prot · G00942 · 1976-12-31 00:00:00 — 2. alt i internationella sammanhang aktivt verka föratl inga krediter, lån eller några former av bistånd kom Chilejunian till godoförrän samtliga politiska fångar frigeits, 3. all inom den s. k. verka för atl Chileinte beviljades några skuldlältnader förrän samtliga politiska fångar frigeits, 4. att framlägga förslag som stoppade svenska företagskapitalexport till , 5. alt i alla internationella sammanhang verka för entotal bojkott av fascistjuntan i enligt de rekommendationer som fannsutarbetade i den chilenska landsorganisationen solidaritetsplaltform, och 1975/76:464 av herrGranstedt m. fl. (c). Utskottethemställde atl skulle avslå moiionerna 1975/76:208 och 1975/76:464. Hert (vpk): Förtrycket under fascistregimen fortsätter i . Del är lögn närjuntan påstår atl del egenlligen inle finns några politiska fångar längre.Enligt den chilenska motståndsrörelsens uppgifler är 2 400 dömda, 900 väntar pårättegång och 2 000 är försvunna. Antalet personer som "försvinner"ökar ständigt. Misären,fattigdomen och arbetslösheten är värre . Sjukligheten ochundernäringen bland den slora befolkningsmajoriteten fortsätter att växa.Brultonaiionalprodukten sjönk . På folkets nödvändighetsvaror har prishöjningarna varilännu kraftigare. Man beräknar au arbetarnas löner mer än halverats sedan tidenföre militärkuppen . Arbetslösheten breder ul sig. Enligtofficiella siffror uppgick den i augusii 1976 till i Santiago-området.Beräkningar för hela landet pekar på en verklig arbetslöshet på mellan 25 och30 %. Arbetarbefolkningeni måste kämpa för att överleva. Värst är del för barnen som fårotillräckligt med föda för sin utveckling. Enligl en beräkning lider 30 %av spädbarnen i av undernäring. Detenda uppmuntrande i situationen är alt motståndet mol fascistregimen växerfram och lar sig konkreta former. Del är elt motstånd som formeras underytterst svåra betingelser och som behöver alll stöd det kan få från eninternationell opinion. Deekonomiska bakslagen har len lill motsättningar inom juntan och gjort denkänsligare än någonsin för vad den internationella opinionen anser och för deaktioner som denna kan utlösa för att stödja chilenarnas kamp motförtryckarregimen. Juntan är medveten om della sakläge, såsom framgår a vdokument vilka citeras i den vpk-motion som behandlas. Delär mot denna bakgrund som kravel på nationella och internationellabojkottaktioner mot juntan i måste ses. Bojkottaktioner är naturligtvisinte något universalmedel. När det gäller mililärjunian i finns delemellertid flera skäl som talar för all bojkoitaklioner på ett påtagligt sällkan bidra lill dess fall. Del är de ekonomiska svårigheterna, del är svagheteni juntans internationella ställning, del är den starka oppositionen inomlandel. Isyfte alt molverka sin iniernalionella isolering driver juntan en kampanj förall öka sina kommersiella och andra förbindelser med andra länder och för altfå utländska krediter och investeringar. Del är en avgörande uppgift för deorganisationer och länder som är motståndare till juntans brott mot demänskliga rättigheterna atl motverka denna kampanj och i stället öka juntansinternationella isolering genom bojkoitaklioner. Dellaanser också den aniifascistiska oppositionen i . Samtliga partier somingick i president demokratiska regering, andra vän-sterorganisalioneroch den chilenska fackföreningsrörelsen uppmanar lill internationell bojkott motfascistjuntan. I en solidaritetsplaltform utgiven av den chilenskalandsorganisationen uppmanas länder, regeringar och organisationer lill bl.a. följande åtgärder: Öppet tillbakavisande avjuntans representanter, varhelst de uppträder. Nejtill allt samarbete med diktaturens administrativa, akademiska eller politiskainstitutioner. Nej till varje regerings-eller bankhjälp eller -lån lill diktaturen. Vägranatt gå in på några som helst förhandlingar om juntans ut-rikesskuld. Nej lill allt teknisktbistånd lill . Total bojkott av alllastning av vapen och ammunition lill