prot · G009137 · 1976-12-31 00:00:00 — Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet1976, m. m. utan au han inte tycker om den administrativa praxisen när det gällersamordningen av regeringsarbelet. Snarare är del väl en intern fråga förregeringen hur den löser problem av det slaget. Del kan inle riktigt varariksdagens eller konstilulionsulskollels sak all lägga sig i detta. Däremothar vi all anledning alt lägga oss i saker som berör allmänheten och saker somangår myndigheter. Utskottet kan i årets granskningsbetänkande med visstillfredsställelse konstatera alt de anmärkningar, kritiska funderingar ochpåpekanden som vi framfört med anledning av regeringens behandling avbesvärsärenden har haft avsedd effekt. Regeringen har - del är alltså denförra regeringen jag talar om - på etl förtjänstfullt sätt uppmärksammat deskall vi säga brister och ofull-komligheier som fanns i hanteringen och försöktråda bot på dem. Vad jag nu sagt innebär ingen kritik mot den lidigare regeringen. Detvar bara så atl utskottet uppmärksammade saker som inle fungerade riktigt bra.Regeringen log delta ad nolam, och del tycker jag är värdefullt. Men jag harväldigt svårt all förstå atl del förhållandet atl del finns olikasamordningskanslier kan utgöra någon rimlig grund för kritik. socialdemokratiska reservationen 1 finns det en del andra konslifika saker.Reservanterna talar om all antalet sakkunniga med politiska uppgifter harfördubblats efler regeringsskiftet. Delta är ett påslående som saknar grund,men del är inte det enda påståendet i den reservationen som hänger i luften.Reservanterna vet uppenbariigen inle alt del är så, och det är väl typiskt förhela reservationen. Delär en sak som jag har lagt märke till de senasle dagarna. Del finns ensakkunnig som lidigare haft en tjänst med hög lön. Han har fåll behålla dennalön när han flyttat över lill . 1 en del tidningar, typAftonbladet, har detta faktum, all en person får behålla sin gamla lön, gjortslill en insinuation om atl den nya regeringen öser ul pengar och fördubblarlönerna och mer än del för dem som anställs som sakkunniga. Jag vill, herrtalman, slå fast all denna insinuation är grovt felaktig, ja, jag skulle viljasäga lögnaktig. Deuppgifter vi inom utskottet kunnat la fram tyder pä att regeringen har följtexakt samma praxis som den tidigare regeringen hade. Jag ser ingen anledningalt man pä någol säll skall lycka all denna praxis, vare sig den utövas av denförra eller av den nuvarande regeringen, är anmärkningsvärd. När det gäller länsstyrelsernas styrelser och en del andra frågor somherr i varit inne på finns det anledning atl återkommasenare. Hen SCHÖTT (m): Sedan jag innevarande återbördats tillkonsti-tulionsulskollel, som jag under tvåkammarriksdagens lid hade glädjentillhöra ell flertal år, har jag åter haft tillfälle delta i granskningen av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Även om uppsättningen avsåväl ledamöter som kanslipersonal lill stor del varit en annan, har ulskoltsarbeleii stort varit sig likt. Denförändring i arbetet som irots allt förelegat har helt naturligt sin förklaringi regimskiftet som en följd av valutgången . För första gångenpä har haft dels en borgerlig majoritet,dels uppgiften alt granska två regeringar, både den gamla socialdemokratiskaoch den nya borgerliga. Detta har onekligen gjort årets granskningsarbeieextra intressant. Arbetet har, som här framhållits av tidigare talare, ocksåpräglats av en helt annan aktivitet än lidigare från de socialdemokratiskaledamöterna. Andratalare har att för kammaren redovisa ärenden där meningarna i utskottet gåttisär. För min del skall jag endast i korthet beröra några frågor, där ihuvudsak enighet numera råder, men som är av den betydelsen att deregelmässigt behandlas i dechargebeiänkandei och där ett understrykande avkonsiituiionsulskoitets syn är angelägel. Denförsta frågan gäller punkt 5 i betänkandet - frågan om remisser lill lagrådet. Jagskall inle uppta kammarens tid