prot · G009141 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag tror alt om del är någonting enkort blick bakåt i liden lär oss, så är det att man skall vara myckel försiktigmed att vara tvärsäker i utrikespolitiska och säkerhelspolitiska frågor. Ärdet sant alt de myndigheter som försvarsbeslutet berör har ett inflytande överplanerings- och beslutsunderlag som inte har någon motsvarighet inom andrasamhällssektorer? Detta är naturiiglvis en bedömningsfråga. Del kan dock varapå sin plats au något redovisa bakgrunden lill dessa planeringar. Dåvarandechefen för försvarsdepartementet har gett anvisningar för de säkerhelspolitiskastudierna. Dessa studier utgör underlag för de av regeringen sedan anbefalldaperspektivsludierna, Kungl, Maj:l uppdrog 1972 åt ÖB all genomföraperspeklivplanering avseende del miliiära för- 13 protokoll 1976/77:140-141 svarels utveckling efter1977, Som miljöexempel skulle etl antal av regeringen anbefallda styrandeangreppsfall utnyttjas. Terminologinär när man diskuterar dessa frågor inte hell oviktig. Hon skriver all hon ifrågasätter "den militärahotuppfattning" som ligger till grund för det militära försvaretsutformning. Vad menar hon med della ullryck? Spräkligl sell kan del faktisktinte betyda någol annat än det militära försvarels uppfattning om vilka hot somkan riktas mot vårt land. Hon talar alltså inte om rimlighet och relevans i deav regeringen anbefallda angreppsfallen, vilkel från hennes utgångspunkt hadevarit både möjligt och rimligt, utan hon talar om en militär holuppfaltning,därmed antydande atl det miliiära försvarets företrädare ligger bakom med enuppfattning som utredningen i övrigl godtroget har svall. Del hon här kallarholuppfaltning är väl egentligen liktydigt med angreppsfall. Angreppsfallen äremellertid inle elt militärt påfund utan de är anbefallda som grund förplanering av egna partikamrater i regeringsställning. Dessastyrande angreppsfall har underkänt med formuleringen all deingenting har med verkligheten atl göra och alt vissa angreppsfall ler sig hellosannolika. Del är inle små beskyllningar förutvarande socialdemokraliskastatsrådet utsätts för vad gäller omdömesförmågan. må tala sämyckel hon vill om atl den studie-metodik som tillämpats pä försvarsområdet ärsärpräglad och för utomstående svårgripbar, vilket kan vara sant i och försig. Men som har sysslat med della är inle rikliglhederiig om hon försöker flylla över ansvaret för beslut om de styrandeangrepps fal len från regeringen till försvaret. Därmed är inle påståendet omförsvarels inflytande pä dessa planerings- och sludieunderlag helt vederlagt. FruTheorin säger alt utredningen helt har saknat underlag för alt bedöma innebördoch konsekvenser av en nord-sydlig konflikt. Är della sant? Efter att ha tagitdel av del öppna material som legat lill grund för perspektivsludierna kan jaginle finna annat än att har fel, Alll studiematerial kringfredskrisproblemen involverar den typ av konflikt som härefteriyser. Angreppsfallen inrymmer också fall av utomeuropeisk konflikt, somvia supermakternas engagemang sprids till , Den i Folk och Försvarsskriftserie utgivna inrymmerockså ell brett resonemang om möjliga utvecklingar i omvärlden. kanha uppfattningen atl detta är för litet, framför allt kanske också attslutsatserna är felaktiga, men det kan inte vara sant all säga all utredningenhelt har saknat underlag för sådana bedömningar. FruTheorin hävdar också atl angreppsfallen utesluter del kärnvapenkrig som allsäkerhetspolitisk sakkunskap sägs frukta atl varje krig i kommer atlleda lill. På annat ställe skriver hon att angreppsfallen uteslutande handlarom krigföring med konventionella vapen. Jag ciierar direkl från lotalförsvarsutredningen. "I sambandmed au anvisningar lämnades för myndigheternas perspektivpla- nering (motsv.) gavs vissarikllinjer för hänsynslagande inom totalförsvaret lill verkningarna av möjligainsalser av kärnvapen och BC-strids-medel mol vårt land. Dessa rikllinjerkompletteras med elt antal angreppsfall, respektive