juntan. Tidsbegränsadebojkotter, med konkreta målsättningar, av juntans utrikeshandel, både exportoch import, t. ex. av koppar. Slorainternationella solidarilelskonferenser har också uttalat sig förbojkottålgärder. Detsamma gäller den internationella fackföreningsrörelsenliksom de fackliga landsorganisationerna i länder som och . Ensamordnad nordisk facklig bojkollaklion skulle kunna vara ell viktigt steg påvägen mot en total bojkott. Denchilenska landsorganisationen och den övriga motståndsrörelsen har gett uttryckför meningen, att en total internationell bojkoll givelvis vore deleffektivaste vapnet mot fascistjuntan, men atl även enskilda länder ochorganisationer kan och bör la initiativ till olika bojkoitaklioner och allsådana långl ifrån är betydelselösa. De har bl. a. tvingat juntan all släppaell antal politiska fångar. Mandelar alltså inle den mening som kommer lill ultryck i ulrikesutskoltelsbetänkande, att om det inte går att få till slånd en total internationellbojkott, så bör man inle arbeta för någon bojkott alls. Utskottet avvisar vaddel kallar "ensidiga svenska särakiioner på del ekonomiska planet"med huvudargumentet atl dessa inle skulle få någon kännbar verkan. Dellapåstående har inle grund i de verkliga förhållandena. Del måste därförbetraktas som en förevändning för att undvika bojkott. Del har i praktikenvisat sig atl en bojkott kan få effekl även vid elt enskilt förelag -exempelvis genomfördes en bojkollaklion av arbetarna vid ett företag i ,där man bearbetade koppar. Det skulle t. ex. medföra slor effekl om SKF slutadesälja kullager lill . Del är således betydelsefullt om arbetarna i enfabrik bestämmer sig för bojkott, eller ett företags försäljning till Chileförhindras på annal sätt. Transportledet är naturligtvis utomordentligtvikligt. har här lagit en riklig ställning. Detbör observeras alt den chilenska motståndsrörelsens krav om bojkott inleendasl gäller försäljning till . Den gäller också de livsmedel och klädersom juntan exporterar från , som befolkningen svälter och harbrist på kläder. Fackföreningsrörelsen vädjar om en bojkott av alla chilenskavaror, men i första hand av frukt, andra livsmedel och beklädnadsvaror. Allabojkoitaklioner mot juntan i är alltså betydelsefulla. Del gäller bådevad den enskilde gör, aktioner av arbetarna på ett förelag eller i ennäringsgren, av hela fackföreningsrörelsen i elt land, av ett helt folk ochgivetvis iniernationellt. Ochhär kommer jag över pä utrikesutskottets andra invändning, nämligen all delinle finns förutsättningar för en internationell bojkott mot Men om detta ärriktigt, hur skall man då skapa sådana förutsättningar? Det måste rimligenvara genom opinionsbildning på olika plan, bl. a. i Förenta nationerna.Utskottet finner ju också självt i sitt betänkande "det angeläget altSverige, så länge det nuvarande förtrycket i fortgår, också i fortsättningeninom FN och på andra håll verkar för att få till slånd en allt bredareinternationell opinion däremot". Men varför säger man då inle ja till vårmoiion? Vi ställer ju där konkreta krav, som syftar lill alt en sådanopinionsbildning verkligen skall få belydelse. Herr talman, jag yrkarbifall lill moiion 208. Sverigevisar alltjämt upp två ansikten för folkel i . Del ena är den folkligasolidaritetsrörelsens, en rörelse som helhjärtat stöder det chilenska folketskamp mot fascistjuntan. Det andra är de kapitalistiska storföretagens och -. Enrad svenska storföretag har försäljnings- eller produktionsbolag i . Deviktigaste är AGA, , Allas , LM , Tändsticksbolaget,, , SKEGA och . Det slalliga har även efter juntansmilitärkupp utfört konsultarbete i . "Naturligtvis gjorde varken vieller några andra utländska företag några investeringar i under UnidadPopulär", sade chefen för . Utrikesulskotiet påslår atldel inle heller i nuvarande läge finns någon vilja hos svenska företag alt göranya investeringar i . De profiter de pressar ur chilenska arbetare stannaremellertid inom filialföretagen och används troligen för investeringar.Sverige