prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:41 § 1 Val av valprövningsnämnd Företogs val av ordförande,ersättare för ordföranden, sex ledamöter och sex suppleanter ivalprövningsnämnden. För val av valprövningsnämnd harvalberedningen enhälligt godkänt förslag som framgår av en lill ledamöternautdelad promemoria. Förslagen lill andra ledamöter och suppleanter änordföranden och dennes ersättare framläggs i form av gemensan-ima listor. 1 egenskap av ordförande i viilberedningcn ber jag alllill herr talmannen få överlämna de gemensamma listorna. Kammaren utsåg - för tiden frånvalet till dess nytt val av valprövningsnämnd ägt rum - till ersättare for ordföranden regeringsrådet De av avlämnadegemensamma listorna för val av ledamöter och suppleanter i valprövningsnämndenupplästes av herr talmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns atlföljande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp.listor, utsetts för tiden från valet lill dess nytt val av valprövningsnämndägt rum lill ledamöter i valprövningsnämnden riksdagsmannen hovrättsrådet riksdagsmannen riksdagsmannen ombudsmannen Valav ledamot och suppleant i styrelsen för Stiftelsen suppleanter ivalprövningsnämnden sekreteraren . ombudsmannen hovrättsrådet riksdagsmannen organisationssekreteraren § 2 Val av ledamot och suppleant i styrelsen för StiftelsenRiksbankens jubileumsfond Företogs val av en ledamot jämte suppleant istyrelsen för Stiftelsen . Sedanherr socialministern beviljats entledigande som ledamot i styrelsenför Stiftelsen har partigrupp som nyledamot anmält och som personlig suppleant för denne frökenEliasson. Herrtalmannen förklarade därefter valda för återstående tid av lill BertilFiskesjö (c) personlig suppleant AnnaEliasson (c) §3 Justerades protokollet för . §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:33 tillcivilutskottet §5 Föredrogs men bordlades åter utrikesutskottels betänkanden /77:7 och 9jordbruksutskottets betänkanden /77:9-11 näringsutskotlels betänkanden /77:7-12 §6 Föredrogs och bifölls inierpellationsframställningen 1976/77:59. § 7 Bibehållande avBromma flygplats Föredrogs trafikuiskollels belänkande 1976/77:6 medanledning av molioner angående ulredning om bibehållande av flygplals,m. Idella betänkande behandlades motionerna 1975/76:806av (), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om att den reguljära traflken på fick fortgå tills enutredning tagit ställning till de nya situationer som uppstått genom teknikensutveckling på flygområdel. 1975/76:811 av herrar () och iAgnas (m), vari hemställts au som sin mening uttalade 1. alt en förutsättningslös utredning beträffandeflygplatsfrågan i borde göras, 2. atl borde bibehållas och fåanvändas av det reguljära inrikesflyget i avbidan på resultatet av dennautredning, 1975/76:1531 av m. fl. (m), vari hemställtsalt hos regeringen begärde en förutsättningslös utredning omflygplatsbehovet i , 1976/77:1532 av m. fl. (c, m, fp),vari hemställts all uttalade att bibehölls iavvaktan på möjligheterna att dit förlägga linjetrafik och allmänflyg medtystgående flygplan, 1975/76:1546 av m. fl. (fp), varihemställts atl beslutade ge regeringen till känna vad i molionenanförts rörande framlida användning, 1975/76:1574 av m. fl. (m), variföreslagils att hos regeringen hemställde om en förutsättningslösulredning angående möjligheterna att bevara flygfiilt för reguljärlinjefart och allmänflyg, samt 1975/76:2022 av m, fl. (m), vari såvittnu var i fråga (yrkandet 8) hemställts att uttalade att Brommaflygplats borde bibehållas för ändamål som angivits i motionen 1975/76:1979. attmotionerna 1975/76:806,1975/76:811,1975/76:1531,1975/76:1532, 1975/76:1546,1975/76:1574 och 1975/76:2022, yrkandet 8, ej föranledde någon riksdagenssärskild åtgärd. Reservation hade avgivits av herrar , iLidingö, , , , i och (samtligas) som ansett att utskottet bort hemställa att med anledning av motionerna 1975/76:806,1975/76: 811, 1975/76:1531, 1975/76:1532, 1975/76:1546, 1975/76:1574 och1975/76:2022, yrkandet 8, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört beträffande överflyttning av Linjeflygs verksamhet frånBromma till . Trafikuiskollels belänkande 1976/77:6behandlaren antal borgerliga molioner som har del gemensan-it all man önskaralt frågan om som flygplats skall utredas yllerligare. En avmotioneri-ia säger i klartext all Bromn-ia skall bibehållas i avvakian påniöjlighelerna ;itl dit förlägga linjeirafik och allmänflyg med lysigåendeflygplan. Ulskollel säger, efter all kortfattat ha refererathändelseutvecklingen , atl motionerna ej bör föranleda någonriksdagens siirskilda ålgärd, med hänsyn till all regeringen tillkallat ensärskild utredare med uppgift att utreda förutsältningarna föran i någon formbibehålla Bron-ima flygplats. Ulskoltet finner att det nu flnns lid att avvaktaen sådan utredning, eftersom såväl luftfartsverket som Linjeflyg meddelat att en överföring av Linjeflygs verksamhet från tillArlanda inte kan ske enligt den tidsplan som den socialdemokratiska regeringenangivit, alltså . aktuella tidsplaner är för luftfartsverkettidigast . Linjeflyg säger nu all man iiiie kan klara enulflyttning förrän lidigasi vid utgången av 1978. Den utredning som påbörjas skall, enligl direktiven,bl. a. bedön-i;i trafik- och flygplansmaierielulvecklingen och möjligheternalill buller-dämpande åtgärder på . Den skall överväga miljöaspekterna vidolika alternativ av Ibrisaii flygverksamhet där. Utredningen skall också seefter vad det behövs för investeringar för all fortsätta på Bromn-ia. Dessutomskall luftfartsverket utarbeta förslag lill ändringar i dispositionen förArlanda flygplals som behövs för en eventuell överföring på kort resp. pålängre siki till av dei-i inrikes linjeirafiken på . Resultatetav utredningsarbetet skall vara klart näsia år. Vi socialdemokrater i trafikutskoUet yrkar i vårreservation avslag på samtliga molioner. Del sker mot bakgrund av atl delframsiår som mil-jömässigi orimligi all ens övergångsvis låia Linjeflygforlsälla på . I reservationen hänvisas också lill del allra senasteutredningsmaterialet som kommii om Bronima. Del är docenten , enBrommaflygels vän , som , på uppdragav Svenska arbeisgivareloreningen och , tagit frammaterial som entydigt lalar om all del lämpligaste nu är all dela uppLinjeflygs trafik så att Fokkerplanen nylias ul till och där- ifråntrafikerar vissa av Linjeflygs inrikeslinjer, medan Linjeflyg inköper ell anialplan av lypen Dash-seven, som anges vara mera lysigående, och med dessa planfrån Bromnia flyger på några av de plalser lill vilka Linjeflyg har trafik.Dash-seven har mindre aktionsradie än exen-ipcivis Fokkern och kan således endastanvändas på korta och medellånga avstånd. Förslagel skulle alltså innebära enännu mera uppspliiirad inri-keslrafik än den vi har , när SAS från Arlandaflyger på , och , medan den andra irafiken ligger påBromma. Del går nalurligivis inie av några som helsl skäl all görasom docent föreslår i fråga om ytterligare uppsplittrad trafik - dethar i första hand Linjeflygs egna företrädare klart uttalat. Men delintressanta med docent ulredning är trots alll inle delta, ulai-i delförhållandel all även han kommii lill klar insiki om all Linjeflygsökande jeiflolia måsie flyga från och lill . Vi reservanter har inte funnit det nödviindigt att skrivaen lång reservation utan finner all Linjeflygs verksamhet med det snaraste börflyttas ul lill , både av miljöskäl och med hänsyn till Linjeflygs ochdel samlade inrikesflygets intressen. Med della, herr lalman, skulle diskussionen för vår delkunna vara avslutad. Att jag iindå har ytterligare några syninmkler påBrommafrågan beror närn-iasl på all del för oss, som följl frågan på nära hållunder många är, nu börjar bli i del närmasie oförklarligt hur de borgerliga partiernadels kan forlsälla med all fördröja en nödvändig miljömässig sanering av ellsiorl befolkningsiäil område i landets huvudstad, dels inte i någon märkbargrad tar hänsyn lill statliga och kommunala n-iyndigheter, fackligaorganisationer, föreningar