prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Allkunniga socialdemokraliska försvarspolitiker i det lägel talar om upprustningbeklagar jag. Del är atl försöka vilseleda svenska folkel, som av naturligaskäl har svårt all se hela sanningen bakom försvarsanslag ochförsvarskosinadsindex. Jagkonstaterar också all det socialdemokraliska yrkandet om medel lill delmiliiära försvaret inle anknyter till någon utredd femårsplanering och all del är svårt alt idetalj vela hur myckel socialdemokraternas förslag minskar försvarels styrka.Jag lade märke till atl vice ordföranden i sitt inledningsanförande härbetonade viklen av planeringssystemet och den stadga del gav åtmedelsanvändningen i försvarei - men det är klart alt då måsle också de medelsom man anvisar anknyta lill utredda femårsplaner. Hell naturligt minskareffekten av tilldelade medel när en genomtänkt långtidsplanering saknas för demedel som man yrkar på. Del socialdemokraliska förslaget innebär ca 300 milj.kr. mindre än majoritelsförslagel, vilkel betyder atl ytterligare minst3 000 årsanställda måste bort frän det militära försvaret'eller atlmotsvarande personal blir utan arbete i svensk försvarsindustri. några ord om svensk flygindustris framlid. Socialdemokraternahar i reservationen 4 redan tagit ställning och sagt all B3LA-projekiel inlebör utvecklas vidare. Utskottets vice ordförande sade också i sittinledningsanförande att han särskilt ville trycka på den saken. Härmed harockså socialdemokraterna i realiteten tagit ställning för atl svenskflygindusiri skall läggas ned. All falla beslul med innebörden att densvenska flyginduslrin skall läggas ned medför vittgående konsekvenser för vårtland från säkerhetspolitisk synpunkt och också frän teknisk och ekonomisksynpunkt. Vi överlåter ät en kommande generation all betala ell myckel högrepris för flygplansanskaffningen som vi avstår från tillgången lill eneffektiv och livskraftig industri med trots allt goda exportmöjligheler. Jagvill uttrycka förhoppningen alt den arbetande beredningen och regeringen skallflnna vägar atl tillföra del svenska försvarei elt nytt lätt attackplan, somvårt försvar behöver, och därmed också bereda möjligheter för svenskflygindusiri all fortleva. Jag yrkar bifall lill samtliga punkter i försvarsutskottets betänkandenr 13. iEskilstuna (s) kort genmäle: Herr talman! Jag övervägde in i det sista, om jagskulle begära replik pä i Gäddvik anförande. Det innehöll jumänga synpunkter som i varie fall från militärleknisk synpunkt är hellrikliga. Men när på slutet kom in pä frågan om sysselsättningenoch sade all etl genomförande av det socialdemokratiska förslaget endera skulleinnebära all personal inom försvarei skulle bli utan arbete eller all detskulle bli motsvarande följder på krigsmalerielsidan, måsle jag faktiskt frågaherr , om det här resonemanget innebär all man t. ex. har bundit sigför utvecklandet av . Varför kan man inle i så fall klämma framförslaget redan nu? Om det inte förhölle sig på det sättet, skulle inte herrPeterssons resonemang gä ihop. Eftersomjag ändå har ordet, finns del kanske också lid atl säga något om påslåendet atldel skulle vara mindre honnett av oss, om vi använde ordetupprustning om del borgerliga förslaget. Penning-mässigl innebär del ju ellbetydande påslag, hur nu utvecklingen än går i framliden, jämförtmed del socialdemokratiska förslaget. I övrigl kanske idén till användandet avordet kommer jusl frän eget härläger. Vi har mänga gånger medförvåning höjt ögonbrynen, när ni med hög röst anklagat oss för nedrustning. Dåvi, enligl vår åsikt, räll modest ansträngt oss att begränsa höjningen avförsvarskostnaderna i det här landet, har del talals om den fruktansvärdasocialdemokraliska nedrustningen. Dä bör ni kanske inle vara sä förvånade överall ni i elt omvänt läge får tillbaka ert eget språkbruk. Hen i Gäddvik(m) kort genmäle: Med anledning av det sista som vice ordföranden yttrade kan jag sägaatl om man vill minska anslaget lill del militära försvarei medytterligare 300 