har i och Valutafonden motarbetat lån till , mendessa organisationer, i vilka är medlem, har beviljat stora sådana lånoch krediter till fascistjuntan. Den och har hittillsicke velat dra några slutsatser av detta förhållande. Denchilenska motståndsrörelsen säger: Den mest humanitära hjälp som det chilenskafolket kan få är hjälp för atl störta fascismen. Delär inte den hjälp nobelpristagaren i ekonomi Millon har lämnat. Hanhar i stället dragit upp riktlinjerna för den ekonomiska folkmordspolitik .somfascistjuntan bedriver mot det arbetande folket i . Närprofessor lade fram sina idéer om den chilenska ekonominvid en konferens i , sade han alt denna uppvisade en svårsjukdomsbild. Det var nödvändigl med en chockpoliiik och att minska regeringensutgifter . Hur skulle del gå lill? Ja, naturligtvis inle genom allminska den militära apparaten. De offentliga utgifterna borde i stället sänkasgenom all anlalet statstjänstemän minskades kraftigt och genom atl flerasociala tjänster överfördes lill den privata sektorn, bl. a. hälsovården.Milton avslutade ett av sina föredrag på följande sätt: "Jaghar blivit informerad om att (den chilenska) regeringen har vidtagit mångaåtgärder som överensstämmer med den inriktning jag står för och försvarar. Manhar ansträngt sig för alt återföra aktiviteter till den Man hargjort ansträngningar för att minska regeringens utgifter och regeringensunderskoll. Man har genomfört en skattereform och man har också förbundit sigalt minska prisskyddet samt pris- och lönekonirollen. Allt detta är positivt.Jag litar på alt (alltså fascistregimen, min anmärkning) hartillräckligt mod, kraft och kunskap för att påskynda denna process ochövervinna denna svåra inledande period, så all ni kan påbörja starten på förbättring av levnadsnivån." Någraveckor efter ankomst lill ombildade Pinochei regeringen ochsatte elever till , s. k. boys, på posterna som flnansministeroch som ekonomiminister. Chockpoliliken började genomföras. Enligt juntansofficiella siffror blev alltså inflationen i landet ,industriproduktionen minskade och bruttonationalprodukten med 16 %Arbetslösheten bredde ut sig. Del var arbetarklassen och de arbetandemellanskikten som utsattes för denna ekonomiska folkmordspoliiik enligl MillonFriedmans recept. Istadgarna för i ekonomisk vetenskap heler del alt detta prisutdelas lill forskare som "gjort mänskligheten denstörsta nytta". Det är slora och förpliktande ord. Menar verkligenVetenskapsakademien alt de kan användas på insatser i ? Vetenskapsakademienkan inte ha varil ovetande om professor speciella insatser. Ipressmeddelandet från om priset heter del atl "del hör lillsällsyniheterna att en ekonom direkt och indirekt har nått ett sådanlinflytande inte bara på vetenskaplig forskning utan också på faktisk politiksom fåll". inflytande är enligt min mening av en art sominle bort moiivera ett stort internationellt pris utdelat av den svenskaVetenskapsakademien. Jag vill med instämmande citera vad två andranobelpristagare sagt : "Forskarens sociala ansvar är omöjligtatt skilja från hans vetenskapliga insatser. Vi har skyldighet all ta ansvarför de etiska frågor som vår vetenskap släller." Friedmanhar vid sin ankomst lill klart deklarerat atl han i valet mellanAllenderegimen och mililärjunian i föredrar . Vetenskapsakademienborde ha insett att dess hanterande av priset i ekonomi uppfattas som enskändlighet av folken i och andra stater i , som kämpar motfascismen och den av Millon inspirerade ekonomiska folkmordspoliliken.Valet av denne pristagare har, som framhålles av humanistiska fakulteten vidSlockholms universitet, allvarligt skadat och hela detakademiska samfundels anseende i . Del har enligt min mening också skadat anseende i världen.Vetenskapsakademiens fadäs ansluter sig värdigt lill den norska nobelkommitténsbeslut att tilldela Kissinger fredspriset. Vi som inle delarVetenskapsakademiens bedömning bör uttala vår indignerade protest mot dessbeslut atl tilldela i ekonomisk vetenskap. Visa i stället