prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Vihar förklarat att vi skall verka för en annorlunda röst fördel ning och förutjämning och andra saker som jag inle behöver läsa upp. Skallvi stanna utanför och på någol sätt demonstrera eller skall vi gå med såsommedlem? I delta fall hyllar jag den förra socialdemokratiska regeringensuppfattning, t ex. i fråga om där det fanns molioner om all viskulle utträda men där regeringens företrädare regelbundet sade alt det varbättre alt stanna inom och försöka påverka den. Delsamma kan vigöra beträffande IDB, nämligen försöka påverka den. Nuhar del inte påståtts alt medlemskapet i IDB har några direkt utrikespolitiskaaspekter vad gäller alliansfrihet och sådant, ulan det är andra synpunkter somframkommit. Del första initiativet till att skulle gä in i IDB kom fråndet då socialdemokratiskt styrda . Det var där sompromemorian i ärendet utarbetades. Jag har med tanke pä försöken attbortförklara delta undrat, hur man egentligen arbetade på den liden där. Vardet någon av de lägst pä rangskalan anslällda som hittade på att man skulleutarbeta en promemoria om atl man skulle gå med i IDB eller var deldepartementschefen, som hade givit order om alt den skulle utarbetas? Jagskulle länka mig all det gick till så atl departementschefen gav en sådanorder, och därifrån torde alltså initialivel ha kommit Varjekrilik som socialdemokralerna herrar , i och Hellslrömriklar mot denna anslutning vänder sig dessutom på samma sätt mot deraspartivänner i de länder som har anslutit sig till IDB. Del går inte att viftabort detta, som försökte göra, med att del är hell andraförhållanden i dessa länder. Del är de enda ord som har fällts lill försvar motdella argument. Hurkunde med en socialdemokratisk regim och förhållanden mycket likartadeSveriges ansluta sig? Hur kunde , , ,och ansluta sig? i bör observera delförhällandet att också är medlem av IDB. Den som är starkt emot eltsvenskt medlemskap måste mot denna bakgrund också säga sig alt de länder somgått in i IDB gjort en fullständig felbedömning. Voredetta en internationell konferens, skulle den situationen uppstå all regimermed socialdemokraliska, t. o. m. kommunistiska styrelsesätt skulle ställa sigpå den svenska icke-socialistiska regeringens sida, medan den svenskasocialdemokratin skulle ge sig ut som en ensam elefant i öknen och - som den nugör - trumpeta ul att det är fel atl vi går med i IDB. Varje ord ni riktar molIDB riklar ni följaktligen också mot egna partivänner. Har inte de en bedömningsom är värd att ta hänsyn lill? Jagvill också nämna i delta sammanhang. Vi i del svenska utrikesutskottethar rest till för att studera dess förhållanden, eftersomde är så likartade våra. är också medlem av IDB. Manhade vidare tydligen mycket intresserat väntat på vad skulle säga idenna fråga på sin förra riksstämma. Det är ju glädjande atl se att herrEricson i har anfört ett fullständigt citat. Man har nämligen ofta nöjtsig med hälften av det, och som bekant är det så att man om man delar ensanning i två hälfter ofta får två lögner. Det har inle i Örebrogjort utan han har anfört hela citatet. Men jag måste ändå säga att han tagitlättvindigt på den sista delen av detta, där det står: "Om utvecklingenskulle visa att den Inlerame- 5 protokoll 1976/77:145-146 rikanska banken förändrasi riktning mot vad som gäller för bl. a. den afrikanska med bl. a. inriktningpå de fattiga länderna, flnner partistyrelsen att en samverkan medInteramerikanska banken kan övervägas." Delär just vad man har gjort i delta fall. Sedan detta skrevs har del inträffatmånga förändringar som man måste beakta. Först och främsl har inle mindre äntolv medlemmar tillkommit som medlemmar i banken. Detta medför naturligtvisinle att man absolut måste följa deras exempel, men det blir en annanfördelning av rösterna i banken genom all så många länder tillkommit, däravåtskilliga med socialdemokratiska regimer. Detär alltså den första stora förändring som har skelt. Vidare har den amerikanskakongressen