krisfall, i vilka beskrivssituationer dä ABC-strids-medel sätts in mot eller i omvärlden. "Har inte läst bakgrundsmaterialet eller ens den utredning i vilkenhon själv satt? FruTheorin hävdar atl det är en säkerhetspolitisk sanning alt krig mellan öst ochväst i betyder kärnvapenkrig och atl ett europeiskl krig oundvikligenleder lill en katastrof för alla dellagande länder. Detskulle i och för sig vara intressant atl få veta om säkerhetspolitiskasanningar har en annan sanningshall än vanliga konventionella sanningar. Menbortsett från detta är frågeställningen naturiiglvis helt avgörande förrimligheten av våra försvarssatsningar. Ärfru ståndpunkt sann, kan jag inte förslå varför hon är beredd föriängagällande försvarsbeslut med en anslagsram lill vårt konventionellatotalförsvar med i runda tal . Vadär del som gör au tvekar? Det kan väl inle vara all alla krig iEuropa inle nödvändigtvis behöver leda till kärnvapenkrig? Eller som utskottetuttrycker det: Det är en uttalad - icke orealistisk - förutsättning för vårförsvarsplanering att krig i mellan stormakterna inle behöver utvecklasig lill kärnvapenkrig. Vadfinns det som talar för den senare ståndpunkten? Det finns kanske tre argumentför deua. Fördet första är kärnvapenkriget så ohyggligt atl det inte kan föras kontrolleratmed något politiskt syfte. Del är därför näst intill uteslutet som militärtmedel, vilken som än börjar använda det. För det andra har justdärför risken för konventionella krig ökat. Fördet tredje visar stormakternas rustningar på en mycket medveten och överlagdsatsning på konventionell styrka. Jagkan ha fel. Jag hävdar inte all detta är en säkerhetspolitisk sanning men jagvet att det finns många säkerhelspolitiska experter och skribenter somfullföljer denna linje, t. o. m. så långt att de säger atl om kärnvapentröskelnbara blir tillräckligt stabil, kommer risken för konventionella krig attkraftigt öka. Det kan också hävdas all även om kärn-vapentröskeln inle är såhelt stabil, kan det finnas konfliktmönster och militärpolitiskakonstellationer, där myckel snabba konventionella framstötar medfail-accompli-syfte kan genomföras utan att kärnvapenkriget utlöses.Trovärdigheten i NATO:s kärnvapendoktrin vad gäller försvaret av ärett exempel på della som diskuterats i bl. a. brittisk press. Men som sagt, delhandlar om ytterst svåra bedömningar, och några sanningar tror jag inte man kanhävda i dessa sammanhang. Jag har emellertid svårt att förstå varförstormakterna rustar sig lill länderna konventionellt, om varje krigisk konflikti med visshet kommer att leda till kärnvapenkrig. FruTheorin säger också alt planera alt i första hand möta invasionen med svenskaOärrslridsvapen innebär att man hell bortser från erfaren- heterna av del andravärldskrigels stora invasioner, att planeringen för försvaret vid storainvasioner med förutsättningen all de ligger innanför del konventionellakrigels gränser ingenting har med verkligheten att göra, samt all ell sådanlinvasionsangrepp ler sig hell osannolikt Iriksdagens anlagna mälsällning för tolalförsvarel utialas alt invasionsförsvarskall vara försvarsmaktens viktigaste uppgift. Från detta lar nuavstånd genom sitt magistrala uttalande att ett sådanl angrepp ler sig heltosannolikt. lar med andra ord avstånd från målsättningmed totalförsvaret. Närfru alltså i sin motion säger all regeringen, mililäried-ningen ochförsvarsutredningens majorilet förefaller ha ägnat sig ål ell nostalgisktdrömspel när de planerat uppgiften för försvarei, bör hon där även inkluderariksdagen. Men bortsett från delta: Är det overkligt, ell nostalgiskt drömspel,osannolikt etc. atl ålägga försvaret en sådan uppgifi med hänsyn lillsannolikheten för all den kan inträffa? Manmåsle fråga sig: Vad styr angriparens val av medel för sitt angrepp? Enfrämmande krigsmakt har precis som vär en uppgifi som är föreslavad avpolitiska mål, och den politiska ledningen över denna krigsmakt har tilldelatden resurser med hänsyn lill den ställda uppgiften. Atl tro något annat