prot · G009130 · 1976-12-31 00:00:00 — Det måste enligt vår mening finnasmöjlighet för samebarn all - eller kanske iförskolan och -undervisas pä samiska, all medandra ord bli tvåspråkiga i slället för halvspråkiga. Avundersökningar som gjorls, nu senast av sameuiredningen, framgår au del påmånga platser i finns underiag för klasser med samiska som undervisningsspråk ochsvenska som andra språk. Därtill krävs givetvis lärare som kan undervisa påsamiska. I motionen 1975/76:1501, som också behandlas i detta betänkande,framhålls slarkl behovel av all del utbildas lärare med samiska som modersmålför olika nivåer i utbildningen. De synpunkter som där framförs ärbeaktansvärda. Jag nöjer mig av formella skäl med atl yrka bifall till yrkandet1 i det här avseendet i motionen 1448. Belräffandeyrkandel 3 i motionen 1448 säger utskottet att del är för tidigt alt nu bildasig en uppfallning om behovel av del slags garantier som vi motionärer vill haför Sameslöjd och Malerial AB:s verksamhel. Delär rikligt all förelagel kommit lill slånd tack vare bidrag frän anslagetSärskilda slödålgärder i glesbygder. Vad det nu enligt vår mening handlar om ärall genom statliga garantier och särskill stöd ge det här förelaget en faslgrund och en trygghet för den fortsatta verksamheten och en möjlighel all salsapå kvalitet, inte minsl. verklig irygghel för verksamhetens framtid bli så all man ivingas satsa på lällsålda produkter i slället för påsameslöjdens traditioner och på nyskapande. Detla med garantier för den här verksamhelenär f ö. ingenting specielll när del gäller salsningen på samernas inlressen.Samernas folkhögskola får - och del är hell rikligl - sill driflunderskoltläcki, och del borde inte vara märkligare att instifta garantier av samma slagför den verksamhel det här är fråga om. Jag yrkar därför, herr talman, bifalllill moiionen 1448 yrkande 3. Ivpk-molionen yrkas vidare all hos regeringen hemställer om nödvändigaålgärder för alt få till stånd samrådsgrupper mellan samerna och kommuner.Konstilutionsutskottel har i yttrande till kullur-ulskollei endast anföri attnågot hinder inle föreligger för de kommuner som önskar lillsällasamrådsgrupper eller andra rådgivande organ för all tillvarata samernasintressen. Viframhåller i motionen alt frågan om samernas infiytande och möjligheter tillpåverkan av ulvecklingen i de kommuner där samerna bor är en myckel vikligfråga. Konstilutionsuiskoilels yiirande, som kulturutskottet ansluter siglill, uttrycker en myckel avvaktande inställning i stället för del positivayttrande som vi begär i vår motion. Samernahar själva i yttrandet över sameutredningens belänkande och i en särskildskrivelse från redovisal följande: "Enyllersl angelägen fråga som inte uttryckligen behandlas i proposilionen ärsamernas inflylande på för samerna betydelsefulla frågor regionalt och lokaltinom kommunerna. Även om samerna ulgör en betydelsefull del numerärt inomkommunerna inom defe samiska bosättningsområdet har del visal sig vara myckelsvårl för samer all få inflylande inom de traditionella parlierna. I någrakommuner har särskilda samelistor lanserats i kommunalvalen men endasl iJokkmokks kommun har samerna represenlalion i kommunfullmäktige genom partietSamernas Väl. 1proposilionen förutsätls all arbetsgruppen skall ha kontakter bl a på lokalnivå. SSR utläser av delta all sådana kontakter skall las med kommuner. SSRvill här peka pä nödvändigheten av all olika förslag och lösningar prövas föratl säkerslälla ell inslilulionaliseral samiskl inflylande pä nivå.Olika lösningar kan här länkas och SSR vill undersiryka all nyskapade formerför koniakler mellan kommun och den samiska befolkningen inom kommunen börkunna prövas." Delmåste, herr talman, sägas vara elt rimligl krav frän samernas sida atl för demvikliga frågor blir behandlade i samråd mellan dem och kommunerna. Den fysiskariksplaneringen och skolfrågorna är exempel på sådana frågor. Jagvill också betona all ell bifall lill