prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — Där säger man att den nu införda ordningen "leder tillatt blir en 'överkommun' ". Ireservationen är således motionens försiktighet på den här punkten borta.Landstinget blir en överkommun - det är helt klart, tycks man mena. Men någonbevisföring för delta påstående presteras inte, och det kan jag förstå eftersomdet inte går atl hitta några bevis. Landstingen stiftar inga lagar förkommunerna. Landslingen ger inga order till kommunerna. Socialdemokraternaspåslående om landstingen som överkommuner är enbart förbryllande. Vad man ärute efter med sitt påstående är oklart. Om man helt allmänt tror alt man skallkunna skrämma kommunerna med landstingen, så är man säkert ute i ogjort väder.I sak förhåller del sig ju så atl kompetensfördelningen mellan landsting ochkommuner inte ändrats på något sätt genom att landstingen utser ledamöterna ilänsstyrelserna. Efiersomsocialdemokraterna så envist och kategoriskt återkommer med påståendet atllänsstyrelsereformen inneburit att landslingen blivit överkommuner - tydligendå från - och eftersom jag inte lyckats begripa vad de menarmed delta vill jag gärna fråga ; På vad sätt harlandstingen från blivit överkommuner? Det skulle varaintressant alt veta. anförande fanns en del reminiscen.ser . Jaghar inte tänkt gå in på allt utan vill bara rätta till några direkta felaktigheter.Wivi-Anne sade atl majoriteten i utskottet vägrade remiss tillnågra angivna organisationer på grund av att man inte hade lid med det. Deltavar inte alls motiveringen, och del redogjorde jag för - tror jag -i debatten . Motiveringen för all inte sända förslaget påremiss var att det redan hade remissbehandlats. Förslaget fanns med ilänsberedningens betänkande, och del hade varit på remiss. Detsocialdemokratiska förslag som drevs igenom med hjälp hadedäremot icke varit på remiss. Men den gången var det ingen frånsocialdemokratisk sida som klagade över att förslaget inte var remissbehandlat.Det förslag som socialdemokraierna presenterade på den här punkten skilde sig nämligenpå ett avgörande sätt från del förslag som länsberedningen hade framlagt. Detvar alltså inte brådska i utskottet som var orsaken - det var denomständigheten alt förslaget redan var remissbehandlat som gjorde att vi intesände det på remiss igen. Wivi-AnneCederqvist sade vad gäller behandlingen vid årets riksdag att man frånoppositionens sida hade begärt in en förteckning över ledamöterna i de nyalänsstyrelserna men att denna tyvärr var väldigt knapphändig. Det skulle,såvitt jag kan förstå, på något sätt vara en spark åt majoriteten som skulle havägrat minoriteten nödvändig eller önskad information. Men del stämmer ju intemed verkligheten. Vi tog in de redovisningar som socialdemokraterna begärde,och det krävdes inga ytterliga kompletteringar av de här sammanställningarnasom togs in lill utskottet. NilsBerndtson motiverade inte sin anslutning till det socialdemokratiska förslagetmed alt han inte vill ha någon representation för näringslivet, men hanmotiverade sin skepsis mot modellen som sådan med detta. Jag vill påminna NilsBerndlson om att i det förslag som vi antog finns ingensärrepresentation för näringslivet - det är som utser samtligaledamöter. Och om det skulle vara så att vill ha någon alldelesspeciell spärr inbyggd i nominerings- och valförfarandet mot en viss kategorii samhället, så måste ju försöka ange hur en sådan spärr skullese ut. Jag tycker naturligtvis inte att den skall förekomma över huvud laget.Men invändning på den här punkten är mycket märklig. Den positiva motiveringen för den reform som gäller från årsskifietuppehöll jag mig utförligt vid i debatten , och det finnsingen anledning, tycker jag, att nu upprepa vad jag då anförde. Några vägandeinvändningar mot reformen har inte framkommit. Den är ett steg i riktning motökad demokrati på det regionala planet, men - och det medger jag gärna - deninnebär inte några större omvälvningar. Omman har ambitionen atl ge demokratin ytterligare