antagit en lagändring, som trädde i kraft för ca ett är sedan ochsom ålägger representant i att rösta mol lån lill ländersom systematiskt och grovt kränker de mänskliga rättigheterna med mindre lånenär avsedda för projekt, som är till direkt nytta för behövande människor. Ivad det gäller tidpunkter vill jag säga följande. Det var den 31 maj förra åretsom detta beslut fattades. Då hade inle hållits. Men redanden visade den amerikanske representanten i IDB att man ämnadefullfölja detta beslut, ty då röstade han emot elt lån till . Det varungefär i de dagar då hölls, och uppgiften om delta kundedärför rimligen inte ha hunnit komma fram till dess att riksstämman behandladedenna fråga. Detvar ytteriigare en av de händelser som gjort att situationen blivit förändrad.Alt sedan de ekonomiska motiven har blivit ännu starkare pä grund av den dåligahandelsbalansen, sä atl vi bör försöka beakta varje möjlighet vi har attutvidga vår export, hör också till. Mendärutöver har en rad faklorer förändrats: lånevillkor och länderfördelning,lånefördelningen pä sektorer, inflytande i övrigt, specialfonden ochrepresentationen i styrelsen. Del är saker som skulle la rätt altredogöra för, men var och en kan ju kontrollera atl del är som jag säger nu.Det har skett en väsentlig förändring. Därmedär det inte som och i har sagt, att ceniernhar svikit och har svängt helt om. Nej, vi har beaktat den situationsom riksstämman talade om, och därför har vi tagit den ställning vi har gjortnu. Del är inte något svek. Det är inte heller någon ömvändning i den härsituationen. Sedanförvånar jag mig över i som läste upp brevet från de 14centerpartisterna. Det är inget fel i det, för om läser på förstasidan i näringsutskottets betänkande, där det redogörs för propositionen, säskall han finna att det står att bemyndigande begärs all förhandla om och ingåavtal om medlemskap i . Vi beslutar alUsåinte här att skall gå in i IDB, ulan vi beslutar atl ge ettbemyndigande till regeringen atl den skall förhandla om medlemskap.Möjligheterna är inte slängda atl fortsätta alt behandla den här frågan. Delkan man mycket väl göra. eftersom vi inle kommeratl besluta om någonting annat än ett bemyndigande. Dethar anförts kritiska synpunkter på en del saker, och jag vill inte pä någotsätt försvara diktaturer som bär sig åt så alt vi har all anledning alt fördömadet. Ändå bör konslaleras att under Allendeåren beviljades visserligen inga lånmen avsevärda summor utbetalades till . Jag tycker all det är glädjandeatl konstatera alt så skedde. Det betalades vid etttillfälle , del betalades ut 1972 och 14,6 miljoner ijanuari-september 1973. Skall vi ge en fullsländig bild sä bör det väl ändåobserveras atl man inte stoppade betalningarna utan att utbetalningarfortfarande skedde under Allenderegimen. Man kan inte säga att del är fördelar med allting i IDB. Det säger vi inteom Väridsbanken, och det kan vi inte säga om heller, ulandel finns alltid en del olägenheier som måste beaklas. Vi har också sagt att viskall noga följa utvecklingen. Men för dagen är situationen den att skälföreligger för atl ge bemyndigande till regeringen alt förhandla om ocheventuellt begära inträde i IDB. Och det innebär ingen förändrad inställningfrån sida utan bara att man har fortsalt att beakta vad riksstämmansade, nämligen atl man skall observera vad som sker. Det har vi gjort, och påden grunden har vi tagit slällning. Jag yrkar bifall tillutskottels hemställan. () kortgenmäle: ironiserar över varje kritik som socialdemokraternariktar mol svenskt medlemskap i . Han dömer därmed ut hela sitt parti ochsin partistyrelse, för samma krilik framfördes på centerstämman. Delvar bra alt läste innantill. Det framgår ju av vad han läste attdel enda förbehåll gör för att kunna tänka sig atl Sverigegår in i IDB är om det blir "en annan inriklning på de fattigasteländerna". Del är bara det att vad som hänt sedan hade sin stämma,vilket dokumenterats senast i , är alt derikaste länderna har ökat sin andel av IDB:s lån. Det har alltså