moiionsyrkandet inle på någol säll träderden kommunala självstyrelsen för när. Imin hemkommun finns ett samrådsorgan av del slag viföreslår. Arbelsformerna för del här organel häller pä all ses över, och nyligenhar kommunen och samerna kommii överens om all en arbelsgrupp skall bildas förall föra frågorna vidare mellan samråds-organels sammaniräden. Delhar i visal sig all samrådsgruppen har slor belydelse. Vi finneranledning undersiryka all nu inle bara beaktar vikliga kontaklfrågorpä central nivå, ulan all man också ser lill au del som diskuleras cenlrall kanföras ul pä del lokala planel i kommunerna. Annars finns del en uppenbar riskför atl del uppslår ett glapp mellan vad som beslutas centralt och den nivå därbeslulen skall komma lill prakliskl genomförande. Jagvill alllså, herr lalman, även yrka bifall lill yrkandel 4 i motionen 1448. Hen i (s): Kullurulskollel är i sill belänkande om insatser för samerna enigtUlskollel ansluler sig på alla punkler lill förslagen i proposilionen1976/77:80, som ulbildningsminislern har korlfallal redogjort föt Ulskollelhar pä några punkler gjorl vissa markeringar, som jag skall rikta kammarensuppmärksamhel pä, men försl vill jag belöna all de åtgärder som vi nu beslutarom inte innebär garantier för den samiska kullurens bestånd. I del avseendel ärjag kanske litel mera pessimislisk än vad ulbildningsminislern verkade vara isill inlägg. Dentraditionella samiska kulluren är nämligen på många sätt allvarligl hotad. Detsägs i sameutredningen atl en avgörande förulsätlning för den samiska kulturensfortbestånd är atl rennäringen kan fortleva som samisk näring och atl ellrimligl antal samer kan få sin utkomst av rennäringen eller päannal säll inom samernas Iradilionella bosättningsområde. Propositionenoch utskottets betänkande ger sin anslutning till denna uppfattning, men det ärdå värt atl erinra om att antalet renskötande samer har minskat och nuutgör en räll liten minoritet av den samiska befolkningen. Vidare bör man varamedvelen om all rennäringen under senare är förändral karaklär och atl derenskötande samernas livsmönster är ganska radikalt förändrat. Ackjan harersatts med snöskotern. En stor del av renarna fraktas på lastbilar vidflyttningar. Kommunikationsradion har blivit ell värdefulll hjälpmedel. Plastenersätter delvis traditionella materiel i lasson och andra genuina sameredskap. Deflesla av dessa förändringar har förbällrai arbelsvillkoren i del synnerligensirävsamma arbele som renskölseln innebär. Av del skälet har vi all anledningalt hälsa förändringarna med lillfredsslällelse. Samerna har räll lill enbällre arbelsmiljö på samma säll som andra yrkesgrupper. Men del ärsjälvklarlalt sådana drastiska förändringar av arbelslivel slarkl påverkar den samiskakulluren. Del måsle vi vara medveina om. Delta förhållande stärker ocksåbehovet av slöd för den samiska kulluren. Ulskollelhar funnit del angeläget att framhålla att rennäringen inle är den enda grundenför den samiska kulturen. Som moliv för elt slöd lill samiskl språk och samiskkultur kan anföras att della är av belydelse även för samer som inle får sinutkomst inom rennäringen och som inte bor inom samernas bosättningsområde. De insalsersom nu beslular om berör en rad områden, och del viitnar ocksåkullurulskollels belänkande om; som ulbildningsminislern sade har lill detlafogats yttranden av en rad andra ulskoll. Syflelmed de föreslagna insalserna är all ge slöd ål samernas egna strävanden allbevara och ulveckla den samiska kulluren. Del belönas såväl i proposilionen somi ulskolieis belänkande au insalserna bör göras i nära samarbete med samernaoch deras organisationer, så all slödel anpassas lill den övriga samhällsutvecklingenoch lill samernas egna önskemål. Somjag har sagt ansluler sig ulskollel lill förslagen i propositionen men görnågra markeringar. Ulöver vad jag redan har nämnl belräffande viklen av aubeakla de icke renägande samernas inlressen och behov vill jag peka påulskolieis