med alt i detalj återge de olika turer som dennafråga varit föremål för under gångna år. Låt mig endast erinra om atl deborgerliga partierna motsatte sig slopandet genom riksdagsbeslut och 1971av den s. k. obligatoriska lagrådsgranskningen och atl dessa partier velatåterinföra den som ett vidgat skydd för rälts-säkerhelsintresset och förenhetlighet, konsekvens och klarhet i rättssystemet. Medoro och ogillande har de noterat den markanta nedgången av antalet lagförslagsom granskats av lagrådet. Av de till avgivnalagförslagen har således endast åtta blivit föremål för sådan granskning, medanmotsvarande antal för är 1970 var omkring 60. Nämnasbör här all riksdagsutskott begärt lagrådetsyttrande över propositioner. Del har skett i tre fall, alla pä begäran avjustitieulskotlet. Dendåvarande socialdemokratiske departementschefen uttalade i fiol, att han intehade någol alt invända mot att lagrådets ställning blev föremål för enförutsättningslös utredning som gällde lagrådets uppgifter inom helalagstiftningsområdei. Härtill kommer atl den av den nya regeringentillsatta utredningen om förstärkt skydd i regeringsformen för de medborgerligafri- och rättigheterna enligt sina direktiv även skall pröva frågan omlagrådels framlida ställning, och vidare all till grund för kommitténs arbetehärvidlag skall ligga en utredning som verkställs av en särskild utredningsmanoch skall vara avslutad . Delär under dessa förhållanden förklarligt att etl enigt konstiiuiions-ulskotl medhänsyn till det pågående utredningsarbetet inle funnit anledning alt göranågol särskilt uttalande om utnyttjandet av lagrådsin-slilulet . Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet1976, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet1976, m. m. Sånågot om punkten 6 - frågan om utgivningen av . Pådenna punkt skall jag falla mig mycket kort. Allatorde numera vara överens om framför allt del orimliga i atl en författningträder i kraft före utgivningsdagen. Ettenigt konstilutionsutskott framhåller också i anledning av årets granskningviklen av all informaiionskravet blir tillgodosett genom atl erforderlig tidfår förflyta mellan författningars utgivning av trycket och ikraftträdandet.Utskottet finner del vidare tillfredsställande att statsrådsberedningen i enden daglecknad promemoria om rutinerna vid handläggningen avregeringsärenden m. m. förordat alt den hittillsvarande allmänna minimitiden aven vecka mellan utgivningsdag och ikraftträdande förlängs lill . Utskottetsgranskning har vidare bl. a. utvisat all drygt 25 författningarsikraftträdande angetts till dag som regeringen bestämmer. enhälliga mening är en lill innehållet så obestämdikraftträdandebestämmelse inte tillfredsställande från informationssynpunkt.Utskottet finner det därför angeläget att en sådan ordning inte används annatän i undantagsfall och när del av alldeles speciella skäl är befogal. Underpunkten 7 - propositionsavlämnandet lill - erinras i betänkandet omatl konslitutionsutskollet vid fjolårets granskning kunde konstatera vissaförbättringar men alt förhållandena trots detta inle var tillfredsställande,varför del för arbete var nödvändigt med ytterligare förbättringar. Vidareerinras om frågans belysning dels genom utredningen av arbetsformeri dess avgivna belänkande Riksdagsarbetels planering, dels avstatsrådsberedningen som i sin lidigare omnämnda promemoria den 6 september1976 understrukit vikten av alt gjorda uttalanden ochpåpekanden angående propositionsavlämnandet beaktades. granskning i är framgår bl. a. att en osedvanligtstor andel propositioner lämnats under av resp. propositionslid ochäven under samt alt nästan en fjärdedel av alla propositioneravlämnats efter propositionstidens utgång. har ju också i sittanförande med rätta särskilt anmärkt på detta. Granskningenhar vid en jämförelse med 1975 visat alt en del förbättringar skett men attdet i vissa avseenden även inträffat klara försämringar. Således harexempelvis nästan hälften av alla propositioner