prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Vilka situationer kan då uppslå,ifall t ex. den övergripande planmyndighelen i en region har ekonomiskatransaktioner förlagda till en bank, som bedriver en omfattande mark-,fastighets- och industrirörelse i regionen? En striktare gränsdragning mellanprivat och offentligt intresse uppnås om statliga myndighelerhåller sig till statens bank. Rättssäkerheten sitter visserligen inte särdeleshögt i av - är ett långl värre myglarsamhälle än manvanliglvis föresläller sig. Men del blir sämre och inle bällre av all privaloch offenlligl även på della område yllerligare sammanblandas. Slulligenfinns ell argumenl, som borde vara självklart för var och en som utgår frånarbetarrörelsens värderingar men som av någon anledning inte anförs i densocialdemokratiska reservationen. All statsförvaltningens penningrörelseanvänds för alt slärka likviditeten i den statliga banken kan ses som ensjälvklarhet för dem som inser, all det privata näringslivet misslyckats igrund med atl skapa förutsättningarna för en växande sysselsättning. Detprivata näringslivet slår ul människor, del riktar ulan belänkande dråpslag motenskilda orter, del exporterar kapital, del fasthåller envist vid klassiskaprodukler, som utvecklingen mer och mer rider förbi, det skapar inte dennödvändiga graden av förnyelse och strukturell förändring av produklionen. Denkan bara skapas genom en akliv slallig industripolitik, en politik som byggerupp nya industrier som inför helt nya momeni och en ny, mer förädladproduklion. En sådan industripolitik från staten ingår givelvis inte i delborgerliga perspekiivet Den förefaller inte heller ingå i delsocialdemokratiska. Men för den som inser en sådan politiks nödvändighet är delockså en självklarhet, all de kreditmedel den kräver inle kan påräknas fränSE-Banken och SHB. De kan påräknas bara från statliga eller andra offentligakreditkällor Del gör ställningstagandet i frågan självklart för var och en somvill se en offensiv sysselsättningspolitik. Med det anförda, herrlalman, yrkar jag bifall lill reservalionen. Upphävandeav statlig myndighets skyldighet att anlita Hen (): I proposilionen 1976/77:127 om upphävande av slallig myndighetsskyldighet alt anlita Post- och , , säger föredragandestatsrådet, all den samordning av banklagstiftningen som genomfördes år 1969bygger på atl fri konkurrens bör råda mellan de olika bankinstiiulen. Bestämmelsernai kungörelse gynnar emellertid framför andra bankinslilutoch slrider därför mot grundsatsen om fri konkurrens. Om en slallig myndighetfinner all en viss bank kan erbjuda myndigheten de riänster som den behöver, påbättre villkor än andra banker, så bör nalurliglvis myndigheten anlita denbanken. Därför förordas i propositionen atl de slatliga myndighelernas ochorganens skyldighel att anlita framför andra bankinstitut upphävs. Denpraktiska effekten av ell sådani beslut torde bli ganska begränsad, i variefall på korl sikl, men del har slor principiell belydelse, efiersom den principom konkurrensneutralitet mellan bankerna, som fastlades 1969 ibanklagstiftningen, upprättas. Konkurrens mellan bankerna bör vara grundad pålikvärdiga villkor, och utskottet har därför tillstyrkt 4 prolokoll 1976/77:128 Upphävandeav statlig myndighets skyldighet att anlita propositionens förslag.Och, , det här blev ingen vanltumme, utan del är en myckelväsentlig princip. Imotionen 1600 av m. fi. anförs all prioriteringen av den statligaaffärsbanken framför andra bankinslilut har gällt i ochatt det inte visats på några olägenheter för statsverket av nu gällandeordning. Man kan fråga sig om enda möjlighelen alt få la upp en sådanprincipiell fråga som bankinsliluiens lika konkurrensförhållanden skulle liggai förekomslen av eventuella olägenheier för statsverket 1 den socialdemokraliskareservationen anförs egentligen endasl del argumentet atl inga problem synes havarit förenade med del nuvarande systemet, men i den bortses hell frånkonkurrensförhällandena. 