prot · G00952 · 1976-12-31 00:00:00 — 40 b ;farbetarskyddslagen (skyddsombuds rätt att i visst fall avbryta arbete) gäller även inom områden, där ett ställningstagande från skyddsombudens sidaförutsätter möjlighet att göra omdömesgilla och ibland mycket svåraavväganden." Sedan fortsätter hon: "Till dessa områden hör bl. a.polis, brandkår, järnvägar, men även viss privat verksamhet.Någon olägenhet av att lagen fått gälla fullt ut för denna typ av verksamhethar inte kunnat konstaleras." Pådenna punkt har utredningens ledamöter varit helt överens om att man inte skallha rätt att göra undantag för de här områdena. säger försvarsministern attjust när det gäller övningar inom försvaret skall undanlag göras. Det finnsingen logik i det resonemanget, och därför bör man heller inte göra någraundanlag på den här punkten. Baraett par ord till, herr talman! Jag blir inle rikligt klok på vadförsvarsministern menar, när han säger att tidningen ges ut medskallepengar och alt den därför skulle ha någon speciell informationsplikt.Jag ser framför mig hur försvarsdepartementet skall kommendera vadVärnplikts-Nytt skall skriva och inte skriva. Det är dessutom så, herrförsvarsminister, att de fiesta dagstidningar i det här landet ges ut och kanges ut- genom subventioner av postlaxor, genom ett selektivt presstöd och genomsamdistributionsrabatter. Detta betalas också av skallemedel. Skall vi då äventala om för exempelvis tidningen vad han skall skrivaoch inte skriva och att han skall ha någon speciell informationsplikt? I självaverket är-det ju så, , alt staten och regeringen inte kan gå utoch tala om för tidningarna vad de får och inle får skriva - del måste de ändåfå avgöra själva. Dettavar mera parentetiskt, men det är ändå viktigt att komma ihåg att tidningarnamåste ha rätt att skriva vad de själva vill, även om de kommer ut med hjälp avskattemedel. Det sista kan jag verkligen hålla med i om. Närjag säger att tidningen borde ta in detta är det absolut ickemed någon censuravsikt. Tidningen får faktiskt skriva precis vad den vill inomtryckfrihetsförordningens gränser. Men jag gjorde milt uttalande därför att omfrågan är så stor som man kan få intryck av genom i Nässjöengagerade anförande, så menar jag att det borde vara rätt självklart förtidningen , vars kostnader bestrids av försvarsmedel, attverkligen bevaka den här sidan. Jagtycker att det är bra alt tidningen finns. Det förekommer inga som helst tankarpå något slags censur eller några pekpinnar från departementets sida när delgäller vad tidningen skall skriva eller inle skriva. Jag tycker f ö. som sagtatt alla pressorgan - vare sig de har statligt stöd eller inte - har eninformationsplikt. Det ligger helt enkelt i begreppet tredje statsmaklen. HerrSöderqvist sade att del inom befälskårerna kan bli en viss luff attityd som göratt det kan inträffa olyckshändelser. Utan all direkt anmäla någon avvikandemening vill jag till säga alt det givetvis händer inombefälskårerna precis som inom alla andra yrkesgrupper all omdömet klickarnågon gång. De befälskårer vi har i vårt land bestårgenerellt sett av mycket ansvarskännande människor. I den mån övertramp ochmisstag förekommer tror jag det är fråga om undantag som bekräftar regeln.Jag har en känsla av att det skett en klar och tydlig förbättring här, i varjefall . i rekommenderar mig att lyssna på vad fackförbunden säger.Det behöver i inte uppmana mig till, för jag lyssnargivetvis på vad fackförbunden säger. Jag lyssnar också på vad andra instansersäger. Jag kan t. o. m. lyssna på vad ÖB säger, och sedan får vi idepartementet göra en avvägning mellan de olika synpunkterna. Närdet gäller de undantag som kan behövas vill jag bara upprepa att de i så fallkommer att redovisas i propositionen. Jag tycker att jag rätt klart markeratatt undantagen, om det blir några, skall vara så få och så litet ingripande sommöjligt. i (s): Jag tror inte vi kommer myckel längre i den här debatten. Jag barakonstaterar att försvarsministern inte kan ge något besked i