milj. kr. , dä innebär det en sådan minskning avförsvarsanslagel att man med fog kan tala om en nedrustning. Men när jagdiskuterar dessa 300 milj. kr. som socialdemokraterna vill sänka anslaget medi förhållande till de borgerliga partierna, så utgår jag ifrån alt en anställdinom försvaret kostar i storleksordningen . totalt ellerkanske något mindre, och dä innebär en sänkning med 300 miljoner att man intekommer alt fä pengar till alt avlöna 3 000 människor. Ni vill ju ha sammavärnpliktsulbildning som vi, men med ert förslag kommer de här pengarna inleatl räcka till atl avlöna folk i försvarei och atl köpa materiel. Resultatetblir då del jag sade lidigare, nämligen atl ytterligare 3 000 människor måstebort från det militära försvaret eller alt motsvarande antal personer inomsvensk försvarsindustri blir ulan arbete. Jagvill gärna i del här sammanhanget också passa på atl ta upp frågan omvärnplikten som vice ordföranden också var inne på. Jag tycker atl densocialdemokraliska inställningen här är litet grälsjuk. I vårt majorilelsförslagsäger vi: "Sverigesstora yla och geografiska läge med långa gränser och kuster ställer krav pä attvi kan mobilisera elt förhållandevis stort antal förband. Delta i förening medvår lilla befolkning medför atl det militära försvaret måste vila pä denallmänna värnpliktens grund. Endast därigenom kan krigsorganisationen ges denbredd som svarar mol de uppgifter som vi ställer på vårt försvar. Allmännavärnplikten har därutöver, liksom frivilligverksamhelen, avgörande betydelseför försvarets förankring i samhället och hos hela folkel." Jagtycker alt man har väldigt stora krav på nyansering om man inie kan se det jagnu citerade som ett mycket klart uttalande om värnpliktens betydelse både förförsvarei och för dess förankring i samhället. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle: Jag villbestrida alt vårt påpekande när det gäller de borgerligas säll allhantera värnpliklsfrågan är elt uttryck för grälsjuka. Jag redovisade ju myckelordentligt i milt anförande all vi inle blev så förvånade när vi logdel av skrivningen - det ni säger där är mate- maiiskt alldeles rikligl -men vår förvåning inträdde när vi påpekade att vi ville se värnpliktens ideellavärde som någol som var viktigare än kaderfyllnadsmalematiken och ni då intebeaktade detta som vi tyckte vänliga påpekande. Vi hade helt enkelt räknat meddel, och det var då vi blev förvånade. Delär elt faklum alt ni vältaligt och matematiskt riktigt skriver om värnpliktensom det enda sättet att fylla kadrarna, och att värnplikten därutöver har eltideellt värde. Vi vill se del precis tvärtom: vad som går före i våravärderingar, del är alt folket av egen kraft skall försvara landel och att detmåste ske genom värnplikten och lolalförsvarspliklen. Det ni säger om alt ellland som värt matematiskt måste tillgodose försvarets personalbehov ärriktigt, det är dignitetsordningen som vi ser annorlunda på än ni tydligen gör. Sedanär del rätt betecknande all i Gäddvik lar upp den här frågansamtidigl som han lar upp resonemanget om materiel. Del är oslridigt all manfår mindre för litet pengar än man får för myckel. Jag har aldrig påståtl någolannat. När man slår vakt om värnpliktsförsvarel pä det säll vi gör säger delsig självt att de stora reduceringarna inle kan göras enbart inom försvaretspersonalorganisation, utan då måste man också se pä materielsidan. Det äralldeles rikligl att om vi köper mindre materiel som framställts inom svenskverkstadsindustri, innebär del all man tar bort de sysselsättningstillfällena.Man måsle planera för annan sysselsättning i stället. Men vill verkligen denborgerliga sidan här i försvarspolitiken hävda alt vi skall ha ell försvar försysselsäll-ningens skull? Skall vi inte ha försvar för atl försvara landet? HerrPETERSSON i Gäddvik (m) kort genmäle: Det är klart alt försvarets uppgift äratt försvara landet. Det är ju därför som vi gör saisningar på försvarei. Meneftersom det har varit väldigt svårt atl få socialdemokraterna alt