avlämnats under avproposilionsliden. Utskottethar funnit det angeläget framhålla att den propositionsför-leckning som lämnasi januari blir så realistisk som möjligt, då den ju i myckel styrriksdagsarbetets planering. Särskiltanmärkningsvärt är att 30 propositioner avlämnats ulan atl havarit upptagna i förteckningen. Ettenigt konstilutionsutskott framhåller i sin sammanfattning det självklarakravet att riksdagsordningens tidsfrister bör respekteras och vikten av alt man undvikeralt koncentrera propositionsavlämnandet till några fä dagar i slutet avproposilionsperioderna. Med det anförda vill jag understryka vad etl enigt konstitutionsutskottframhållit beträffande de vikliga frågor i vår samhälls-styrelse som remissernatill lagrådet, utgivningen av ochpropositionsavlämnandet till utgör. ber jag atl medhänvisning till vad som anförts i utskottets belänkande frän den borgerligamajoritetens sida, och här i kammaren av herrar i , Fiskesjöoch i , få yrka bifall till utskottels hemställan påsamtliga punkter. HerrBERNDTSON (vpk): Konstilulionsulskollets uppgifter när det gäller alt granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning är fastställda iregeringsformen. Med de uppgifter som åvilar detta utskott borde det varanaturligt all alla partier som enligt gällande valordning blivit representeradei också har möjlighet all delta i konsti-tutionsuiskotletsgranskningsarbete. Av kända skäl har kommunisterna inte kunnatdelta i utskoitsarbeiet. Möjligheter alt framlägga alternativa förslag elleratt påverka utformningen av uttalanden har sålunda inle funnits. Våraståndpunkter får därför redovisas här i kammaren vid behandlingen av deenskilda avsnitten i granskningsbelänkandel. Jag hoppas dock, herr talman, attden säregna placeringen av vpk-represenianlerna på dagens talarlisla inte äruttryck för någon viss linje. Rimligtvis bör nämligen samma regler gälla som ompartiet vore representerat i utskottet. Ulanalt föregripa den särskilda behandlingen av olika frågor, där f ö. fleraföreträdare för vpk kommer att delta, vill jag gärna ha sagt att den uppdelningi majoritets- och minoritetsslåndpunkier som förekommer i vissa frågor intealltid på ett övertygande sätt blottar de verkliga problemen. Omman, som de borgerliga gör, riktar kritik mot en i denförutvarande regeringen för handläggningen av 80, är jag inle säker påalt man angriper de verkliga problemen. blottar man sin negativainställning till hela projektet. Om man, som socialdemokraterna gör, riktarkritik mot en i den nuvarande regeringen för handläggningen avenergifrågorna, är jag inle heller säker pä att man angriper de verkligaproblemen. Del är inte regeringens svek i kärnkraflsfrågan man angriper genomtalet om ministerstyre ulan snarare alt någon i regeringen åtminstone sökt gesken av alt fasihålla vid givna löften. Procedureni samband med regeringsskiftet ägnas betydande utrymme igranskningsbelänkandel. Den formella gången har kanske i stort sett följtgällande regler. Andra följder av de borgerliga partiernas övertagande avregeringsmakten - nog så allvarliga - faller i stort sett utanför granskningendenna gång. Vi instämmer emellertid i den kritik som fram- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. m. m. 7 protokoll 1976/77:136-137 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. m. m. förts i reservationen 1mot fördröjningarna av beslutsprocessen inom . Avlämnandet avkömpletteringsproposilionen nämns som ett exempel. Det har också blivit andraföljder av regeringens sammansättning. Regeringspartiernas agerande ikammardebaiter har stundom - så också i dagens debatt - gett intryck av atldel inte är en regering utan tre som skall framträda för . Däremotfinns del anledning alt ifrågasätta, om handläggningen av energifrågan, som fö. behandlas i en särskild reservation, är helt adekvat i detta sammanhang. Konstitutionsutskoltetsredovisning av förändringar i kommittéväsendet efler regeringsskiftet ärförvånande okritisk. Nedläggningen