frågan, omdet över huvud tagel kommer att bli något undantag -såvida inte det allra sistahan sade skall tolkas så all det blir undanlag och all de skall angesspeciellt, men det får vi återkomma till. Försvarsministern kan utgå ifrån attden socialdemokratiska riksdagsgruppen mycket noga kommer att följa vadregeringen skriver på den här punkten och - det antar jag kommer att blinödvändigt - framlägga ändringsförslag som på ett bättre sätt tillgodoser deanställdas och de värnpliktigas krav på en anständig arbetsmiljö. Tillsist, herr talman, beklagar jag all försvarsministern inle tycker att frågan omarbetarskyddet inom försvaret är så stor och så viktig att han har anledningatt göra någon kommentar till sin ändrade uppfattning om skyddsfrågorna inomförsvaret. Han sade: Om nu de här frågorna är så stora som att de är, så skriver väl tidningen om dem.Uppenbariigen tycker inte försvarsministern att de är stora, och det beklagarjag. Arbetarskyddet är en oerhört viktig fråga. Jag måstenågot kommentera det senaste inlägget. Detfinns metoder att vränga till saker och ting i en debatt - det märker man närman lyssnar till i . Jag har faktiskt sagt här i debattenatt arbetarskyddsfrågorna är utomordentligt viktiga. Det jag sade i min replikgällde uttalandet i Värnplikts-Nytt - det var inte fråga om arbetarskyddet utanom en specifik detalj, som i hade blåst upp. Omstatligt stöd åt gasverk i (s): Den detaljen gällde bl. a. om det finns någoi inom det militära sominte finns inom det civila, nämligen det personliga ansvaret. Jag vill hävdaatt ett personligt ansvar finns både bland de anställda i det militäraförsvaret och i samhället i övrigt. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om statligtstöd åt gasverk erhöll ordet för att besvara () den 23november anmälda interpellation, 1976/77:51, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till ettsådant stöd ål de svenska gasverken att dessa kan bibehållas i drift i avvaktanpå alt förulsätlningarna klarnar för en framtida na-turgasetablering i landet. Jagär väl medveten om de ekonomiska svårigheter som har drabbat stadsgasverken somen följd av oljekrisen . Den utredning som gjordes av statensindustriverk visar att det rör sig om en långsiktig ändringav prisrelationen mellan råvaran för stadsgas, dvs. lällbensin, ochkonkurrerande energislag. Den samlade förlusten för stadsgasrörelsen i de femkommuner där det finns stadsgasverk av någon betydelse uppgår enligtutredningen till omkring 30 milj. kr. , varav två tredjedelar faller påStockholm. Enintroduktion av naturgas skulle förbättra läget förstadsgasverken. Stadsgasverkens utbyggda distributionsnät skulle med relativtenkla åtgärder kunna utnyttjas för distribution av naturgas. Frånallmän energLpolitisk synpunkt är en introduktion av naturgas i Sverigeönskvärd, om den kan ske på försörjningsmässigt och ekonomiskt godtagbaravillkor. Frågan är emellertid i vad mån en sådan introduktion skulleunderlättas av att det alltjämt finns stadsgasverk på några håll i landet. har själv pekat på att gasverkens energiomslutning är liten ijämförelse med de energimängder som blir aktuella om naturgas skulle införas ivårt land. För att ta ett exempel: Stadsgasverken i och Helsingborgproducerar stadsgas som motsvarar ungefär olja, medan eneventuell introduktion av naturgas till beräknas omfatta en årligkvantitet som motsvarar minst 1 ä 1,5 milj. ton olja. Jaghar, mot bakgrund av bl. a. industriverkets utredning, kommit till denslutsatsen att stadsgasverkens fortlevnad inte är en avgörande faktor isammanhanget. Därmed faller också det energipolitiska motivet för ett stöd ålstadsgasverken av det slag som efterlyser. Detankommer enligt min uppfattning på de berörda kommunerna att avgöra om och ivilken takt stadsgasverken bör avvecklas. det nya naturgasbolagelSwedegas AB, i vilket både statliga och kom- Nr 52 munala intressen är företrädda, bör kommunerna kunna få ett så till- Tisdaeen den föriitligl underiag som möjligt för sina bedömningar. ,> ;yjj 