preciseravar deras egentliga besparingar ligger, måste jag fastslå all om man av någraskäl anser atl man skall satsa 300 milj. kr. mindre lill elt försvar som vårtland behöver, så medför det också all det blir personalreduceringar i ökadomfalining på del ena eller andra slällei. Jag tycker att socialdemokraternaskulle vara mer angelägna än de har varit all tala om vad del är för personaloch materiel försvarei får mindre av när man vill spara pengar. Del har varitmycket svårt att fä fram de uppgifterna. Alla folks frihet, hela världens fred - del är en uppfordrande maningsom den svenska arbetarrörelsen burit fram sedan myckel . Och den finns idagens handlingsprogram. Socialdemokraternahar vid genomförandel av poliliken i vårt land alltid strävat mol en värld ifred. I regeringsställning arbetade partiet för all förverkliga del målet. Världen har blivit mindre.Jordens länder blir alltmer beroende av är eltlitet land med en befolkning som representerar tvä tusendelar avvärldsbefolkningen. Men de problem som vi har alt ta ställning till ärvärldsvida. Konflikier och kriser som förr inte berörde oss skulle göra det - och gör det. Dagens massmedia ser lill atl vi hålls informerade ominternationella kriser, och vi kan själva registrera hur sädana inverkar pävårt dagliga liv. Krigen i , oljekrisen /74 och konfliktsituationeni södra just nu kan tjäna som exempel pä sådana förhållanden sompåverkar oss känslomässigt och materiellt. Vi blir alltmer sårbara förinternationella militära och ekonomiska konflikier. Del ligger därför i värteget intresse all arbeta för alt undanröja orsakerna till olika motsättningar ivärlden. Del kan vi göra på många sätt. Föratl minska riskerna för krig och konflikier i världen och irygga vårt landssjälvständighet har en säkerhetspolitik. Den innebär en samverkanmellan utrikespolitiken, den ekonomiska poliliken, handels-, bistånds- ochförsvarspolitiken. Mankan också säga att ur den välfärdspolitik som vi arbetat med inom vårt land harutvecklats en vidare solidaritet. Ty ur solidariteten med de svaga ocheftersatta i värt eget land växer också fram förmågan lill inlevelse ochsolidaritet med förtryckta och faltiga utanför våra gränser. betraktaspå de flesta häll i världen som etl alliansfritl industriland, som i en världdominerad av stormakter och multinationella giganter delar och stöderhuvudlinjerna i utvecklingsländernas krav på social rättvisa, nationelltoberoende och ekonomisk frigörelse. Socialdemokraternavalde denna handlingslinje för vårt land väl medvetna om all de växandeklyftorna - ekonomiska, politiska, kulturella, teknologiska-utgör del främstahotet mol fredlig ulveckling i alla länder. De rika staterna kan inle, får intefortsätta att existera som öar av överflöd i ell hav av fattigdom. En merförnuftig och rättvis fördelning av jordens samlade resurser måste till. Sverigehar utlovat sitt stöd åt en ny ekonomisk världsordning. Det innebär för vår delförpliktelser lill en mångfald åtgärder på bl. a. de handels-, flnans- ochbiståndspolitiska områdena. Och så är vi därmed tillbaka vid den övergripandesäkerhetspolitiken, som den ler sig. Dentraditionella svenska säkerhetspolitiken hade ursprungligen utformats eflermotsättningarna mellan öst och väst. Dessa har alltsedan andra världskrigetvarit det allt överskuggande hotet mot vår säkerhet. Hotel kvarstår, men flerafaror har kommit lill och fördjupas allt snabbare. Det är motsättningarnamellan den rika delen av världen, som vi lillhör, och den fatliga delen, mellanindustriländer och utvecklingsländer. Öst-västkonfliklenförskjuts därmed mol en nord-sydkonflikt. Givetvismåsle detta förhållande påverka vår syn på säkerhetspolitikens inriktning.Försvaret som en del av säkerhetspolitiken måsle sättas in i del övergripandesammanhanget och vad gäller omfattningen och utformningen påverkas av den allmännautvecklingen. Vårt land har valt atlföra en alliansfri utrikespolitik i fred som syftar till neutralitet i krig.Den har varit framgångsrik . Men denna polilik