genomslagskraft på länsplanet- och den ambitionen har vi - får man gå vidare med ytterligarereformer över ett större sakpoliliskt fält. redningsarbete för altmöjliggöra detta har också dragils i gång av regeringen med berömvärdsnabbhet. Utredningen om vidgad länsdemokrati skall överväga sådanaförändringar som förlägger den politiska tyngdpunkten på det regionala planettill landstingen. Det kommittén i första hand skall ta itu med är denöversiktliga regionala samhällsplaneringen. Arbetet skall bedrivas så atlriksdagen kan ta ställning till delförslag redan under innevarandemandatperiod. Mankan således konstatera att utredningsarbetet på det här området äntligen harfått den inriktning som krävt sedan början på 1960-lalet, vilket jaghälsar med stor tillfredsställelse. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till hemställan. FruCEDERQVIST (s) kort genmäle: log upp TCO;s representation i länsstyrelserna. Jagvill säga precis detsamma som i mitt huvudanförande, nämligen att jag kundekonstatera att farhågorna beträffande TCO var välmotiverade. TCO har en svagrepresentation. Jag sade också all det visserligen finns tjänstemän blandledamöterna - sade olika sorlers tjänstemän - men endast ettmindre antal kan trots allt betraktas som direkta representanter för TCO. Jagminns mycket väl när TCO:s presidium uppvaktade utskottet, möjligenminns jag det på grund av att jag själv är TCO-are. a. att han trodde atl LO säkert skulle bli representerat i länsstyrelsernapå grund av sin nära samhörighet med det socialdemokratiska partiet. Han troddeockså att arbetsgivarparten skulle bli representerad genom de borgerligapartierna men atl TCO på grund av sin partipolitiska obundenhet inte skulle blidet. Jag konstaterade bara att så också blev fallet. Sedan, , har jag i mitt anförandeinte nämnt ordet överkommun. Vad beträffar remissbehandlingen , när visocialdemokrater begärde att förslaget skulle gå ut på remiss till de olika arbetsmarknadsorganisationerna,fick jag den uppfattningen - och jag har också för mig att det sades vid fieratillfällen - alt del inte fanns tid, eftersom frågan skulle behandlas ikammaren i så god tid atl länsstyrelserna hann väljas på grundval av det härförslaget. Jag sade också att vi fick redovisningen avpersonsammansättningen i de nyvalda styrelserna i länsstyrelserna. Den varknapphändig, och det var, herr talman, absolut ingen spark åtutskottsmajoriteten utan bara ett konstaterande. () kortgenmäle; Det förhåller sig ju så, att TCO inte har någon direkt representation ilänsstyrelserna, och ingen annan organisation har det heller. Modellen är, somfru vet, att det är landstingen som utser samtliga.uiomlandshövdingen. Men vad man kan konstatera, om man går igenompersonsammansättningen i länsstyrelsernas styrelser, är att det väl knappastfinns någon annan kategori som är så väl företrädd runt om i landet somtjänstemannakategorin. Så jag har väldigt svårt atl förstå klagomålen just påden punkten. Beträffandetalet om överkommun är det riktigt att inte berörde dettai sitt anförande, och del kan jag mycket väl förstå, men ordet finns med imotionen och reservationen. Eftersom jag hade att bemöta reservationen fannsdet skäl att även ta upp det här begreppet, som socialdemokraterna länge använtsig av och som jag trodde att jag nu skulle få utrett. Jag kanske kan få detutrett , när kommer upp i talarstolen. Vadgäller det uteblivna remissförfarandet vill jag bara referera till vadjag tidigare.sagt. Vi kunde konstatera att förslaget hade varit ute på remissoch alt det därför inle fanns anledning att remittera det igen. Jag uppreparatt del socialdemokratiska förslag som drevs igenom 1976 med hjälpdäremot icke hade varit ute på remiss. i (s); beslöt statsmakterna om en partiell omorganisation av denstatliga länsförvaltningen. En av länsstyrelsernas huvuduppgifter blev attleda och samordna den regionala samhällsplaneringen. skedde endemokratisering i den meningen atl en för-troendemannastyrelse infördes ilänsstyrelsen. Sammaår