prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — Detär ju en rad konkreta förslag som allesammans bildar en politik som är myckelbättre från de små inkomsttagarnas och lönarbetarnas synpunkt men även från desmå och medelstora jordbrukarnas synpunkt än den som regeringen nu villgenomdriva. Aandra sidan är det naturiiglvis riktigt atl jag har den åsikten atl maneffektivt och för alllid kan utrota arbetslösheten och inflationen först om manövergår till en socialistisk planhushållning. Denna fullständiga målsättningkan vi aldrig genomföra så länge vi stannar kvar i ell kapitalistiskt samhälle.Vi kan ju konstatera hur under regeringens ledning koncenlrationsprocessen gårallt längre - ta bara det senaste exemplet på det, nämligen sammanslagningenmellan och . har ju länge hävdat att man var fördecentralisering, men ser vi alltså hur i stället centraliseringen inomnäringslivet går allt längre. Påen punkt vill jag emellertid ge i rätt: del är lätt altkritisera regeringens ekonomiska politik. Den är så dålig att man får starktgehör ute bland människorna för den kritik man framför mot den. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Hen () kongenmäle: i frågade vad vi avsåg när vi talade om de storaförmåner som har givits åt företagare och andra grupper av höginkomsttagare häri landet. Jagkan börja med att peka på skatteomläggningen. Där gav regeringen dem somtjänade . och däröver ytteriigare . i skattelättnader, men mangav inle ell enda öre i skattelättnader till dem som tjänar under 40 000 kr.Först vid en inkomst . träder den här skattelättnaden in, ochden slår ut i sin fulla blom vid 65 000 Höjningav meiyärdeskatten, m. m. för att sedan avanceratill att gälla för inkomster på flera hundra lusen kronor. Detta kostar ungefär400 milj. kr. Del är detta jag anser vara en extra favör tillhöginkomstlagarna. Sedankan jag fortsätta med all fråga vad del egentligen fanns för motiv för att höjadel belopp som var fritt från arbetsgivaravgift från 18 000 lill . Detfinns inte något som helst sakligt skäl för en sådan åtgärd, och den har f. ö.helt slagit sönder konkurrenssituationen mellan företag som har anställda ochegenförelagare. Då avses inte bara, som någon har sagt här , småhantverkare och bönder. Det finns jättestora företag med miljonomsältningar somhar samma förmån, t. ex. företag inom konsultbranschen, advokatbranschen osv.De kan alltså också få denna skallelättnad om . Närdel gäller det inre stödområdet införde man en sänkning från 4 lill 2 96 påhela summan av arbetsgivaravgiften, utöver undanlaget för egenavgiflerna. Etlannat exempel är barnomsorgsavgiften - det rör sig om ganska stora belopp ävenhär. Omman lägger ihop detta kommer man fram lill avsevärda belopp. Jag har en långlista med andra exempel på denna typ av förmåner som jag här inle skall räknaupp. Jag skall i stället gå in på frågan om strukturfonden som log upp. Nogbehöver vi en strukturfond, sade i , men vi skall integöra någonting på den punkten nu utan avvakta föreiags-skatteulredningen. Jagvet inte om jag uppfattade honom rätt, men han sade någonting liknande. 1 varjefall skulle vi inle göra någonting just . Vi skulle inte, som det här varfråga om, höja bolagsskatten för all finansiera just denna strukturfond. Menjust nu brinner del i knutarna! Regeringen måste ju pytsa ul miljardbelopp justför atl klara företag i olika nödsituationer. Då är det bättre all införa enprovisorisk avgift på det sätt vi har föreslagit. Företagarna skulle få släppatill ungefär 350 milj. kr. i form av en höjd bolagsskatt, och de anställda 0,i form av arbetsgivaravgifter som skulle avräknas på deras inkomster. På såsätt skulle man kunna bygga upp en strukturfond. Men regeringen sade nej sådan. Man ville inte ha dessa pengar, utan man menade all man skulle lösaproblemen genom all i stället höja omsättningsskatten, och det tycker vi ärfel. Hen i (c)kon genmäle: ansåg all han framställde en rad konkreta förslag, somskulle kunna genomföras med detsamma, men han hade ingen ekonomisk kalkyl