prot · G00921 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:5 med anledning av motioner om ändringar ilagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall 1976/77:6 med anledning av motioner ommödrahälsovård och förlossningsvård 1976/77:7 med anledning avmotioner om vissa socialvårdsfrågor m. m. 1976/77:8 med anledning av motioner om vissa frågorrörande psykiskt utvecklingsstörda 1976/77:1 med anledning avmotion om säkrare motorvägslrafik 1976/77:2 med anledning av motioner om uppsättandeav irafiksignaler på allmän väg 1976/77:3 med anledning av motioner berörande vissaföreskrifter i vägtrafikkungörelsen (1972:603), m. m. 1976/77:1 med anledning av motioner omfinansieringen av djursjukhusen 1976/77:2med anledning av motion om prissättningen vid uthyrning av personbilar 1976/77:5 med anledning avmotioner om anställningsskydd, m. m. 1976/77:6 med anledning av motion om åtgärder motdiskriminering av ungdom vid lönesättningen på arbetsmarknaden 1976/77:8 med anledning av motion omtjänstårsberäkning vid anställning utomlands § 15 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:31av () till herr utbildningsministern om utbyggnad avregional-TV-nälet: Sedan Sydnytt startade som landets första regionalaTV-nyhelsprogram har det alltmer befäst sin position som ettav Malmö-TV:s viktigaste program. Den ena publikundersökningen efter den andrahar intygat både att Sydnytt är landets mest publikdragande regionalaTV-nyhelsprogram och att antalet tittare är nästan lika stort som när detgäller riksnyheterna i Rapport och Aktuellt. Varför är det så? Svaretger sig självt. Hur ofta finner man inslag i Rapport och Aktuellt som belyserdagens viktigaste händelser i ? Därmed är intesagt att det skulle vara något fel på riksnyheterna. Här måste finnas ettbåde-och. Annars ger dålig service. Urden aspeklen framstår det som märkligt alt statsmakterna bara harlåtit halva få regional-TV (Sydnytt i , Västnytt i ,Nordnytt i och Mitlnytt i ). medNorrköping, , och har fortfarande ingaregionalnyheter i TV, inte heller med , och . Närförre chefen för distriktscentral i november 1969presenterade sin enmansulredning "Regional utveckling "tänkte han sig att den regionala nyhets-TV:n skulle byggas upp somlokalradion i takt med att man delade in landet i regioner. Det hade ocksåvarit det naturiiga. Ännu när tillsatte endepartemental arbetsgrupp för all hyfsa 69:s ofullständigalokalradiokalkyler var det meningen att gruppen också skulle utarbeta enproposition om regional-TV-ulbyggnaden. Både lokalradio och regional-TV skulleföreläggas vårriksdagen 1975 för beslut. Mendärav blev intet. Man lade fram en proposition om lokalradion men ingen omregional-TV:n. Anledningenvar icke minst politisk; man trodde sig genom lokalradio bättre kunna balanseraden borgerliga pressdominansen i entidningsom-råden. varmycket öppen, när han yttrade sig i debatter på den punkten. "Ilandets 278 kommuner har endast ca 40 96 tillgång till minst tvåtidningar av olika politisk färg", hette det i lokalradiopropositionen (1975:13s. Detta borde rättas till genom lokalradion. Otvivelaktigt kom dennaaspekt att spela en roll både vid tillsättandet av lokalradions styrelse ochvid utseendet av lokalradiocheferna. Enbetydligt vettigare mediepolitik hade varit den som : att bygga upp lokalradio och regional-TV parallellt steg försteg. Nuär det så dags. Lokalradion skall inte starta förrän , men man harredan börjat ställa avancerade krav på mera anslag. För den halva av landet somsaknar regional-TV har inte ens något startdatum fastlagts. Motden bakgrunden vill jag till herr utbildningsministern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder planerar utbildningsministern att vidta för att skapa ett jämnare ochslagkraftigare regional-TV-nät som når landels samtliga delar? 1976/77:32 av () till fru bostadsminislern om planerad utbyggnad inomskogsindustrin: Företrädare för den nya regeringen har den senastetiden vid skilda tillfällen redovisat sin syn på svensk skogspolitik. a.har jordbruksministern i en tidningsintervju sagt att han anser att branschensjälv skall lösa sina problem utan samhällets styrning. Motbakgrunden av att 160 ansökningar om utbyggnader av skogsindustrin ligger innehos , att ett totalt behov med dagens förbrukning plus detänkta utbyggnaderna är skog och att tillväxten f n.