prot · G009136 · 1976-12-31 00:00:00 — Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om elförsörjningenpå erhöll ordet för att besvara i (s) den22 april anmälda interpellation, 1976/77:138, och anförde: i har frågat mig om regeringen avser all under våren1977 lägga fram proposition rörande elförsörjningen på och omregeringen i så fall kommer alt förorda att en ny kabelförbindelse mellanGolland och fastlandet kommer till stånd. Elförsörjningenpå Golland, så när som på eldistributionen inom Vis-byområdet, ombesörjs av ABSkandinaviska genom dess dotterbolag och AB GollandsKraftverk. förser via etl transiteringsavtal med statens vailenfallsverkGotlands Kraftverk med råkrafl fränfastlandet. Gollands Kraftverk producerar dessutom egen råkrafl och levererarsådan till del kommunägda elverk för distribution inom Visbyområdel.Gotlands Kraftverk svarar självt för eldistributionen pä Golland i övrigt. Förhandlingarpågår f n. mellan och om ell övertagande avVoxnans och Gollands Kraftverks anläggningar på Golland. Om dessa förhandlingarleder till en överenskommelse är avsikten att genomföra en omstrukturering avelförsörjningen på frän . En utjämning av elprisernamellan och fastlandet avses ske . Lösningen innebär allVattenfall i framliden kommer all svara för att prisutvecklingen på råkraflblir likartad pä och på fastlandet. Härigenom garanteras Gollandselkonsumenter en prisnivå på räkraften som motsvarar den genomsnittligafasllandsnivån. Deti dag helt oljebaserade elproduklionssystemei pä måsle enligt nugällande prognoser utökas för alt man skall klara den väntadeförbrukningsökningen. Alternativet till en lokal pro-dukiionsutbyggnad är en nykabel från fastlandet. har utrett denna fråga från totalekonomisksynpunkt vid olika alternativ för den framtida produklionsulbyggnaden påfastlandet. Kalkylerna visar entydigt att med den utveckling i olika avseendensom kan förutses finns inga ekonomiska motiv för atl nu besluta om enkabelutbyggnad. Ka-belfrägan kan givetvis omprövas senare, om den långsiktigautvecklingen skulle motivera del. Jag vill här understryka atl del inle ärnödvändigt all bygga en ny kabelförbindelse för att säkra en varaktig utjämningmellan elpriserna på och fastlandet. Vattenfallgenomför f n. en utredning om lämplig utbyggnad av produktionsapparaten påGotland. Denna utredning, som genomförs skyndsamt, kommer att resultera iförslag om lämplig anläggningstyp för den utbyggnad som erfordras till år 1979.Vidare studeras bl. a. möjligheterna alt senare bygga ett kolkraftverk i . Sammanfattningsvisvill jag som svar på i frågor anföra följande: Målsättningenär att förhandlingarna mellan och om ettövertagande av anläggningarna på skall leda lill enuppgörelse. En proposition i frågan kommer att föreläggas så snartsom möjligt efler det atl förhandlingsresultatet har utvärderats. Mot bakgrundav utförda utredningar är regeringen därvid inle beredd all föreslå att en nykabelförbindelse mellan och fastlandet kommer till stånd. Hen i (s): Först ett lack till statsrådet för all jag har fått mininterpellation besvarad - även om svaret inte var vad jag hade hoppals pä. Imin interpellation påpekade jag alt frågan om elförsörjningen och del pris vifår betala för vår elenergi på är en viktig och betydelsefull fråga såvälför den enskilde som för näringslivet. Sedanstaten i början av 1950-talel byggt en kabelförbindelse med fastlandet - f. ö.världens första likslrömsförbindelse för högspänning - och börjat subventioneraöverföringen av elkraft frän fastlandet, kunde Gollands kraftverk ända framtill slutet av 1960-lalel hålla samma taxor som på fastlandet. Som en följd avökad efterfrågan på elenergi och trots ell maximall utnyttjande avkabelförbindelsen täcker den nu endast en mindre del av elkraftbehov.Elförsörjningen måsle därför f n. huvudsakligen baseras på produktion ioljebaserade mindre anläggningar, vilket i sin tur ger högaproduktionskostnader. Därmed påverkas priset på den energi som levereras lillabonnenterna. ligger priset