skrivning angående evenluell nedläggning av sameskolorna.Ulbildningsulskollel har funnil skäl all i sill yttrande ange som enförutsättning för sin anslutning lill proposilionens ullalande i dellahänseende all samernas förelrädare kommer all vara öppna för all man somallernaliv lill nedläggning av en sameskola prövar nya organisatoriskalösningar på lokalplanet. Kullurulskollel inslämmer i della. Vidare harkullurulskollel belräffande sameslöjden anföri att del är belydelsefulli allsamarbetet på slöjdområdel, främst då med den organiserade hemslöjdsrörelsen,kan vidareutvecklas. Jagvill så göra några kommenlarer lill inlägg. Hon sade attmotionerna - del är bara ire som har väckts i det här sammanhangel - rördetaljfrågor, och del är väl rikligt. FruMarklund talade om samernas räll lill sill språk. Hon lyckle all ulskollel varallmänt välvilligt men inie sade så myckel konkrel. Kullurulskollel anslulersig på den här punklen hell lill ulbildningsutskollels yttrande, som jag lyckerär ganska utförligt Där hänvisas lill lärarbrislen som ell motiv för att maninle fullt ul kan tillmötesgå de krav som ställs i molionerna.Ulbildningsulskollel hänvisar också till fållade beslutbelräffande hemspräksundervisningen. Jag vill anslula mig lill vadulbildningsulskollel har sagl på de punkierna; jag Iror alt det är ett räll brasvar på de molioner som berör det ämnel. Fråganom garantier för Sameslöjd och har arbetsmarknadsulskoltelbehandlal och sagl alt del är för lidigl all nu la ställning till behovel avinsatser för det här nystartade företaget utskottet säger vidare atl fråganom yllerligare slöd till förelagel får prövas efler initiativ som tas avsamerna själva. Del är också helt i linje med den allmänna samepolitik som vinu lalar om, nämligen all samerna själva skall ha ell slorl inflylande pä deåtgärder som vidtas. Närdet gäller förslaget om kommunala samrådsgrupper har kultur-utskoltei anslutitsig lill konsiiiuiionsuiskotiets yttrande. lycker all det är föravvaktande när man säger alt det inte föreligger några hinder för all ikommunerna bilda sädana samrådsgrupper. Menfru hänvisar till ett utmärkt exempel, såvitt jag förstår, när hontalar om sin hemkommun , där man tydligen, för all bredda den kommunalademokralin, har funnil del motiverat all bilda en sådan har samrådsgrupp. Delligger ju i vårl iniresse allmänt sell alt bredda den kommunala demokratin ochlåta alla grupper få komma lill tals. Då är väl delta en väg som många kommunerkan ha anledning all välja. Men del vore fel om riksdag och regering skulleföreskriva kommunerna jusl den lösningen. Del är ju del konslitulionsutskottetsäger när man hänvisar lill den kommunala självstyrelsen i detta sammanhang. Meddessa korta kommentarer lill motionsyrkandena vill jag yrka bifall tillulskotlels hemställan. I såväl proposilionen som kulturutskotlets belänkande fastslås att enavgörande förutsättning för den samiska kulturens fortbestånd är aurennäringen kan fortleva som samisk näring och alt ell rimligl anlal samer iframliden kan få sin ulkomsi inom rennäringen eller på annal säll inom delgeografiska bosättningsområde som av ålder har varil samernas. Dettaär ett klart och riktigt konstaterande. Grundtanken bakom proposilionen ärockså all behandla närings- och kullurfrågor samt sysselsättningsfrågor i ellsammanhang, vilket är ulomordeniligl värdefulll. Del har även samerna självaredovisal som sill omdöme om proposilionen. Närdet gäller del forlsälla stödet till rennäringen har man anledning atl säganågra ord om samebyn som cenlrum inle bara för de samiska näringarna ulan ocksåför samhörighet samer emellan, innebärande även sysselsättningsfrågor ochdärmed också kullurfrågor i vid mening. 