prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — att det är rätt atlinvandrarna skall få möjlighet att ha en tidning pä sitl egel språk. Deltalas om hur små delmarknaderna är och att de kanske bara kan bära en tidning.Det är nog endast i ett fall som man har vågal försöka starta en daglig tidningpå annat språk än svenska. Man har ju varil diskriminerad , man harbehandlals pä annal sätt än andra tidningar i , Jaghoppas att denna orättvisa nu kan undanröjas och att i övrigl de generösarevillkor som gäller för de mindre invandrartidningarna skall hjälpa till så atlvi verkligen får den mångfald och den deball som behövs även på del härområdet. Jag vill yrkabifall till utskottets hemslällan i alla delar. i Eskilsluna(s) kort genmäle: När det gäller avsnillel om organisationspressen vill jag bara erinraherr i om atl efter det avsnitt som han citerade,beträffande risken för en allvarlig snedvridning av konkurrensförhållandenam,m,, står det: "Medvad utskottet ovan anfört är syftet i motionerna 1471, 1492 och 1496 i alltväsentligt tillgodosett" Kandet tolkas på annat säll än alt pressiödsnämnden här får en beställning att geelt stöd lill ? Jag anser alllsä all den frågan bör närmare prövas.Först därefter får regeringen återkomma med proposition. Sedangäller det frågan om presstödet lill olika invandrargrupper. Den kräver liteleftertanke. Om man tänker bara litet, då kan det se ut som en diskrimineringatt dessa slora tidningar skall få mindre slöd än motsvarande svenskspråkiga.Men om man länker lilel lill och funderar över konsekvenserna för alla degrupper som inle politiskl eller i annat avseende delar de värderingar sompräglar den stora tidningen, så upptäcker man att linje sätler entvångströja på dessa grupper. De vill naturligtvis ge ut en egen tidning ochsprida den lill sina sympatisörer. Men de kan inte konkurrera, om den storatidningen får miljoner i pressstöd för att skapa en journalistiskt överiägsenprodukt. Del är om dessa grupper och om den fria konkurrensen inomopinionsbildning och nyhetsförmedling som vi socialdemokrater värnar. Och detär tragiskt atl , ett liberalt parti, så intensivt skall arbeta föratt kväva den fria opinionsbildningen inom dessa minoritetsgrupper.Förklaringen måsle vara en isolering från de invandrargrupper som del gäller.Det kanske inte vore så dumt om kunde fä ell lidskriftsstöd ävenlill en finskspråkig medlemstidning. Då kanske invandrarna den vägen kundeövertyga om behovet av sina demokratiska rättigheter. Såen sak om stödets storlek. Det är klart atl det vore bättre om bidragen kundeges sådan sloriek alt de även för de största tidningarna blev lika stora somenligt reglerna för det svenska presstödet. Kom ihåg att vi vill också gepresstöd till dessa tidningar! Det är väl bara att vara lacksam för att del härstödel utformades under den klang- och jubelfest som präglade det borgerligabudgetarbetet i vissa delar. förs åtsiramnings-poktik, och hade förslagetlagts nu kanske del hade varil betydligt blygsammare. behöverkanske inle misströsta. Med den konsekvens och målinriktning som präglar dennya regeringens ekonomiska politik kanske det snart skall vara stimulans igen,och då finns möjligheter att knacka på hos budgelminislern och begära enhöjning av slödel. Stödtill dagspressen m. m. HerrLINDAHL i (fp) korl genmäle: slulade med all tala om konsekvens. Det tycker jag atlhan kan fgrtsälla all göra och även fundera över vad del kan tänkas innebära, Varförhar vi stödet lill svenska tidningar av lål oss säga Finn Sanomats sloriekutformat på det sätl som vi har? Jo, därför all man har funnit att det ärungefär vad de tidningarna behöver för alt kunna överleva, för att täcka sinaföriuster. vill la bort ungefär hälften av detta stöd för eninvandrartidning i samma storiek. Det innebär alltså i prakriken all OlleSvensson vill hindra alt denna tidning utges. Det är bidrag tillden fria debatten och mångfalden i pressrösterna. Del är bara att noiera attdel är konsekvensen. och jag är helt eniga