solidaritetmed folk! Idelta anförande instämde , fröken , , fruNordlander, , samt herrar , , ,i , Lorentzon i , Måbrink och Lövenborg (samtliga vpk). FruSUNDBERG (m): I sill lal i yttrade Sverigesutrikesminister: "Jag har redan understrukit den vikt som den svenskaregeringen fäster vid skyddet av de mänskliga fri- och rättigheterna och av degrundläggande ekonomiska och sociala rälligheterna för alla människor och allagrupper i samhället. Vi vill aktivt bekämpa tortyr och andra särskiltförkastliga former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna. ochSydafrika är två exempel med särskild aktualitet." Ingettvivel bör med andra ord råda om den syn på militärjunlansi förtryck av medborgarna i sitt land. Densom läser utrikesutskottets betänkande 1976/77:7, som juslkommenterat, kan där konstatera att ulskollel i huvudsak instämmer i de omdömenom den chilenska miliiärregimens kränkningar av de mänskliga fri- ochrättigheterna som framförs i de två motioner som utskottet behandlar i dettabetänkande. vet säkert också all dessa uppfattningar delas avpraktiskt laget hela vårt folk. Frihet och jämlikhet är två centrala mänskligarättigheter som flagrant åsidosatts av den chilenska regimen. Sverigehar också öppnat sina gränser för chilenska flyklingar. Dessa har avgivitvittnesbörd om tillståndet i sitt land, som tillsammans med officiellarapporter visar all regimen i långt ifrån tillfredsställer kraven pådemokrati och rättvisa. Vårt land måste med avsky belrakla inskränkningar i demänskliga fri- och rättigheterna var dessa inskränkningar än förekommer. Ochdel räcker inle all belrakla dem med avsky - vi måste aktivt använda de medelsom står oss lill buds för all motarbeta dem. Imoiionerna 208 och 464 läggs fram förslag om ålgärder i syfte au bojkotta dennuvarande regimen i . Utrikesulskollet föreslår emellertid attavslå moiionerna, och jag skall med några ord redogöra för bakgrunden tillutskottels ställningstagande. Därmed svarar jag också på frågaom varför utskottet inle tillstyrkt kommunisternas moiion. Fördet första konstaterar utskottet all kravet i motion 208 på atl regeringenaktivt skall verka för alt inga krediter, lån, bistånd eller skuldlättnaderbeviljas överensstämmer med dagens verklighet. har agerat iVärldsbanken, inom Valutafonden och den s. k. . har inteheller medgivits krediter från Iniernalionella ulvecklings-fonden. Ulskollelförulsäiier atl dessa strävanden skall fortsätta. Del innebär alt vi förväntaross all regeringen när än frågor om hjälp av della slag lill Chileuppkommer aklivi skall verka för alt sådan hjälp inte komnier till stånd. Fråganom svensk kapitalexport aktualiseras också i molionen 208. Ulskollel har, somherr även relaierade, undersökl frågan och inle kunnal finna allnågra svenska förelag har önskemål om eller planer på nyinvesleringar i Chile.Molionen går emellertid ell steg längre och kräver förbud mot kapitalexport. Denfrågan har varil aktuell i tidigare. har emellertid dågodtagit en princip för ekonomiska sanktioner mot enskilt land, och denprincipen utgår från vår tradition att endast godta sådana internationellasanktioner som beslutats i . Visst kan detla ställningstagandeibland av oss upplevas som förlamande, eftersom sanktioner grundade på besluti säkerhetsrådet bygger på att ingen av de permanenta säkerhetsrådsmedlemmarnainlägger sitt veto mot sanktionen, men del finns likväl två övertygande skällill all också i framliden följa denna princip. Delena bygger på vår vilja att stärka som ett mel-lanstatligtorgan, där medlemsländerna gemensamt arbeiar för fred och frihet åt medborgarei alla länder och där varje land har inflytande på ställningstagandena. Skullevi anse det rikligl att enskilda länder fritt agerade vid sidan om Förentanationerna och FN-organen i frågor som är av stor betydelse för FN:s arbete,skulle vi därmed försvaga underlaget för verkligt effektiva samladeiniernalionella aktioner, sådana aktioner som här mycketrikligl refererade atl man har fört fram från olika håll i fråga