får aldrig innebäraisolering och inte heller atl vi är beredda atl acceptera någol krav pääsiklsneulralitel. Den valda poliliken måste vara trovärdig och inge respekt iomvärlden. Vårutrikespolitik och värt totalförsvar påverkar stabiliteten i del nordiskaområdet. alliansfria ställning förhindrar atl blocken ställs emolvarandra, och den svenska neutralitetspolitikens stabilitet har stor betydelseför våra grannländer. Vår polilik får inte skapa misstro eller förväntningarhos någon av supermakterna. En fast och konsekvent neutralitetspolitik främjardärför freden i norra . Dethar för alllid varit självklart alt med all kraft stödja arbetet förfred och avspänning i , och vi vill alltfort ge vårt bidrag lill altfördjupa samarbetet mellan folk. Sverigehar således vall atl slå utanför de militära allianserna. Om delta råder numerainga delade meningar i vårt land. Vår alliansfria ställning ger oss särskildamöjligheter att medverka i arbetet för avspänning och nedrustning i världen. Kapprustningeni världen beskriver en brant uppåtgående kurva och slukar ofattbartstora belopp. Bland särskill påträngande problem finns den uppenbara risken förspridning av kärnvapen till allt fler stater och vidare den dramatiskt ökadevapenhandel som äger rum från de rika länderna i centrum av detvärldsekonomiska systemet till i dess fattiga periferi. Tredjevärldens andel av de loiala rustningskostnaderna ökar påtagligt och visar attdel finns etl utbud och en efterfrågan på vapen och vapensystem. Det ärlegitimt atl länderna i tredje världen önskar ha resurser för sitt egetförsvar, men man kan inte bortse ifrån att upprustningen även tjänarprestigebehov och inte sällan har till syfte all konsolidera den egna regimeninåt. Deldjupt tragiska är självfallet atl upprustningen stjäl resurser som kundenyttjas för ekonomisk och social ulveckling. Merpartenav rustningskostnaderna faller på stormakterna. Natoblocket ochWarszawapaktsländerna svarade sålunda för 80 96 av det hela och ochSovjet ensamma för 60 96. En betydande del av världens mest kvalificeradevetenskapsmän och tekniker las i anspråk för forskning och utveckling påvapenområdel. Del är ett känt förhållande. Vimåsle naturligtvis själva i vara ytterst vaksamma när del gällerutvecklingen av det miliiära försvaret och kostnadsnivån för detsamma. Visocialdemokrater anser inle all del finns skäl för den väsentligakostnadsökning som regeringens förslag i propositionen innebär. Trovärdighetenför vårt lands handlande på t. ex. nedruslningsomrädet påverkas negativi vidbifall till regeringens förslag. Säkerhetspolitiken och totalförsvaret bör haden inriktning som anges i vår motion 1504 och i reservationen 1. Sverigemåsie oförtrutet arbeta vidare på nedrustning. Olika initiativ har lagils frånsvensk sida. Att nå en internationell insyn i de militära budgetarna har sedan längevarit elt svenskt krav. Del logs upp av och har sedanframförts av ell flertal gånger, bl. a. vid nedrustningskonferenseni . försvarsbeslut fanns etl inslag med syfte atl trappa ned denteknologiska utvecklingen och därmed kostnaden för försvaret. Manrekommenderade för anskaffning etl slörre antal teknologiskt mindre avanceradevapensystem snarare än ell mindre antal synnerligen avancerade sädana. Delmåsle vara elt rättesnöre fortfarande atl iaktta största möjliga sparsamhet dåman tar i anspråk resurser för försvarei. Socialdemokraterna önskar fullföljariktlinjerna . Delfinns anledning alt rikta uppmärksamheten pä andra kriser för mänskligheten ändem man tror sig behöva miliiära medel för alt lösa. Utvecklingen visar alt vimåste förbereda oss för och hitta meioder atl lösa kriser också av helt annannatur. Frågor om miljö, energianvändning eller kontroll av multinationellaföretag skär på samma sätt tvärsigenom staternas inre liv och blir därföroerhört komplicerade atl lösa. Enallvarlig diskussion måste drivas rörande de gränser som bör gälla förmänniskans utnyttjande av klotets resurser och biologiska system. Ulfiskning,förorening av