1skrivelse lill de ulskoll som berörts av proposilionen har lämligen uiförligi behandlat de sammanhang som jag har nämnt. Jagskall be att få cilera litet frän den skrivelsen. "Frånsamisk ulgångspunkl är del naluriigl all sälla samebyn i cenlrum då det gällerall finna även nyskapade lösningar för närings- och sys-selsäliningsfrågorna.Härmed anmäler sig även reformkrav i fråga om samebyns konslruklion i denmening den regleras i rennäringslagen (SFS 1971:437)." Vidare säger man iskrivelsen: "Frånsamisk ulgångspunkl är samebyn den mesl samiska av alla organisalioner ochinstitutioner. Samebyn ger dessulom medlemmarna viss rättslig anknytning lillsameområdel och ger därmed medlemmarna ett vissl posilivi minorilelsskydd. Detär härför naluriigl all se samebyn som en sammanslutning, där samer kan varamedlemmar, men då också ha olika verksamheler, för sig eller i kombinalion:renskötsel, jakl, fiske, slöjd, lurism m fl näringar. Denna fråga måsle ocksåsällas i sammanhang med sysselsällnings- och befolkningsutvecklingen. Mednuvarande utveckling, som redovisas i befolkningsstudien, utförd avsameutredningen, kan för många samebyar avsevärda problem uppslå då del gällerden sociala och ekonomiska silualionen. Följaklligen måste utvidgandet avmedlemskretsen sättas in i ett större samiskl sammanhang, där det gäller atlSlärka basen för samebyn som samisk institution. I det sammanhangel är envidgning av medlemskretsen nalurlig, dä det gäller alt engagera fler samersåväl näringsmässigl som ifråga om samhörigheten och del ömsevisa stödet." Förulomde reformkrav beträffande samebyn som samerna alltså själva släller i detta sammanhangoch som inte blir föremål för behandling i egentlig mening, har också ennäraliggande och härmed sammanhängande fråga tagits upp. Del gäller samefondenoch fondens möjligheter atl besirida anslag för olika samiska ändamål, och jaghar anledning alt återigen citera den skrivelse jag nämnde: "Yllerligareelt reformkrav finns på sä sätt atl samerna av jämställd-helsskäl kan göraanspråk på att fä lika behandling med jordbruket vad gäller kosinaderna förnäringarnas ralionalisering. I nuvarande läge får samerna själva belala del 4096-iga bidrag som för jordbrukels del ulgår av budgetmedel. Denna senare frågaskall även sättas i samband med hela frågan om samefondens möjlighel atltillgodose nuvarande ändamål - dvs. förutom de särskill specialdesiinerademedlen genom den nu föreslagna proposilionen - och hur fonden skall klara denbelaslning som samebyarnas överlagande av huvudmannaskapet för renskötselanläggningarkommer atl ulgöra." Närkammaren efter denna deball går alt falla beslut så kommer dellaförhoppningsvis all ske i enighei. Del finns dock anledning alt noiera attsamhället med detta riksdagsbeslul inte kan skilja sig från samefrågorna. Ipropositionen konstaleras mycket rikligl all samhällels stöd lill samiskkulturverksamhel i vidasle mening aldrig kan bli "eil avslulal Jag inslämmerhell i detta. De reformkrav som samerna själva fört fram i anledning avproposilionen och som alllså inle nu är föremål för behandling finnsdel därför anledning all senare få återkomma lill. Denarbelsgrupp i regeringens kansli, som slalsrådel aviserade och somfortlöpande skall bereda samefrågor, har här redan i starten lämpliga ochangelägna objekt all bearbela. Jag berhärmed all få insiämma i vad ulskollel har sagt iVikmanshyltan (c): Som redan sagts innebär del förslag som ligger på kammarens bord enrad av insalser för att stärka det samiska kulturiivet. Jag avser all härstanna för ett avsnitt i ulskoitsutlåiandel, nämligen stärkandet av detnordiska samarbetet. Ulskolteisäger därom atl språkligt och kulturellt förenas samerna i , ochFinland av slärka band och betonar vikten av samordning av insalser som görsför samerna och av samarbete mellan de ansvariga myndighelerna. Samefrågorär utpräglat nordiska frågor och del måsle finnas organ - statliga och samiska- för samarbele i dessa frågor. I propositionen redovisas också att anvisat medel till elt permanent sekretariat förNordiska samerådet. Förhållandet är emellertid det atl de medel ministerrådetanvisat icke räcker lill för ell permanent sekretariat för samerådet Det ärviktigt atl ministerrådet anvisar