av skilda slag, däribland miljögrupper ochopinionsgrupper, och inte minst sina egna uiialade krav på hänsynslagande lillberörda människors räiimäiiga krav på all få leva en drägligl liv. Även om de flesui känner lill de fakta kring vilka B ron-i ma frågan kretsat , så vill jag ändå göra en kortsan-mianlallning. Bullerfrågorna och diirmed miljön för miinniskorna kringBromma flygplats är av gammall datum. Hälsovårdsnämi-iden i har inlebara under senare lid agerat i denna fråga. Det började med förbud mol start naiieiid medjetflygplanet . Vid en senare framställning angående införandel avjetplanet på utförde luftfartsverkei 1966/67 i samråd medhiilsovårds-nämndenen grundlig bulleruiredning. Resullaiei av denna blev au hiil-sovårdsnämnden1968 uvslyrkie trafik med på . Regeringen gick på samma linje. 1971 kom så Linjeflygs l'ramsiällnii-ig om lillslånd altanvända Fokkcr F 18 för reguljär inrikesirafik från . Stockholmskommunstyrelse, som tillsammans med niiljö- och hälsovårdsi-iäi-nndcn hadeiircndei på ren.iss, beslöt avstyrka framstiilli-iingen.Detsamma gjorde också hälsovårdsnäninden, som vid del lilirallct bl. :i.franihöll: "Bul-Icrproblemen är en ständig siressfakior för lioiuseiiials människori viisira Hälsovårdsnän-mden anserdärför all bör avvecklas. Så länge beslår somreguljär flygplals för linjeflyg, charterflyg och annat tyngre aflarsflyg, sålänge kommer all förbli en allvarligt sanitärt problem." Del är detta skrevs avhälsovårdsmyndigheterna i . Och del skrevs i ett läge som urbullersynpunkl var gynnsammare än det vi har och kommer all få, i lakimed all Linjeflygs jelplan ökar i anlal. Man kan , om man vill, säga socialdemokratiska regeringen, som hade all beslula 1972, då hade kunnalställa sig bakom hälsovårdsmyndigheter och kommunstyrelse i ochförbjuda vidare flygning med jet på . Jag kan försäkra all den massivaopinion som från skilda håll tryckte på den gången och som ulan omskrivningarkrävde ell snabbt stopp för i första hand jetflyg på sannerligen varvärd alt lyssna på, eftersom den var myckel allsidig och därtill konkret kundevisa på riktigheten i sina uppfattningar. När man går tillbaka och ser på hur dennamiljöopinion var sammansatt, så blir frågetecknen ännu fler inför hur vifortfarande, , kan i vår riksdag ha så hell skilda meningaron-i . Om jag bortser från remissinstanser av typen ,planverket och andra liknande mol Brommaflygei kritiska och nöjer mig medregionala och lokala instanser, så fanns och finns där förutom kommunalamyndigheter den långa raden av politiska organisationer representerande allariksdagspartier utoni , fackliga organisationer, hyresgäströrelsen,miljögrupper och enskilda niänniskor. som alla vid uppvaktningar och i brevvädjade och bad om förståelse för sina n-iiljöproblem. Inom parentes länkie jag på della alldeles särskili närjag inför dagens debatt gick igenom lidigare handlingar och korrespondens iBrommafrågan. Jag länkie på en aktuell händelse, nämligen den borgerligaregeringens behandling av frågan om en nödvändig post- och godsiermiiial iSolna, I det ärendet beslutade den nya regeringen eftermakiskifiei all riva upp den förra regeringens beslut all förlägga terminalentill . Och del skiil, och dessuiom enda skäl, som angavs för beslutet varall man i valrörelsen lovade all slippa lerminalen inom sin kommun - enlerniinal som skulle beijäna hela våri laiid. När del gäller , så har striden oni endräglig bo-enden-iiljö för lioiusenlals mäm-iiskor förts av bl. a. Stockholmskommun år ut och år in sedan början av 1960-lalel. Men del tycks nu intehjälpa. kommun slapp terminalen lack vare vallöften på torgmöten i ,medan outhärdligt buller för gamla, sjuka och stressade människor kring Brommanonchaleras år ul och år in. Får jag fråga någon i den borgerliga ulskoitsmajoriieien:Innebär den borgerliga regeringei-is meilgivande lill kommun all slippalerminalen i Viisterjärva all en framsiällning från all slippa flygfällockså kommer all beviljas? Om svaret mol förmodan blir nej, vari