tillsattes också länsberedningen för alt sammanfatta och komplettera de tidigareutredningarna. Beredningens betänkande blev färdigt . Huvudförslagetinnebar alt huvudmannaskapet för den samordnande regionala samhällsplaneringenskulle ligga på länsstyrelserna. Dessa skulle redovisa aktuella frågori anslutning till länsplaneringen för landstingskommunen och länets kommuner.Vidare föreslogs förändringar i sammansättning. Någotkonkret alternativ kunde man från borgerligt håll inle redovisa i anslutningtill länsberedningens betänkande. Man instämde till stora delar i resonemangenmen sade alt på skulle huvudmannaskapet för samordnings- ochplaneringsuppgifier på regional nivå övergå lill landstingskommunerna. Vidbehandlingen av den förutvarande regeringens proposition biföll enreservation om fortsatt utredning av länsdemokratifrågorna. Som exempel påuppgifter som kunde föras över lill landstingskommunerna angavs ansvaret förden regionala trafikplaneringen. Det uttalades också att landstingskommunernaborde ges vidgade uppgifter inom den regionala fysiska planeringen. Denhär problematiken är ju utomordentligt viktig när man diskuterar länsstyrelsensframtida roll och sammansättning. Socialdemokratin ser länsstyrelserna som ettväsentligt samordnande organ på länsnivån, som utgör en länk i samspelet mellanstat och kommuner resp. landstingskommuner. Därför är det principiellt viktigtatt inte landstingskommu- nerna får ställning av enöverkommun. Del får de redan genom atl de väljer länsstyrelsensföriroendemannastyrelse. Samhällsplaneringenpå länsnivån är en av de viktigaste uppgifierna för länsstyrelserna. Iriktlinjerna för den fortsalla länsplaneringens framlida utformning ipropositionen om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik, propositionen1975/76:211, betonades starkt kraven på ökad information från länsstyrelsentill landstingskommunerna och kommunerna samt ett ökat samspel. Detta var ettled i en fortlöpande breddning och förankring av länsplaneringen. I delsammanhanget var del väsentligt att företrädare för arbetsmarknadens parterkunde bli representerade. förutvarande regeringens förslag ingick också ett ökat inflytande förlänsinvånare och på sammansättning genom partiorganisationerna. Idessa strävanden atl förankra länsplaneringen annonserades vidare ipropositionen om demokrati, 1975/76:187, åtgärder för atl geplanmalerialet en mera tillgänglig utformning och en utveckling av formerna förplanarbetei. Syftet var att därigenom finna vägar lill ett ytterligare utvidgatmedborgarinfiytande genom medverkan av kommunerna och landstingskommunernasamt genom ökade möjligheter för partier och övriga folkrörelser atl engagerasig i dessa frågor. Socialdemokratinhar alltså en klar uppfattning om framtida roll. harvi angivit konkreta vägar för en ytterligare demokratisering avlänsförvaltningens organisation och även för en vidgad medborgarförankring avden samordnande samhällsplaneringen på länsnivån. Denhär inriktningen kommer vi att driva i den nya utredningen om länsdemokrati. Vadde borgerliga partierna har för planer för framlida roll ärdäremot höljt i dimma. Närde borgerliga partierna nu kom till regeringsmak len och skulle börjaförverkliga sin länsdemokrati tycks man ha drabbats av efiertankens kränkablekhet. är det inte längre så konkret att man talar om att man åsyftar attHytta över ansvaret för länsplaneringen till landstingskommunerna. Frågan omhuvudmannaskapet skymtar inte ens i direktiven. talar man om alt den nyautredningen skall inriktas på partiella reformer. Del gäller, säger man idirektiven, mera en fortlöpande utvecklingsprocess än en fråga om samladegenomgripande organisationsförändringar. Kommittén bör inte begränsa sinaöverväganden till formella frågor om huvudmannaskapet. Snömos,kanske någon tycker. Så gick det alltså med del länsdemokraliska alternativetnär det skulle konkretiseras. Mennog är det väl märkligt att ett parti,som , som pläderat för sinlänsdemokraii , som har medverkat i tre utredningar