högre än delmellansvenska priset, något beroende pä vilken taxa man jämför med. Desmå enheterna gör att jag och många med mig alltjämt tror att en ny kabelförbindelsemed fastlandet på exempelvis 100 megawail är den tekniskt och ekonomiskt endarealistiska lösningen. Om man bygger ut elproduktionen med oljebaseradeanläggningar på Golland innebär ju detta dels all vi blir ännu mera beroende avolja och lar ytterligare ell kliv in i oljekraftsamhället med de allvariigakonsekvenser detta har för miljön och bytesbalansen, dels all vi konserveraretl tillstånd där man inle kan producera elenergi till acceptabla priser. I sitt svar anförstatsrådet : "Förhandlingarpågår f n. mellan Vallenfall och om ell överlagande avVoxnans och Gollands kraftverks anläggningar på Golland. Om dessa förhandlingarleder till en överenskommelse är avsikten atl genomföra en omstrukturering avelförsörjningen på Golland från . En utjämning av elprisernamellan Golland och fastlandet avses ske ." Vilkaåtgärder kommer statsrådet att vidta för den händelse atl förhandlingarna inleleder lill önskvärd överenskommelse? Närdet gäller prisfrågan ställer jag mig undrande till varför gotlänningarnaskall behöva vänta till , innan statsrådet har för avsikt attvidta någon åtgärd. Påetl annat ställe i svarel anför statsrådet: '"Jag vill här understryka atldet inle är nödvändigt atl bygga en ny kabelförbindelse för all säkra envaraktig utjämning mellan elpriserna pä Golland och fastlandet." Omfrågan om överföringskabel och frågan om energipriset inle har någol samband,varför måste vi då vänta till , innan utjämning kan ske?Regeringen har dock etl av lämnat uppdrag all åstadkomma en utjämningav den prisskillnad som råder. slopande av elskaiten på på Gotlandkan ske , om man har för avsikt och en vilja att göra något. Höjningenav elskatten infördes, om jag inle helt har tagit fel, för att höja elprisetoch på så sätt bromsa ökningen av elkonsumtionen. Men har ju redan dethögre elpriset, och då är denna bromseffeki helt onödig. Jagvill fråga slatsrådet : Är slatsrådet villig atl medverka lill attelskatlen slopas på som en tillfällig lösning av prisfrågan? Detfinns i svaret några andra meningar som gör mig något fundersam. Statsrådettalar om atl alternativet till en lokal produklionsulbyggnad är en ny kabelfrän fastlandet. Jag är övertygad om atl flertalet av dem som sysslar medelfrägan på Golland har uppfattat kabeln som huvudalternativet. Statsrådetanför vidare atl har utrett denna fråga från lo-lalekonomisksynpunkt vid olika alternativ för den framlida produklionsulbyggnaden päfastlandet. Del skulle vara intressant atl vela vilka alternativ man då harräknat med. Är det vindkraft? Litetlängre fram i svarel slår del nämligen: "Kabelfrågan kan givelvis omprövassenare om den längsikiiga uivecklingen skulle molivera del." all pånågol sätt misstolka denna skrivning vill jag säga alt del kan väl inte varanågol annat än kärnkraften som åsyftas när man talar om långsiktig utveckling. Påtal om vindkraft kanske statsrådet vill utveckla de synpunkter somhan framförde vid en konferens i . Enligt referatfrån denna konferens hade statsrådet sagt all Gollands framtidaenergiförsörjning kan med vindkraft och all alternativet med ny kabel ärför dyrt, 170 miljoner. Iårets budgetproposition, bilaga 17, industridepartementet, stod alt läsa pä s.19: "Förhandlingar och överläggningar om hur Gollands elförsörjning skalllösas pågår med berörda kraflförelag och . När dessa haravslutats, vilket beräknas ske , avser regeringen alt återkommalill i frågan." Visserligen är våren något , men ännuhar vi inte sett något förslag från regeringen. Del är därför jag harframställt min interpellation. Iregeringens proposition 1976/77:150 finns ett avsnitt med rubrikenLångtidsbudget för perioden /78-1981/82. I denna långtidsbudget letar jagförgäves efter någon antydan om att man har för avsikt atl klara Gollandselförsörjning . Vad jag kan utläsa är all man beräknar atlanslaget lill energiförsörjningen skall minska