prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — Bakgrundenlill min fråga är ju det förhållande som redan påpekades i molionen 1975:458med etl 20-lal undertecknare, atl av de omkring 2 500 anställda i i är en enda handläggare av frågor som rörspecialundervisningen. Eftersom specialundervisningen är ett stort område med400 miljoner handikappade i världen, sä är ju detta en disproportion som äroförståelig och som man givetvis bör göra någonting ål. Det är att beklaga altdet beslut som ställt sig bakom efter den motionen, nämligen altpositivt verka för att åstadkomma en förändring i det här avseendet, inle hargivit utfall vid den senasle . Det är desto mer beklagligtsom av svaret framgår att också andra delegationer än den svenska har fört framsamma krav vid samma tillfälle. Detta måste betyda atl det verkligen finns allanledning att verka för det här också fortsättningsvis, vilkel jag förutsätteratt regeringen med kraft kommer att göra. Delär ingen tillfällighet att inierpellaiionen framställts just vid dennalidpunkt. Vi har här i landet en väl utvecklad specialundervisning, där vi påbästa sätt försöker alt ta hand om och undervisa handikappade elever. Vi harockså drivit fram en utmärkt utbildning av de lärare som skall svara för dennaspecialundervisning, och jag törs utan atl överdriva säga att det är enutomordentligt duktig speciallärarkår som finns i vårt land. Eftersom det nugått tillkomsten av inom var del befogal alt ställa den här frågan, kanske framför allt avetl skäl, nämligen atl det nu finns anledning att inom de fackligaorganisationerna på området intressera sig ännu mer än tidigare för deinternationella spörsmålen. En hel del av de problem som vi tidigare hade ivårt land har man nu lyckats bemästra, och då måste insatserna kraftigareriktas mot andra länder och framför allt mot , som står i begrepp atlhjälpa sina handikappade till ett bättre liv. Detär också mot den här bakgrunden som jag tycker det är glädjande att få ettsådant positivt svar på den tredje frågan, nämligen atl SIDA skulle vara bereddalt ställa sig som arrangör för den typ av utbildningskonferens förrepresentanter från på specialundervisningens område som jag har pekatpå. I del sammanhanget är det också naturligt om man tar hjälp av en del av denspeciallärarkår som jag har pekat på. Många av dessa speciallärare harmycket alt lära gäster från som står i begrepp alt hemma la hand omhandikappundervisningen och föra den framåt. Jag hoppas atl svaret innebär atlen sådan konferens eller ett sådant seminarium givelvis skall hållas i ,med den möjlighet lill studiebesök som här bjuds. Underen lång följd av år fattades en länk i kedjan av rehabiliterings-aktiviteterinom FN-syslemel, nämligen undervisningsdelen. Efter diskussioner vidsessionerna 1960, 1962 och 1964 beslutade 1966 omen arbetsplan och budget, där specialundervisningen förekomsom ett självständigt program. Aktiviteterna finansieras för det första frånUNESCO:s reguljära budget. för det andra frånfrivilliga bidrag lill programmet, för del tredje från gåvokuponger och för detfjärde från . Underden reguljära budgeten bekostas kontakten med medlemsstaterna ochmellanslalliga och icke-stalliga organisationer, dessutom studier,publikationer och assistans till medlemsstaterna. 1975/76 administrerades 22projekt under denna budget i skilda länder. Dessa projekt bestod i planering avundervisning för de handikappade, utbildning av lärare för dessa grupper,organiserande av studieslipendier och tillhandahällande av läromedel. Dessutomgavs deltagare frän utvecklingsländer tillfälle alt delta i konferenser ochseminarier rörande specialundervisning. Medhjälp av frivilliga bidrag från medlemsstater och andra genomförsprojekt som på grund av knapphet på medel ej kunnat stödjas via den reguljärabudgeten. Under generalförsamlingens session 1968 tillkännagav delegalofficiellt den norska regeringens beslut alt ge lill . Kort efteråt bidrog också , ochDanmark med en lika stor summa vartdera. Tyvärr är det bara ett land, ,som