inte skelt denutveckling som cenlerstämman talade om. Det är mycket lätt att lägga motvarandra cenierstämmans uttalande och de siffror som visar på utvecklingensedan dess. HerrBengtson försökte lägga dimridåer över del hela genom att hänvisa lill andrasaker, som i och för sig var felaktiga på varje punkt. har kvar sitt vetoockså efter del alt andra länder har inträtt - där har inte skett någonförändring - och presidenl har tagit tillbaka Harkinstilläggel,som behandlades i amerikanska kongressen och som borde havarit känt för centerstämman. Utvecklingen har alltså inte varit altUSA har förstärkt den inriktningen; man har försvagat den. Ibörjan av delta år ställdes också den frågan till den amerikanskaadministrationen, om man avsåg att ändra sin polilik gentemot IDB i denriktning som det nu talas om. Men då fick man beskedet frän representanter förden amerikanska administrationen - då propositionen lades fram- att det inte fanns planer på en skärpning av hållning när det gälldeIDB. Också på den punkten föll alltså tal platt till marken -alldeles bortsett från atl del inle alls var del centerstämman lalade om. Manlalade där om inriktningen på de fattigaste länderna, och där har inte skettden utveckling som här påstod. Detär på delta område som pä så mänga andra områden i poliliken - vi har börjatbli vana vid del nu - att det som var ståndpunkt för något årsedan kan vi rycka på axlarna åt. Vi vet inle alls var ceniern hamnar.Det är djupt beklagligt atl det största regeringspartiet har dennahållningslöshet Det är inte bra för den politiska moralen i . Jag hoppasalt det vid voteringen kommer att visa sig att det i finns kvaren kärna av det gamla , som utrikespolitiskt ställde upp ochsolidariserade sig med de förtryckta folken. Hen i (s)kort genmäle: Torslen är en mycket färgstark debattör, men tyvärr berordetta pä att han är så eminent osaklig i sina inlägg. sade han atl mellanjuni 1976 och - då skrev under denna proposition -har del skett åtskilliga och väsentliga förändringar i IDB-banken och dessverksamhet. Och sedan försökte att rada upp dessa förändringar;har redan kommenterat dem. lalade om de lolv nyamedlemsländerna, som betyder en annan röstfördelning. Men harju i utrikesutskottet fåtl bankens rapport , daterad ,före centerstämman, och där räknas de tolv länderna upp. Del argumentetanvänder också centerstämman i sin molivering för etl nej lill IDB. användeherr det som en molivering för ett ja till IDB. Enannan punkt var beslut, men vad det beslutet innebär var ocksåklart före centerstämman. Vidare refererade till eltbeslut i banken , då gick emol etl lån till . Men hantalade inte om vad som hände i banken, nämligen alt man sedan beviljade lånettill . Sedankom dragande med den dåliga handelsbalansen, men det är väl ändåregeringens egen politik som i hög grad har bidragit till den. Likaså räknadehan upp lånevillkor, länderfördelning, inställning och en mängd andrasaker. Han bara rabblade upp dem. Alll detta skulle alltså ha hänt mellan juni1976 och . Är det någon som tror ? Jag tvivlar på althan tror sig själv. allt detta är bara löstprat. Någon sådan förändring kan inte konstateras. TorstenBengtson är ju ändå den till rangen högste centerpartisten i denna debatt, ochdärför vore det roligt om han litet djupare kunde analysera den aktuellapressreleasen från de 14 centerpartistiska ledamöterna. Om jag förstod herrBengtson rätt, sä instämde han med dem i att röstningen här inte innebärett ja eller etl nej till IDB. Det spelar ingen roll hur vi röstar ; visäger varken ja eller nej lill IDB. Sådan är tes. Och det ärockså vad de här 14 centerpartisterna påstår i sin pressrelease. De tar inteslällning till IDB, när de röslar . Del säger de helt klart och tydligt. Minenkla fråga till debattens i rang högste centerpartist blir därför: Vad är detegenlligen då vi beslutar här ? Och kommer vi alt gesmöjligheter att säga ett klart ja eller ett klart nej lill IDB? Hen i (vpk)kort genmäle: Del är i flera avseenden- som vi har kunnat märka