med i genomsnitt 2,3 96 underdenna period. Del skulle vara välgörande för dem del berör om statsrådetJohansson ville tala om hur man tänkt finansiera kostnaderna som uppkommer närGotlands elförsörjning skall . Det gäller investeringar i en ny kabeleller någon annan kraftkälla, det gäller priset för övertagandet av Gollandskraftverk och del gäller kostnaderna som sammanhänger med reduceringen avnuvarande elpris för gotlänningarna med , vilkel idagslägel kan beräknas till 30 ä 40 milj. kr. När i interpellerar i frågan om det blir en nykabelförbindelse mellan fastlandet och för alt trygga elförsörjningen, så ärsvarel intressant inle bara för gotlänningarna. Det svar som har lämnats ärnegativt. Del är negativt även i fråga om sysselsättning. I kommun, därjag hör hemma, ser man med stort intresse på vad regeringen företar sig på denhär punkten. Framför allt gäller del ASEA:s sektor förkraflöverföringsprodukler i . Ändasedan 1954, då ASEA som har påpekat log världens förstakommersiella likströmsöverföring i drift mellan svenska fastlandet och ,har ASEA varit känt som det ledande förelaget i världen bland leverantörer avlikströmsutrustningar för kraftöverföring. fick ASEAdirekta exportorder på projekt för högspänd likström. Halvledarteknikensstarka utveckling under slutet av 1960-lalet har medfört atl ASEA heltövergått från alt använda jonvenliler som slrömriktande element till altanvända tyristorventiler. Övergångentill denna teknik har gjort det lättare för nya företag au utvecklamotsvarande utrustning och därmed etablera sig inom likslrömsområdel. Mångaländers industrier konkurrerar nu med ASEA. Marknaden för projekt med högspändlikström har alllid karakteriserats av stora variationer. F. n. upplevervärlden en klar stagnation i fråga om sådana projekt. Inga projekt harupphandlats , och en ny aktiv period förväntas inteinledas . De projekt som ASEA f n. har under arbete är i stort settslullevererade. Medtanke på den nu rådande konjunkturen är detta speciellt olyckligt, och enbeställning på utrustning till en ny likströmsöverföring lill Golland skulle geett väsentligt bidrag lill sysselsättningen. Det kan nämnas atl ASEA:s sektor iLudvika hade en orderingång som i volym räknat var avulleveranserna, och all sektorn kan få sys-selsätlningssvårigheter redan underandra halvåret i är. Det är inför problemen med sysselsättningen jag har begärt ordet i denhär frågan. I en kommun och i en länsdel som redan våndas inför de bekymmer somfinns vid järnmalmsgruvorna, där flera hundra anställda riskerar att förlorasina jobb, liksom hos de förelag som svarar för service till dessa, sä kandetta med ASEA bli en allvarlig påspädning. Delär naturligtvis inle bara sysselsättningen på lillverkningssidan som äventyrasav ryckigheten i orderingången pä likslrömsprojekt. Del drabbar även den storaoch specialutbildade ingenjörssiab som fordras för likslrömsprojekt. ASEA haretl hundratal högt kvalificerade ingenjörer och tekniker sysselsatta medprojekt för högspänd likström. Delhar meddelats alt om ASEA får beställning på en ny överföring lill Golland,kommer den äter atl innehålla en teknisk nyhet genom att den blir utrustad medvärldens mest högspända lyristorer. Del är en utveckling som givetvisär av stort värde, när ASEA skall konkurrera med övriga förelag då del gällerframlida projekl. Härborde alltså hänsyn ha tagits lill utvecklingen av svensk teknik ochingenjörskonst liksom lill möjligheten att i dagens sysselsättningsläge skapaarbete i en kommun, där man just nu känner stor oro för framliden. Del är beklagligt om intestatsrådet uppfattar den situationen och vill medverka lill åtgärder för atl nåen förbättring. 