är endast skog, har en stor oro spritts bland deanställda inom skogsnäringen. Skallendast företagsintressen få styra var utbyggnader skall ske fruktar deanställda att många orter - ja, hela regioner - kommer att drabbas av enstrukturförändring som vi varit med om i . Deanställdas organisationer har , när det stod klart att vi förbrukademera råvara än tillväxten ger, uttryckt sin oro för framtiden om utbyggnadernaskulle fortsätta som dittills. Tack vare ett intimt samarbete med regeringenPalme har man lyckats genom lagstiftning (136 a § i byggnadslagen) få inskrivet all samhället skall styra utbyggnaderna. Dentransport av skogsråvara till industriellt sämre lottade områden som f n, skerkan också komma i farozonen och kan därför pä ett aktivt sätt försämra denregionalpolitik som visat positiva resultat. Medhänvisning till det anförda vill jag till fru bosladsministern ställa följandefrågor: 1, Kommerregeringen att avhända sig del styrningsinstrument som 136 a § i byggnadslagen utgör och låta industrin själv, utan inblandning av samhället och de anställda, få lägga sina utbyggnader där del bäst passar den? Vilkakonsekvenser bedömer regeringen alt delta får för skogspo litiken, för de anställda i skogsindustrin och för skogsbruket? 1976/77:33av (vpk) till herr försvarsministern om den politiska ochfackliga verksamheten vid militära förband; Av meddelande i massmedia har framgått att enrapport kallad Höstöversikt angående värnpliktskrav 76/77 har utarbetats undermedverkan av bl. a. professor . Den har överiämnats till ÖB ochhuvudinnehållet är, enligt uppgift, förslag på olika åtgärder för att försvåraoch förhindra soldaternas politiska och fackliga arbete. a. föreslås attvarje förband skall föra "krigsdagbok" över vpl-arbetet för att följaupp tendenser och trender. Vidare föreslås att militäriedningen skall vidtaåtgärder mot de värnpliktiga som kan "skjuta dem över tilldefensiven" och göra utspel som kan "ta vind ur seglen" när deframför sina krav i massmedia och till allmänheten. Promemorianhar, med rätta, skarpt fördömts av den värnpliktiga arbetsgrupp som valls avvärnpliktsriksdagen. Gruppen betecknar den som ett hot mot del soldatfackligaarbetet och mot klimatet mellan de värnpliktiga och befälen. Jag vill därförställa följande frågor till herr försvarsministern: Anserförsvarsministern att den ökade aktiviteten och demokratiseringen på förbandenbör mötas med åtgärder enligt den refererade rapporten? Omså inte är fallet, vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta med anledningav det inträffade? 1976/77:34 av frökenHjelmström (vpk) till fru bostadsministern om ökad satsning på kollektivhus: Boendesegregation och social isolering har för ettstort antal människor blivit följden av de senaste årens bostadsbyggande.Samtidigt som de allvarligaste bristerna i de stora bostadsområdena nu ses överfår de privatägda småhusen en allt större dominans inom bostadsproduktionen.Småhuset betraktas av allt fler beslutsfattare som den ideala bostadsformen.Detta är en ur många synpunkter olycklig utveckling. Ser man till den socialasituationen för ett växande antal människor i , och om mandessutom lar hänsyn till energi- och resurssituationen, så borde tvärtom olikaformer av kollektivboende prioriteras. Nyligenstängdes matsalarna i två sista levande kollektivhus i ochMarieberg. Ägaren anser det inte längre lönsamt. Lönsamt för det privatafastighetsägarkapitalet är exempelvis att spekulera i saneringsfastigheter,lill men för de boende, men inte alt salsa på experiment med kollektivhus. har i boken där vi bor iStockholm utvecklat tankegångarna omkring hur kollektivhusen bör utformas ochvarför de är så nödvändiga för många hushållstyper, t. ex.pensionärer, ensamma föräldrar, ensamstående och tvåförsörjarfamiljer med ellerutan barn. Redanpå lanserades idén om kollektivhus, och ett av de främsta skälen,som är giltigt också , var jämställdheten mellan kvinnor och män. Det äralltjämt så, att så snart en vuxen kvinna ingår i ett hushåll får hon ta på sighuvudansvaret för vårdnaden av barnen och hemmets skötsel, oavsett om honyrkesarbetar eller inte. Gjorda undersökningar visar att trots allaarbetsbesparande