1969års banklagstiftning har i praktiken inle lillämpals. Ända sedan Kreditbankenbildades har denna och efter 1973 haft en speciellförmånsställning vad gäller inlåning och förvallning av slatliga medel. Ikungörelsen SFS 1951:453 av föreskrivs att statligamyndigheter, kommissioner och kommittéer skall använda: 1, Checkräkning i , postgiro eller SverigesKredilbank (efter prövning) för rörelsemedel, 2, Postgiro för utbetalningar, 3, , postgiro eller Kreditbank(därest della kan göras utan väsenilig olägenhet) för övriga banktransaktioner. Detsom propositionen föreslår och ulskollel tillstyrker är att Kreditbankeller numera i de här nämnda transaktionerna blir jämställda medövriga bankinrällningar, Imotionen 1601 av m, fl, sägs all ställningstagandet omkonkurrensfrihel är felaktigt och alt elt förstatligande av kreditväsendetenligt motionärerna ger bättre möjligheter lill planering och slyrning. Bådamotionerna accepterar alltså inte principen om lika konkurrens mellan de olikabankerna, Utskotlel har heller inle beaklal molionärernas önskemål ulan följlproposilionen. Delbör också framhållas atl i den skrivelse från sombehandlas i propositionen hemställs all postverkels skyldighel atl i PK-bankenplacera de inlåningsmedel som finns på inle räntebärande postgirokontoomprövas, Ulskollelanför däremol, i likhel med proposilionen, all någon ändring av postverkelsskyldighel all placera poslgiromedel i icke bör ske. Om kungörelseskulle upphävas i sin helhet, innebär det att frågan om hur statenskassabehållning i slorl bör vara ordnad måsle tas upp, I proposilionenframhålls all denna fråga har såväl budgel-som penningmarknadsaspekler. Skällalar för all affärsverken, med undantag för postverket, efter beslut avregeringen i varie särskill fall, bör kunna medges räii all placera even-tuellalikvidiielsöverskoll med ränla i riksgäldskonlorel. Därmed skulleriksgäldskonlorels uppläningsbehov minskas. Ett upphävande av 1974 årskungörelse i dess helhet skulle verka i rakt motsatt riktning. Delskulle också innebära all myndigheternas skyldighel all anlita postgirokontotupphör. påpekar emellertid alt denna grundläggandeskyldighel är en förutsättning för att rationella rutiner inomstatsförvaltningen skall kunna upprällhållas. Dessa rutiner är anpassade lilldet statliga redovisningssystemet anför i sin skrivelse all den inle kan finna några avgörandeskäl för delta och anser sig ha funnit slöd i uppgifier i propositionen allskattemyndigheterna i del ulvecklingsarbele som pågår belräffandeskatteadministrationen f n, överväger möjlighelerna alt också anlita bankgiroför skattebetalningar. för sin del vill inte utesluta en sådanförändring. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. Upphävandeav statlig myndighets skyldighet att anlita HerrJANSSON (s): Jo, , del här blev en tummatuta! Belräffande uppräkningen iproposilionen av de fyra frågor som jag tog upp lidigare och som egenlligensyfiade till att avskaffa hela kungörelse fann ekonomiminisiern dessbättre att vi av prakliska och andra skäl inte kan göra något merapä just den här punklen. Sedan gör man pä borgeriigt håll juslkonkurrensneutraliteten till en stor principfråga. Men, , del råderju ingen konkurrensneulralilel på marknaden i delta avseende. Jag tror att herrRydén skulle få myckel svårl all leia reda pä en enda lantmannaförening iSverige som har affärsförbindelser med någon annan bank än justFöreningsbanken, Det kan finnas ett och annal undantag, men i regel är del så, Sammasak gäller de stora företagen med deras koncentration till storbankerna. Jaghoppas atl känner lill dessa förhållanden. Själv råkar jag sitta ien bankslyrelse och har därför fåll bevis på all del förhåller sig på delsättet. Den saken kan vi inle göra någonting ål, för här väljer man själv. Jagföreställer mig att ni inte länker föreslå alt vi förbjuder förelagen att ha enviss bankförbindelse eller att de måste sprida