om att de smålidningarna skall särbehandlas och all de små invandrartidningarna skall haextra mycket. De skall ha extra läll att kunna få bidrag. Men lål mig när delgäller de stora invandrargrupperna påminna om att det finnsganska många finsktalande här i landet - det rör sig om några hundratusen. brukar ofta klara sig med betydligt mindre underlag än så, menhittills har det varil omöjligl för invandrartidningar med molsvarande underiagall komma ut därför all de har diskriminerats. Det har varit socialdemokratinsbidrag i denna debatt. Jag hoppas att vid närmargeftertanke och med hänsyn lill vad konsekvensen kräver kommer all ändra sig. i Eskilslupp(s) kort genmäle: i tycks inle ha förstått kvintessensen i detsärskilda stödsystem som han i övrigt biträder, nämligen att på den marknad därde tidskrifter på annal språk förekommer verka för sä mänga röster sorn möjligtHans förslag kan leda till elt minskat antal tidningar, lill tidningsdöd. Sedansade atl han vill ge lika mycket pengar som vi socialdemokraterlill de små tidningarna. Han är myckel njugg! fårenligl utskottsmajoritelens förslag behålla , medan vi förordar , vilket ger möjligheter att tillgodose de särpräglade intressen sorndessa mindre tidningar har. Utan ivivel är reservalionen mycket mer generös molinvandrartidningarna - inle håra mol de slora tidningarna, utan framför alltverkar vi för all de små lidningarna skall få en chans så atl man kan fåmångfald i debatten och nyhetsförmedlingen även pä det här området. Nr 128 Hen i (fp) kort genmäle: Onsdaeen den talman! Jag bara konstaterar alt anser all del är 11 mai 1977 rikliglau diskriminera t ex. Finn Sanomal sä att den inle längre kan --------------- kommaall utges. Del är bidrag till mångfalden! Stöd till dagspres sen m. m. På förslag av dåvarande inrikesutskollel beslöt altfrån anslaget Ålgärder för invandrare anvisa , som slöd i form avprojektbidrag till tidningar och lidskrifter på minoritetsspråk som ges ul häri landel och riktar sig till invandrar- och minoritetsgrupper i , Förinnevarande budgelår höjdes beloppel till 600 000 kt översyn som begärde belräffande stöd till tidningar påandra språk än svenska framhölls att stödet borde utformas så all det så långtmöjligl skulle få samma effekter som del allmänna presstödet - dvs, främja enfri debatt och opinionsbildning. Men för all främja en fri debatt och mångfaldmåste stödel till tidningar och tidskrifter på andra språk än svenska få enannan konstruktion än det vanliga pressiödel, någol som understrukits avsocialdemokraterna i och som även regeringen och deborgerliga företrädarna i KU förstått Det nya presstödet tillinvandrartidningar föreslås i sin helhet utgå över ett särskilt anslag, somskall administreras av slatens invandrarverk efter samråd med presstödsnämnden.Enligt regeringen är en naturlig följd av detla atl anslagel Ålgärder förinvandrare minskas med . Många har blivit förvånade och upprörda överdetta, då budgetpropositionens skrivningar beträffande projektstödet tolkadesav alla - invandrare såväl som, efler vad jag har förstått, de borgeriigaledamöterna i arbetsmarknadsutskottet - så alt de skulle kunnadisponeras för projekl av olika slag, anordnade äv t ex,invandraror-ganisationerna, av fackliga och ideella organisationer saml avkommuner. Den neddragning av anslagel som föreslås leder till att även dessaprojekt blir lidande, Detla är allvarligt bl, a, med lanke på att sådanaprojekt visat sig vara värdefulla för atl komma ett steg på vägen mol dettredje av de mål för invandrarpolitiken - nämligen samverkansmålel - som allahär i lidigare slälll sig bakom. Samverkansmålet innebär att enömsesidig och omfattande samverkan bör komma lill stånd mellaninvandrargrupperna och majoritetsbefolkningen. Målet inbegriper ömsesidigtolerans och solidarilel mellan invandrarna och den inhemska befolkningenliksom ökade möjligheter för invandrarna att påverka beslut som rör deras egensituation. Vidarbetsmarknadsulskottets behandling av proposilionen 