den sista liden - dennya, råa konservativa ideologin som alllmer drar de övriga regeringspartiernamed sig. Den cyniska form av konservatism som jag tidigare här har analyserat. HerrBengtsons anföranden, i synnerhet det senasle, jävar på intet sätt intrycketatt det är Burenstam-moralen som också skall bli cen-lermoralen. Lika litet som svarar frågan: Skall vi understödja den sociala och ekonomiska struktur, detpolitiska system, del institutionella system som IDB är avsett att garantera? HerrBengtson avfärdar den frågan med alt säga: Det finns olägenheier med allling.Det finns plus och minus i allting. Men i IDB finns det en del olägenheter -säger ordagrant "en del olägenheter". Fårjag ställa frågan: Det systematiska offrandet av stora delar av en befolkning ien ekonomisk polilik som är direkt ägnad, och avsedd, atl skapamassarbetslöshet, det systematiska bekämpandet av varje försök till jordreform,den systematiska sänkningen av folkels levnadsslandard, den sysiemaiiskanedskrivningen och reduceringen av de sociala utgifterna, den systematiskapolisiära klappjakten på hela grupper och skaror av oppositionella, de välgenomförda militäraktionerna mot byar eller mot grupper av arbetare somföreträder en annan åskådning än den politiska regimen, det enorma massvåldetav officiella och av den officiella regimen underhållna civila organisationer,det genomförda mördandet av hela skaror oppositionella - allt detta som vi vetexisterar i fiertalet av de latinamerikanska länderna, i synnerhet de trestörsta av dem som skall understödjas och som lever av den ekonomiska ochsociala struktur som IDB skall garantera - är alla dessa drag i del sociala ochpolitiska systemet att karakterisera som "en del olägenheter"? Herr förste vice lalmannenBENGTSON (c) kort genmäle: När man har fått en annan medlemsstruktur i har mannaturligtvis också slörre möjligheter atl driva en annan polilik än den som harförekommit tidigare. Det är delta som både i och herrHellslröm förbiser. Ja, de vill inte tala om alt det har tillkommit ytterligaretolv länder, av vilka många är oss närstående. Del är ju den vägen man kanagera. VadUSA beslöt i kongressen må vara en sak, men när man i praktisk handling redanungefär då ceniern höll sin riksstämma röstade emot lån tillChile, bör det väl finnas hopp om att det skall bli en förändring på del hålletockså. HerrHellslröm behöver inte fälla några krokodiltårar över inställning. Vivel mycket /äl vår utrikespolitiska inställning. HerrHellström vill ha det gamla tillbaka. Jag skulle vilja säga attjag vill ha den gamla socialdemokratin tillbaka, för den hade väl antagligenföreslagit att skulle söka medlemskap i , eftersom den hadepåbörjat en förberedelse till alt undersöka möjligheterna för sådantmedlemskap. Men är del en ny socialdemokrati som tydligen har lill uppgiftalt opponera mot praktiskt tagel allting. HerrEricson i berörde de där tolv länderna. Nej, som läser handlingar så väl, det står inte så som ni anförde, utan det står: " torde tolv i-länder utanför regionen kom ma att ansluta sig till banken". De hade alltså inte vunnit anslulning utan del har skett . Läs nu handlingarna som de är, annars skall jag överlämna dem i original till , så all det blir riktigt. HerrEricson var inte nöjd med vissa saker, som jag sade hade förändrats. Jagtänkte inle hålla några långa tal, men jag gav ju rubriker för del som herrEricson kan läsa själv om vad som har hänt på det området. Dä får atl det alltså har skett en rad av förändringar i hela bankens inriklning,röslfördelning och annal. Sedankommer återigen det där brevet upp. Jag får påminna om alt detstår "ett bemyndigande". säger alt det spelar ingen rollhur vi röslar . Jovisst gör det det, för vi ger ju regeringen bemyndigandeatt ansluta sig till IDB. Men vi säger också att det skall förhandlas föreanslutningen. Blir det några förändringar återkommer regeringen säkerligen. Ja,i , men den nya råa konservatismen - är del den som finns i Jugoslaviendet? Är det medlemmarna i del jugoslaviska