om . Altvårt agerande i FN inte varil resuliatlöst visasju av atl generalförsamlingen ihöst antagit en resolution till förmån för grundläggande mänskliga rättigheteri , med som medförslagsställare. Delandra skälet till att inte bifalla motionens önskan om ensidiga svenskasanktioner utgörs av vår uppfattning atl sådana aktioner - och jag är medvetenom att utrikesutskottet här tycker annorlunda än - rentpraktiskt saknar betydelse och i sig kan verka försvagande på vårt övrigaagerande för all skapa en internationell opinion. Jag vill gärna tillägga allen ensidig svensk bojkott mol skulle strida mot våra övrigainternationella åtaganden, bl. Jagskall be atl inte underskatta våra möjligheler när det gällerall skapa en iniernaiionell opinion i denna fråga. Jag ber all få yrka bifall lill utrikesutskottets betänkande nr 7. Jagvill gärna tillägga atl utskonel givelvis inte har diskuterat frågan om delekonomiska prisei. Jag skall där bara påpeka att användeuttrycket "". Del pris som härdiskuterade är icke ell . (vpk) kortgenmäie: På en punkt vill jag ge rält. Formellt handlar del inle omett i ekonomisk vetenskap. Det är ändå värre. Det är den riksdagenunderställda som har donerat de pengar som används för det pris jagavsåg. Jagnoterar vad sagt om utrikesutskotlels instämmande i den värderingav militärjuntan i , som kommer till uttryck i de bägge motionerna frånvänsterpartiet kommunisterna och några centerpartister. Jag tror all fruSundberg har rätt när hon också konstaterar all samma uppfattningar delas avpraktiskt taget hela vårt folk. Detär naturligtvis helt riktigt att aktivt måste använda sitt inflytandeför alt bekämpa den nuvarande regimen i . Men då förefaller migutrikesutskottets betänkande, liksom anförande här, väldigtologiskt. FruSundberg säger: har motarbetat krediter till och vi skallfortsätta atl göra det. Del noterar jag med tillfredsställelse - men det ärockså det enda. Ingasvenska förelag vill för tillfället exportera kapital lill , säger fruSundberg, på precis samma säll som utrikesutskottet gjort. Utantvivel används de profiter som svenska företag gör i för fortsattainvesteringar inom landel; det har noterats i handlingar, som är offentliga,all dessa medel inte överförts till , och då används de på något sätt.I varje fall om en del företag finns del konkreta uppgifler atl de utvidgarsina anläggningar i - och det kallar jag för investeringar. Detkan också tänkas all del uppstår ett sådanl läge, där slora svenskaförelag vill exportera kapital direki från lill . Det hade varitbra om utrikesutskottet tillkännagivit en mening på den punkten. Jagvill fråga : Vad anser att man skall göra och vilkenställning bör man inta om svenska storföretag vill exponera kapitaltill ? Skall man säga nej då eller acceptera det? Detär riktigt atl vi har olika meningar på punkten om enskilda aktioner försvårarinternationella aktioner. Jag har här samma uppfattning som den chilenskalandsorganisationen och den övriga chilenska motståndsrörelsen - all enskildaaktioner har stor verkan i kampen mol mililärjunian och absolut inie försämrarden internationella opinionen, utan skapar ett gynnsamt klimat för en totalinterniionell bojkott. () kortgenmäie: Jag vill på den direkta fråga som ställde till migsvara, atl utskottet i sitt betänkande har erinrat om den fråga som riktadeslill förre finansministern och där han sade att del oberoende avinternationella aktioner var angeläget all av solidaritet med förtryckta folkmotverka investeringar i vissa länder genom uppmaningar lill företagenalt avhålla sig från sådana. frågade om min personliga uppfattning, och jag vill säga atl jagbiträder den mening som finansministern gav uttryck för. Min uppfattning är attmed nuvarande regim i förelagen bör uppmanas att avhålla sig från sådanainvesteringar. lalade om de svenska förelag som investerar i av kapital somredan finns i landet. Del gäller då chilenska förelag som har sitt moderföretaghär i . Vi har utländska dotterföretag även här, och dessa lyder iallmänhet under de lagar som råder här. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäie: Jag noterar med lillfredställelse första delen av svar.Men del hade varil bra om ulrikesulskoliei också på ell precisi säll hade gjortden deklaralionen och inle bara hänvisai lill lidigare uttalanden av den förraregeringens ledamöter. Vad gäller den andra delen av replikså är del rikligl alt svenska storföretags filialföretag i formellt lyderunder de lagar som gäller där. Men ekonomiskt lyder de under koncernledningarnahär i . Det är de som har det avgörande inflytandet över förelagensverksamhet. Man kan alltså inle smita ur den här frågeställningen genom althänvisa lill att det handlar om filialförelag. Deras beroende av motsvarandestorföretag här i är ju hell klarl och kan av ingen bestridas. i (s): Det är ett enhälligt utskott som slår bakom skrivningarna ibelänkandet, men det kan ändå finnas skäl att säga några ord utöver vad fruSundberg anfört i sin redovisning. Ävenom enskilda svenska särakiioner på det ekonomiska planet i delta fall knappastskulle få någon kännbar effekl finns det skäl lill speciell vaksamhet på någrapunkter. Ulskoltet konstaterar atl inom motarbetat de lånlill som varit aktuella efter kuppen mot . Liknandeställningstaganden har gjorts inom Valutafonden och den s. k. Parisklubben.Ulskollel skriver nu: "Ulskollel ulgår från all denna polilik kommer allfullföljas." Dellauttalande - från ell enhälligt uirikesulskoU - måste innebära alt alla planerpå svenskt medlemskap i den Inleramerikanska skrinläggs. Denlidigare regeringen ställde sig avvisande lill ett förslag om svensktengagemang med motivering att bankens beslutsstruktur och utlåningspolitik iväsentliga avseenden ansetts avvika från vad som bedömts förenligt med mål ochprinciper för det svenska ut-vecklingssamarbeiel. Till Inleramerikanskautvecklingsbankens ullå-ningspolilik hör bl. a. myckel slora lån lillmililärjunian i . 1tidningarna har det antytts atl man nu inom aktualiseratfrågan om svenskt engagemang i Inleramerikanska . Det ärdärför värdefullt att ulrikesulskoliei, som här sker, enhälligi slår fasl svenska linjen i fråga om iniernalionella krediter lill skallfullföljas. Därmed är inie heller frågan om ell svenskl medlemskap iInleramerikanska aktuell. Medanledning av inlägg vill jag tillägga, att enligt minpersonliga mening är val av ekonomipris-lagare i årnärmast en fadäs av samma slag som när norrmännen gav Kissinger fredspriset. Jag instämmer i yrkandetom bifall till ulskollels hemsiällan. (vpk): Jag har naturligtvis ingen anledning atl ta upp polemik med herrEricson i när del gäller hans syn på svenskt medlemskap iInleramerikanska . Vi har från vår partigrupp ställt en frågatill utrikesministern i del ärendet, och vi hoppas att del skall komma elt svarsom klarl säger att självfallel icke skall söka medlemskap i dennabank, som ju stöder inte bara fascistregimen i utan också en rad andramycket reaktionära regimer i . Jagbegärde ordet för att göra ett litet tillägg lill mitt anförande. Alldeles nyssfick jag i mina händer ett utdrag ur en rapport från den s. k.Niirn-bergiribunalen, som anordnades för all belysa den chilenska juntanspolilik. Där finns en rad intressanta uppgifler om den ekonomiska utvecklingeni , och jag vill begagna lillfällel att myckel kortfattat läsa in några avdessa uppgifter i kammarens protokoll. Manpåpekar i rapporten från NiJrnbergtribunalen att juntans polilik är all lämnaekonomin i händerna på monopolkapitalet. skall i första hand vararåvaruproducerande. Det har medfört all tusentals småföretagare har gått ikonkurs, eftersom tagit bon skyddstullar och andra importrestriktioner.Privata och statliga förelag säljs nu lill multinationella förelag, ochdetsamma händer med bankerna. Tusentals bönder som fick jord genom jordreformenunder Allendetiden har tvingats lämna denna jord. Utvinningenav mineraler har minskat kraftigt under juntans regim. Man har visserligenförsökt driva upp kopparutvinningen, men man har inle lyckats.