ärverkligen alt hänge sig ål drömspel. Engod fingervisning om vilken angreppsmetod vi kan få möta får man därför när mantar närmare del av hur t. ex. stormakternas försvarsorganisationer ärutformade med hänsyn lill principiell uppbyggnad, struktur,förbandsorganisation, materiell uppbyggnad och olika typer av utrustning förtransport, anfall, skydd osv. Sådana dessa försvarsorganisationer f n. ser uloch enligt det sätt på vilket de successivt förändras kommer deockså med hänsyn till sin struktur alt kunna verka. Ja, detta torde med allrimlighet egentligen också vara avsikien. Ytteriigare påspädning i sinövertygelse om delta får man när man lar del av hur övningsverksamheten läggsupp. Omdella har inte så mycket atl säga i sin motion. Hon har i ställettvä argument, som dels handlar om den strategiska betydelsen av Skandinavienoch , dels handlar om vilka resurser som åtgår för en stormakt vid enslorl upplagd invasion. Genom all en stormakts resurser för siorinvasion ser ulpå visst säll - luftlandsältningsförband, landstigningsfarlyg, tonnage ochsnabba anfallsförband understödda av starka fiygförband och marinförband -ställer uppgiften och sättet för stridens förande krav på vår försvarsmaktsutformning. Omdessa ting har avvikande åsikter på flera sätt, men de innehåller enologisk ingrediens. anser att alla krig i nödvändigt kommeratt leda till kärnvapenkrig och att ell konventionellt militärt försvar därinte är en adekvat reaktion. Man kan dela uppfattningen all kärnvapenkriget islorl sell inte går all möta på någol adekvat militärt säll. Men del ologiskaär att om nu kärnvapenkriget är oundvikligt, varför för dä enomfattande diskussion om storanfallels omöjlighet, inle för atl del är enkonventionell angreppsform ulan för att stormakternapåstås sakna tid och resurser för all genomföra sådana? Om jag bortser fråndenna ologiskhel, stöter jag snart på nästa. Isin motion behandlar i slorl sett tre olika konventionellakrigsfall och för sedan ell resonemang om huruvida det är adekvat all föra ellförsvarskrig eller inte i dessa olika fall. Samtliga de tre krigsfallenavhandlar konventionella krig i inom ramen för ell storkrig. Detförsta fallel gäller elt isolerat slormaklsangrepp i ell storkrigs inledningsskedeunder förutsättning av bedömningen all ulgör ell primärt angreppsmål.Här har uppfattningen all ell fortsatt militärt motstånd skulle ökaskadeverkningarna på vårt land och folk. försvarskrig på vårt territoriumär, framhåller hon, i det lägel inle någon adekvat reaktion. Här har stormaktenalltså resurser för invasion. Delandra fallel gäller etl slormaklsangrepp i ell storkrigs inledningsskede underförutsättning av bedömningen att ulgör ell sekundärt angreppsmål. Härhävdar all det inte är särskilt sannolikt all är ell sådantmål, såvida vi inle genom all ställa oss hell försvarslösa inbjuder till detta.Också här har stormakten tydligen resurser för invasion, men del beror litet påhur starka vi är. Detsista fallet gäller elt slormaklsangrepp med konventionella vapen i elt senareskede av ell storkrig i . Här säger att militärt motstånd kanvara meningsfullt men atl en sådan storinvasion kräver insatser frånstormaktens sida av en sådan omfattning all elt dylikt angrepp ter sigosannolikt mol bakgrund av lillämpningen av vedertagna miliiäraberäkningsmetoder i form av överiägsenhet för en militär framgång. 1 deltafall anser hon all militärt motstånd kan vara meningsfullt men atl dagenssvenska försvar är överdimensionerat för alt klara den fredsbevarande förmågan.Del uttryck hon använder är "en betydande militär överrustning",vilket las lill intäkt för att vi kan, som hon säger, "göra betydandenedskärningar ulan all försvarels fredsbevarande effekt och vår trovärdighetkan ifrågasättas". Fårjag då fråga : Varför är del i de två första fallen inle meningsfulllmed militärt motstånd, när vi har en så betydande över-styrka i det sistafallel? Skillnaden mellan del sista fallel och de båda andra konventionellafallen är all dessa avhandlar anfall mot i ell