som representerarden, eftersom de också har tagit ställning i frågan och blivit medlemmar i ?Det vill jag fråga . olägenheter, sade . Var del en olägenhet att banken gav uldessa pengar lill under Allenderegimen? Del tycker inte jag var någonolägenhet, utan jag lycker det var riktigt och bra av banken alt betala ut depengarna. Hen () kortgenmäle: klamrar sig fast vid förändringen av röstfördelningen ibanken, som innebär att - om vi nu går med i IDB - inte ens får enröst. Omvi går tillbaka till den amerikanska kongressens protokoll och de handlingarsom ligger bakom utvidgningen av IDB - den utvidgning som var beslutad redanföre centerstämman - finner vi att det är så, , atl har settlill att man även i det nya systemet får behålla den kontroll och den vetorättsom man har . Där blir det ingen förändring, och därmed faller argumentering, alt man skulle få en ny maktstruktur i IDB genom attnya länder tillkommer. Tvärtom har man sett till att skall vara medför atl skjuta lill kapital; i tycker man inte att man där ensam skall tahela den ekonomiska bördan. Men skall ha kvar sin dominerande kontroll,också röstmässigt, i banken. Det är så som hela utvidgningen är upplagd. Därmedär alibi för all kunna frånträda cenierstämmans beslulhelt borta. Jagmenade allvar när jag talade om den "gamla" . Jag menade detverkligen. var stabil när det gällde synen på NATO , ochden var stabil i stort sett -jämfört med och folkpartisterna -även när det gällde synen på EEC. Historiskt sett har ceniern haft ett synsättsom legat ganska nära socialdemokratins när det gällt att bedöma vilkainternationella organisationer man skulle gå med i och på vilka grunder manskulle göra det. Det är därför bara atl beklaga atl det visat sig att delräckte med att ceniern kom i regeringsställning för atl den skullelåta detta traditionella synsätt bli överkört av och framför alltav moderata samlingspartiet och utan reservationer ställer upp på ettinträde i en bank som går emot alla de inlressen som det gamla centerpartiethävdade. Det tycker jag är tragiskt för den svenska utrikespolitiska debatten. i (s)kort genmäle: klamrar sig fast vid den förändring som inträffati IDB genom att tolv nya länder blivit medlemmar. Men detta hände ju ;det förhandlades färdigt i den frågan, och i årsrapporten talasdet också om vilka belopp länderna skall bidra med. Saken var därför klar långtinnan höll sin stämma , och att nu komma dragande med denförändringen som skäl lill all man ändrat sin uppfattning efler ärbara bevis pä all man inle har några argument. Vadvi frågar efter är ju vad som skelt mellan och februari1977 som gjort att denna bank blivit acceptabel för Såvitt viförstår har ingenling hänt med banken som skulle kunna uppfylla de villkor somcenlerstämman ställt upp. De villkoren är inle uppfyllda, men har ändågjort en total helomvändning här. Det enda nya som egenlligen har inträffat äratt har hamnat i regeringsställningtillsammans med och att har tillsatthandelsministerposten samt att handelsministern är stark nog för att drivaigenom det här förslaget och köra över . Vadsedan gäller frågan om vad det är som vi egentligen beslutar om försökerherr dölja verkligheten i ordridåer. Men de 14centerpartister som i pressmeddelandet försöker intala sig att de inle larslällning lill banken får nu i replik beskedet att elt ja i dagfaktiskt innebär etl ja lill IDB. Det är bra att de får del beskedet! När jagläser det här får jag intrycket atl de inle varit riktigt medvetna om detta,men har vi ändå fått herr vice talmannens ord på atl röstningen för de14 centerpartisterna innebär atl de tar slällning. Röstar de med regeringen såsäger de ja till IDB, oberoende av vad de skrev i sin pressrelease den 26 maj.Det är etl bra besked. Det skall ha tack för. Hen i (vpk)kort genmäle: Det är märkvärdigt alt man inte skall kunna få svar pä en rak, klar ochväsentlig fråga'som jag dessutom ställer för femte eller sjätte gången underden här debatten, utan att det då skall hoppas omkring i perifera frågor sominte