977 ler sig enintroduktion av naturgas i osannolik. En mera omfattande import,som kan beröra mer än Skåneområdet, torde Om statligt stöd åt vara avhängig avatt en del av den norska Nordsjögasen förs till . gasverk Frågandiskuteras f n. mellan och , och även kommer sannolikt attbli engagerat i dessa diskusioner. Vi räknar emellertid inte med att kunna fklarhet om möjligheter att få tillgäng till gasen . Enimport från Nordsjöområdel kan bli aktuell tidigast . Närdet gäller fråga vill jag erinra om att , mot bakgrundav stadsgasindustrins ekonomiska svårigheter, på förslag av regeringenhar medgell uppskov med beredskapslagring av sladsgas. Regeringenanser inte att det i dagens situation finns tillräckliga ener-gipoliliska skälför stöd till stadsgasverken. Några ytterligare åtgärder är därför inteaktuella. HerrADAMSSON (s): Jag ber att få tacka energiministern för att han har svarat på mininterpellation. Även om jag inte är direkt överraskad över det för de svenskagasverkens fortsatta drift negativa svaret hade jag ändå hoppats attenergiministern skulle ha förklarat sig beredd att överväga stödet till desvenska gasverken så att dessa kan behållas i drift i avvaktan på attförutsättningarna för en framtida naturgasetablering i vårt land har klarnat. Detär, som jag påpekat i min interpellation, egentligen ganska förvånande attnaturgasen som energitillgång och de gasformiga bränslena i övrigt tilldragitsig ett så förhållandevis litet intresse från statsmakternas sida i denpågående debatten kring den framtida energiförsörjningen. Ändå har vi i vårtland använt gas som energikälla för olika ändamål , enenergiproduktion som byggt på importerade råvaror, främst kol ocholjeprodukter. Tillinte mindre än två tredjedelar bygger vår energiförsörjning på importeradebränslen, där den stora poslen utgörs av oljeprodukter. En import av naturgasskulle betyda att vi inte som är fallet lägger "alla äggen i enkorg". Vi får ytterligare ett importalternaiiv, som har den fördelen attimporten sker i fasta rörledningar och kommer från närbelägna länder. Jag har inte för avsikt att vid delta tillfälle ta upp en ingående debatt om den framtida energipolitiken och om den roll som naturgasen enligt min mening bör spela i den svenska energiförsörjning en. Låt mig endast konstalera det svala intresse som regeringen visat för introduktion av naturgas i vårt land. I regeringsdeklarationen har varken naturgasens eller över huvud laget de gasformiga bränslenas 25 Omstatligt stöd åt gasverk roll i landets framlidaenergiförsörjning berörts. Man har helt enkelt gått förbi den frågan. Inteheller i direktiven för den tillkallade kan jag finna attenergiministern har ägnat frågan om naturgasen någon större uppmärksamheteller någon uppmärksamhet alls. Men till dessa frågor får jag återkomma i annatsammanhang. Somsvar på min fråga om stöd ät de svenska gasverken erinrar energiministern omatt jag pekat på att gasverkens energiomslutning är liten i jämförelse med deenergimängder som blir aktuella om naturgas införs i vårt land. Detär riktigt - lika rikligt som att naturgasen i första hand bör användas förkvalificerade energiändamål och inte bara för att ersätta el och andra formerav energi. Det framstår för mig som alldeles självklart alt naturgasen underett introduklionsskede måste ges ekonomiskt stöd. Det är här som statsmakternasroll och ansvar kommer in i bilden. Hurenergiministern ser på dessa frågor framgår inte av svaret. Han hänvisar deberörda kommunerna till naturgasbolaget för att få ett så tillförlitligtunderlag som möjligt för sina bedömningar när det gäller fortsattgasverksdrifl. Utan en klar viljeyttring från statsmakterna är dessa kommunersatta i en svår situation - för att inte använda starkare ord. Ennedläggning av de återstående gasverken betyder att deras energiproduktionmåste ersättas, med el eller med olja och gasol. Detbetyder också - och det ser jag som det kanske allvarligaste i detta sammanhang- att det kunnande som finns på gasteknikens område