beslårskillnaden i behandling av och Slockholms kommuner? Mentillbaka lill 1972. Luftfartsverkei beslöl all bifalla Linjeflygsframställning, som innebar att bolaget skulle få trafikera Brom-mafältet medlie F 28 jelplan under en prövotid , fram tillutgången av 1975. En över alla partigrilnser enig miljö-och hälsovårdsnämnd iStockholm överklagade luftfarlsverkels beslui, och en enig kommunstyrelsebesvärade sig hos regeringen. sade vid det lillfällel bl. a.följande: ", som enligl hälsovårdsstadgan skall tillseall erforderliga ålgärder vidtages för atl motverka bullerstörningar inomkommunen, kan aldrig acceptera all de redan nu allvarliga bullerstörningarnaomkring kommer alt öka i omfattning," Regeringensbeslut , grundat på en samlad bedömning, innebar atl Linjeflyg ficklillslånd alt under , alltså fram till utgången av 1975,försöksvis bedriva verksamhel med F 28 jet på . och föratl över huvud taget nå en kon-ipromiss intog regeringen den ståndpunkten, allfiygverksamheten på så snart som möjligl borde flyttas bort. Särskildasakkunniga lillsalies med uppdrag att utreda den fortsatta lokaliseringen avinrikesflygel. Del underslröks i direkiiven all linjeflygsverksamhelen vidBromma skulle vara slul senast vid utgången av 1978. 1god lid före försöksiidens utgång uppdrog regeringenåt luftfartsverket att- inför behandlingen av frågan om fortsatt användning avFokker F 28 jet med hänsyn till miljön vid -skyndsamt utreda hur snartföre 1978 som en överflyttning av Linjeflygs verksamhel från lill Arlandaflygplals var prakiiski möjlig i del fall fortsatt lillslånd atl användaFokkerplanen för liden efter de-ceniber 1975 ej kunde uppnås. Övervägandenaskulle avse Linjeflygs hela flygverksamhei på , aliernalivi dessverksamhel där i den n-iån den avsåg F28 jei, Resullaiei avövervägandena redovisades för regeringen den . Resullaiei av dellaarbeie blev an liden för utflyllning av linjeflygei från lill Arlandalades fasl lill den I .iuli 1977. Sedandess har arbelel med all flyita ut från lill fortsatlplanenligl. Hälsovårdsmyndigheier, de boende kring flygplals - ja, alla- har visal ell beundransvärt tålamod. Att så skett har berott på all man helaliden upplevt all del fanns eu slutligt daiuiii fastlagt när de sanitäraolägenheterna kring skulle vara borta. Efter den nya regeringens beslutär oplimisn-ien borta, vet ingen hur lång lid som är kvar tills ell avvårt lands största sanitära problem har liisis. skall en ny utredare se på tystareflygplanstyper, nu skall på nyii frågan om bullerskyddandc åtgiirder kringBromma uiretlas. skall undersökas vad del kostar an upprusta Bron-ima, Nuskall enligl tie nya utredningsdirektiven "föreliggantle beslutsunderlagkonipleitcras i de delarsom inte fullsiiindigl belysis", som del heter. skallmiljöaspekterna vid olika alternativ av rortsatt nygverksamhet på Broi-n-mautredas osv. 1972 lyckades den dåvarande regeringen genom en kompromissklara beslulel oni en försöksperiod nied tre Fokkerplan. hälsovårdsnämndsade nej den gången. Regeringen satte sig, bildligt talat, påhälsovårdsnäninden. Del gick, tack vare alt alla genom överenskom-n-ielscn sågett slut på eländet. ser vi hur Linjeflyg kontinuerligtbygger ut sin Fokkerfloita lill all snart omfatta uppemot 15, längre framkanske ännu fler plan. Delta sker som skall utredas på nytt. Även om utskotismaioriieien ii-ite går in i detalj i sittyttrande, en förhållande som jag i och för sig inle kritiserar, så vel jagvilka skiil och argui-|-ieni som i tlag, liksom tidigare, tycks vägledaborgerligheten i dess envisa fasthållande vid tanken på alt Bron-ima skall varakvar son-i flygplals. Del är två gamla bekanta. Där finns tanken på all bara viviintar, så kommer del mera lysigående plan. Där linns också närheten mellanflygplats och innerstad, med si eller så stor tiilsvinst för den flygandeallmänheten. Jag skall inte n-iera detaljerat argumentera ifråga om vare sig lysigående plan eller några minuters liUsvinst hit eller dit.Jag och flera nied mig har gjort del förut. Lål