1det lägel är vi många som känner oss upprörda om man väljer ett syslem medfortsatt oljekraflprodukiion pä . Vänta inte till senare med omprövningen av frågan om kraftöverföringmed högspänd likström! Utnyttja del lämpliga tillfället, och gör det omgående. Hen i Stenkyrka(c): Styrande i frågorom elenergin är bl. a. tre faktorer: behov, tillgångoch pris. Då det gäller alt komma lill rätta med missförhållandena i situationkommer därtill tidsfaktorn. Del kan rimligtvis inte få dröja med en lösning förGollands del längre än absolut nödvändigt. a. starkt beroende av utvecklingstakten då det gäller utbyggnad avnäringslivet och kanske främst då industrisektorn. Del förtjänar påpekas alt inuläget är Golland den region i landet som har lägst induslrialiseringsgrad.För Gollands del är av de yrkesverksamma sysselsatta i industrin,vilkel skall jämföras med något över 30 96 för landet som helhet, ömstatsmakterna vill medverka till atl behålla befolkningen på , sä blirdet nödvändigt att bygga ul näringslivet. Beroende på utgångsläget kommerdärvid behovet av elenergi atl stiga relativt sett starkare på Golland än imotsvarande delar av landet. Som alla vet kommer också en utbyggnad atl ske avviss energikrävande industri. Jordbrukskooperalionen står inför utbyggnader avslakteri, mejeri och foderhanlering. Cemenia har påbörjat sitt bygge i ,där ca tvä tredjedelar av landets cementproduktion skall försiggå. Närdet gäller lantbruket, som sysselsätter ca 18 96 av befolkning,rustas det nu i ekonomibyggnaderna. Man har en mera optimistisk syn påframliden . Tunga och smutsiga arbeten behöver underlättas. Även bostadsbeståndetpå Golland är översiktligt sett i behov av modernisering och upprustning. Jagvill säga att i gamla kalkstenshus passar del bra med elektricitet. ärvidare ett av våra primära rekreationsområden. Sommarhusen är ofta beroende avel på grund av alt man utnyttjar de husen bara en del av året. Dettaär bara några exempel på de krav som ställs på behovstäckningen. Som jagtidigare sagt beräknas tillgången på elenergi räcka fram t. o. m. Enutbyggnad, oavsett om den skall ske lokalt eller genom kabel, måste planeras igod lid för atl inte elenergibrist skall uppslå . Jag anseratl det vore bra atl ta kontakt med , bl. a. i planfrågorna. Dethar också diskuterats om Golland skall vara med i ett gemensamt bolag medVattenfall för distribution av elenergi på . Vadpriset på elektrisk kraft angår har det tidigare berörts i debatten, och jagskall nu inte gå närmare in på den frågan. Men ungefär 25-30 milj. kr. är denmerkostnad som befolkning betalar. Bakgrunden till delta är altbehovet av elenergi lill så stor del täcks av oljeproducerad produktionoch atl oljeprisslegringen slagit kraftigt igenom på de gotländska elpriserna. Jagvill här säga atl del förhällande som råder för Gollands del är oacceptabeltur allmän jämlikhets- och solidaritetssynpunkl. Det är också oacceptabelt urregionalpoliliska synpunkter - i själva verket är det fråga om en omvändlokaliseringspolitik - och det är någol som haruttalat alt del är angelägel all komma lill rätta med. Statsrådetmeddelar nu i sitt svar, som jag i del stora hela uppfattar som positivt, altförhandlingar pågår mellan Vallenfall och om ettöverlagande av och kraftverks anläggningar på . Omdessa förhandlingar leder lill en överenskommelse skall en omstrukturering skeoch en prisuljämning göras från den . Jagvill här ställa samma fråga som i ställde : Vad sker omde åberopade förhandlingarna inle leder till resultat? Från gotländsk sidahävdar vi bestämt atl en prisutjämning måste ske , senastfrän den tidpunkt som energiministern här har angivit och alldeles oavsettvilket resultat som pågående förhandlingar leder lill. Sedanhar jag inle tänkt blanda mig i den diskussion som här förts om kabel kontralokal utbyggnad. På Golland har vi för vår del två målsättningar: säkradtillgång pä elenergi och jämlika priser. Pä vilkel sätt som dessa mål uppnåsoch med vilka medel det sker är i stort sett en fråga som vi kan lämna därhän.De vägar som statsrådet här har antytt och anvisat är enligt min mening fulltmöjliga all gå. Härhar också något nämnts om vindkraftsförsök. För min del väckte jag en motion iden frågan till riksdag, och jag är intresserad om statsrådet villlägga några synpunkter på detta. I motionen föreslog jag all skulleutses lill