1976/77:99 har de socialdemokraliska ledamöterna anföri avvikande mening belräf fande propositionens förslag om slöd lill s, k, övriga tidningar, som in nebär atl invandrarverkets möjligheter all bevilja projektbidrag av olika 32 slag kraftigt beskärs, 1 motionen 1473 föreslås bl,a, av detta skäl atl viss del ur anslagetÅlgärder för invandrare även fortsättningsvis skall Nr 128 kunna utnyujastill projektstöd. Enligt vår uppfattning innebär propo- densitionens förslag risk för att ett flertal av de tidningar som innevarande \\ budgetår har projektbidragkommer att få dessa minskade ulan alt de ---- i slället blirkvalificerade för elt slöd i andra formet Det medför också Stöd tilldagspres-en utveckling som försvårar för mindre grupper atl skapa egna språkrörsen m. m. eller göra andra insalser för atl förbällra kommunikaiionerna inomden egna språkgruppen. Det är en olycklig utveckling, som kan innebära ettallvarligt sleg lillbaka i strävanden alt så långl möjligt ge olikainvandrar-och minoritetsgrupper en i jämförelse med svenska medborgarelikvärdig möjlighet atl della i samhällsarbetet och få sina intressen i olikasammanhang bevakade. och tidskrifter som inte är att anse som nyhets- ellermedlemstidning föreslås att ett behovsprövat bidrag skall kunna utgå,Invandrarverkel föreslås få disponera , fördel ändamålet, Dellanjugga anslag kommer under alla omständigheter alt innebära alt sådanatidskrifter inle kan få sin ställning förbättrad. Svårigheterna atl med dennaram få stöd lill nya projekl är också uppenbara. Till del kommer de krav somuppställs i propositionen för slöd vid nyetablering och som ytteriigareförsvårar startande av nya tidningar och lidskrifler. Socialdemokraternai arbelsmarknadsulskollel föreslår därför all under anslagel Ålgärder förinvandrare även fortsättningsvis får disponeras medel för Slöd lilllidskrifler. Medlen bör fä disponeras av invandrarverkel utan bindandeföreskrifter, och verket bör också, som jag nämnl lidigare i mitt anförande, hamöjlighet alt använda medlen för andra projekt än lidskrifler. Mot denna bakgrund vill jag yrka bifall lill den socialdemokratiskareservalionen 2 i konstitutionsutskottels belänkande. HerrNORDIN (c) kort genmäle: säger all man blivii förvånad över att anslaget förinvandrarverkels projektverksamhet bland invandrartidningar har minskat. Hurkan man bli så förvånad över del? Här införs ell hell nytt bidrag, ochnaturiigtvis måsle då del gamla bidraget minskas i samma utsträckning. Hurkom projektstödet lill lidningarna lill? Det hände 1975, Det tillkom på grundav en centermotion, Moiionärerna ansåg alt det här var den enda möjlighelen attöver huvud lagel ge tidningar på främmande språk ett anslag. Vissa medelanslogs då just för projektstödet Nufår vi mera permanenta regler. Vi kan då inle i fortsättningen ge pengar tillsamma ändamål frän två håll - det vore i högsta grad inkonsekvenl. Jagreagerar besläml mot all man i della sammanhang talar om staten ellerriksdagsmajoritelen som njugg. Vi gör en ganska generös saisning - del vill jagunderstryka - pä invandrargruppernas egna språkrör. 3 prolokoll 1976/77:128 Nr 128 () kort genmäle: Onsdaeen den "talman! Det är givel au vi med lillfredsslällelse noleral alt slödel II mai 1977 ''"'"vandrarnas lidningar och lidskrifler lyfts upp på en nivå Som är någorlunda jämförbar med molsvarande slöd lill publikalioner på sven- Stöd till dagspres- ska. Vad vi vänder oss emol är slödsyslemeis uiformning, specielll be- sen m. m. iräffande del s, k, projektstödet Vi är faktiskträdda för au de lidningar som under innevarande ärfäll projektbidrag kommer atl få dessa minskade. Vivill också atl invandrarverkel skall ha möjligheter all använda medel tillandra projekl än lidskrifter, projekl av olika slag, anordnade av t ex.invandrarorganisalioner, fackliga organisalioner och ideella organisalioner menockså av kommunen. Vi vidhåller därför atl de . som föreslogs ibudgelproposilionen under anslaget Åtgärder för invandrareskall kvarstå. HenNORDIN (c) kort genmäle: Jag kan lugna med all understryka atl del inle är riskför all någon lidning skall få en minskning av ell redan uigående bidrag. - Delär det ena. Omfru sedan vill lägga huvudvikten vid den andra punklen, den all gebidrag även till andra projekt än tidskrifter, är del en fråga som inle alls hängerihop med det tidnings- och lidskriftsstöd som vi diskuterar här. Då är vi innepå ell område som hell och hållet så att säga är arbetsmarknadsutskottets bord,och den frågan får vi diskutera i ell annal sammanhang. HenSÖDERSTRÖM (m): Del skulle vara mycket intressant all vela hur många arbetstimmar somhar lagts ner i kanslihuset, i utredningar, organisalioner och remissorgan samlbland riksdagsmännen - enskilda eller utskotts-representanter - innan vi nu harkommit så långt alt vi är beredda alt fatta beslut om presstödets fortsallaomfallning och villkor. Vi kan säkerligen aldrig faslslälla omfaliningen avdetla arbele, endasl konsiatera att del måsle ha varit myckel belydande,Samiidigl kan vi konslalera alt så här brukar det gå lill i när vistiftar lagar - vi är alltid grundliga i förarbetet för all resultatet skallbli så bra som möjligt. Trotsdenna grundlighel händer del lyvärr alllför ofla att våra ambitionermisslyckas - den prakliska tillämpningen molsvarar inte alllid del leoretiskaförarbelet Om alllför många medborgare upplever vår lagstiftning som negalivkan det medföra vad vi brukar kalla rättsröia, dvs, respekten för lagarnauteblir och det är allvarligt Då krävs nya ålgärder, och vi vel atl del iriksdagsarbelel sker en sländig revision av våra lagar. Men vi vel också atldel är myckel svårl all hålla takt med förändringarna i värt dynamiskasamhälle. Denormer för presstöd som föreslås i propositionen 100 har behandlats 34 av i betänkandet 42, Meninnan dess har proble- maliken varit föremålför omfallande såväl ulredning som remissför- Nr 128 '""''"'l- den Jag har genom atl delsläsa olika remissutlätanden, dels la kontakt 11 n-jj med olika organisationerförsökt bilda mig en uppfattning om hur jag skulle vilja hapressiödel utformat. Jag har kunnal konsiatera att del Stöd till dagspres- har blivit enkompromiss mellan olika intressen, där vissa synpunkter sen m. m. har lillgodoseits medanandra hell har förbigåtts irols alt kanske även de kunde ha varil värdaelt bättre öde, Iell fall har jag inle kunnat frigöra mig från intrycket att del byråkraliskatänkandet har fått råda medan förnuftet har fått ge vika. Det har föranlett migatl väcka moiionen 1495, där jag tillsammans med har försöktbelysa hur lagsliftningen på ett delaljomräde kan få effekler som jag är säkerpå alt förslagsställarna inte avsåg när normerna fastställdes. Det gällerorganisationslidskrifterna, som föreslås få stöd om de - förulom all deuppfyller vissa andra kriterier - utges som ulgivarkorsband, 9m de däremotutges som masskorsband skall de inte få något stöd. Jaghar med ett praktiskt exempel visat hur en mindre organisation drabbas av detla- det är framför alll sådana organisalioner som drabbas hårdast vad gällerdistributionen. Förslaget är desto märkligare som konstitulionsutskotlel förraåret påpekade just den svåra situation som flerlalel organisalionstidskrifterbefann sig i, Konslilutionsulskottet ansåg del dä angelägel alt få en skyndsamöversyn av möjlighelerna atl slödja lidskrifter som ges ul av ideella ochfackliga organisalioner. Även i del belänkande som vi nu behandlar påpekas denpositiva roll och den betydelse som dessa tidskrifter har, ävensom deallvarliga följder som en nedläggning av deras verksamhet skulle få,KonslilulionsulskoUel pekar dessulom särskill pä den kraftiga koslnadsökningsom har skell under 1970-lalel - en ökning som är specielll markant vad gällerdistributionen och som därmed direkt hotar utgivningen av flera tidskrifter. Delpraktiska exempel som jag pekar på gäller , som harförsökt all möta den av konstitulionsutskotlel pålalade kostnadsutvecklingenmed alla tänkbara ralionaliseringsålgärder. Men när del gäller