mig bara sägafijijande: Linjeflyg förnyar alltså just nu sin nygplansflolla. Omkring 1980har F 28 jet lagil över hell och hållet. Del har varil och är en ilyrinvestering, men hell nödvändig. Delta betyder alt det för Linjeflygs del iniekan bli lal om all köpa någon annan plantyp förrän lidigasi pä 1990-lalel. Manmåste ju se affiirsmässigl på sin verksamhel och lä valuta för del slorakapiial som liiggs ned i Fokkcrplaiien. Så tidsvinsten för flygresenärerna. Ingenting har ändratssedan vi dis-kuteratle dessa frågor här iriksdagen. Hälfieii av alla inrikesresandc i vårt land startar och landarscilan på . Del är de soni flyger lill och från ,och . Det tycks gå bra. Om all inrikes nygtrallk flyttasut till , kommer de totala restiderna i vissa fall all öka n-ied fcn-i.tio, kanske i ensi-aka fall uppemot 20 minuier. Hur stor lidslorlustcn blirhänger på hur mycket själva flygiiden förkortas genom attMetropoli-lanplanenbyls ul mot Fokkcr-jei vid flytining till . 1 mångafall blir tiden 1 luften bara hälften n-iot vid flygning med propellerplan, ochdå blir naturligtvis deii totala tidslorlusien lill och från flygplatsen imot-svaranile grad mindre. Men låt oss inte, herr talman, tvista om en eller annanminut. Lål oss gärna vara generösa och medge atl del i vissa fall blir ci-itotalt sen något längre flyglid och ställa del i relaiion lill de posiliva resultatsom en uinyitiiing för med sig. Alll inrikesflyg samlas pa ett ställe, med deavgjorda förbättringar som detta medför vid CNcmpelvis byte till fortsallinrikesresa eller lill inicrnalionelli flyg. Möjligheter att fä ett totalt sen bättre utnyttjande avalla de resurser som san-ilats på i samband med den omfallandenybyggnad och modernisering som sken där är en annanfaktor. Den sista men naturligtvis vikiigasie är omtanken om alla dem sonisedan flera år sen frani emot alt kunna bo kvar och göra del under något så närnormala förhållanden omkring . Hurn-iånga är siörda? Vi har nämni siffror här iriksdagen. Från vårt håll har vi använt de lal som tagils fram vid målningar avhälsovårdsnämnd, planverk eller luftfartsverk. Siffrorna har varierat, menoavsett vilka beräkningar man håller sig lill, så är del år ul och år in minsl100 000 människor som inie lillerkänns den räii lill normall liv som andra har.Och skall vi söka efter elt medeltal för dem som dag ut och dag in är vad vikallar gravt bullerstörda kring , kan vi, för all inie ulsäila oss fördenminsta risk alt bli beskyllda för all överdriva, säga all del rör sig kring 10000 människor. Ulskoltelsmajoriiel kan nalurligivis efter vad jag nu sagi invända: Vi säger inle med vårskrivning all skall vara kvar som flygplals, om del ändå inle är möjliglall vara kvar där. Vi uir inie sluilig slällning. Vi kommer igen efter den 1juni näsia år, då den nya uiredningen skall vara klar. Så kan man säga. Rcservanlernaaccepierar inle en sådan lolkning. Den kan inle accepleras därför altskiljelinjen mellan de borgerligas och vår uppfattning i Brommafrågan inte gåri huruvida flygplatsen skall läggas ned , eller ijuli 1978. Nej, skiljakiighelen beslår i all de borgerliga fortfarande inletror atl är en niiljöfara, en sanitär olägenhet förlioiusenlals människor. Skillnaden mellan de borgerliga och oss ligger i allborgerligheten inle sätter tilltro lill alll del arbeie, alla deundersökningar, alla de bullermätiiingar, alla de politiska och kommunalabeslut, alla de miljöpolitiska och enskilda fram-slällningar och vädjanden somi entydigt sagt oss, att inrikesflyget på måste flyttas därifrånom poliiikerna menar någonting med sin lal om an förbällra eller åiminsione setill att inte försämra miljön för människorna. Jagskulle, herr lalman, om liden hade medgett del ha kunnal läsa högt ur någoteller några av de hundratals och åter hundratals brev som jag under mina år iregeringen flck från människor - i första hand naturligtvis boende kringBromma -, gamla son-| unga, sjuka, nervösa människor som stod frågande införatl del log så all flytta bon flyget från . Många var