och som fårchansen att genomföra en fjärde utredning och där tala om vad man vill, intekan ge ett enda besked om hur man tänker sig länsfrågorna . Menvore det någon reda med delta är liden nu mogen alt främst klarar utvad del är man vill åstadkomma med sin länsdemokrati. Vad man nu lyckatsåstadkomma är endast osäkerhet hos de anställda i länsstyrelserna. De frågarsig vad som är meningen med de statliga länsuppgifierna . Skalllänsstyrelserna avrustas både med planeringsuppgifter och domstolsgöromål? Ja,vad återstår då? Behöver vi då ens en förtroendevald styrelse? Dessa frågorpåverkar naturligtvis många andra frågor på länsstyrelserna, t. ex.rekryteringsfrågorna. Men regeringens intentioner är lill ytterlighet oklara.Samtidigt som man tillsätter två iilredningar, vilkas uppgift skall vara attavlöva länsstyrelserna uppgifter, låter man en tidigare aviserad administrativutredning om planeringsenheternas arbete gå i gång. Om nuplaneringsuppgifterna skall flyttas från , varför skall man dåutreda de mer delaljbe-tonade frågorna om hur planeringsavdelningarna skallarbeta effektivt och olika planeringsformer samordnas? Sammaosäkerhet sprider sig i kommunerna. Skall nu landslingen bli överkommuner överprimärkommunerna? Praktiskt taget får jag frågor från folk medanknytning till länsstyrelserna och kommunerna om vad man kan vänta sig avdetta. Mensanningen är ju den atl ingen vet. Regeringen har medvetet vall atl vara suddignär det gäller dess avsikter. Densocialdemokratiska regeringen formulerade ett reformprogram församhällsorganisationen som utgick från decentralisering och minskad statligdetaljreglering, ökat medborgarinflytande och personalinflytande samt ökatsamspel mellan stat och kommun. Iett sådant program utgör länsstyrelserna en viktig länk mellan ochstatlig verksamhet. är ändamålsenliga länsstyrelser en förutsättningför alt man på allvar skall kunna flytta ut beslutanderätten från de centralamyndigheterna. Utan ett klargörande om länsstyrelsernas roll hängerhela decentraliseringsulredning-ens arbete i luften. Motden här bakgrunden vill jag nu uppmana kommunministern atl här eller inomden närmaste framtiden klargöra vilka intentioner man har i fråga omlänsstyrelserna . Om det är meningen atl de skall avrustas bör dettasägas klart ut. Det har inte minst de anställda rätt att veta. Om det däremotär på det sättet att den s. k. länsdemokratin bara är en optisk förvillelse såvore det bättre att lägga grunden till en sakdiskussion omsamhällsorganisationen. Och skulle vi säkerligen finna att uppfattningarnainle är så skiljaktiga. Då skulle det också vara möjligt atl ge både länsstyrelserna,kommunerna och landstingskommunerna den arbetsro som de så väl behöver. Viskulle då slippa nya uppslitande diskussioner om uppgiftsfördelningen mellanolika samhällsorganisationer. Del skulle säkert också vara till fördel både förde anställda och för medborgarna. Låt mig så bara helt kort beröra ett par av de frågeställningar somherr Fiskesjö tog upp. Han ifrågasatte och ironiserade över attsocialdemokraterna var tveksamma, för alt inte säga negativa, när denborgerliga majoriteten i slutet av föregående år ändrade ett beslut beträffandeval av ledamöter i som ännu inle hade tillämpats och införde ettnytt system. Han sade nu att del är ju precis det som socialdemokraternaklagade på då som de gör själva . Detförhåller sig faktiskt inte på det sättet, . Det beslut som togsav den borgerliga majoriteten har nämligen trätt i tillämpning, och det har dåvisat sig att fiera av de farhågor vi hade för del beslut som fattades harbekräftats av de verkliga förhållandena. Det är skälet till alt vi nu föreslåren ändring. TCO har ju inte uppvaktat och framfört sina synpunkter i den härfrågan därför att organisationen tyckt all systemet är bra och ger en fullgodrepresentation. Dessutomhar inte sakligt rätt när han säger att tjänstemännen skullevara den mest företrädda kategorin i länsstyrelserna. För del första kan man juundra om det inte är lantbrukarna