försvinner i och med attgasverksdriften läggs ned. Detta kunnande kommer i så fall inte att finnastillgängligt inom landet vid en framlida naturgasintroduktion. Jaghade därför hoppats att energiministern hade varit beredd att övervägaåtgärder för att trygga detta kunnande i avvaktan på att förutsättningarna fören framtida naturgasetablering i landet klarnar. I någon mån stärktes dettamitt hopp när jag i direktiven för den tillkallade lästeföljande: "Energiförsörjningenskall bereda trygghet och säkerhet, arbete och utkomst. En viktig förutsättningför att uppfylla dessa krav är att handlingsfriheten främjas. Engod hushållning med energiråvaror och energi utgör grunden för en sådanhandlingsfrihet." Dettaskall, såvitt jag nu kan förslå, inte läsas som jag hade hoppats. I varje fallsynes det inte gälla de svenska gasverken och deras anställda. Jagbeklagar därför det svar som jag fått på den i min interpellation ställdafrågan. hade hoppats på mera besked i det här sammanhanget, dvs.att jag skulle vara beredd att överväga ett stöd till stadsgasverken. Det ärviktigt alt ta sakerna i rätt ordning, och enligt min uppfattning är det bästavi kan göra att så snabbt som möjligt klargöra förutsättningarna för enframtida naturgasetablering här i landet. Detta är helt avgörandeoch egentligen också svaret på kritik av att jag inte särskiltnämner detta i . Det är inte en fråga som kräverstora statliga utredningar i det här skedet, det aren fråga där det gäller attkomma överens med länder i vår omvärld. Jaghoppas att herr 'blir nöjd med vad jag nu kommer att säga. Jag harredan tagit direkta kontakter med kolleger i och markerat det svenskaönskemålet om mer konkreta diskussioner med i de här frågorna. Diskussionerkommer att äga rum på slalsrådsnivå med . Där har ju, som herrAdamsson känner till, naiurgasfrågorna förts framåt, under den senaste tidennågot snabbare . Statsminister uttalade sig i samband meddel nordiska staisministermötel i mycket positivt omintroduktion av naturgas. Men det är alltså saker som vi själva inte bestämmeröver och som i och för sig inte kräver så myckel ytterligare utredningar i dethär skedet. Del gäller alt skapa en plattform för konkret handling. Jag delaralltså uppfattning att det gäller att placera äggen i fierakorgar, som han uttryckte saken. Det är en del av för-sörjningsiryggheten. Attnaturgasen inte nämns särskilt i regeringsförklaringen skall inte tolkasnegativt. Det är en fråga som står under fortlöpande observation ochbehandling. Vi har tagit de initiativ vi har kunnat under denna korta lid föratt just klargöra förutsättningarna för introduktionen av naturgas här ilandet. Det stora kruxet är att vi har enorma kapitalinvesteringar som väntar iett läge då vi skulle få ett klartecken om vem som skall leverera gasen. Sedanhar vi prisklyftan, som är väl medveten om och som det gälleratt komma över. Låtmig som en slutsats av mitt ytteriigare svar upprepa att det är herrAdamssons frågeformulering som gör all svaret blivit ganska negativt, inte mininställning till naturgasen. Jag delar uppfattning att det är enväldigt fin energikälla som har ett fiertal användningar. Dess miljömässigafördelar är oomtvistade. Det är klart att det finns risker också med dennaenergikälla, men vi arbetar på att sä snabbt som möjligt klargöra möjligheternaför att introducera naturgas i större skala i . Kontakter kommer alltsåatt äga rum inom den allra närmaste liden med våra grannländer. Omstatligt stöd åt gasverk Jagvill gärna säga att jag är mer till freds med det svar jag fick avenergiministern just nu än med det jag fick tidigare. Det gläder mig all manskall tolka direktiven och regeringsdeklarationen på det sätt somenergiministern nu givit uttryck för, eftersom det är svårt att komma fram tilldetta när man läser dessa aktstycken. Jagskall inte uppehålla mig längre vid denna tolkningsfråga, utan vill bara göraklart för energiministern att bakom min fråga ligger den oro de berördagasverksstäderna hyser när det gäller vad de skall