storkrigsinledningskede, medan del sista fallet rör anfall i ett senare skede av ellstorkrig. Omfattningen av stormaklens resurser måsle ju bli i slorl settdensamma, eftersom ramen för kriget är etl konventionellt storkrig i ochföljaktligen stormakternas resurser i ungefär lika hög grad är bundna för andrauppgifter i ett sådant krig, allt naturligtvis förutsatt all värt försvar serlikadant ul i alla fallen. Jag får inle denna argumentering au gä ihop ulan vore väldigt lacksamför hjälp. () kortgenmäle: Jag tackar för hans stora intresse för den motion somfröken jag har väckt. Det är bara att beklaga 14Riksdagens protokoll 1976/77:140-141 alt han inte har kunnalläsa innantill, vare sig i molionen eller i utredningen. Intresset kanmöjligen härröra frän tidigare väl dokumenterade engagemang iförsvarsfrågan och hans sakkunskap som anställd i försvarsdepartementet. Delfinns inga möjligheter för mig pä den korta tid som man har i en replik att besvaraalla de frågor - de var inte få - som ställde. Jag hänvisar alltsåtill milt lidigare inlägg i debatten, till molionen och till enhälligaställningstaganden i försvarsulredningen. Närdel sedan gäller frågan om kärnvapenkriget som den länkbara utvecklingen av ettkonventionellt krig i faller jag tillbaka icke på egna slutsatser utanpä säkerhelspolitiska bedömare runt om i världen. Jag skulle kunna räkna uppmånga av dem, bl. a. utredningens egen expert pä området. är en annanexpert som jusl har varnat för den mycket snabba ulveckling lill ettkärnvapenkrig som ett konventionellt krig i leder fram lill. Vadjag har sökt göra i försvarsulredningen och också redovisat såväl ireservationer som i motioner lill riksdag är atl ifrågasätta denstruktur och den hotbild varpå hela det svenska militära försvaret är uppbyggt.Del kan jag göra - tyvärr, - bl. a. på grundval av hemligt materialsom jag icke får lov alt redovisa, eftersom bestämmelserna är sådana. Jaghade, somjag sagt, med glädje redovisat siffror och det material, överhuvud tagel som utredningen fick i del krigsspel som spelades upp med dentänkta storinvasionen över mol . Delär nu en. gång sä alt jag inte kan presentera det materialet, men jag kananvända det offentliga material som finns i militära tidskrifter, iinternationell statistik och i svensk statistik, och jag kan använda detamerikanska material som jag kunde skaffa mig under mina veckor i FN. Det gerklart belägg för alt de hotbilder och den skrämselpropaganda som framför alllmoderaterna har fört lill torgs här i - bl. a. det fruktansvärda holsom den militära rustningen i skulle utgöra - inle stämmer medverkligheten. Detär att beklaga atl mycket av del material som vi borde ha haft i vår hand iutredningen har kommit mig till del genom eget initiativ, bl. a. i . Detvederlägger jusl en av grunderna för del starka konventionella försvar somherr Körlof talar om. Det framgår nämligen alt är relativt väl utrustati fråga om konventionella vapen, men på de flesta områden - ekonomi, kapital,investeringar för tyngre och lättare industri samt teknologi i fråga omvapenutrustningen - ligger efter. Del är nu en känd sanning som bordeha ingått i underlaget för vår utredning innan vi gick lill beslut. () kortgenmäle: Det är synd all vid denna sena timme la upp en läng diskussion, men hållerinte med mig om all del är någonting konstigt med logiken här? i är en visshet i händelse av en konfliktmed krigisk utgång, varför lar dä upp etl stort resonemang om detkonventionella invasionsförsvarets allmänna omöjlighet? Logikenkräver att om alla krigiska konflikter i leder lill kärnvapenkrig skallvi inte ha något konventionellt militärt försvar alls, för det är - däromhåller jag delvis med - en inadekvat reaktion på kärnvapenkriget.Det måste väl ändå vara logiskt att hävda detta. FruTHEORIN (s) kort genmäle: Del kan jag ge rätt i, men vad jag har sökt göra med mittarbete i försvarsutredningen är också att granska det underlag som utredningenfår från bl. a. de militära myndigheterna. HerrKörlof har också rätt i alt