har lämnat ett årligt bidrag lill denna fond. var dessutom den endabidragsgivaren . Det är med anledning av bidraget från 1968som jag har slällt den andra frågan, och jag kan inte förstå alt del skall varasvårare att ge pengar , . Jag beklagar livligt atlregeringen, trots det angelägna syftet, inte finner anledning att göra avstegfrån en princip i del nu aktuella fallet, en princip som tydligen har tillkommitmellan 1968 och 1977. Gåvokupongerär en form av check som utfärdas av . Donatorn köper dem från i och sänder dem till organisationer och skolor i olikaländer, som använder dem lill atl köpa böcker och andra läromedel frånleverantörer i vilket land som helst i världen. Denfjärde möjligheten slutligen atl få hjälp genom FN är alt varje utvecklingslandperiodiskt tilldelas en summa från . Del är alltså delUNDP som slatsrådet omnämner i sill svar på min interpellation. Ett av dessaländer är , som i sin senasle femårsplan för undervisningen i landetplacerade folk/grundskoleundervisningen och specialundervisningen högst påprioriteringslistan. Det är just som konsult i som jag personligen harfått en inblick i de svårigheter som verkligen finns på detta område, och delhar gjort alt jag har engagerat mig för atl utvidga de svenska insatserna förde handikappade i . Jagvill följaktligen, herr talman, livligt understödja att SIDA i sin fortlöpandeplanering också ger utrymme för de ulbildningskonferenser för u-ländernasföreträdare på specialundervisningens område som jag har nämnt i min tredjefråga. t. ex. har visat sin generositet genomatl finansiera två sådana seminarier i , 1968 för lärare ochadministratörer inom specialundervisningen Omökat stöd åt specialundervisning av handikappade i Omökat stöd åt specialundervisning av handikappade i från och1969 för lärare för blinda från arabstaterna. Jag har träffat några av delärare och administratörer frän som deltog i seminariet 1968,och de har personligen framfört önskemålet att sä snart som möjligtborde ställa sig bakom likartade seminarier. Man hade nämligen i ocksåfäll höra något om hur väl utvecklad specialundervisningen i vårt land är. Låtoss alltså medverka lill atl del blir tillfälle för SIDAalt anordna en sådan konferens, där våra speciallärare med olika funktioner fårmöjlighet atl föra idéer vidare till för prövning. Jagbetraktar statsrådets svar på den här inierpellaiionen som ett löfte ompersonligt engagemang för atl påskynda SIDA:s arbete i frågan. Med dennaförhoppning ber jag än en gång atl få tacka statsrådet för svaret. Överläggningenvar härmed slutad. §22 Anmäldes och bordlades 1976/77:151 med förslaglill bostadsförvaltningslag m. m. §23 Anmäldes och bordlades Konstitutionsulskottels betänkande 1976/77:44 med anledning av granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1976/77:35 med anledning av propositionen1976/77:121 om ändring i 16 kap. m. m. (ang. falskt larm m. 1976/77:36 med anledning av propositionen1976/77:124 om godkännande av den europeiska konventionen den 27 januari 1977om bekämpande av terrorism m. m. jämte motion 1976/77:28 med anledning av propositionen1976/77:89 om anslag lill , m. m. jämtemotion 1976/77:29 med anledning av propositionen1976/77:76 om utbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. jämtemotioner 1976/77:30 med anledning av propositionen1976/77:55 om folkhögskolan jämte motioner §24 Anmäldes och bordlades 1976/77:1661 av fruLewén-Eliasson m.Jl med anledning avpropositionen 1976/77:147 om bidrag lill den femte påfyllnaden avInternationella utvecklingsfondens () resurser § 25 Anmäldes ochhänvisades genast till utskott följande motioner med anledning av propositionen1976/77:150 med förslag lill slutlig reglering av statsbudgeten /78, m. m. (kompleiieringspropo- Nr 135 sition): den 1976/77:1648 av hen AIsénm.Jl. 1976/77:1649 av herrNilsson i Meddelande om 1976/77:1650 av herrMellqvist m.Jl. 1976/77:1651 av fruGradin m.Jl. 1976/77:1652av hen Me/7)erw..