av vissa utredningar, förändrade direktivoch personsammansättningar, etc. kan ha haft effekter på frågornas lösning somborde ha motiverat en kritisk granskning från utskottets sida. Denständigt återkommande frågan om propositionsavlämnandet lill riksdagenåterkommer också i delta betänkande. Vpk har tidigare starkt reagerat motanhopningen av propositioner i slutet av proposilionstiderna. Ånyo understrykerkonslilutionsulskottet vikten av atl man undviker alt koncentrerapropositionsavlämnandet i slutet av propositionsperioderna.I detta uttalande kan man instämma och hoppas att en klar förbättring skallkomma till stånd. Andra talare från vpk kommer att redovisa våra synpunkter på de olikadelfrågorna i betänkandet. Beträffande reservationen 1 delar vi i huvudsak denkritik som framförs mot den bristande samordningen inom regeringen, och vikommer därför att stödja denna reservation. iTrollhättan (s): Av hänsyn för kammarens lid har jag vall alt inle gå in i debattenefler de olika talarna ulan alt i stället göra det , när talarlistan ärgenomgången. Förmig spelar demokratins handlingsförmåga och parlamentarismensfunktionsduglighet en utomordentligt stor roll, och del var från den utgångspunktenjag gjorde milt föregående inlägg. 1 det sammanhanget kommer otvivelaktigtregeringsärendenas handläggning i centrum, och del ingår faktiskt ikonstitutionsutskottets uppgifter atl granska hur regeringsärendena handläggs.Man får då också la upp frågan om organisationen av regeringsarbetet. Jagdelar den uppfattning som gav uttryck ål lidigare, nämligen atten regering skall ha mycket stor frihet när del gäller alt ordna sinaangelägenheter. Delta underströk jag också när de nuvarande grundlagarnaantogs, och jag håller fast vid denna ståndpunkt. Men redan då framhöll jag attom det visar sig att denna frihet får konsekvenser som jag inle kan godta, atlärendena går snett - eller hur jag skall formulera det - dä återkommer jag medmin kritik. Nutycker jag att handläggningen i den nuvarande regeringen inte har gått bra ochatt samordningen inte har fungerat på ell tillfredsställande säll - och då sätter jagin min kritik här. Och jag gör del från konstitutionella utgångspunkter, justmed utgångspunkt i kravet på demokratins handlingsförmåga ochparlamentarismens funktionsduglighet. Tydligenser man bland de partier som stöder regeringen litet olika på frågan om de tresamordningskanslierna. var helt gripen av tanken au man skulleha tre kanslier. Däremot var både i och iNässjö litet mera kritiska mot detta; de kunde i varje fall tänka sig alldiskutera denna anordning. Och om uppfattar vad jag sade om dettai mitt föregående inlägg som ett tips till regeringen, så gärna för mig! Villregeringen göra om organisationen, så kommer inle jag all kritisera del - dåhar ju den kritik jag här har framfört burit resultat. BertilFiskesjö underkände min hänvisning till den framställning som Hammerich hargjort om tillkomsten av de tre samordningskanslierna. Han gjorde det med denutsökta formuleringen att "det inte ingick i konsiituiionsulskoitetsuppgift all granska hans bord". Nej, del gör del uppenbariigen inle! Meningen har kunnat bestrida atl Hammerichs framställning stämmer medverkligheten! Jaghar försökt följa tidningsdebatlen på denna punkt. Är den framställningenriklig i sina huvuddrag har vi en förklaring lill den brist på samordning somkännetecknar den nuvarande regeringen. Den ger möjlighet lill enparliprofilering, men den försämrar möjligheten all uppträda som den enhetpariamenlarismen fordrar alt en regering skall utgöra. Manhar ansett atl del var etl olyckligt exempel jag valde när jag log framkömpletteringsproposilionen. Lät mig då fråga de föregående talarna: Vilket århar den föregående regeringen lagt fram kömpletteringsproposilionen efler den1 maj? Att propositioner har kommit sent har även jag varit med om attkritisera, men här gällde det just kompletteringspropositionen, om vilken detfinns särskilda regler i riksdagsordningen