sina placeringar pä olika banker.För min del har jag sagl all vi inte har någon ambition all försöka upphävainlressegemenskapen i dessa avseenden mellan jordbrukarnas organisationer ochFöreningsbanken, i kallade den nya regeringensförslag för frasliberalism, men jag skulle vilja beteckna förslaget somklåfingrighet och ingenting annal. Det är vad det här slora förslaget innebär. i (vpk): Med ordel frasliberalism menade jag just detta alt man häver fram en principsom man sedan inle lever efler, och del är del som går igen i . Jag vill ställa två frågortill utskottstalesmannen i ärendet HerrRydén förespråkar likformighet, som han säger, men del blir ju ingenlikformighet. Vad ni åstadkommer är raka motsatsen. Ni upphäver nämligen inteen bankgrupps och en finansgrupps möjligheter att fö- Nr 128 reskriva att ett företag, som denna grupp kontrollerar, skall anlitaviss Där råder ju ingen likformighet,ulan del ni vill upphäva ,, ,m-T är bara statens rätt all utfärda liknandeföreskrifter lill de myndigheter eller de förelag som den centrala slalsmaklen övar konlrollöver. Upphävande av Rydéngår ändå längre. Ni hindrar t o, m, all föreskriva - statlig myndighets vilkel i princip skulle ha kunnal göra - all sialliga instanser skyldighet att anlita skall använda viss slallig bankförbindelse. Det blir ju omöjligl. skarju kontroll över den statliga byråkratins göranden och. låtanden här och lämnaröver det åt generaldirektörernas godtycke. lycker jag inte heller ärbra. Tycker all del är korrekl och förenligt med den insynsom bör råda i slatliga myndighelers handlande på della område? Denandra frågan gäller neutraliteten. Anlag, , all en viss slalligmyndighet använder en viss privatbank för sin medelsrörelse. Anlag all dennamyndighet handlägger viktiga planärenden och antag att privatbankenhar ell beslämt iniresse av att dessa planärenden avgörs i viss riktning.Tycker då atl del är sunt all del finns ekonomiska band mellan dennamyndighel och denna privatbank? Del är ett konkret exempel. Tycker ni det ärbra eller tycker ni del är felaktigt? HenRYDÉN (m): Till vill jag säga atl del är fakliskl en myckel Slorskillnad. Det gäller en princip av slor belydelse därför all här talar vi omatt de olika bankinstiiulen skall ha lika konkurrensmöjlighet medan inuvarande läge de statliga myndighelerna och verken enligt en förordning ärskyldiga all anlita en viss beslämd bank. HenJANSSON (s): Det blir bara värre när skall försöka försvara sinståndpunkt frän principiell synvinkel. Vi har en inslilulion i vårt land somkallas för bankinspektionen. Den hoppas jag känner lill.Bankinspektionen har till uppgifl bl. a. alt bevaka all del råder konkurrenspå penningmarknaden. 1sitl remissyllrande över förslagei från den borgerliga regeringen sägerbankinspekiionen all den inle vill la någon som helst slällning i dennasakfråga. Detla är en polilisk bedömning, skriver inspektionen i sill remissvar,och därför avslår man frän att ullala sig. Inspektionen redovisar sakligt hurdess verksamhel bedrivs, men avstår från au la slällning i del här fallel. Omdel nu var så som påstår all della var en fråga av så olroligl slor vikl då del gäller konkurrensneulralileien mellan olika bankinslilut skulle väl bankinspekiionen, som har uppdraget alt bevaka detla i egenskap av landels högsia myndighel på områdei, ha sagt ifrån alt del är angelägel att avskaffa statliga myndighelers skyldighet atl pla cera pengar i . Men del säger inle bankinspektionen. Och 52 del tycker jag belyser hela saken. Dethär är, som jag sade tidigare, , ingenting annal än klåfingrighet somni upphöjer till en sior princip. Jagtycker del är ganska fattigt all skriva regeringspropositioner på så dåligapremisser. HerrSVENSSON i (vpk): undviker frågan om statliga myndigheters oväld och om denuppenbara risken för sammanblandning mellan statliga myndighelers agerande ibeslämda frågor och vissa bankinsiiluls agerande i samma frågot som ju hör tilldet här