prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — Men del är väl inte alldelesorimligt all har svårt atl förhandla med en organisation som inle baravägrar alt erkänna - man skall nog skärpa uttalandet något mer än herrSvensson i gjorde - ulan som fortfarande pä sitt program har attstaten skall avskaffas, och dessutom i former som är ganska uppseendeväckande. Jag skall inle gå djuparein pä den frågan . Regeringsdeklarationenframhåller att "enighet här hemma i fråga om utrikespolitiken är enväsentlig tillgäng". Sä har den tidigare oppositionen också i väsentligastycken agerat. Detsamma kan inle sägas om den nya socialdemokratiskaoppositionens hittillsvarande uppträdande. Jag vill endast i förbigående nämnaförre utrikesministern underliga brev till chefen förutrikesdepartementets politiska avdelning rörande inbjudan lill alttala i säkerhetsrådet. fick var i sin saklighetmördande och visade att han varil ute i ogjort väder. Del är väl ganskauppenbart att bakom detla stod personer som, för att uttrycka sig diplomatiskt,känner en större lojalitet mot den föregående regeringen än mol den nuvarande. Enbetydligt allvariigare fråga är Sydafrikapolitiken. Under socialdemokratisktmaktinnehav har aldrig krav pä förbud mot svenska nyinvesteringar, än mindre påavveckling av existerande svenska investeringar i , framlagts.Närdetta påpekats försvarar sig med atl han i valkampanjen - kanskei desperation inför etl fruktat valnederlag - förde fram sädana tankegångar. Mendetta skedde endast vid något enstaka tillfälle, och man har därför svårt atttro alt del rör sig om annal än politisk taktik. Allapolitiska partier slår eniga i sin kritik av förhållandena i , och manär beredd alt medverka i beslul frän FN som vinner allmän anslutning. Menvilken effekt skulle ell beslut av bara , eller av och någraandra småstater, om nedskärning av investeringarna i få? De svenskaföretagen skulle självfallet göra föriuster, fabrikerna i skulle fören billig penning överläs av staten eller av andra företag. Någon som helsteffekt pä regimens fortbestånd skulle inte uppnäs, trots att i dagsom bevis citerat en anonym röst frän . Jag skulle här vilja citeranågra stycken ur en skrift som kom ut för några är sedan; "Närden prövar konkreta förslag om åtgärder mot måsteden i varie särskilt fall överväga hur förslagen skulle inverka päapartheidproblemeis lösning. bedömningar måste vara våra egna, inteandras. Om vissa stater, organisationer eller enskilda vädjar lill regeringenom alt följa en bestämd handlingslinje, måste regeringen själv pröva om dennahandlingslinje kan väntas leda lill framgång. Del finns flerainvändningar mol en polilik, som går ul på alt man skall bojkotta elt landenbart för all demonstrera sitt ogillande av vederbörande lands regim ochallmänna politik. Det blir svårt att motivera varför man inle skall genomföraliknande bojkotter mot andra länder, vilkas polilik i speciella situationerframkallar stark indignation. moraliska skäl för statligbojkott mol ett land, riskerar man lätt anklagelser för dubbelmoral, sä längeman inle är beredd all också bojkotta andra stater, vars regimer uppträtt moralisktförkastligt." Detlavar utdrag ur en skrift som skrevs av dåvarande socialdemokratiskeriksdagsledamoten på uppdrag av den socialdemokratiskapartistyrelsen. Dessa sanningar håller än . Jag tror atl del var somen gäng i liden påstod all en sanning varar i 20 är. Den här skriften kom ut är1965, så för det socialdemokratiska partiet står sig inle en sanning . Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt i (s) kort genmäle: Herr talman! Till vill jag säga att vad detgäller är ju att komma till förhandlingsbordet. Jag förstår inte varför maninle kan Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt fä uppslutning kring densaken, för del är väl ändå inte elt nytt krig i som man villha. Vid förhandlingsbordet bör man naturiigtvis ha med dem som är mest beroendeav vad som diskuteras, och det är ju inle arabstaterna och i och för sig inteheller , utan det är palestinaaraberna. Jag finner del ytterstegendomligt atl man inte vill ha med dem när man diskuterar och atl manhänvisar lill atl de skall representeras i andras delegationer. Jag tvivlar påatl man kan komma fram lill en lösning utan alt ha med sig dessa människor,och när jag talar om Palestinaaraberna menar jag att PLO ändå är den mest representativaorganisationen för dem, det kan man inte komma ifrån. Dilemmatför är ju alt om man inle gör upp här och om man kommer atl ha kvar deockuperade områdena - , , , , - så kommerman atl få ell land med en mycket stor minoritet avpalestinaaraber. Hur skall man klara del, när man vill ha en rentsionistisk stal för endast judar och där judar skall bestämma? Detkommer atl bli en omöjlig situation. Självfallet kan man se olika resultat avdetla, men en sådan lösning kan inle framstå som annal än förskräckande. Jaghoppas därför all man i nuvarande läge, när man har de kanske slörslamöjligheterna efter sexdagarskriget, kommer all sätta in alla krafter för atlkomma fram lill en uppgörelse vid förhandlingsbordet. Hen () kortgenmäle: i har lagil upp en del vikliga frågor - och detligger mycket i vad han säger - men vi kan väl inte nu ge oss in i en Israel-eller Mellanöslerndebalt. Jag har emellertid inte precis samma uppfattning omPLO;s representativitet i del fall som nämnde. Han sade atl dekommunala valen på visade atl man där stödde PLO. Jag tror inte attdet låg lill på del viset. Jag tolkar i stället valresultatet som en protestmot del nuvarande tillståndet. Det visade sig sä småningom all flera av demsom blev ledare genom valet på inte alls speciellt var anhängaretill PLO men däremot var kritiska mot situationen. Vidarefår man inte glömma varifrån de flyktingar som man talat om ursprungligenkommer. De har ju kommil från del som är . All endast folk ur derasled skulle vara representativa för alla de andra palestinier som finns pävästbanken , i och i östra delen av tror jag inle. Vi skallinle förglömma all del brittiska mandatet formellt omfattade ävenhela östra stranden av , del som sedermera blev emiralel Transjordanienoch sedan . Jagvill emellertid anknyta till mitt tidigare yttrande, där jag talade omoppositionens bristande intresse för atl försöka föra en gemensam polilik, ochta upp ytterligare en fråga. Det socialdemokratiska partiet har väckt en motionom att inte skall ansöka om medlemskap i . har hävdat att den förra regeringen aldrighar fattat beslut lill förmån för ell sådant medlemskap. Man hade endastdiskuterat frågan vid etl lunchsammanträde, men på grund av pågående valkampanjvar det så fä närvarande atl man inle fattade något beslut. Nuhar ofta talat om den fara för demokratinsom den nya regeringens handlande utgör. Del mest uppseendeväckande och upprörandevar naturligtvis att regeringspartierna råkade vinna valet, vilket han menarhar skapat vånda och oro för demokratin. Men samtliga tjänstemän som arbetarpå vet, alt regeringen fattade elt beslut långt innanvalkampanjen började, och della innebar atl man klarl accepterade eltmedlemskap i . Vad skall dessa tjänstemän tro om demokratiska arbetsformernär förre handelsministern helt förnekar vad alla vet är en sanning? Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt HenSVENSSON i (s) kort genmäle; Diskussionen gäller nu vem som skall företräda Palestinaaraberna, dvs.palestinierna. Skall vi bestämma vilka som skall företräda dem eller skallIsrael bestämma det? Det måsle väl ändå vara de närmast berörda som fär fattadel beslutet. Omman nu utesluter PLO; Vem finns i stället? Vem kan man kalla pä? Det finns juinget mandal. Man kan diskutera PLO:s program och huruvida del ärrepresenlalivitet på 100 96 som vi menar vid demokratiska val i värt land ochandra länder. Men del är den situation som varje befrielserörelse över helavärlden befinner sig i. Vi kan alltså inle ställa sådana krav, utan vi får göraen bedömning. Sedan något om erkännandefrägan. PLO har inleerkänt , och har inte erkänt PLO. Skall man vänta till den dag dåett diplomatiskt erkännande finns på bordel innan man går till förhandlingar?Jag finner det helt omöjligt. Det är också att ställa för stora krav.Erkännandet kan ju ändå komma under hand. Man måste ta den utsträckta hand somfinns, de möjligheter som finns, för alt komma någon vart. Vi vel ju att del ärrisker med allting. Och del är naturligtvis också risker med förhandlingar. Mende riskerna menar jag är betydligt mindre än om man fortsätter som del är,därför alt det kommer atl bli sä stora svårigheter för alljag ryser över det. () kortgenmäle: Problemet är givetvis svårt. Men när i talar omatl man måste ta den utsträckta handen sä har jag litet svårt all följa med denliknelsen. Del skulle i sä fall gälla en utsträckt hand med knogjärn minst. Detär ju elt faktum att PLO icke erkänner - och inte nog med det: de sägerall skall förintas. Och i 6 ! ; i sina stadgar säger de att alla judarsom kom till efter 1917 skall skickas tillbaka till de länder de kommitifrån. Därförmenar jag alt det är oerhört svårt för oss att bestämma om och när skallförhandla med PLO. Jag utesluter inle alls möjligheten att den situationen kaninträffa, men jag tror all den enda möjligheten är att låta bestämma närdet är meningsfullt atl förhandla med en viss part. Attsedan inle erkänner PLO tycker jag inte är något argument värt att nämnai del här sammanhanget. Den andra sidan är den centrala. Jaginser visst alt problemet är mycket svårt. Men så länge den nuvarandesituationen råder är det orimligt, tror jag, att vi här uppe skall kräva attIsrael förhandlar. Jag tror alt av jusl de skäl anfördehar ett sådani oerhört intresse av fred alt man, om del finns någon chans tillfred eller - för atl uttrycka sig litet mer försiktigt och mindre krävande - enfredlig situation, säkert kommer alt la den också. Men man bedömer inle lägetså i , och den inställningen tror jag är viktig. Herr tredje vice talmannen anmälde all herrSvensson i anhållit att till protokollet få antecknat att han inleägde rätt till ytterligare replik. Pä förslag av herr tredje vice talmannen beslötkammaren atl uppskjuta den fortsatta överläggningen samt behandlingen av påföredragningslistan återstående ärenden lill . §8 Anmäldes och bordlades 1976/77:114 om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), m. m. 1976/77:117 om utbyggnadav föräldraförsäkringen mm. 1976/77:122 om ändring ibyggnadslagen (1947:385) m. m. §9 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1976/77:127 av () till fru bostadsminisiern om rätten lill ersättning för uteblivenrörelsevinst vid expropriation av byggnadsföretag tillhörig mark: Vid expropriation av mark för bostadsbyggande m. m.har kommunen att betala ersättning för markens värde. När expropriationen avsermark som ägs av ett byggnadsföretag uppkommer också fråga om ersättning förmistat byggnadsarvode - sålunda utöver del markpris som domstolen kommer framtill. Detta är då ersättning för s. k. rörelseskada. Krav på ersättning förrörelseskada grundas ytterst på atl byggnads- förelaget genomexpropriation anser sig mista inte endast marken utan också de vinster sommarkinnehavet ger genom möjligheterna atl undgå konkurrens. Innehavet av markenförutsätts ge möjlighet lill "egenre-giverksamhei med en väl