lillräckliga medel för alt samerådet skallkunna upprätta del avsedda permanenla sekretariaiet har också pälalal detta i sitt remissvar lill sameuiredningen. Enliglinformationer jag fåll är samerådels ekonomi sä dålig all samerådelssekrelarial inle kommer all ha medel för sin verksamhel under den resierandedelen av våren. är utomordentligt allvarligl och alarmerande. De myckelframålsyftande rekommendaiioner som anlagil i fråga om samisklsamarbele och slöd lill Nordiska samerådel har inle följls upp på ell sådanisäll som del finns anledning all önska sig. För del fall all inte nu kan anvisa erforderliga medel till samerådels verksamhelmåsle del bli en uppgifl för de nalionella regeringarna all gå in med direklslöd. Från samisk sida har slöd lill samerådel ullalats och i sittremissyllrande över sameulredningens betänkande anför bl. a.: "Det för samerna själva vikligaste samarbeisorganel ärsamekonferensen Det måstehär vara en uppgifl för regeringarna i , och Finlandalt lämna ekonomiskl slöd lill samerådels verksamhet så att i första hand ellkansli kan inrättas i enlighet med rekommendation tillregeringarna." VidNordiska rådels session i i är hade herr utbildningsministern attsvara på en fråga av mig om åtgärder för alt stärka det samiska kulturiivet.Frågan ställdes mol bakgrund av en rekommendalion som antogs vid 1976 årssession. Statsrådet anförde bl. "Härliksom inom många andra nordiska samarbetsområden ligger den egenlligalyngdpunkien på de nalionella insalserna. Del nordiska samarbetel är och börvara av samordnande och kompletterande karaklär." Detär värdefullt atl della blivit uttalat Och del är med hänvisning till dellaviktigt all samerådet kan fungera på avsett sätl. Del måsle anses alarmerandeall det av samerna själva utpekade för dem vikligasle gemensamma organet i dagsaknar medel att bedriva den verksamhel man siktar lill. De medel som avsesutgå till Nordiska samerådel ur anslagel Bidrag lill samisk kullur gäller iniesamerådels gemensamma adminislration ulan enbarl i della fall samerådelssvenska sekiion. Närvi nu beslutar om elt väsentligt ökat stöd till det samiska kullurlivet är delockså utomordentligt viktigt all Nordiska samerådet får erforderliga medel försin verksamhet. Som jag inledningsvis sade är del starka band som förenarsamerna i , och . Det är en liten folkgrupp det gäller, enliten minoritetsgrupp. har ägnat samefrågorna slor uppmärksamhel. Med hänsyn lill vad jag häranfört anser jag det viktigt atl regeringarna i de tre länderna gemensamt gerNordiska samerådet erforderliga resurser för dess verksamhet. Den svenskaregeringen, som i sin proposilion 1976/77:80 lagt en viktig grund för densamiska kulturens ulveckling och framtid, har här en viktig samordnande uppgiftför atl slärka och slå vakl om samerådels framtid. Meddessa ord, herr talman, ber jag all få ge min ansluining lill ulskolieishemslällan. Meddelta anförande, i vilkel () inslämde, var överläggningenslulad. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemsiällt Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels motionen nr 1448 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering uppläsies ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kullurulskollels hemslällan i belänkandel nr 43mom. 5 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallilmoiionen nr 1448 i molsvarande del. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslal för ja-proposilionen. Då begärde rösiräkning verkslälldesvolering med omrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 279 Nej - 11 Kammarenbiföll vad utskotlel i dessa momeni hemsiällt Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels moiionen nr 1448 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels moiionen nr 1448 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. 