distributionenmåsle man ju acceplera de av postverket fastställda taxorna. För att även härkunna bringa ned kosinaderna har man valt den billigaste formen fördistribution, masskorsband, i stället för den dyrare formen ulgivarkorsband, har - liksom säkerligen alla andra organisalioner i sammabelägenhet - ansett atl huvudsaken är att förbundets tidskrift kommermedlemmarna lill banda, inle att del sker på ett dyrare sätt än vad som ärnödvändigt. När man spar in stora belopp på denna distributionsform, är delsjälvklart atl man vall den. Den har dessulom visat sigfungera hell utan anmärkning. Jagtycker atl organisationer som handlar på sådant sätt borde få beröm och uppmuntran, men lagstiftarna har tydligen ingen förståelse för detta enkla och klara förhållande. De anser i slället all dylika organisalioner 35 Nr 128 skall bestraffas med atl bli uteslutna från möjlighelen atl fåpresstöd, Onsdaeenden " "' berörda organisalionerna för atlkunna uppfylla villkoren 11 mai 1977 °pressiödel ändrar sin dislribulion från masskorsband lill ulgivarkors- band,innebär della all dislribulionen blir så fördyrad all merkoslnaden Stöd lill dagspres- räknad på eu år blir prakliskl lagel lika slor som del slöd organisalionerna sen m. m. får. Del är med andra ord inie organisalionerna somfår eu presslöd ulan poslverkel som får ensubvenlion. Jag iror inle alt det kan ha varit meningen med presstödet Vadsäger nu konsiitutionsutskoiiel sedan del haft även min molion med ibehandlingen. Jag får tyvärr inle någon klar bild av vad ulskollel anser. Manskriver många vackra ord om de fria och självsländiga organisationernas värdeoch deras centrala roll. Men sammanför utskottet elt flertalmotionsyrkanden och konstaterar, "F, n, saknas en tillräckligt godkartläggning av förekomslen av sådana tidskrifter för all det skall varamöjligt att bedöma konsekvensen av en ulvidgning av stödet lill alt omfattaäven dessa tidskrifter. Regeringen är också oförhindrad atl i deltasarhmanhang uppmärksamma de problem som påpekas i motionen 1509 för mindretidskrifter med speciella distribulionsproblem, Molionerna 1472 och 1495 böranses besvarade med vad utskottet ovan anfört," Vadinnebär delta i klartext? Kommer det att bli ändring vad gäller distributionsom masskorsband? Eller innebär del en ny ulredning, som skall grubbla på dethär i elt anlal år? Konstitutionsutskottetskriver: "hotar den fortsatta kostnadsutvecklingen inte minst pådistribulionssidan hela utgivningen av ell stort antal lidskrifler. För altförhindra en sådan utveckling måste de nya statliga stödåtgärderna kommaorganisationerna lill del utan ytterligare dröjsmål," Vi brukar försökavara rällvisa, och jag hoppas därför att andemeningen i del sisl citerade fårråda. Annars blir det väl så all medan gräset gror, så dör kon. Jagavslår från alt ställa någol yrkande, men jag kommer i likhet med många andraall uppmärksaml följa fortsällningen. HenNORDIN (c) kort genmäle: Jag iror knappasl alt den organisation som lalar för iden här deballen kommer all dö bara därför all vi inför ell bidrag, som delslår vederbörande organisalion frill all la emol eller låla bli all ta emot. Ävennär del gäller det reguljära pressiödel - vi kan hålla oss lillsamdistribuiionsrabaiien - är del fortfarande en del lidningar som inle kanutnylria slödel. De klagar inie för den skull. De har själva gjort sitl val ochfunnit all den distributionsform de redan har är atl föredra i ekonomisktavseende. Bridgeförbundeikommer ingalunda i fortsällningen i en sämre situa tion än man tidigare haft. Förbundel har sitl fria val. Jag tror alt vi 36 i i övrigt är rätt eniga om atl vi förall skapa ett gott ekonomiskl underlag också förpostverkets rörelse, i så stor utsträckning som möjligl bör styra distributionenden vägen. HenSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: Jag tror inte alls att den här organisationen behöver dö för allresultalel här blivit som det blivit Inle heller iror jag all de många andraorganisalioner som befinner sig