ärendet Tycker för del första atl del är sunt för denrättsliga och den politiska moralen alt nu öppna slussarna för den typen avkontakter och den typen av påtryckningar? Är de inte redan starka nog? Fördel andra vill jag ha svar även på den andra sidan av frågan, men då skall jagkanske slälla den i en annan form: Är ni på regeringssidan beredda att utfärdaföreskrifter som förbjuder storbankerna atl påtvinga enskilda företag vissbankförbindelse eller att påtrycka dem en viss bankförbindelse? Om ni är förkonkurrens och ekonomisk likställdhet på kredilomrädet på den privalaföretagssektorn, varför har ni då inte föreslagit någon molsvarande föreskriftpå det området som den ni nu föreslår på det slatliga området? Har ni överhuvud tagel haft en lanke ål del hållei? Är inle hela saken bara beroende påalt ni vill, till de privala storbankernas fromma, komma ät Post- ochKreditbanken? statlig myndighets skyldighet att anlita HenRYDÉN (m): säger alt bankinspekiionen inle vill svara på den härfrågan, efiersom det är en politisk bedömning. Just det, ! Delta ären polilisk bedömning. Man kan dra den slutsatsen att socialdemokraternaskrampaktiga fasthällande vid monopolställning är elt säll attförstatliga bankväsendet, eller i varie fall elt sätt alt se lill all statenhar en slor del av bankväsendet i det här landet Därmed är också detkonkurrensförhållande som vi vill uppnå upphävt. Till i vill jag säga atl del ärhelt riktigt atl vi skall falla poliliska beslut här. Jag tror inte alt vi meden stor statlig bank kommer alt kunna uppnå slörre oväld än vi gör i ell syslemmed ell konkurrensförhållande. Hen (): Alla beslut vi fattar i är grundade på poliliskaöverväganden. Skulle del inle vara så, vore del väldigt underligl, och man kanfråga sig varför vi då skulle silla här som poliliker. Denfråga jag ställde till har jag inte fått svar på. Om del nu är såall detta, att statliga myndigheler har skyldighel att anlita försina transaktioner, skulle vara ett så allvariigt avsleg från principen omkonkurrensneutralitet, varför har då inte den högsia myn- Ändringi valutalagen, m. m. dighet i landet som haralt se lill sädana saker sagl ifrån att detla förfarande borde avskaffas? Dethar bankinspektionen inte gjorl, och därmed faller ju hela platt till marken på den här punklen. Det är bara alt konsiateradet. HenRYDÉN (m): Bankinspektionens uppgift är ju alt kontrollera bankerna, och dessmöjligheier all kontrollera elt frill banksystem är lika stora somi nuläget. All bankinspektionen inte har lagil slällning i den här speciellafrågan beror på all det har funniis en statlig bestämmelse om PK-bankensuppgifter. Bankinspekiionen har därför inte velal la slällning, ulan alldel är polilikernas skyldighel all göra detla. Överläggningenvar härmed slutad, Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fi,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 23röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrJansson begärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat Dennaomröslning gav följande resullal: §8 Ändring i valutalagen, m. m. Föredrogsfinansulskoliels betänkande 1976/77:24 med anledning av propositionen1976/77:131 om fortsall valulareglering m. m. saml fullmäkiiges i riksbankenförslag 1976/77:12 lill ändringar i lagen (RFS 1975:6) med reglemenle förriksbanken (bankoreglemeniel) jämle molioner. Iproposilionen 1976/77:131 hade regeringen (ekonomidepartementet) efterföredragning av herr statsrådet delsföreslagil all anta inom ekonomideparlemenlel upprällade förslag till 1, lag om ändring i valulalagen (1939:350), 2, lag om tillämpning av valulalagen (1939:350), delslämnal lillfälle all yttra sig över ell inom ekonomideparlemenlelupprättat förslag till 3, förordning omfortsalt giltighet av valutaförordningen (1959:264), Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås att valularegleringen förlängs atl gälla ylleriigare ett är, dvs, förtiden l977-den30juni 1978, För