1976/77:21 med anledning av proposilionen1976/77:100 såvill gäller anslag till sameskolor 1976/77:23 med anledning av proposilionen1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel III lill slalsbudgelen för budgelårel1976/77 såviu gäller ulbildningsdeparlemenlels verksamhelsområde Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa belänkanden hemsiällt Särskilda informationsinsatser på alkoholområdet § 7Särskilda informationsinsatser på alkoholområdet Föredrogs ulbildningsulskollels belänkande1976/77:24 med anledning av proposilionerna 1976/77:59 och 1976/77:108 såviugäller anslag lill forskning och ulvecklingsarbele för högskoleuibildningen, m.m. jämte molioner. Iproposilionen 1976/77:59 (ulbildningsdepartemenlel) hade regeringen - eflerföredragning av herr ulbildningsminislern Wiksiröm - såvitt nu var i fråga (s.355-357 saml 359-361) föreslagit all 1. lillForskning och ulvecklingsarbele för högskoleuibildningen m. m. under nionde huvudliieln för budgelårel 1977/78 anvisa ell reservalions anslag av 20 605 000 kt, 2. lillExlra ulgifier vid universilelen m. m. under nionde huvudtiteln för budgelårel 1977/78 anvisa ell reservalionsanslag av . Sedermera hade regeringen i proposilionen1976/77:108 (socialdepartemenlel) - efler föredragningar av herr statsrådetWiksiröm och fru statsrådet - såvitt nu var i fråga (bilaga 3 och 4, s.169-170 saml 177-179) föreslagil au 1. ulöver vad som lidigare (prop.1976/77:59) föreslagils lill Exlra ui-gifter vid universilelen m. m. undernionde huvudliieln för budgelårel 1977/78 anvisa ell reservalionsanslag av 750000 kt, 2. lill Uppdragsforskning i alkoholfråganunder femie huvudliieln för budgelårel 1977/78 anvisa ell reservalionsanslagav , 3. ulöver vad som lidigare (prop.1976/77:100) föreslagils lill Länsskolnämnderna under nionde huvudliieln förbudgelårel 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av , 4. ulöver vad som lidigare (prop.1976/77:59) föreslagits lill Forskning och utvecklingsarbete förhögskoleutbildningen m. m. under nionde huvudtiteln för /78anvisa ell reservalionsanslag av 30 000 k t Idelta sammanhang hade behandlals molionerna 1976/77:374 av i Arlövm. (s), 1976/77:1516 av m.fl. (c), 1976/77:1519av m. fl. (s) såvitt gällde yrkandena all skulle 1. som sin mening ge regeringenlill känna vad i moiionen anförts om skolans verksamhel på alkoholområdel(yrkandet 5), 2. som sin mening ge regeringenlill känna vad som anförls i moiionen om alkoholforskningen (yrkandel 6), och 1976/77:1530av () såvill nu var i fråga (yrkandel 2 a). 1. all belräffandealkoholforskning skulle avslå moiionen 1976/77:1519 yrkandet 6 och motionen 1976/77:1530 yrkandet 2 a, 2. atl lill Uppdragsforskningi alkoholfrågan för budgelårel 1977/78 under femte huvudtiteln anvisade eureservationsanslag av , 3. alt till Extrautgifter vid universiteten m. m. för bud- /78 undernionde huvudtiteln anvisade ell reservationsanslag av 4 725 000 kt, 4. alt till Forskningoch utvecklingsarbete för högskoleutbildningen m. m. för /78under nionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 5. all med bifall tillproposilionen 1976/77:108 och med avslag pä moiionen 1976/77:374 tillLänsskolnämnderna för /78 under nionde huvudliieln ulöverlidigare anvisal förslagsanslag anvisade ylleriigare , 6. att belräffandesärskilda informationsinsatser på alkoholområdet m.m. skulle avslå moiionen1976/77:1519 yrkandel 5, 7. all belräffandeLyckebyskolan skulle avslå moiionen 1976/77:1516. Reservalion hade avgivits belräffande medel tillSärskilda informationsinsatser på alkoholområdet av herrar Alemyr, iArlöv, och i , saml herrarSundgren och i (samlliga s) som all ulskoltei under 6borl hemslälla all med bifall till motionen 1976/77:1519yrkandel 5 lill Särskilda informationsinsatser pä alkoholområdet under niondehuvudtiteln för /78 anvisade ett reservalionsanslag av I . Hen i (s): Frågan om den framtida alkoholpolitiken har lidigare avgjorts här ikammaren. Motiven för och betydelsen av en ökad satsning från i del här fallelskolans sida blev så genomdiskuierade vid den dagslånga debatien alt jag nuinle går närmare in på den frågan.