göra med sina gasverk.Gasverken förser ju ändå en hel del industrier med gas- ömstatligt stöd åt gasverk råvara, och för dessaindustriers verksamhet är den helt avgörande. Den dag gasverken läggs ner måstede skaffa sig ersättning för denna råvara på något annat sätt. De fiestaövergår kanske då till gasol, och det är en lösning som inte är särskilttillfredsställande. Blandteknikerna pä delta område råder en ganska enig uppfattning om att det just iett introduktionsskede skulle vara betydelsefullt att kunna använda sig avdessa städers gasverk och deras utbyggda nät för distribution av naturgas. Denkan ju, som industriministern vet, också användas för hushållsändamål, och denär i det avseendet bättre än den sladsgas som vi f. n. använder oss av. Jagmåste säga att statsmakterna försätter dessa kommuner i en svår situation genomatt inte göra ett klart uttalande om man avser attintroducera naturgasen. Om jag tolkat energiministern rätt arbetar manemellertid på att lämna ett besked på den punkten, och dethälsar jag med tillfredsställelse. Men jag delar inte energiministernsuppfattning att man först efter ett sådant besked kan ta ställning till fråganom vad man skall göra med siadsgasverken, eftersom man kanhända inte har demkvar . Jag har efter senaste inlägg bara den korta refiexionenatt göra att inte heller en subventionssituation för stadsgasverken utgörnågon permanent trygghet. Även en sådan kan avbrytas. Det viktiga är alltså klarlägger förutsättningarna för introduktion av naturgas här i landet.Först då får man del rätta underlaget för framtidsbedömningar på det härområdet. Jag delar inte den uppfattningen, men jag skallinle fortsätta debatten. Överläggningen var härmedslutad. §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:51 och 52 tillskatteutskottet 1976/77:54 tilltrafikutskottet §5 Föredrogs och lades till handlingarna 1976/77:102 och 103 §6 Föredrogs och hänvisades 1976/77:42 tillsocialutskottet 1976/77:43 tilltrafikutskottet 1976/77:44 tillnäringsutskottet § 7 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna 1976/77:66 Nr 52 ° ''- den § 8 Herr talmannenmeddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sättassist på föredragningslistan för kammarens nästa sammanträde. §9 Anmäldes och bordlades 1976/77:45 av herrarPetersson i och i om enöversyn av vissa lagar och förordningar 1976/77:46 av m.fl. omövergång till republik 1976/77:47 av m.fl. om rösträtt förinvandrare vid riksdagsval 1976/77:48 av m.fl. om kyrkans skiljandefrån staten 1976/77:49 av m.fl. om avskaffande av spärregler vidval tillriksdag och landsting, m. m. 1976/77:50 av i m.fl. omförsäljningen av staten tillhörigfast egendom 1976/77:51 av htnnT i Rösiänga ocY\ i Örebroom spar- slimulerandeåtgärder 1976/77:52 av m.fl. om utvidgat prisstopp 1976/77:53 avherrar Stridsman och i Holmgården om slopande avbeskattningen av fritt bränsle från egen fastighet 1976/77:54 av herrarÅngström och tredje vice talmannen om slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet 1976/77:55 av herrGahrton om rätt till ersättning vid skada på grund avfelaktigt tandtekniskt material 1976/77:56 av m.fl. om förbud motsvenska investeringar i \')16/11:51 avherr m.fl. om bojkottåtgärder mot 1976/77:58 av herrar Hotmqvisloch om förmånsbestämmelserna för frivilligpersonal inom försvaret1976/77:59 av i Röstänga om reglerad tjänstgöringstid för värnpliktiga.1976/77:60 av m. fl. om åtgärder för att öka de värnpliktigas infiytandepå de militära förbanden /77:61 av m. fl. om utbyggnad avföräldraförsäkringen \')16m.62 av om skärpt kontroll avtandtekniskt material 1976/77:63 av herrar i ochPettersson i omvissa transportfordons utrustning, m. m. 1976/77:64 av herrar och ansvarigheten för elinstal- lationsarbeten1976/77:65 av m.fl. om förbud mot reklam frän fiygplan 1976/77:66 avherr m.fl. om resurser för prisövervakning 1916/77:61 av . om en ny sysselsättningspolitik 1976/77:68 av m.fl. omSveriges Radios utträde ur SAF 1976/77:69 av herrar i Röstänga och Anderssoni