förhur han skulle få del hela all gå ihop - och det är inte alldeles oväsentligt,för kostnadsökningarna och skattebortfallet var ju enorma. Allt skulle betalasmed en höjning av bolagsskallen eller ökade förmögenhetsskatter. Men såvittjag kan förslå skulle del inle räcka ens om man konfiskerade förmögenheierna,och gjorde man del skulle det ju fungera bara ell år. Sedan hade man ingaresurser längre. HerrWärnbergs påpekande atl sänkningarna av den direkta staisskai- Nr 135 lenenligt regeringens förslag och beslut går upp högre i in- den komslskiklen än den tidigare regeringens förslag är rikligt. Menjag är |g j: jyy Skall manbetrakta dem som tjänar . Debättre avlönade LO-ansiällda och en myckel stor Höjning av del av tjänstemännenligger där. Några verkliga höginkomsttagare fick meiyärdeskatten, en viss förbättring.Del är konsekvensen av att man inte kan trappa m. m. ned det så snabbt. Såsomhelhet var det ändå inte en så särskilt stor Närdel gäller arbetsgivaravgifterna envisas med atl säga atl det varfullständigt onödigt all höja del fria beloppet. Det kan man givetvis ha olikauppfattningar om. Jag tror all del i själva verket var mycket nödvändigt allgöra de justeringarna. Bolagsskattens betydelse för strukturfondens uppbyggnadfår vi vänta med atl diskutera tills utredningens förslag kommer fram påhösten. HenHERMANSSON (vpk) kon genmäle: i har upptäckt alt jag i mitt anförandeframställde en rad konkreta förslag. Det var ju bra atl den upptäckten kom såsmåningom. Men menar han i stället att förslagen är omöjliga att genomföraav kostnadsskäl. I själva verket var del dock mycket blygsamma förslag jagframställde. Atl slopa återstoden av den prishöjande effekt som mervärdeskatlenhar på livsmedel kostar . De pengarna kan vi kvitta,, mot den indexreglering av skatteskalorna som ni vill genomföra.Ni kan inte bestrida alt den skatteförändringen ger de största favörerna tillhöginkomsttagarna. Jagsade vidare atl man skulle låta bli atl höja mervärdeskatten, vilket denborgerliga regeringen föreslår. Vi anser alt den skattehöjningen äronödig, ja rent av skadlig, från ekonomisk synpunkt. Den kommer all kraftigtöka infiationstakten och arbetslösheten i landet. Del är den politiken somskapar ökade kostnader, inte atl avstå från att höja mervärdeskatlen, vilkelär en bättre åtgärd. Delfrämsta motivet till att den borgerliga regeringen vill höja mervärdeskatlenär f ö. inte atl det skulle behövas mera pengar i statskassan, utan det är istället att man vill begränsa konsumtionen och sänka standarden för de bredalagren i samhället. Det främsta skälet till atl vi kritiserar momshöjningen ärju att den är fördelningspolitiskl så skadlig. begränsa importen, ta då i stället, som vi föreslår, ul en importavgift pålyxvaror! Då får man pengar till statskassan som inte tas in genom all sänkalevnadsstandarden för de breda befolkningslagren - lönarbetare, småbönder,hantverkare, små affärsidkare, osv. Skär ner de stora militärutgifterna! Sparapå miljardrullningen till de stora företagen! Där finns massvis av miljarderatt la. Regeringen för alltså enansvarslös politik, vars kostnader svenska fol- Höjningav meiyärdeskatten, m. m. kel får dyrt betala genomen sänkt levnadsstandard. Del är sanningen, . HenWÄRNBERG (s) kon genmäle: Den gamla regeringen hade kommit överens med lön-lagarorganisationernaom en skatteskala som skulle ge . i skallesänkningar och därtyngdpunkten låg åtskilliga lägre ner i inkomstskiktet än vad denborgerliga regeringen sedan fastställde. Man beslöt alltså att sänka skatternamera för dem som har . och uppåt - inle riktigt hur högt upp som helstmen myckel långt. När man beslöt alt ge dessa människor . mera så kallarjag det utan vidare all man ville gynna höginkomsttagare mera än man villegynna låginkomsttagare. Det blev en höglönepröfil på den skatteskala mangjorde. 