vad denna samhällskritik borde ledalill. Sedanhar en mycket intressant form av politisk demagogi för sig. Vitycker inte om tvång, säger hon, i . Jaså, en lag, stiftad avlandets valda församling, är tvång enligt , och hon tycker inte omsådant tvång. Med den logiken skulle ju varje form av lagstiftning sominkräktar på kapitalets frihet vara tvång. Frihet beslår enligt ideologi i att kapitalel får fara fram i stort sett som delvill och all det skall få subventioner för att del skall bli snällt i ett ellerannat avseende. Men all på något sätt med lagstiftning försöka få kapitalet allinse ett samhälleligt ansvar, det kallar tvång, det är eninskränkning av friheten. Ett fullständigt ohållbart resonemang, en1800-ialsmässig liberalism som inte hör hemma i detta århundrade! FruHambraeus förpliktar sig egentligen i den här situationen till en myckel längregående logik än socialdemokraterna behöver göra. Socialdemokraterna är juanhängare av kärnkraft och kan alltså hänvisa till utbyggnaden av en möjligenergikälla, och besparingstvångel blir inte lika hårt med derasförutsättningar. Men är ute i en myckel riskabel situation. Villni ha ett kärnkraftsfritt samhälle och etl stopp för den vidaremarschen in i kärnkraftssamhällel nu - jag vet inte om ni håller fast vid denmålsättningen, men ni har i skilda sammanhang gjort ett stort nummer av den -måste ni åstadkomma och har också förpliktat er att åstadkomma en avsevärdbesparing.