riidda förall deras tankar skulle ges offentlighet. De levde och lever i en hell omöjligtvångssituation. De vill bo kvar, men del fruktansvärda bullret gör dOl olidligt.De flesta orkar eller törs inte klaga alltför högt: de är, som en ganiiiial manskrev lill mig. rädda för repressalier. Jag kunde i mina svarsbrev Inic lovaomedelbar bällring, men jag kunde ändå utifrån den sociaklemokratiskarcgcrii-igens beslui svara, atl linjeflyget ix°i skulle vara borta vidett visst besiän-it datum. Aldrig kunilejag länka mig. herr lalman, niir jag sallen-iill namn under alla dessa brev, all jag i slulei av 1976 i på nyllskulle diskulera flygplals vara eller icke vara. Del som de borgerliganu gör i Brommafrågan är en slor iragedi. Del är en slor iragedi all vi inleskall kunna enas om all flygplals av miljöhiinsyn har spelat ul sin rolloch att överflyttningen av Linjeflygs verksamhet lill genomförs ulanonödigt dröjsmål och ulan nya tidsödande ulredningar. Hur skall man korlfaltal lill sist få sagi del som dennafråga ytterst gäller? Kanske sker del bäsl genom att cilera några rader ur ellbrev som jag fick från en äldre dam, som bor i en av devärsi ulsalla områdena runi flygplals. Hon avslular sill brev så här:"Jag förslår all del är svårl all vara poliliker. Del är så många hänsynsom måste las. Men jag har ju bara en önskan och jaglycker den är rimlig. Jag vill bara au jag, medan jag lever, ska slippa delhemska bullrel från flygel. Jag skrev lill Er 1972 och då svarade Ni all senasi1978 är del slut på bullret. Men läser jag atl del kanske dröjer ännulängre. Varför hjälper Ni mig inte?" Jag låter den gamla damens fråga gå vidarelill de borgerliga partiernas företrädare. Varför hjälper vi inle i enigheidenna gamla människa och lioiusenlals andra som vädjar på samma säll som hongör'' Jag ber all få yrka bifall lill den till trafikuiskollelsbelänkande 1976/77:6 fogade reservaiionen. HerrCLARKSON (m): Jag vill inledningsvis yrka bifall lillirafikuiskoileis belänkande nr 6 och sedan övergå lill del inlägg som förrekommunika-lionsminisiern har gjort här för reservaniernas räkning. Jag kan egenlligen inte se all vi har någonting all vinnai dag, , på all ånyo ägna limmar ål en lång överläggning ochdeball om framlida vara eller icke vara. 1 moisais lill den regering ivilken var kommunikalionsminisier har den nya regeringen bestämtsig för all allsidigl ulreda flygplaisbehovel i och medBromma kvar som aliernaiiv flygplals i den regionen. Redan från början hade lydligen beslämt sigför all inie skulle få ligga kvar; skulle som flygplalsdödförklaras. Han gjorde del med ell högsi ensidigi beirakielsesäil, och jaglycker inie all den argumenialionskonsl som han gav prov på här i sin pläderingför den lidigare regeringens hållning var särskilt övertygande. Sanningen är ju alt verkligheten redaii nu har talat omför oss att det är omöjligl all upphöra med den nuvarande inrikes flyglrafikenpå enligl luftfartsverkei - Linjeflyg säger vintern1978. Skall vi då inle med ansvarskänsla för hela frågekoniplexet använda dentidsfrist vi därigenom fån lill alt allsidigt ulreda möjligheterna all ordnaSveriges inrikesflyg när det gäller ? Hurkan så polemiskt börja lala om att man inie lar hänsyn tillhundratusentals miljöskadade människor i villastäder? Tror inte herrNoriing alt vi lika väl som socialdemokraterna ömmar för människor som leverunder odrägliga miljöförhållanden? Tror verkligen all denulredning som skall komma till stånd när del gäller flygplals skallbortse från miljöförhållandena ule på och bara ensidigi belrakla dettasom ell inrikes kommunikationsproblem? Del är alt snedvrida helafrågesiällningen. Det är klart all man skall förhindra uppkomsten avmiljöskador, och del är klan all man på alla säll skall bevaka även derasinlressen som är lidande av bullrel på . Del behöver ju inte betydaall tekniken sådan den är är ofullkomlig all klara av den saken. HerrNorling sade själv all del var huvudsakligen miljöaspekterna som dikterade dentidigare regeringens hållning.