1fråga om indexregleringen av skatteskalor säger i alt vihar ändå gjort om skatteskalorna. Därför är indexregleringenegentligen bara alt man fastställer en ordning som till-lämpats redan tidigare.Nej, vi har inte haft någon indexreglering. Vi har åtskilliga gånger gjortnågonting som kan vara något däråt, men vi har aldrig löpt linan fullt ut. Vihar givit större skattelättnader ål dem som har låga inkomster än åt dem somhar höga inkomster. Varjegång som vi på grund av infiationen har lagt om skatteskalorna har vi ocksåförändrat skattetryckets styrka. Indexregleringen kommer all rycka undan denmöjligheten. blir del en automatik i det hela som kommer atl säga att nuskall alla de som har höga inkomster få en stor skattelättnad, därför atl detmotsvarar bara automatiken i inflationens verkningar. Det går alltså inte,utan att fatta ett beslut lill, atl göra om den här saken. Regeringen måste gålill och begära någonting annat, exempelvis det som man nu harföreslagit, en höjning av mervärdeskatlen. Istället för att vid varje enskilt tillfälle bestämma skatteskalans utformningefler den bedömning man gör av var bärkraften finns överlåter man nu helt och hålletåt inflationen atl bestämma hur skatten skall se ul. I annat fall måste manfatta två beslut för atl få den rälsida på problemet som vi tidigare fåll medell enda beslut. Jaghävdar alltså alt om man genomför en indexreglering, så ger man - vid den prisutvecklingsom vi kan iaktta - en låginkomsttagare några hundralappar iskattesänkning och lika många tusenlappar i skattelättnad ål dem som tjänarväldigt myckel. Då har man plötsligt förändrat bilden i vårt skattesystem, ävenom det är ren automatik lill följd av inflationens verkningar. Därför tyckerjag att kampen mot inflationen också upphör med denna indexreglering. Folkstruntar i inflationen. Den spelar ingen roll längre, för allting rättas julill med index. i (c) kon genmäle: Herr talman! resonerar hela liden som omindexreglering innebär all den nuvarande skatteskalan är fastlåst och attinfla- tionen sedan helt fårreglera skatteuttaget. I själva verket avhänder sig inte möjlighetenoch rätten att besluta om hur skatteskalan skall se ut. Där kan givelvis skejusteringar igen i både den ena och den andra riktningen. Men lack vare indexregleringenav skatteskalan sker del ingen automatisk skalteskärpning genom inflationen. HerrWärnberg påpekade att den förutvarande regeringen hade kommit överens medarbetsmarknadens parter. Därmed skulle saken i och för sig vara klar, menadehan. Men det är väl ändå så att det är som beslutar om skatterna. Demgör man inle avtal om, som bara har all expediera. Närdet gäller syn på skattesystemet vill jag bara säga all jagmed största intresse emotser att skaileulredning skall komma med sittslutliga förslag. Då får vi se hur förslag kommer all se ut,där han alltså har full täckning för alla de myckel stora lättnader han avserall göra. Detär klart att om man avskaffar försvaret får man rent formellt täckning, menjag undrar om vi i denna oroliga värld bara kan säga att vi klarar oss utanförsvar. Vi kan ju titta på andliga fosterland. Där har mannäppeligen avskaffat försvaret. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Herrförste vice talmannen anmälde att anhållit alt lill protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. (-): Del hårdnar för svensk arbetarklass. De partier som log överregeringsmakten lurade väljarna. Det största regeringspartiet sade: "Röstapå oss så blir det 400 000 nya jobb." Vi har snart 100 000 färre jobb! Moderatasamlingspartiet sade: "Rösta på oss så blir det lägre skatter." Nuförbereds en skattehöjning genom att mervärdeskatten går upp från reella 17,196 till , beräknat på priset före skall. Atlherr blir härsken när TV påminner om skattesänknings-löften före valetär förståeligt. Att inle höjningen av mervärdeskatten skulle var enskallehöjning, torde vara en trollkonst som det är ganska svårt att övertygasvenska folkel om. Denpolitik som den borgeriiga regeringen går in för är klan arbe-tarfientlig. SAFoch dess politiska instrument i den borgeriiga regeringen vill alt svenskafolket skall arbeta mera, producera mera, men äta mindre. Vi har karakteriseratregeringens proposition 144 som ell "svältpakel". Nyligendevalverade man ju också kronan. Del gav exportindustrin ytterligare en gåva påmånga . Men för vanligt folk var devalveringen verkligen ingengåva, tvärtom. För vanligt folk innebar devalveringen atl alla importvaror blevdyrare, au det blev ännu svårare alt klara hemmens ekonomi, alt en arbetareslön helt plötsligt blev mindre värd. De rika blev rikare, defattiga fattigare. Så fungerar kapitalismen. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Såfungerar också de borgerliga partier som lyckades lura lill sig väljare genomen Glistrupsbetonad kampanj före valet, där löften om skattesänkningarblandades med svulsliga deklarationer om hur jobben skulle garanteras ochsysselsättningen öka. Mendet räckte inle med devalveringen. Nästa steg, nästa altental motarbetarklassens standard blev förslaget om höjning av mervärdeskallen plusåtskilligt annat i samma proposition. Mervärdeskattenär en klasskatt. Den är så "superdemokralisk" atl den drabbar allalika vare sig man är rik eller fattig, vare sig man heter och sitterpå miljarder eller är ensamslående mor med försörjningsproblem eller enpensionär som måste vända på varje krona. Regeringengör ömkliga försök atl maskera sin roffarpolitik. I samband med attpropositionen presenterades införde man ett prisstopp , somavvecklas när den här månaden är slut. Dentypen av prisslopp är ett hån mot svenska folkel. Det innebär ingenting annatän all de kapitalägande, handeln, dislribuiionsförelagen osv. kunnat hämtaandan för att planera för en ny prishöjningsvåg efler . harprishöjarna vilat sig. Efter tar de ny sats - del kan man ta giftpå. Aldrignågonsin har matpriserna i stigit så snabbt som . Under årets treförsta månader gick priserna på dagligvaror upp med 6,2 96. Tar man med dehöjningar som skedde är man uppe i nära 7 96. Det nyajordbruksavtalet, som bör tas med i bilden, träder i kraft ochkommer alt innebära betydande höjningar på baslivsmedel. Alltså:Den regering, som inte skulle höja skatter, chockhöjde skatten på sprit, tobak,bilar och elektrisk ström. TV-licenserna blev dyrare. Kommunalskatterna höjs,och hyrorna har ökat med 13,9 96 enligt en undersökning som ärpublicerad i tidningen . Höjningenav mervärdeskallen kommer utöver allt detta. Del är verkligen synd om svenskafolkel med en sådan regering. Del finns bara ell att göra för arbetarklassen -all möjligt samla sina krafter i syfte all vräka den borgerligaregeringen över ända så all man skall kunna gå in för en ny politik, en politiksoni också är bättre än den gamla socialdemokratiska - en verkligarbetarpolitik. Vikommunister är kritiska till momsen som skatieform över huvud tagel, av skälsom jag har redogjort för. Den är orättvis. Den drabbar småfolketvärst. Momsenkom inte som en blixt från klar himmel efter . Den är nu engammal dålig skatteform, och kommunisterna kommer atl gå in fördess avskaffande och införande av en skall på produktionen i stället för påkonsumtionen. 1vår motion 1615 påvisar vi atl den indirekta beskattningen redan under densocialdemokratiska regeringsepoken utvecklades till alt bli den viktigasteskatteintäkten för staten. Det har skett som pro-gressivilelen iskattesystemet som fördelningspolitisk ambition mer och mer har urholkals. Mångahar för sig all bolagsbeskattningen i är den högsta i världen. Så är juinte alls fallet. Vårt land har tvärtom en myckel generös bolagsbeskallning. totala skattetrycket spelar den statliga progressiva beskallningen ochbolagsbeskailningen en allt mindre roll. 1975 kunde man konstatera atl enomfördelning av skattetrycket skett, så alt de indirekta skatterna, med momsensom största inkomstpost, svarade för , den kommunala skattenför , den statliga skatten för ochbolagsskallen för . Enligten TCO-undersökning betalade bolagen efler andra väridskrigel 15 96 av detotala skatterna, och 1970 var siffran nere i 3 96. Proportionerna i nulägettorde inte ha undergått några väsentliga förändringar - i vart fall inte lilldet bättre! Delhar