i samma belägenhet skall behöva möta elt sådantöde. Vad jag velal påvisa är de mystiska konsekvenser som uppslår. Får man ellpresslöd genom atl ändra distributionen, blir denna så mycket dyrare alt maninle har någon glädje av presstödet. Jag tycker all det är en orimligkonsekvens, som jag har velal belysa. HerrNordin säger all det är elt fritt val för organisationerna, och självklart ärdel så. I det fall som jag belyste diskuterade organisalionen medpostverket vilken distributionsform som var lämpligast I samråd med postverketkom man fram till masskorsband. Jag är medveten om all dagens krilerium intefanns då. Delföreslagna presstödets utformning är enligt min mening orimlig. Som jag sade imitt huvudanförande tror jag inte heller att det var lagstiftarnas mening attdet skulle bli sådana här konsekvenser. Jaghar, , inle ställt någol yrkande, men jag har velal påvisa delladärför alt jag tror det är värdefulll. Stödtill dagspressen m. m. Hen LÖVENBORG (-): Det vi nu behandlar är en proposition pä goll och ont - på gott därförall den innehåller förslag om lidskriftsstöd, vilket ju är något som länge harefteriysls, på ont därför alt del föreslagna lid-skriftssiödel lill de smålidskrifierna, enligt värt sätt att se del, kommer att bli otillräckligt Vihar mol den bakgrunden i vårl huvudyrkande krävt att man i vart fall höjer delföreslagna grundsiödel från 2 500 lill . Del är också del synneriigenblygsamt tilltaget med hänsyn till de verkliga kostnaderna för utgivning ochden kostnadsökning som man kallt kan räkna med enbart under innevarande år, Tidskriftsulredningenframhöll i sill belänkande all folkrörelseorganisationernas lidskrifter har encentral uppgift att fylla både för den interna demokralin i organisalionernaoch för den poliliska demokralin i övrigl. Jagvill instämma i den slutsatsen. Den lidskriflsflora som vi har och somorganisalionssverige svarar för, innehåller otroligt myckel vitaliserande stoffför den politiska debatten. Del är en mänga gånger omistlig tillgång all ösaur. Där finner man material, upplysning och debatter som man icke finner någonannanstans. Det är alltså en form av utgivning som bör stödjas och uppmuntras. Samtidigtmed del här posiiiva omdömet, som delas av de flesla politiskt inlresserademänniskor, kan man konstalera alt svårigheterna att Stöd till dagspressen m. m. ge ut tidskrifter harblivit alll slörre, 1 sill remissyttrande till utredningen pekar jusl på della faktum, I fackförbundets yttrande heter delbl, a,: "Detkan här flnnas skäl att peka på atl flertalet organisaiionsägda lidskrifterinte kunnat läcka de senaste årens kostnadsökningar med ökade inkomsteroch/eller ökade organisationsbidrag. De har ivingals lill olika former avbesparingsåtgärder, i första hand ändral tryckförfarande, lägre papperskvalitetoch enklare ulseende, men mänga har också ivingals minska utgivningsfrekvensenoch omfattningen och kvaliteten på det redaktionella materialet Om utvecklingentilläts forlsälla på samma säu som hillills kommer mänga lidskrifler inom ensnar framlid passera den gräns där de, främsi av akiualitels- ochkvalilelsskäl, inle längre på elt rimligl sätt kan fylla sina uppgifier, Förulomatt delta äventyrar deras framlida ulgivning kommer del också atl skapaallvarliga svårigheter all rekrylera seriöst inriktade medarbetare. Riskenför au kostnadstrycket ökar på ell sådani säll är inle obetydlig. Det visar bl,a, principbeslutet om s, k, särkoslnadstäckning för postverkelstidningsrörelse, Molbakgrund av den ekonomiska analysen flnner ulredningen alt utvecklingen ulgörell hol mol organisalionernas hela verksamhet, liksom atl den är oroande fördemokralins villkor i vårt land, och föreslår all ell särskill slalligltidskriftsslöd inrällas, SJF inslämmer till fullo i ulredningensslällningslagande och vill undersiryka behovet av au ell sådani slöd snaraslinförs. Sker inte delta är riskerna betydande alt ulvecklingen snabbi blir denulredningen befarar i sin ekonomiska analys," Nuinförs alltså della stöd.