den förutvarande försvarsministern givitanvisningarna till de säkerhetspolitiska studierna och all det är denförutvarande regeringen som har begränsat de olika krigsfall som myndigheternaskall bedöma och arbeta efter. Men underlaget som tagits fram i dessasäkerheispoliliska sludier är framtagel av militärer tvärs igenom. Jagvidhåller min uppfattning att enbart sådanl material som är präglat av militärtlänkande människor ligger i bollen för de beslul och den planering.somförsvarsulredningen i det skede då jag kom in i arbetet haft möjlighet attpåverka. Närdet sedan gäller sannolikheten för elt konventionellt eller icke-konventionelllkrig har jag alltså fäll instämmande i all etl kärnvapenkrig iEuropa är tänkbart och mycket troligt. Likafullt utesluter samtligamyndigheter, som planerar för etl krig i , den snabba utvecklingen motett kärnvapenkrig och begränsar sig lill önskedrömmen att en fiende pä för ossmest gynnsamma villkor skall inskränka sig lill alt använda del dyrbarastesättet för honom atl genomföra sin miliiära operation i syfte atl vinna militärseger. Om en stormakt besiiier de nya lerrorvapnen - kärnvapen och alla andraavancerade terrorvapen - kan jag icke förstå, utan att därmed säga atl jagbesitter den eviga sanningen, varför han skulle avslå från alt utnyttja dem, omhan bedömer att det är väsentligt för hans militära framgång, och varför hanskulle planera elt angrepp på våra villkor, precis efler vår modell. Jaghar granskat det här invasionsangreppet som utgör basen för hela den svenskaförsvarsplaneringen, och jag vågar hävda - med stöd av såväl offentligt somhemligt material - atl vi har ell totalt överruslal svenskt försvar ocksågentemot en stormakt, därest en stormakt befinner sig i krig i och harlåst slörre andelen av sina styrkor där. Dellaär basen för planeringen av del svenska försvaret. Det isoleradeslormakisangreppel mot har försvarsutredningen enhälligt avskrivit.Det isolerade kärnvapenangreppet mot har försvarsutredningen ocksåenhälligt avskrivit. HerrKÖRLOF (m) kort genmäle: Jag skallfalla mig kort. Del är inle riktigt somfru säger, att myndigheterna planerar enbart för konventionellakrig. Jag redogjorde i mill anförande för alt i studierna av angreppsfallenligger det atl man skall planera för olika typer av ABC-krigföring, och detsker. FruTheorin säger all det är militären och militärt länkande som ligger bakom alladessa perspektiv och miljöstudier. Det är naturligtvis i stora stycken sant altdel är försvarsstaben och övriga staber som ligger bakom, men det är också eltbrett underlag i form av studiegrupper och referensgrupper med företrädare förolika departement och myndigheter involverade. Det väsentliga är ju att om delsom man kommit fram lill frän vissa synpunkter skulle kunna uppfattas somosannolikt och inte relevant, sä ankommer det på regeringen atl kastamaterialet i papperskorgen och anbefalla nya studier. Men det har inte skett,ulan delta material har legat lill grund för vidare framiagning av styrandeangreppsfall, som ÖB sedan fåll i uppgift att låta ligga i botten när ÖBplanerar försvarsmaktens struktur. är alltså ensam om sinuppfattning härvidlag. Densocialdemokratiska regeringen har svalt hela detta sludieunderlag som liggerbakom och anvisai de styrande angreppsfallen för överbefälhavaren. Del kaninte vara just mot försvarels företrädare atl säga all de har styrt della, förden styrande faktorn ligger i regeringen som har anvisai angreppsfallen. Dettycker jag är viktigt alt framhålla. Herrlalmannen anmälde all anhållit alt till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt lill ytterligare replik. Jag är medveten om att debatten handlar om stora riks-omfaiiandeförsvarsproblem, men jag vill ändå göra ell inlägg som har lokal anknylningtill min hemstad och har elt direkl samband med de överväganden som den härfrågan berör. Enskildamänniskor och enskilda kommuner är de som upplever de direkta konsekvenserna avde övergripande besluten. Gräsrotsperspektivet har sitt berättigande