//. punkterna7 och 10 till skaueutskotlei, i övrigt lill finansutskottet 1976/77:1653av hen Alemyr m.Jl. 1976/77:1654 av hen m.Jl. 1976/77:1655 av herrBergman m.Jl. 1976/77:1656 av hen Aspling m.Jl. \11:1651 av hen Feldtm.Jl 1976/77:1658 av m.Jl. 1976/77:1659 av hen m.Jl.1976/77:1660 av i till finansutskottet §26 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:468av fröken () till herr justitieministern om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder medanledning av om den ekonomiska brottsligheten, somredovisar atl denna brottslighet omfattar ? 1976/77:469av i (s) lill herr komrnunikationsmi-nislern omkostnaderna för indragning av telefon i fritidshus: har i olika sammanhang giort uttalandenoch fattat beslut om likvärdiga utformningar av bestämmelser för landets olikadelar geografiskt sett. Närdel gäller televerkets prispolitik i fråga om abonnemangsavgifter för indragande av telefon till fritidshus föreligger dock stora kostnads variationer mellan de södra och norra delarna av vårt land. Även om sträckan för dragning av ledning är lika lång, så är del betydligt dyrare att få telefon indragen till fritidshus i de norra delarna av landet än 123 i de södra delarna, vilkelur jämlikhetssynpunkt ej kan accepteras. Meddel anförda vill jag fråga herr kommunikationsministern om han är beredd attvidla sådana åtgärder atl de här nämnda olikheterna utjämnas. 1976/77:470av () lill herr arbetsmarknadsministern om åtgärder för atl skyddaarbetskraften vid vissa farliga arbeten: inträffade en katastrof underpågående kraftverksbygge vid i . Den kraftiga vårfloden brötigenom en fångdamm. Men eftersom olyckan inträffade på förorsakadeden enbart stora materiella skador - 10 miljoner har nämnts i sammanhanget.Det är inte svårt att länka sig konsekvenserna om olyckan inträffat underpågående arbete, och från fackets sida ser man mycket kritiskt pä uteblivnaförebyggande åtgärder. beredd att undersöka vilka säkerhetsåtgärder som ytterligare kanföreskrivas för atl skydda den arbetskraft som sysselsätts vid liknandearbeten? 1976/77:471av () lill herr budgetministern om ell bättre redovisningssystemför skatter och avgifter: Under de senasle åren har observerats ell stigandeantal fall där medborgarna avkrävts skatt, statliga avgifter ochindrivningsavgifter, trots att ifrågavarande skatter och avgifter inbetalatsinom föreskriven tid. Förhållandet synes vara mest utbrett inomriksförsäkringsverkets område. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till herrbudgetminislern: Ärbudgelministern beredd vidla åtgärder för alt skapa etl mer smidigt fungeranderedovisningssystem för skatter och statliga avgifter och därmed förhindrairritation hos de lojala skattebetalarna? 1976/77:472av () till fru bostadsministern om handläggningen vidplanverket av ärenden om typgodkännande av produkter: Typgodkännande av nya produkter hos planverket tarså atl del verkar hämmande på industrins möjligheter till förnyelseoch utveckling. Väntetiden överstiger ofta . beredd alt undersöka orsakerna till dröjsmålet med handläggningenav typgodkännande av produkter vid planverket och vidta erforderliga åtgärderför en snabbare handläggning? §27 Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1976/77: 135 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Hen ,arbetsmarknadsminister 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91 iHultsfred (m) 92 i (c) 68, 72, 74 " (vpk) 11, 13, 18, 20 () 98, 99, 100, 117 iFalköping (c) 107, 108 () 104, 105 Hen () 21, 33, 34, 42,44, 62, 63 " Giilström (s) 119 (vpk) 64, 71, 73 " i Molala (s) 96, 98 Krönmark,försvarsminister 115, 116 (vpk) 100, 102 " ()85,87, 88. 89, 91,92 Hen () 106 Lorentzon i (vpk)94, 95, 96 Lövenborg (-) 75 , statsråd 96, 97, 98, 99, 100. 101,102 HenMolin(fp)28, 34, 35, 53 " Mundebo, budgetminister 36, 43, 45, 53,57, 59, 107, 108, 109, 111. Nyquisl (s) 83. 85 () 46, 55, 58 i (s) 110, 111, 112 (C) 14, 19, 21Svanberg (s) 115, 116 , utrikesminister 103, 104, 105 Hen () 113, 114 ,kommunikationsminister 92, 94, 95, 96 " () 59, 63, 64 ,ulbildningsminisler 117, 118 " () 6, 13, 17, 19, 71, 74