som är bäst företrädda och för del andra ärpåståendet inte riktigt i sak heller. En undersökning som vi har försökt göra -jag skall gärna medge för att den inte är särskilt lätt alt göra- visar atl del i länsstyrelserna totalt kan vara ca 14 ledamöter och 25suppleanter som kan hänföras till atl ha direkt anknytning till TCO. Jag kaninte säga atl detta är en exakt riktig bedömning av situationen, för den ärsvår att göra. Men redan del visar ju alt vi ingalunda har fått den allsidigarepresentation som vi alla hade eftersträvat, utan alt det har blivit på detsättet atl viktiga synpunkter och erfarenheter, som skulle kommalänsstyrelserna till del genom det beslut som majoriteten fattade, här harundandragils länsstyrelserna. Sedansade , om jag fattade honom rätt, att han gärna skulle vilja habevis för att landstingen är eller tenderar att bli överkommuner överprimärkommunerna. Ja men, , vi förde ju en synnerligen långdiskussion om detta vid föregående tillfälle då frågan behandlades! Jag villinte nu anknyta till hela den diskussionen för att inte ta kammarens tid ianspråk alltför . Men jag kan väl säga alt det är alldeles uppenbart attdet organ som utser samtliga ledamöter i ett annat organ redan av det skäletmed vanligt språkbruk kan betraktas som ett överorgan. Det är ju del organetsom skall utkräva ansvaret av ledamöterna och det organet som har möjlighet altpåverka ledamöternas ställningstagande, eftersom det har den yttersta möjlighetenatt utkräva ansvar av dem. Redan av del skälet torde det vara helt uppenbartatt valet av ledamöter i är en form för eia-blering av enöverkommun. Tillsammansmed alla de övriga tankar som har förts fram vid diskussionerna tidigare ärdet alldeles uppenbart att man på borgerligt håll ar på väg att etableralandstingen som primärkommunernas överkommuner. Och när talar omvilka förslag som har varit på remiss och vilka som inle har varit det kan jagsäga att om det förslag som den borgerliga majoriteten drev igenom hade varitute på remiss så hade i varje fall intemajoriteten lyssnat lill remissvaren, eftersom majoriteten - 200 av landets 277kommuner, om jag minns rätt - avstyrkte systemet därför att man var rädd föratt landstingen skulle etablera sig som överkommuner. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Vad gäller den sista frågan var det på del sättet alt kommunernaenligt del socialdemokratiska alternativ som fanns i länsberedningens förslaggavs direkt representation. Jag sade att det var klart attden modellen tilltalade en del kommuner. Föratt fortsätta bakifrån vill jag säga att jag fortfarande känner lika storförvirring i fråga om på vad sätt den nya ordningen alt utse länsstyrelse harlett till atl landslingen har etablerat sig som överkommuner. Skulle man kunnatolka på det sättet att landstingen var halvvägs överkommunereller mellankomrnuner när de utsåg hälften av länsstyrelsernas ledamöter menatt de , när de utser samtliga utom landshövdingen, har blivit överkommuner?Det skulle alltså vara enbart den omständigheten att rekryteraspå ett visst sätt - utan några som helst förändringar av kompetensregler ochkompetensfördelning i övrigt - som skulle göra situationen totalt annorlunda?Detta är för mig ett mysterium. hade räknat på tjänsiemannarepresentationen och sade att man måstevara försiktig därvidlag, eftersom det ofta är svårt att tolka titlar ochorganisationstillhörighet i del material som finns. Jag instämmer med honom idetta, men hur han kunnat komma fram till siffran 14 för antalet tjänstemän ilänsstyrelserna begriper jag inte. Jag gick igenom representanter ilänsstyrelserna och kom då upp till ett tal som pendlar omkring 12-13 enbart förcenterpartiet. Om siffra skulle vara riktig skulle dettainnebära att alla de övriga bara hade satt in en enda tjänsteman ilänsstyrelserna! Det stämmer inte med den förteckning som vi har fått. Jagskall inte la upp någon lång debatt om den fortsatta utvecklingen pålänsdemokratiområdet. Det är en stor fråga, som vi har diskuterat ,och