om tidsfristen för kommun attutnyttja förköpsräll enligt förköpslagen 29 § 10 Amälan avinterpellationer Tisdagen den 11 januari1977 Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:68av i (c) till herr kommunikationsministern omtrafiksäkerheten vid skolskjutsning: Strukturförändringarna i samhället och även påskolans område, kombinerat med ökade utbildningsinsatser, har lett till alt del av eleverna måste skjutsas till och från skolan. Dettainnebär, i synnerhet för elever från glesbygd och från orter med ofullständigskola, en mycket stor påfrestning utöver skoldagen som sådan. De krav mandärför har rätt att ställa på skolskjutsning är bl. a. all den skall gå såsnabbt som möjligt, så angenämt som möjligt och så säkert som möjligt. Dessatre önskemål biträdes säkert av de fiesta politiker pä olika nivåer, men dekommer i konfiikt med den kommunala målsättningen att hälla kostnaderna nere. Detär sålunda naturligt all kommunerna strävar efter ett "effektivt"utnyttjande av sin transportapparat. I de fiesta fall användes taxibilar ochvanliga bussar, som eljest går i linjetrafik. De regler som gäller förmaximiantal passagerare i bussar innebär all alla sittplatser är besatta ochatt man dessutom tillåter ett visst antal stående passagerare. Detta harnaturiigtvis tillkommit för att man i bussar i linjetrafik under toppbelastningskall kunna ta något fier passagerare än vad bussen egentligen är lämpad för.Detta "överutnyttjande" behöver dä endast användas och korta sträckor. Förhållandelär ett helt annat om man utnyttjar maximitalet då man planerar reguljäratransporter och transportlängden ofta är mil. Det blir inte bättre av attelever i lägre åldrar bedöms som del av vuxen och således inte skall uppta merän 0,8-0,9 av vuxens plats. Man inser lätt att om det blir 0,2 platser över påtvå bredvid varandra slående stolar, så är delta utrymme inte lätt attutnyttja. Resultatetav gällande regler blir alt ett stort antal elever, tyvärr ofta desamma dagefter dag, måste tillbringa sin resa till och från skolan stående i bussensrhitlgång. Detta är både oangenämt och tröttande, men det allvarligasteproblemet är den fara som dessa elever utsätts för i samband med eventuellatrafikolyckor, häftiga inbromsningar etc. Medan vi har lag som reglerar användningenav bilbälte vid privatpersoners frivilliga bilresor, vilket jag anser ärriktigt, så kan alltså barn fä lov all färdas stående i bussarnas mittgång ochdärigenom utsättas för ett mycket stort riskmoment. Medhänvisning till del anförda ber jag all till herr kommunikationsministern fåställa följande fråga: beredd vidtaga åtgärder Kr att förbättra trafiksäkerheten i sambandmed skolskjutsning? 1976/77:69av () till herr industriministern om åtgärder med anledning avplanerad avveckling av verksamheten vid : 1 behövs ett stort antal nyaarbetstillfällen ifall länets invånare skall ha samma rätt till arbete som mangenomsnittligt har i vårt land. Svårast att få arbete har ungdomar och kvinnor.Med delta som bakgrund vill jag la upp situationen vid .. I den förhandlingsuppgörelsesom generaldirektör gjort på regeringsuppdrag med företagetAlgots ingår att drygt 200 arbetstillfällen försvinner i . Hursysselsättningen och verksamheten blir inom efter de två åruppgörelsen omfattar är ej klariagt. Jag vill därför ställa följandefrågor till herr industriministern: Är industriministern beredd att vidta åtgärder säatt inga friställningar sker inom i avvaktan på attbranschutredningen för tekoindustrin blir klar? Är industriministern beredd att läggasamhällsekonomiska synpunkter på verksamheten vid - bl. a. motbakgrund av att det vid är en forskningsrapport underframställning, av vilken det preliminärt framgår att trots att gårföretagsekonomiskt dåligt torde verksamheten f. n. vara riktig ur samhällsekonomisksynpunkt? Är industriministern beredd att diskutera annanföretagsform för , exempelvis statlig eller kooperativ? Kommer tekoutredningen i de fall nedskärningarföreslås att lägga förslag om ersättningsindustri?