särskilt försöksområde vid utvecklingen av alternativa energikällor.I budgetpropositionen står atl läsa alt en projektplan för vindkraflsförsök påGotland övervägs. Konkrela resultat av vindkraflsprodukiion ligger sannoliktlängre fram i tiden, men det är nödvändigt alt försöksverksamheten aktualiserasnu. Jag har full förståelse för den otålighet som kan finnas på närdet gäller atl få en lösning på dels frågan om den långsiktigaenergiförsörjningen, dels frågan om prisutjämning i förhållandet tillfastlandet. Jag känner själv samma otålighet alt få ell snart slut påförhandlingarna och tycker för min del alt del borde finnas möjligheter atl denhär gången nå en uppgörelse. Atl det inle lyckades förra gången trots sexsammanträden, tror jag alt del var, i den gamla regeringens regikan möjligen ha berott på att det den gången inte lämnades någol bud. Del harjag gjort nu på regeringens vägnar, och det förhandlar man om för tillfället.Om jag därefter inle går in på några detaljer i denna fråga beror det just påall konkrela förhandlingar pågår. Jag kommer själv atl ha enkontakt i den här frågan . Enannan sak som nämndes -jag tror alt det var av i Stenkyrka -var alt det är viktigt att man håller kontakt med . Det hållerjag med om lill . Eftersom del är fråga om förhandlingar ärnaturligtvis inle någon större personkrets informerad, men jag har i miltuppdrag till uppmanat verket alt iaktta full öppenhet i förhållandelill den eller de representanter som utser atl följaförhandlingarnas utveckling. Jag har också informerat kommunen om principernaoch förutsättningarna för förhandlingsuppdraget innan de meddelades Vattenfall.Jag tror inte alt det skall finnas några problem på den punkten, även om det är- som jag sade tidigare - en begränsad personkrets del är fråga om. Låtmig därefter gå in något mera på de synpunkter som framförts med anledning avsjälva interpellationssvaret. Här finns etl riksdagsbeslut, och del ärsjälvklart atl detta skall följas. Även om jag har villkorat satsen "omdessa förhandlingar leder till en uppgörelse", utgår jag ifrån altförhandlingarna leder till en överenskommelse. Del är bara delta som gör atljag inte nu spekulerar i alternativ. Alt målsättningen är oförändrad alldelesoavsett hur det går med dessa förhandlingar är självklart. Det är ju ocksåinnebörden i riksdagsbeslutet, att del skall ske en utjämning på prissidan. Detbeslutet fullföljer självfallet regeringen, eftersom de partier som står bakomregeringsmajoriteten i sä hög grad har varit med om alt driva fram ett sådantbeslut. Sedanär det frågan om tidpunkten . Del är klart all det teoretiskthade varit möjligt att klara en prisutjämning . Delvar också den första länkbara tidpunkt då detta hade varit möjligt, eftersomförhandlingsuppgörelse inte var träffad och eftersom den nya regeringentillträdde när det fortfarande fanns väldigt myckel atl titta på ytterligare,bl. a. de här kalkylerna om alternativa försörjningssystem på . Det gårinle alt la ställning utan alt ha fakta på bordel just när del gäller dealternativ som finns atl välja mellan. Vi har alltså plockat fram fakta. Delfinns en gedigen utredning just om de olika energiförsörjningsalternaliven.Dessutom pågår ytterligare utredningar om kolkraft och annat som jag har nämnti mitt interpellationssvar. Del behöver självfallet inle vara tidsmässigtdirekt kopplat lill en utjämning av priset. Dessa saker har inle direkt medvarandra att göra. Härhar alltså förhandlingarna inte blivit klara i lid. Dessutom är, som bekant, deflesta råkraftavialen på fastlandet under omprövning och förhandling just nu.De förändringar som görs där kommer alt ske per . Därmed ärdet en lämplig tidpunkt för avstämning - för att man skall få en möjlighet allbedöma läget fastlandet kontra Golland och få en utjämning. Men huvudskäletlill fördröjningen är som sagt atl för litet hade gjorts under den tidigare regeringenslid för att man snabbi skall kunna få fram ett på underlag baseratställningstagande lill olika alternativa