inställning är ju väl känd. Jag vill bara påminna om alt det ärsjälvklart all vi inte kan göra de förändringar som vi önskar utan ett noggrantutredningsarbete. Man kan säga att utred-ningsarbelet har komplicerats; det harju med nödtvång kommit att bli mera omfattande än del skulle ha blivit, om manhade kunnat gå vidare på länsdemokratiulredningens betänkande 1968. Det , efiersom det hade varit en lämplig utgångspunkt, och sedan har vi vidriksdag efter riksdag föreslagit att länsberedningen skulle få ändrade direktivoch satsa på den länsdemokraliska modellen. Detta röstades ned av socialdemokraternaså länge de hade majoritet i . har vi fått en ny utredning, somenligt sina direktiv skall lägga om kursen i länsdemokratisk riktning. i (s) kort genmäle; förvirring kan jag antagligen inte göra mycket ål. Omhan inte vill begripa att det organ som har att utse ledamöter i ett annat harnågot infiytande över del, så kan jag inte annat än konstatera det. Men det ärsom att säga att aktieägarna på en bolagsstämma inte skulle ha någotinfiytande i förhållande till ledamöterna av styrelsen för bolaget. Jagkan inte förstå att skall behöva bestrida detta faktum. Här skallalltså ledamöter som är utsedda av sitta i länsstyrelsensföriroendemannastyrelse för alt i huvudsak fatta beslut som berörprimärkommunernas planering. Är inte det etablering av en överkommun, dåförstår jag inle över huvud laget hur del skall beskrivas. Närdet gäller den mera övergripande diskussionen om den regionala planeringen ochhuvudmannaskapet för den delar jag uppfattning atl vi inte kan ta upp en stor debatt i den frågan; det har vi ju haft tidigare. Jagkan bara fortsätta all hävda atl de direktiv som har skrivits av den nyaregeringen för den tillsatta utredningen har karaktären av snömos, och jagbegriper det. Uppenbarligen har och andra börjat få kritik frånsina egna kommunala förtroendemän för att de håller på att etablera landstingensom överkommuner, och det har gjort alt de numera är betydligt försiktigare ände har varit tidigare. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Jag skall inte citera långa bilar ur direktiven till den nyautredningen, även om jag i och för sig kunde göra det; jag vill bara anknytatill resonemanget om överkommuner, som jag fortfarande inte förstår. Del har juinle gjorts några lagändringar och inte heller några andra förändringar ikompetensfördelningen mellan kommuner och landsting, och ändå säger herrGustafsson i atl landstingen har blivit överkommuner i och med att deutser alla i stället för hälften av ledamöterna i . Detär givet att om man tar upp hela paketet, så kan man alltid börja diskuterakompetensfördelningen på olika nivåer. Ambitionerna framgår avdirektiven: "En annan förutsättning är atl kommunernas ställning inte fårförsvagas genom en vidgad länsdemokraii. Syftet måste i stället vara atl stärkaden kommunala självstyrelsen i stort." Direktiven är minsann inte heller i övrigt någotsnömos. Där anges på punkt efter punkt vilka frågor som utredningen skall huggatag i, och där finns också ett tidsprogram, som jag nämnde i mitt första anförande.Riksdagen skall ha möjlighet att ta ställning till delreformer redan underinnevarande mandatperiod. i (s) kort genmäle: säger nu atl det inte kan vara tal om atl etablera en överkommun,eftersom det inte har skett någon förändring i de lagar som reglerarkompetensförhållandena mellan primärkommuner Men de somsitter där som föriroendemannastyrelse har väl ändå atl fatta beslut som imycket hög grad är grundade på egna överväganden. Det är väl inte så, att varjebeslut de fattar är i detalj reglerat i lagstiftning, utan del lämnas väl ettstort utrymme för deras egna överväganden. Eftersom de i första hand sysslarmed planeringsuppgifter, där det gäller framtidsbedömningar och andra ting, ärdel alldeles självklart att de har en möjlighet att påverka förhållandena utanalt det sker en ändring i lagstiftningen. Sedanhänvisar till atl det skulle stå att kommunernas ställning intebör försvagas.