hävdadlönsamhet" för all citera ell byggföretags påståenden i en nyligenmeddelad hovrättsdom. Dennaersättningsmöjlighel framstår som märklig vid en jämförelse med demarkpolitiska och bostadspolitiska intentioner som i övrigt fått uttryck iriksdagen. Markvillkoret vid bosladslängivningen berövas i dessa fall sinegentliga mening. Byggnadsrällens karaktär av en självständig handelsvara, varspris ytterst kommer att få betalas av de boende, framstår som uppenbar. Medhänvisning lill del anförda vi 11 jag lill bostadsminisiern ställa följandefråga: Anserbostadsminisiern alt ersätlning för ulebliven rörelsevinsl vid expropriation avmark från byggnadsförelag är förenlig med statsmakternas principiellamarkpolitiska intentioner? §10 Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1976/77:354av i (c) till herr kommunikationsministern omskyldighet för gångtrafikant atl under mörker bära reflex-anordning: I trafikutskottetsbetänkande /76:3, i vilket bl. a. behandlas frågan om förslag lill lagrörande skyldighet för gångtrafikanl att vid promenad på landsväg eftermörkrets inbrott vara utrustad med refiexanordning (bricka, band eller bindel)för undvikande av mörkerolycka, meddelade ulskottel att denna fråga var föremålför remiss och övervägande i regeringens kansli. Jag vill ställa följandefråga till herr kommunikationsministern: statsrådet för avsikt atlframlägga etl lagförslag om skyldighet för gångtrafikanl, som under mörkerfärdas pä väg, att vara försedd med godkänd refiexanordning? 1976/77:355 av herrBörjesson i (c) lill herr kommunikalions-minisiern om öppethållandetav vänthallarna på järnvägsstationer: Bakgrundentill nedanstående fråga är följande: Nyligenreste jag med tåget frän lill . Tåget var dock ca 20 minuterförsenat. fick tågresenärerna uppehålla sig pä plattformen.Ingel meddelande lämnades om tägförseningen. efiersom järnvägsstationenär obemannad och stationsbyggnaden läst. För åldringar, handikappade och småbarn mäste delvara minst sagt otillfredsställande alt inte ens möjligheter all erhållameddelande om tågförseningen samt ej heller tillgäng till väntsal finns, med uppenbararisker för förkylningar o. d. Om det nu av kostnadsskäl är nödvändigt att hållaväntsalen stängd under den lid stationen är obemannad, borde SJ ändå, medhänsyn lill resenärernas välbefinnande, ordna en tillfredsställandeuppehållsplats vid väntelider, särskilt med tanke på riskerna för åldringar,handikappade och småbarn. Fråganär av principiell betydelse med hänsyn lill alt likartade förhållandenföreligger på andra av SJ:s obemannade järnvägsstationer. Medstöd av del anförda vill jag ställa följande frågor lill herr kommunikationsministern; medverka till atl SJ häller vänisalar öppna även vid obemannadejärnvägsstationer före tågs avgång eller, om ej detla kan ske, i stället ordnaren skyddad uppehållsplats på elt tillfredsställande sätt och lämnar meddelandeom tågförseningar via angränsande bemannade järnvägsstationer? 1976/77:356av i (s) lill fru bostadsminisiern om tidpunkten för förslaglill om solningsväsendels organisation m. m.: Solningsväsendels organisation och driftsform är enaktuell fråga, inte minst mol bakgrund av den konfiikt som föreligger ochsom i del långa loppet kan få samhällsfarliga konsekvenser. Ielt betänkande av utredningen (C 1973:04) för översyn av frågan omskorslensfejarmäslarnas ställning diskuteras solningsväsendels organisationoch driftsform. Remisstiden för utredningen gick ul /77. Frånfackligt håll hävdas atl solningsväsendet bör kommunaliseras inle minst avarbetsmiljö- och säkerhetsskäl. Med hänvisning lill detanförda vill jag ställa följande fråga: Näravser bostadsminisiern atl lägga fram en proposition om solningsväsendelsorganisation och driftsform? §11 Kammaren åtskildes .