alls har med huvudfrågeställningen att göra. Jag lycker alt man skallsluta med denna kurragömmalek. Det är klart att jag kan tala med oöverensslämmelsen mellan del svenska och det finskacenterpartiets kärnkraftspolitik, och vi kan naturiiglvis diskuleraoöverensstämmelsen i bedömningen av den här frågan mellan det jugoslaviskakommunistpartiet och det svenska . Menvi är ju båda självständiga partier, och varför skall vi hålla pä med dennakurragömmalek och detta pajasspel, när frågan gäller: Inser ochden regering han representerar atl IDB ingår i en bestämd ekonomisk och socialstruktur, i ell ekonomiskl och socialt system som vissa politiska krafter villupprätthålla och där IDB är ett element i upprätthållandet? Inser della system har till avsikt atl förhindra alla sociala reformer, att ridaspärr mot varje form av demokratiseringssirävanden, att upprätthålla regimersom med polisiära och miliiära massaklioner slår ned varje försök till reformeroch demokratisering? Sådana försök slås ned med massmord och massrepressalieri en skala som man får gå lill och i den övriga delen avvärlden för att finna något motstycke till. Anser alt del ärförenligt med de grundsatser för svensk utrikespolitik, som han i ord i andrasammanhang påstår sig hylla, att ansluter sig till IDB och bistår dettasystem i dess poliliska, sociala och ekonomiska strävanden? NärMilton , ideologen bakom folkförtrycket och det systematiska skapandetav masselände som etl led i en reaktionär förtryc-karpolilik, besökte Stockholmförmodar jag att och jag befann oss på olika sidor ompolisbarriären - bland hyllarna och jag, andra ochandra progressiva bland dem som demonstrerade mol förtryckets representant.Värdet en symbolisk skillnad som skall återspeglas även i vår syn på detsociala och ekonomiska system som trycker ner de latinamerikanska folken? Herrförste vice talmannen () kort genmäle: Det är klart att i enträget fortsätter att påståatt han inte fått något svar när han inte får ett svar som behagar honom själv.Han har ju fått svar fiera gånger! Läs utrikesutskottets yttrande, där det ståratt del är "självklart att pä samma säll som förut kommer alt taavstånd frän det förtryck som förekommer inom vissa av regionens länder - ellerannorstädes - och ge sitt slöd äl en demokratisk utveckling i regionen liksomål strävanden till ekonomisk och social utjämning". Klarare svar kan inteherr få. Behagar det honom inte, får han fortsätta att säga att haninle fått något svar. Gångpä gång kan man fråga och andra kommunister ulan all de kan genågot svar: Hur har kommunisterna i bedömt situationen, eftersom dehar anslutit sig lill IDB? Det är märkligt all man inte kunnal få något svarfrån på den frågan, trots all han haft tillförfogande. Jag har visserligen varit med om att instiftadetta pris, men jag har ingen delaktighet i utdelningen av det. HerrHellström lalade om röslfördelningen och förändringen därvidlag. kommernaturligtvis aldrig alt ha majoritet i någon internationell organisation. Delfinns 147 medlemsländer i FN, och vi har en röst där. I den s. k. 77-gruppen,som utgöres av afroasiatiska länder, ingår nu 114 länder. Om de bestämmer någontingså har vi ingenling alt säga lill om. Delkommer alltid alt vara så all vi får samarbeta med andra länder, kanske justde 12 nya som har tillkommit i IDB. Detär klart atl det nu går bra att tala om stabilitet. Men gjorde ni detlidigare? Det var inte sä enkelt när på en riksstämma sade ifrånatt inte skall ansluta sig till EEC. Det tog några månader innansiatsminister anslöt sig till linje. Det var väl altcentern gick i spetsen så ni hade någonting all ansluta er till den gången. HerrEricson i lalade återigen om att dessa 12 länder anslöt sig lill IDB1975. Men det var först under det senasle året, vilket också framgår avutrikesutskottets belänkande, som dessa 12 länder anslöt sig. tydligen återfalla på något slag av förberedelsearbete. Iövrigt har jag redogjort för vad som står i propositionen, och ominte det räcker så är det bara att läsa själv.