under de ivå senasle årtiondena skelt en drastisk omfördelning avskattebördan till löntagarnas nackdel. De mest orättvisa skatterna, de ickeprogressiva skatterna, spelar en större och större roll. Detär den utvecklingen som ytterligare skärps av den borgeriiga regeringen, somsviker alla löften som gavs under valrörelsen och som utan hämningar går in förall göra de rika rikare och de falliga fattigare. Vi anser all det är hög lidför arbetarrörelsens partier all i verklig mening gå in bl. a. för en helt nyskattepolitik. Arbetarpartietkommunisterna motsätter sig höjningen av momsen. Vi vill avskaffamervärdeskatten. Vi säger: Ta pengarna från produktionen, inle frånkonsumtionen. Utskottetframhåller i sin skrivning helt korlfallal all vårt krav på utredning om ochförslag till nytt demokratiskt skattesystem avvisas på grund av pågåendeutredningar. Det är en gammal bekant formulering. Det heter iutskottsbetänkandet: "Pågrund härav och då utredningarna - inom ramen för de lämnade direktiven -givelvis kommer att pröva alla de förslag lill ändringar i skattesystemet somframförts i bl. a. motioner i avstyrker utskottet bifall tillyrkandet 2 i motionen 1976/77:1615." Viförmodar på goda grunder all del inom pågående utredningsarbete inte finnsnågon tanke på att slopa mervärdeskallen för all ersätta den med en merdemokratisk skatieform. Mot den bakgrunden kommer vi att hålla fast vidmotionsyrkandel också på denna punkt. Justnu befinner vi oss mitt inne i en avlalskamp. Den offensiv som inledde strax efler valet och som riktar sig motlöntagarnas levnadsstandard pågår fortfarande. Vad resultatet kommer all bli ärännu ovisst, men så myckel står klart som att en reallönesänkning nu hotar omfackföreningsrörelsen inte utnyttjar sin verkliga styrka och går lill offensiv.I de förestående förhandlingarna på förbunds- och lokalplanet kan arbetare ochtjänstemän uppnå resultat, och de möjligheterna bör utnyttjas. Men det handlar inte baraom lönerna. Del handlar också om atl Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. åstadkomma en sådanordning att inte löneförhöjningar äts upp avlevnadskostnadsslegringar. Arbetarpartietkommunisterna ställer därför kravet om atl ett prisstopp skall gälla under heladen kommande avtalsperioden. Regeringen har införl ell s. k. allmänt prisstoppsom snart upphör. Hotel mot lönlagarnas standard måste slås tillbaka.Löneförhöjningarna får inte göras illusoriska. Prisslopp under den kommandeavtalsperioden är en av de metoder som borde användas för all skyddareallönerna. Vikräver slulligen i molionen all uttalar sig för ett generellt förbudmot svenska förelagsinvesteringar utomlands. generellt förbud innebär attundanlag kan göras i de fall det kan betraktas som etl nationellt svensktintresse all så sker. Dagensohämmade kapitalexport gynnar de kapitalägande, men den strider mot vårt landsoch arbetarklassens intressen. Kapitalistenshjärta finns i kassaskåpet, sade man inom arbetarrörelsen . Detär sant, och är det ju tydligt att man flyttar kassaskåpen utomlands. Denheliga profiten går före alla nationella hänsyn. Att man med den politiken görfolk arbetslösa här hemma spelar ingen roll för de kapitalägande. Del finnsnågra belysande siffor. minskade den svenskainduslrisysselsällningen med ca 18 000 anställda. ökadesysselsättningen i svenskägda förelag utomlands med ca 35 000 anställda. Denutvecklingen har fortskridit under 1970-lalet. Densvenska kapitalexporten har ökat dramatiskt. I början av 1960-lalet utgjordeden ca 150 milj. kr. Ar 1975 hade siffran sprungit upp till 2,3 miljarder och1976 till 3,5 miljarder. Vi anser au nu är det att sälla stopp. Den ökandekapitalexporten är en antinalionell politik - den skapar arbetslöshet ochförvärrar över huvud taget den ekonomiska krisen i vårt eget land. Vi anser attell stopp för de svenska företagens kapitalexport är en nödvändig åtgärd. Storkapitaletoch den borgerliga regeringens ekonomiska politik, om den tillåts fortsätta,kan skapa en situation med kanske 200 000 arbetslösa under