maskiner utgör hemarbetet fortfarande en orimligt stor och ivissa fall växande andel av det totala kvinnoarbetet. AlvaMyrdal påpekade det absurda i att 20 kvinnor står bredvidvarandra i 20 små kök och lagar sin mat medan 20 små barn sitter och leds i varsitt rum. Då yrkesarbetade endast en mindre andel av kvinnorna - medan närmare70 96 av kvinnorna gör det . Ocksåför barnen är kollektivhusen viktiga. Kollektivboendet ger barnen möjlighettill många vuxenkontakter i bostadens omedelbara närhet. Det ger trygghet ochgod självförankring att vardagligt umgås med och känna igen andra än föräldraroch barnstugepersonal. Åtgärderför att trygga alla barns rätt till en bra barnstugeplats och reformer för enarbetstidsförkortning, sex timmars arbetsdag för alla , bör alltsåintegreras med en bredare satsning också på alternativa boendeformer för attmotverka isoleringen mellan människor och medverka till en bättre jämställdhetmellan könen. Ytteriigare ett skäl för kollektivboende är att motverkaslöseriet med energi och andra resurser. Kolleklivhusboendethar behandlats i ett flertal offentliga utredningar om boendeservice, och mångahar ställt sig positiva, exempelvis bo-sladskollektiva kommitténs betänkandenKollektivhus och Hemmen och samhällsplaneringen, Isenare betänkanden, bl, a. Höjd bostadsstandard och Boendeservice, har man istället börjat diskutera områdesanknuten service, vilket innebär att manfrångått tankarna om kollekliv gemenskap. Servicetänkande, framför allt kravetpå stort kundunderiag, ledde också till att man ville ha allt större enheter.All servicen är riklig är naturligtvis bra, men i de stora anläggningarna blirhyresgästerna anonyma kunder och grann-samarbetet underiättas inte mycket merän i ett vanligt hyreshus. Den kommersiella servicen blir dominerande ochlönsamhetstänkandet markerat. Förvaltningsformerna, hyresgästinflytandet ellersamlevnadsformerna diskuteras inte längre. Medhänvisning lill del anförda vill jag till fru bostadsministern ställa följandefråga: Vilkakonkreta åtgärder avser bostadsministern vidta för att en ordentlig satsningpå kollektivhus kommer till stånd? 1976/77:35 av herrGustafsson i (s) till herr kommunministern om innebörden av uttalande iregeringsdeklarationen om samtal mellan och staten: I regeringsdeklarationen av den 8 oktober 1976behandlas den principiellt viktiga frågan om relationerna mellan samhälle ochtrossamfund ytterligt kortfattat. I sagda deklaration anges endast:"Samtalen mellan och staten fullföljs," Medhänvisning till det anförda vill jag fråga herr kommunminislern om han villbekräfta att regeringsdeklarationens lydelse skall förstås så att samtalen - ienlighet med vad som tidigare överenskommits mellan företrädare för staten ochsvenska kyrkan - skall avse frågan om vilka möjligheter det finns attförverkliga de grundläggande principer som beredning föreslagit medbeaktande av de synpunkter som förts fram i remissyttrandena. §16 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:53av i (s) till herr jordbruksministern om åtgärder medanledning av det låga vattenståndet i : De senaste årens brist på nederbörd och gällandebestämmelser om vattenreglering har medfört ett närmast krisartat läge för bl.a. sjöfarten på . Frågan har aktualiserats vid ett flertal krismöten runtom , och lolsbefälhavaren i har betecknat situationen som närmastkatastrofal om icke extraordinära åtgärder vidtas. Det är framför alltVänersjöfarten som drabbas av del låga vattenståndet, och vintersjöfartenbekymrar i högsta grad Väneriotsarna. Djupgåendet ligger f n. på den kritiskagräns som isbrytaren klarar. Sjunker nivån ytterligare kan inte isbrytarenAle gå upp i , och därigenom äventyras således sjöfartenkommande vintersäsong. Är statsrådet beredd all vidta åtgärder i anledningav den bekymmersamma situation som uppstått på grund av det låga vattenståndeti ? 