somkomplement och balansering till de övergripande perspektiven, uppifrån så atlsäga. Försvarelsfredsorganisalionsulredning, som kommer atl överlämnas lill försvarsminisiernden , föreslär alt Lv 4 i skall flyttas till . Risken för enflyttning av Lv 4 har funnits lidigare - då planerade man en hopslagning av Lv4 och Lv 6 lill etl regemente i . Alt del inte blev av visar atlopinionen den gången tillmättes en betydelse. Opinionen mot en flyttning harinte försvagats, snarare tvärtom. Detta lyder på all opinionen är tämligenbeständig och det i sin tur på alt del verkligen finns skäl för den. Manmåste starkt ifrågasätta, om del är riktigt atl lämna största stadmed så många betydelsefulla och strategiskt vikliga funktioner och med elt såutsatt geografiskt läge som utan något regemente. Den frågan måste bliföremål för ytterst noggrann prövning. Även en lekman vet om ochkänner väl lill att är föremål för intensivt intresse från alla hållmed sitt nyckelläge i den strategiska värids-bild som f n. är dominerande. Delegna försvarets förmåga all snabbt ställa upp lill försvar står ju ändå i endirekl relation till avståndet. Förlängs detta försämras kuppberedskapen. 1Öresund koncentreras den spänning som man vet finns. Där passerar ständigtörlogsfartyg av olika nationaliteter. Rent visuellt upplever mankoncentrationen av spänningarna mellan maktblocken, och det undgår ju inle helleren vanlig lekman att intresset för den svenska kusten är ganska intensivt, ochintresset för en ekonomisk knutpunkt som är särskilt slorl. Etlannat skäl är socialt, ett skäl som man måste fästa ett visst avseende vid.Närheten lill - varifrån de flesta kommer som pä någol säll är knutnatill Lv 4, kanske främst de värnpliktiga - gör det möjligt för dem att utnyttjarätten till nailpermission. Det är en förmån som förvisso inle alla inkalladehar, men man skall kanske inte underskatta betydelsen av den. En nedläggningskulle innebära en direkl försämring för en stor grupp värnpliktiga. Det ärvisserligen svårt att i kalla siffor mäta fördelen med ell sådant här syslem,men med kännedom om de psykiska påfrestningar som värnpliklsliden innebär förmånga måste man i en slutlig kostnadskalkyl ta med dessa positiva värden, somskulle förbytas i sin motsats vid en förflyttning. Desysselsättningsmöjligheter som finns på regementet betyder en icke föraktlighjälp åt en kommun som har del ganska bekymmersamt alt fä debet och kredit attgå ihop. Den situationen är man inte heller ensam om. Många kommuner är sombekant i samma situation, men för Malmös del är nog situationen alldelesspeciell. En kommun som förioral av sin befolkning fåroundgängligen problem. Man må sedan tycka vad man vill om roten lill problemet- den alltför hastiga och häftiga tillväxttakten under 1960-talel. Jag hoppas att man i det fortsatta arbelet tar hänsyn till desynpunkter som frän olika håll framförts för alt Lv 4 skall fä stanna kvar iMalmö. Idetta anförande instämde (). Hen iÄngelholm (s) kort genmäle: Herr talman! Den fråga som här hardragit upp, nämligen försvarels fredsorganisalionsulrednings arbete, tycker jaginle hör hemma i den här debatten. Frågan återkommer säkerligen ,när försvarsministern har lagt fram en proposition i ärendel. Vi får återkommatill saken då. Här hör den i varje fall inle hemma. Hen LÖVENBORG (-): Vi har genom TV-rulan eller på annat säll fåll besked om altavtalsuppgörelse har nåtts, och för arbetarklassen blev resultatet I denavtalsrörelse som utspelats har det talats myckel om den gemensamma kakan. Manhar talat om samhällets begränsade resurser, om nödvändigheten av atl spara ochom nödvändigheten av att visa återhållsamhet med beslul som kostar pengar. Menden ambitionen är ju spårlöst borta när anslagen till miliiära ändamåldiskuteras. Dä får miljoner och miljarder rulla ungefär som pingpongbollar. Dåär del helt plötsligt inle ont om pengar. Men har den borgeriigamajoriteten drivit igenom ytteriigare höjd moms, dvs. mera skatt på barnfamiljernasmjölk, på varje bil och pä alla dagligvaror.