nästa år.Del skulle motsvara ungefär 5 procents arbetslöshet, vilket ju är den siffrasom förre folkpartiledaren en gång i världen ansåg som idealisk.Nu har , utan , hamnat i regeringsställning, och målet är påväg att uppnås. Denborgerliga regeringens ekonomiska politik är etl uttryck för högeroffensiven idet svenska samhället. För oss står det klart att regeringens s. k. krisplaninnebär en ny fas i den svenska stalsmonopolisliska kapitalismen. För delförsta innebär de åtgärder man går in för en direkt sänkning i absoluta tal avden privata konsumtionen genom devalvering, momshöjning och en rad andratidigare nämnda åtgärder. För det andra slår svensk arbetarklass vid randen aven regeringsstyrd inkomstpolitiks helhetslösning vilken, om den drivs igenom,kommer att innebära en ny etapp i strävandena att fjättra fackföreningsrörelsenoch utveckla etl inkomslpoliliskl maskineri lill de kapilalägandes förmån. Allade åtgärder på det,ekonomiska området som regeringen går in för är led isträvandena alt övervältra den kapitalistiska krisens verkningar på detarbetande folket. Mantalar mycket om mänskliga rättigheter, men i det enakapitalistiska landet efter det andra förmenas hundratusentals människor denprimära mänskliga rättigheten att ha etl arbete. Så är det också i vårt egetland, och de tendenserna förvärras. Försvensk arbetarklass gäller det atl gå lill samlad attack mot den borgerligaregeringen och de nya och förstärkta angreppen på lönlagarnas standard. Ivårt land existerar en produktionsapparat som skulle kunna tillförsäkra helafolket en ständigt stigande standard om den användes på ett vettigt sätt. Delfinns möjligheter atl skapa en bättre utveckling än den som rullas upp införvåra ögon. Men det kan inle ske genom en ekonomisk politik som utformas ienlighet med monopolens intressen. Den politiken måste pressas fram, i stridmot den borgerliga regeringen. Del är nödvändigt all skapa en bred demokratiskfront, som inle innebär ett återvändande till den reformistiskaförvaltarpolitiken vilken har bevarat kapitalels diktatoriska maktöver näringsliv och sysselsättning. Engrundläggande kursändring måste genomföras i syfte alt beröva monopolen derasmakt och trygga de arbetande människornas intressen. Monopolens nyckelpositionmåste överläs av samhället och en natio-nalisering genomföras av viktigaindustribranscher, naturrikedomar, banker och försäkringsbolag. I förgrundenför den kamp som måste utvecklas mot storkapitalet och den borgerligaregeringens arbetarfienlliga politik vill vi kommunister ställa följande: Regeringens ekonomiska plan innebär reallönesänkning ochmåste därför bekämpas. Kampmot prishöjningar genom införandet av ett permanent pris- och hyresstopp.Förslag om ytterligare höjning av mervärdeskatten avvisas. slopasmomsen och ett demokratiskt skattesystem utarbetas, med målsättningen atlbeskatta produktionen i stället för konsumtionen. Kampmot arbetslösheten och för full sysselsättning. Samhället övertar alla privataaffärsbanker och vikliga industribranscher samt går in för upprättandel av nyabasindustrier. Monopolens växande kapitalexport, som bl. a. utgör etl hot mot sysselsättningeni , måste stoppas. Kampför ökad handel med den socialistiska gemenskapens länder och de progressivaalliansfria staterna. allt starkare integrering med de imperialistiskainternationella sammanslutningarna måste brytas. En ökad handel medsocialistiska länder garanterar svenska arbetstillfällen och ger ökadstabilitet genom handel med krisfria marknader. Kampför en ny militärpolitik i stället för den nuvarande som lägger beslag på enorimligt stor del av svenska folkets skattepengar och fungerar som ell avinfiationens mest pådrivande element- En bred demokratiskrörelse för alt förverkliga dessa målsättningar Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Vi tror atten sådan demokratisk front är på väg alt byggas upp. Man känner vreden iarbetarleden, man känner hur kraven på en verklig demokratisering växer. Regeringenhar nu lagt fram sitt svältpakel.