energiförsörjningssystem på . Det är då inle heltointressant vem som håller i distributionsapparaten - om statliga skattemedelskall tillföras den vägen. Det alternativet har aldrig varit uteslutet, inteheller, tror jag, under den gamla regeringens tid. Skall skattemedel användasmåste man veta hur man skall ha det med ägarförhållandena när det gäller bådeproduktionsanläggningar och dislribulionsanläggningar på ön. Härfinns naturligtvis en intressant huvudfråga, som anknyter till både vad herrNyquisl tog upp och vad Gotlandsrepresentanterna nämnt, nämligen frågan varman egentligen vill lägga tyngdpunkten framöver när det gäller trygghetenbeträffande energiförsörjning. Det är nog ingen tvekan om alt de allrasnyggaste lösningarna är dels de fiexibla, dels de som kan kontrolleras påGotland. Detär en sådan lösning som jag tycker atl man borde kunna bli överens om, nämligenatt det i första hand gäller att värna en tryggad energiförsörjning på Gotland- och, som sagt, en utjämning av priserna. Omdetta sedan medför positiva sysselsättningseffekter på är det ingennackdel ulan en fördel. Jag delar i Stenkyrka uppfattning attdel som har bedrivits aren omvänd och oacceptabellokaliseringspolitik. Den trenden måste vi häva. Och finns det möjlighet atttillföra ytteriigare sysselsättning - det uppnår man bättre genom lokalproduktion på ön än genom produktion på fastlandet - skall man välja detalternativet. Därför är det naturiiglvis intressant att diskutera frågan omkolkrafl som ett alternativ, eftersom ändå kol kommer all användas i Cemenlasprocesser i . Varför skulle man inte pröva det alternativet, när kol ändåskall användas på Golland? Låtvara att detta är en fråga om del längre lidsperspektivet. Men man måsle kommaihåg all del finns länkbara övergångslösningar, som måste anpassas tillkolkraftsallernativ - och de lösningarna måste väljas , eftersomtidtabellen är sådan att vi måste ha tillskott senast under senare delen av1979. Uppgiften om vindkraftförsök på är en tidningsanka och kan aldrigbli något annat. Det citat använt är taget ur någon Kalmartidning.Jag har inle påstått alt det går alt lösa Gollands problem med vindkraft,eftersom den aldrig kan bli någonting annat än ett komplement av det mycketenkla skälet att det inte alltid blåser. Det trodde jag att alla var på detklara med. Men det är klart att det är intressant från sysselsättningssynpunktom vi kan fortsätta med de prototyper som vi kommer all sätta i gång framöverefter . Om vi då placerar någon av dessa prototyper på , harGotland därmed de största chanserna att få även nästa steg, dvs. demonstrationsanläggningari större skala, kanske i någon grupp på tio, eftersom man då förfogar över dedatauppgifter som behövs för att göra proven i större skala. Detta ärnaturligtvis en fråga om framliden, och det kan också fåsysselsättningseffekter på . Men hela liden får det bli ett komplementtill annan energiförsörjning. Tillherr Nyquisl vill jag säga alt jag tycker att det är viktigt atl man här hållerfast vid att tryggheten i energiförsörjningen på är 5 protokoll 1976/77:136-137 Om dessutomön gynnas genom ökad sysselsättning, borde vi kunna vara tillräckligt generösaatl erkänna alt så inte varit fallet, varför ön har rätt alt nu gynnasfrån sysselsättningssynpunkt. Är det dessutom ekonomiskt felaktigt alt satsa påen kabel, vilkel det är enligt utredningar, skall vi heller integöra del. HerrNILSSON i (s): Jag är glad för att statsrådet sade alt förhandlingarnaskall drivas med all skyndsamhel och alt vi därigenom kan skönja en lösning påden här frågan. Att tidpunkten sedan inte infaller förrän är jubeklagligt, men jag lämnade ju statsrådet ett uppslag i fråga om energiskatten. Låtoss då titta litet på frågan om vindkraften som också fanns med i bilden.Statsrådet sade att det var en tidningsanka. Det är Barometern som publiceratartikeln. Närman talar om vindkraften framhålles alt den kanske är av ringa betydelse. Detär klart alt den aldrig kan slå ut kärnkraften, oljekraften ellervattenkraften.