yttrande framläggssamtidigt förslag till beslämmelser om forlsall gillighei av valu ta förordningen . Dessutom föreslås i förtydligande syfte någraredaktionella ändringar i valutalagen," Ändringi valutalagen, m. m. I förslag 1976/77:12 hemställde fullmäktige iriksbanken alt skulle anla föreslagna ändringar i lagen (RFS 1975:6)med reglemenle för (bankoreglemeniel). Dessa förslag innebar bl, a,ändringar belräffande beslulsförfarandei i i låneärenden och ivalularegle-ringsärenden, Idella sammanhang hade behandlals delsde under allmänna molionsliden vid 1976/riksmöle vackla molionerna 1976/77:78 av , fl, (vpk), vari föreslagits 1, att uttalade sig för au stoppainduslriutnyttningen och kapitalexporten, 2, all beslutade anta av moiionärernaframlagt förslag lill lag om ändring i valulalagen (1939:350), innebärande bl,a, förbud för kapitalinvesteringar i områden under kolonialt förtryck, istater som utövade sådani koloniall förtryck eller hade fascistisk ellerrasislisk regim, 1976/77:443av i m. fl, (s), vari hemslällts att skulleanla av motionärerna framlagt förslag till lag om ändring i valulalagen(1939:350), innebärande all ansökan om tillstånd till direklinvesleringar iförekommande fall skulle vara tillstyrkt av de anställdas representanter iförelagens styrelser och all endasl en enig valutastyrelse skulle kunna la uppelt ärende lill prövning om sådan facklig tillstyrkan saknades, delsde med anledning av proposilionen väckta motionerna 1976/77:1605 av , fl, (s), vari hemställts atl beslulade anhålla hos regeringen omförslag lill utvidgade möjligheter lill en siickprovsvis konlroll vidgränsstationerna av all resande inle över-trädde meddelade uiförsel- ochinförselförbud i valutalagen, 1976/77:1606 av m, fl, (vpk), varihemställts all beslulade au ullala sig för en skärpl lillämpning avvalularegleringen i syfte au sloppa kapitalexport och induslriulflyllning, och delsden med anledning av fullmäktiges i förslag 1976/77:12 väckta moiionen Ändringi valutalagen, m. m. 1976/77:1447av m, fl, (s), vari hemställts alt skulle besluta atlutvidga rätlen för arbelslagarrepresentanlerna i va-lulaslyrelsen så all dekunde riänslgöra vid behandlingen av styrelsens samtliga ärenden samt anta avmotionärerna framlagda förslag till a) lag om ändring i valulalagen (1939:350), b) lag om ändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemenleför riksbank (Bankoreglementet), 1, beträffande ändring i valulalagen atl medbifall lill regeringens förslag och med avslag på molionerna 1976/77:78 moment2, 1976/77:443 i denna del och 1976/77:1447 i denna del skulle anta del ipropositionen 1976/77:131 framlagda och i bilaga lill betänkandet intagna somregeringens och utskottets förslag belecknade förslagei lill lag om ändring ivalulalagen (1939:350), 2, belräffande lillämpning av valulalagen allriksdagen skulle anla del i proposilionen 1976/77:131 framlagda förslaget lilllag om lillämpning av valutalagen (1939:350), 3, belräffande fortsatt giltighet avvalutaförordningen all lämnade ulan erinran del i proposilionen1976/77:131 framlagda förslagei lill förordning om forlsall gillighei avvalulaförordningen (1959:264), 4, belräffande ändring i bankoreglemeniel allriksdagen med anledning av fullmäktiges i förslag 1976/77:12 och medavslag på motionen 1976/77:1447 i denna del skulle anla det av ulskollelframlagda förslagei till lag om ändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemente förriksbanken (bankoreglemeniel), 5, belräffande arbeisiagarinflytande påuilandsinvesteringar all med anledning av moiionen 1976/77:443 idenna del som sin mening gav regeringen och fullmäklige i lill kännavad ulskotiet anföri, 6, belräffande valulaslyrelsens sammansälining auriksdagen med anledning av moiionen 1976/77:1447 i denna del som sin meninggav regeringen och fullmäklige i till känna vad ulskollel anföri, 7, belräffande vidgade möjligheier lill siickprovsviskonlroll vid gränsstationerna av alt