därför atl skall hinnamed sin behandling av denna proposition. Sedanslår del också klart att del blir en renl formell behandling av kömpletteringsproposilionenhär i . Man går t. o. m. så långt - som jag har påvisat i mittföregående anförande - all får upphäva beslut som tidigarehar fattat, på grund av alt man har ändrat ståndpunkt, och del ser jag som ettresultat av bristen på samordning. När hände detta sist? Mananser också alt det brister i fråga om utgivningen av Svenskförfattningssamling, och myckel av det som anfördes pä den punkten vill jaghelt instämma i. Jag har år fört fram denna tanke och slött den. Menfrån den utgångspunkten förvånar del mig atl det inte är fier som delar minkritik av tidpunkten för utgivandet av den författning som gäller val avlänsstyrelsernas styrelser. Vibrukar då och då resonera om statsråds närvaro i kammaren. Låt mig dåregistrera all nu har regeringen en företrädare här, nämligen i brukade ofta kritisera stats- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet1976, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsskiftet1976, m. m. rådens frånvaro i kammarentidigare. Jag kunde inte höra den minsta kritik från . Slutligen,herr talman, när det gäller de borgerligas hållning varslade iNässjö om atl nu kanske del skulle bli en ny attityd här. Låt mig därför fråga:Varför har inle de borgerliga hittat några fel hos de nuvarande statsråden? HerrFISKESJÖ (c). Också jag noterade - som jag bl. a. berörde i milt tidigare inlägg -atl efterlyste statsråd i kammaren under denna debatt.Del har aldrig gjort tidigare. Av del kan man dra slutsatsenalt han är gladare över atl se företrädare för den nya regeringen i riksdagenskammare än företrädare för den gamla. Sedankom också i sill inlägg tillbaka lill regeringens tillkomst,lill frågan om samordningskanslier och liknande ting. Närdel gäller alt bedöma Hammerichs bok vill jag inle deklarera några bestämdaslutsatser. Jag vet inte hur mycket som är riktigt i den boken, hur myckel somär skicklig journalistisk konstruktion och hur mycket som är renl skvaller. Jagtycker att del över huvud taget är litet märkligt all man gör en skall vi sägamaklspelsbok av traditionell karaktär till etl slags huvudnummer i endechargedebatt här i riksdag. Menoavsett hur det har gått till när man bestämde sig för arbetsformerna i dennya regeringen, vidhåller jag att detta är regeringens ensak. När vi log dennya grundlagen var vi överens om alt sådana här frågor skulle regeringen fåordna upp efter bästa förstånd och för all tillfredsställa de speciella behovsom kunde finnas i olika typer av regering. När jag hörde kom jag alt undra om han nu vill lämna sin gamla ståndpunkt och förordaatl vi skall ha en ingående och detaljerad reglering av hur del skall gå lilli kanslihuset. Jag vill del inte; jag tror all en regering behöver en vissrörelsefrihet, och jag tycker att de nuvarande reglerna i grundlagen är helttillfredsställande. Avmitt inlägg drar den slutsatsen alt jag var helt"gripen", som han uttryckte sig, av den typen av samordningskansliersom inrättats. Det har jag inle sagt! Jag sitter inte i regeringen, och jag kaninle avgöra hur den här formen av samordning fungerar. Det är heller inle minuppgift all göra det, ulan del är de närmast berörda, dvs. statsrådskrelsen,som får la ställning lill om den nuvarande ordningen är bra eller dålig och -om de tycker att den har brister - ändra på den. Jag är inte gripen av vare sigdet ena eller det andra, utan jag har sett på frågan frän rent konstitutionellsynpunkt. Har man den utgångspunkten finns det ingen anledning all framförakritik. Sedanåterkommer till alla sina obestyrkta påståenden om atl delhar fungerat dåligt, alt pariamenlarismen pä något vis skulle ha gått snettosv., men han kommer inte med några bevis för detta. Såvitt jag kan förstå harpariamenlarismen fungerat alldeles utmärkt. Vad är det, om man utgår frånparlamentarismen, som har klickat sedan den nyaregeringen tillträdde, ? Plocka fram några bevis, så allvi konkret kan diskutera dem! Om bara helt allmänt tyckerilla om den nya regeringen och den politik den för, så är det en sak för sig.Det är en politisk fråga, och har naturligtvis rättighet all havilka synpunkter han vill på den. Men vad jag ifrågasätter är om en diskussionom regeringens allmänna politik hör hemma i den debatt anordnad i anledning avkonstilulionsulskollels granskning av regeringsärendenas handläggning. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Hen i (m): Lät mig konstatera all i har fått sin önskanbönhörd i vad avser närvaron av etl statsråd; vi har med här ikammaren. Men vi har ju också tre andra - f d. - statsråd inne i kammaren,vilka vi inte hade glädjen alt se i statsrådsbänkarna när vi lidigarediskuterade dechargefrågor. är de dock här. Detta är naturligtvisglädjande, även om det är en smula senkommet. Jag har samma uppfattning i denhär frågan nu som den jag redovisade i mitt första anförande. Varförhittar vi inga fel hos den nya regeringen, undrade i Trollhättan.Som jag konstaterade har den nya regeringen suttit vid makten ,och om man vill vara elak kan man säga att den inle haft så förtvivlat storachanseratt ställa till med särskilt mycket. Om kommer tillbakamed denna fråga senare - eller två - är del möjligt atl man skullekunna ge ell annat svar, men får vi alltså avvakta liden och se. Minambition i dessa sammanhang är definitivt inte atl till varje pris, till varjestavelse och till varje bokstav försvara regeringen bara därför att den råkarvara mig politiskt närstående. Men detta får vi återkomma till. Jagtycker dock att i är en smula inkonsekvent. Hanpåstod i sitt första anförande att jag hyser viss tveksamhet när det gällersamordningskanslierna eller alt jag åtminstone var beredd att diskutera dem,men i nästa andetag sade han att jag inte har det allra minsta av kritik allrikta mot dem. Detta hänger naturiiglvis inte riktigt ihop. Låtmig bara säga, herr talman - jag kan här instämma i vad yttrade -alt den nya regeringen parlamentariskt sett har fungerat väl. Några men förriksdagens arbete har sålunda icke uppkommit. Samordningskanslierna ärregeringens instrument för alt samordna sin politik inom sig just för alt kunnauppträda enigt och slagkraftigt utål. Del är ingenting märkvärdigt med del, ochvi som har erfarenhet av de här kanslierna tycker inte alt de, för atl citeraherr , skulle vara "tunga och byråkratiska instrument". Jagvill erinra kammaren om atl när vi i andra sammanhang har diskuteratregeringens arbetsformer har vi varit oense. När del har gällt frågan omomrösiningsregler inom regeringen har i med storskicklighet och stor kraft hävdat alt därvidlag skall riks- Regeringsskiftet1976, m. m. Nr hålla fingrarna borta. Regeringen skall själv lösa sinasamordnings- den problem,sina omröstningsproblem och vad det kan vara fråga om - det 24 mai icke med att göra. -------------- Vihar haft en något annan uppfattning från borgerligt håll just i den Granskning av speciellafrågan, men vi kan ändå hoppas att härvidlag statsrådens ärkonsekvent och lämnar åt den nya regeringen atl klara av sina sam- tjänsteutövning ordningsproblempå det sätt som den finner lämpligast. Och de här tre m. m. samordningsgrupperna är faktiskt inie några kanslier, som här harsagts; delför ju tankarna till stora enheter som styr och stretar ål var sitt Regeringsskiftet håll, vilket del inte alls är fråga om. De fungerarjust så som namnet 1976, m. m. angerför atl på ett smidigt och effektivt sätt samordna olika frågor, så all samarbetet skalllöpa snabbi och effektivt. Det är ell olyckligt exempel - otur för herrJohansson i - att dra upp den mycket marginella förseningen avkömpletteringsproposilionen. Som jag sade i milt förra anförande finns detskäl för den. Jag vill bara peka på en ytteriigare synpunkt, nämligen denkursjustering sorn gjordes och som ledde till alt man fick räkna omstora delar av tabellverket i kömpletteringsproposilionen, vilkel naturligtvislog .