1976/77:54 av herrBengtsson i (m) till herr arbetsmarknadsministern om åtgärder föratt förbättra sysselsättningsläget i : Dagens arbetsmarknadsläge har skapat en stor ochväxande oro i . Stora industrier har varslat om anställningsstoppoch inskränkningar av personal. Tekoindustrin har drabbats av storaavsättningssvårigheter och den framtida verksamheten vid Uddcomb ter sigoviss. bart inom försvarssektornhar bortåt 4 000 arbetstillfällen försvunnit i Karlskrona.Bilindustrin i Olofslröm tvingas till produktionsbegränsningar ochskoindustrin i står inför akuta svårigheter som snabbt måsteåtgärdas. Motbakgrund av redovisade förhållanden hemställs att herr arbetsmarknadsministernmåtte besvara följande fråga: Vilkasärskilda åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra sysselsättningslägeti ? 1976/77:55av () till herr kommunikationsministern om åtgärder mottrafikolyckor på 4 vid Rolebro: Åter har en dödsolycka inträffat på söder omRotebro, vid den s. k. Vibyviadukten, där flera allvarligatrafikolyckor har ägt rum i samband med regnväder. Med anledning härav vill jagställa följande fråga till herr kommunikationsministern: Vadtänker statsrådet göra åt dödsfällan på vid Rolebro? 1976/77:56 av () till herr utbildningsministern om den demografiska databasen i : En demografisk databas inrättades i ijuli 1973 av som beredskapsarbete och med riksarkivetsom huvudman. Verksamheten avsågs bedrivas som en tvåårig t'örsöksverksam-hetför att främst sysselsätta kvinnlig arbetskraft. Avgörandeför placeringen i var arbetsmarknadsläget med hög arbetslöshet och fåarbetstillfällen. Verksamheten sysselsätter nu ungefär 30 kvinnor. Viddalabasen bedrivs en systematisk datainsamling av vårt unika kyrkoboksmaterial,alt användas för forskning och arkivändamål. Inom många olika ämnen finnsforskare som är intresserade av befolkningsutveckling och familjens roll isamhället, och de har här en möjlighet att få ett utomordentligt källmaterial.Databasen är knuten lill forskningsenheten vid . Eftersomverksamheten bedrivs som försöksverksamhet och beredskapsarbete beviljas medelför endast i taget. Detta är synneriigen otillfredsställande med hänsyntill de anställda och även till forskningen. Arbetsmarknadslägethar inte förbättrats sedan databasen inrättades, och det borde, enligt minmening, efter det positiva utfallet av försöksverksamheten nu finnasförutsättningar för en permanentning av dalabasen. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga herr utbildningsministern: medverka till en permanentning av den demografiska databasensverksamhet i ?. 4Riksdagens protokoll 1976/77:21-24 1916/11:51av (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om bötesbeloppet vid s.k. olovliga konfiikter: När kollektivavialslagen infördes av den borgerligaregeringen fastställdes att skadestånd skulle kunna utdömas av enskilddeltagare i s. k. olovlig konflikt. Ett maximilak sattes vid . per ikonflikt deltagande. Man ansåg att det var en rimlig nivå. Dåriksdagen behandlade lagen om medbestämmande i arbetslivetförordade de borgerliga partierna att denna gräns skulle försvinna. Manuttalade också att detta inte i sig utgör ett förord för attskadeståndsbeloppen generellt skall höjas. Med hjälp beslutaderiksdagen i enlighet med den uppfattningen. Utepå arbetsplatserna diskuteras vad detta uttalande och beslut egentligeninnebär, och därför vill jag ställa följande fråga till herr arbetsmarknadsministern: Avserregeringen att precisera vad man anser vara "en måttlig nivå" förbötesbeloppet vid s. k. olovliga konflikter? 1976/77:58 av herrSiegbahn (m) lill fru utrikesministern om utrikesministerns tal i FN: 1 såväl remissdebatten som harväsentliga delar offentliggjorts av ett tal, som man påstår att förreutrikesministern skulle ha hållit i FN om inte regeringsskifteägt rum. Finns ett färdigt sådan tal påutrikesdepartementet? Har detta i så fall, med eller utan tillstånd,lämnats ut lill allmänheten av någon tjänsteman i departementet? Vilka kommentarer önskar fru utrikesministern göramed anledning av det inträffade? 1976/77:59av () till herr industriministern om bibehållande av i : I massmedia har aviserat nedskärningarav verksamheten. Som följd härav skulle ett betydande antal anställda bliarbetslösa. Så sent som lovade sysselsättning för1 000 personer. För att förverkliga dessa planer fick företaget 70 milj. kr. ilån och bidrag från staten. Detta var en oerhört viktig satsning för människorsom inte tidigare hade haft möjligheter till anställning. Ärherr industriministern beredd all medverka lill att fullföljer sindel av avtalet beträffande sysselsättningen i ? § 17 Kammaren åtskildeskl. '""" 8november 1976