valutabesiämmelserna iakllogs allriksdagen med anledning av moiionen 1976/77:1605 som sin mening gav regeringenlill känna vad utskotlel anfört, 8, belräffande uttalande om all sloppainduslriutflyltningen och kapitalexporten alt skulle avslåmolionerna 1976/77:78 momeni I och 1976/77:1606, Följandeivå reservaiioner hade avgivits av herrar , i ,, Pellersson i , i , i Molala och (samlliga s) 1,beträffande ändring i valulalagen, vari reservanterna ansett att utskottetunder 1 bort hemslälla altriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionen1976/77:1447 i denna del skulle avslå molionerna 1976/77:78 momeni 2 och 1976/77:443i denna del och anta del av reservanlerna framlagda förslaget till 6 a S och i övrigl del som regeringens och ulskotlels förslag belecknade förslaget lill lag omändring i valulalagen (1939:350), Ändringi valutalagen, m. m. 2. belräffande ändring i bankoreglemeniel, varireservanlerna - under förulsätlning av bifall lill reservalionen nr 1 - dels atl utskotlel under 4bort hemslälla altriksdagen med anledning av fullmäktiges i förslag 1976/77:12 och medbifall lill moiionen 1976/77:1447 i denna del skulle anla det av reservanternaframlagda förslaget lill 13 >; och i övrigl det av utskottet framlagdaförslaget lill lag om ändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemente förriksbanken (bankoreglementet), delsatl utskottets hemställan under 6 borl utgå. Hen (vpk): Det pågår en omfattande kapitalexport från , Värden som har skapatsidet härlandet genom exploatering av våra inhemska naturtillgångar och genomarbetsinsatser av det svenska folket både och under lidigare periodterflytlas i alll snabbare takt ut härifrån. Verkningarna av alt dessa värdenförsvinner ur landet blir alltmer uppenbara för alla. Del medför minskadsysselsättning, därför all nya arbetstillfällen som skulle ha kunnat ordnasmed dessa pengar inte tillskapas här ulan i slället i andra länder. Del medförnedläggningar av företag med svåra verkningar för hela den nalionella ekonominoch katastrofer för de enskilda orler som drabbas. Del medför alt utvecklingenav svensk industri, satsningen på nya produkler, ny leknik och en högre förädlingsgradför våra inhemska råvaror, stagnerar eller t. o, m.-minskar. Delkommer att medföra all halkar efler i den induslriella ulvecklingen ochalltmer glider in i rollen som leverantör av råvaror och halvfabrikat lillövriga länder i den västliga, kapitalistiska världen. Varförär det så? Jo, det är så därför all det är lönsamt. Del gäller inle för Sverigesom nation, inte för svenska industriorter och kommuner och inle för de svenskalöntagarna, arbetare och riänstemän, som jobbar i de svenska, inhemskaföretagen. Men del är lönsamt för dem som äger kapitalel atl flytta det tillländer och områden där det går alt pressa ul större vinsl, större profit. Vänsierparlielkommunisterna har i ett par molioner i anslutning till föriängningen avvalulalagsiiftningen och den proposilion som framlagts i frågan pekat på de förlandet allvarliga konsekvenserna av en fortsatt och så gott som ohämmadkapitalexport Vi har med ett övertygande siffermalierial visat verkningarna avden på sysselsättningsområdel. Vi har en minskning av antalet arbetande inominduslrin pä omkring 30 000 . ökar svenska företag antaletanställda i sina Ändringi valutalagen, m. m. Delfinns ännu inga siffror för de senaste årens utveckling på det här områdei, menför av kan man beräkna ökningen av antalet anställdai svenska företag ulomlands lill omkring 20 000 per åt Dettaär den tekniskl-ekonomiska sidan av saken. Men det finns också en moraliskaspekt som vpk tar upp i sin motion och som har debatterats i sambandmed svenska förelags invesleringar utomlands. De svenska kapitalislerna liksomderas bröder i andra väslliga induslri-länder inveslerar inle där de kanriskera ingrepp av den nalionella staten eller där del finns risk all en aklivfackföreningsrörelse skulle kunna kringskära deras handlingsfrihet.