världshaven, ökenutbredning, klimatförändringar och permanentlivsmedelskris är några frågor som inte fanns i del allmänna medvetandet förbara . Vi slår nu inför problem som inte får sin lösning i deenskilda staterna. Den nationella suveräniteten - som bl. a. spelat och spelaren sä avgörande roll som mål för den politiska frigörelseprocessen i den tredjeväriden - måste bli en grundval för elt frivilligt ökat internationelltsamarbete i solidaritetens tecken. Därför måste vi tålmodigt salsa på atlstärka det mellanlblkliga samarbetet inom FN för all gradvis ge del ökadauktoritet. Jagskall inle försöka mig på någon beskrivning av den internationella situationenjust , men jag vägar påståendet alt vi befinner oss i etl skede som kan gestora förändringar som på olika vis även kan beröra oss. Jagvill gärna lovorda försvarsutredningen för den ambitiösa ansats man gjorde dåman arbetade fram sitt första betänkande om säkerhetspolitik och totalförsvar.Där finns intressanta redovisningar och analyser och de särskildaexpertstudierna har sill givna värde. Jag har heller inte svårt all följautredningen i dess konklusioner i delta avsnitt. Jaghar anledning all inslämma i vad försvarsutredningen uttalar i avsnittet"Åtgärder för all främja freden i världen". Jag skall utnyttja minlid lill att bara la tre citat som jag tycker är värda att understryka:"Elt samband föreligger mellan önskemålen om nedrustning och strävandenaalt skapa en ny ekonomisk väridsordning. De oerhörda satsningarna påupprustning fordrar stora resurser. Om kapprustningen kan stoppas ochnedrustning inledas skulle de resurser som därigenom frigörs kunna utnyttjasför framsteg på vägen mol slörre ekonomisk och social rättvisa. En viktig åtgärdför alt främja freden i världen är därför att åstadkomma minskningar av demilitära utgifterna." "Utvecklingenav de falliga nationerna måste väsentligen vara deras eget ansvar. Samtidigtmåste de rika länderna acceptera en reform av etl internationellt ekonomisklsystem som dåligt tjänat de fattiga länderna. har utlovat stöd för enny ekonomisk världsordning. En sådan kräver politiska åtaganden frän de rikaländernas sida." Slulligen:"Alltsedan tillkomst har bemödat sig om atlspela en aktiv roll i organisationens olika verksamheter. I har sedangammalt även i medvetande om att det kommer alt kräva funnits ettstarkt stöd för tanken på en universell freds- och rättsordning som garanterarden kollektiva säkerheten. Det är därför naturligt all vi på alla säll försökerstärka FN:s möjligheter alt förebygga och lösa konflikier. Delta sker imedvetande om all utvecklingen i världen lett till etl allt större ömsesidigtberoende staterna och folken emellan." Delär uppseendeväckande att dessa ställningstaganden från en enigförsvarsutredning i väsentliga frågor helt har förbigåtts då försvarsministernutformat och framlagt för förslaget lill vår säkerhetspolitik. Jag kommer i del följande atl uppmärksamma ytterligare någon sådan härpåfallande lucka i proposilionen då jag jämför den med försvarsulredningen.Först vill jag dock återknyta till diskussionen om etl internationellt system iförändring. Mångafaktorer driver fram den diskussionen. Befolkningsutvecklingen är en sådanfaktor - inte bara den s. k. befolkningsexplosionen utan också fördelningen ivärlden av denna ökning. av den förväntade befolkningsökningen under restenav seklet kommer atl äga rum i utvecklingsländerna och ytterligare förändrabalansen mellan rika och fatliga länder. Delta medför nalurligen alllivsmedelsproblemet accentueras. Vad som är etl allvarligt problem kommeralt ytterligare förvärras under kommande är. Utvecklingsländernas behov ökar,och deras beroende av import från de industrialiserade länderna likaså. Altdetta medför säkerhetspolitiska problem är uppenbart. Enahanda är fallet medförändringarna inom råvaru- och energiområdet. Oljeembargot 1973/74 illustreradeatl innehav av råvaror kan ge en betydande styrka. Enannan omständighet är att det inom del internationella systemet uppträder nyaaktörer - inle bara antalet nationalstater ökar ulan också Iransnationellaaktörer som organisationer och företag kommer fram. Förekomsten av sådanakomplicerar bilden och pockar på uppmärksamhet i den enskilda statenssäkerhetspolitik. Detvar därför hell riktigt alt försvarsulredningen uppdrog ål professorAdler-Karlsson all studera de multinationella företagens roll i det internationellasystemet. har haft atl göra ett utkast lill en systematiseringav de olika sätt på vilka multinationella företag kan komma in i utrikes- ochförsvarspolitiken, vilken makt de synes ha, hur denna makt kan utövas samtvilka konflikter mellan stater och bolag som kan förutses. Han visar i sinstudie "alt MNF haren potentiellt myckel stor kontaktyta somkan användas för utrikespolitiska ändamål, i själva verket en slörremaklpotenlial än som framgår från äganderälls-begreppet. Koncentrationen avägandet fortgår förvisso inom de kapitalistiska biandekonomierna, menkoncentration av makt genom att också icke ägda förelag och funktionersamordnas av de största förelagen torde betyda än mer. Dennakonceniralionsprocess fortsätter." Dennasärskilda fråga om de multinationella företagens agerande och inflytande iolika avseenden studeras nu på många håll. har spelat en aktiv roll iFörenta nationerna när det gällt atl ställa krav på och villkor för dessaförelags verksamhel. Här har skelt en markant förändring efter regeringsskifteti , som bl. a. kommit.fram i elt regeringens svar lill FN om hur enuppförandekod för sådana förelag skall vara utformad. Svarel är allmänt ochsvepande till sin utformning i jämförelse med del dokument som densocialdemokratiska regeringen lagt fram. Man har släppt detaljerade och precisakrav på förelagen. Inte heller - och del är viktigt i detta sammanhang - harregeringen tagit med kravet att koden skall ta upp de problem som uppstår genommultinationella förelags renl politiska inblandning i de länder där dearbetar. Dettaexempel pä den försiktighet som regeringen iakttar i förhållande till demultinationella företagen är ingen tillfällighet. Försvarspropositionen aren bekräftelsehärpå. Försvarsulredningen gjorde i betänkandet en sammanfattning av den studiesom utfört, refererade alla de tveksamheier som fanns omkring demultinationella företagens verksamhet och slutade med att uttala: "bör dessa frågeställningar uppmärksammas." Manmenade väl all de efter vanlig ordning skulle uppmärksammas avdepartementschefen - men ingalunda. Del var etl ämne som inle var värt alluppmärksammas, och följaktligen saknas de multinationella företagen helt iförsvarsministerns behandling av säkerhetspolitiken. Vi kan inte anse atl del bara är en tillfällighet som gör allförsvarsminisiern - för del är ju i första hand han som är ansvarig för dennaproposition - utelämnar väsentliga problemställningar i den säkerhetspolitiskabilden. Därigenom har försvarsministern klargjort atl han inte tror sä mycketpä försvarsutredningens redovisade uppfattning au säkerheten och freden är ihög grad beroende av våra insalser för all skapa större ekonomisk rättvisa ivärlden och bringa de multinationella förelagen under internationell kontroll,samt vår fulla anslulning lill strävandena alt nå en internationellnedrustning. Även om nu ulskoltsmajoritelen anstränger sig för alt räddaansiktet pä - genom att åberopa andra regeringsdokument ochregeringsuttalanden - så kvarstår faklum: Försvarsminisiern har genom allundvika alt betona vissa sidor av säkerhetspolitiken givit en annan bild av desamlade säkerhetspolitiska strävandena än den försvarsulredningen hade kommitfram lill. Då vi inle har kunnat övertyga utskottsmajorileten om delta har vitvingats atl tillkännage en avvikande mening vid utrikesulskotiets behandlingav det säkerhetspolitiska avsnittet i proposilionen, synpunkter som också åberopas ireservationen 2. Jagber slutligen, herr talman, att få yrka bifall till reservationerna den 1 och 2. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen Säkerhetspolitiken av kammarens förhandlingar.