prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:140 Förhandlingarna leddeslill en början av herr tredje vice lalmannen. § 1 Juslerades protokollenför den 17 innevarande månad. §2 Om planerna på ett statligt raffinaderi i Herr statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1976/77:451, och anförde: har frågat mig om eventuella förändringar i den norskaoljepolitiken kommer att påverka planerna på ett statligt raffinaderi iLysekil. Regeringenhar i propositionen 1976/77:125 anmält atl Stats-raffprojeklel intekommer att genomföras . Skälet härtill är främst det stora överskottet päraffinaderikapacilet i som väntas komma att medföra lönsamhetsprobleminom detta led i oljehanteringen under ell antal år framåt. Slatsraffprojekietskall emellertid enligt propositionen hållas aktuellt, sä atl arbetet med delkan återupptas, om en prövning av tillgängliga alternativ skulle ge ettnegativt resultat. De alternativ regeringen syftar på är utbyggnad avbefintliga raffinaderier i såväl som . Minbedömning är att valet mellan Slatsraffoch de angivna alternativen knappastskulle komma att påverkas av eventuella ändringar i den norska oljepolitiken. HenSVARTBERG (s): Jag ber altfå tacka energiministern för svarel. Anledningenlill min fråga är den utomordentligt svära arbetssituationen i . Vivill naturligtvis inte bygga ett statligt raffinaderi av sysselsällningsskäl,men sysselsättningsläget är sådanl all vi griper efter varje halmstrå. Industriministernhar lidigare framhållit atl förhandlingarna med om leveranser avoljeprodukter kunde göra Stalsraff överflödigt. har ju den svensk-norskakommittén som arbetat med frågorna - vilkel också framhålls i tilläggsbudgetenIII, dvs. propositionen 125 - avlämnat en rapport, där man pekar på atl delfinns möjligheter att bygga ut befintliga raffinaderier i såväl somSverige. Kommittén konstaterar också att utbyggnader "där redan gjordainvesteringar kan utnyttjas ger lägre investeringskostnader än etablering avmotsvarande ny kapacitet". Del är detta som energiministern lar fasta på isitt svar. Omplanerna på ett statligt raffinaderi i Nr 140 Men del finns etl annat uttalande i den här rapporten som lite grand Torsdagenden ' ' ''""n riktning. 26 mai 1977 "Beträffandede principiella riktlinjerna för norsk energipolitik väntas --------------- ingaväsentliga ändringar. Emellertid har beräkningarna av oljeproduk- Om planerna på ett tionenpå norsk kontinenialsockel justerats ned, som det har statligt rajjinaderi i skett en väsentlig kostnadshöjning och delvis ocksåförseningar i ut- byggnadsplanerna. Prognoserna över oljeproduktionenfrän norsk kon- tinenialsockel kommer t.v. alt vara något osäkra. Kommittén vill därför peka på att del alltjämt finnsvissa osäkra faktorer beträffande de frågor som kommittén har tagit upp och alten närmare karlläggning bör ske." skrevs alltså före den s. k.Bravo-olyckan. 1 varje fall jusl nu kan man få den uppfattningen av norskdebatt alt försiktigheten när del gäller den norska oljeulvinningen växer. Delvar detta halmstrå som vi ville gripa tag i och frågade oss, om det kundepåverka Stalsraff Vi är naturligtvis glada över del som sägs i propositionen125, nämligen all Slatsraffprojekiet skall hållas aktuellt. Men vi hadegivelvis gärna sett att del hade kommit till stånd. Jag har inte så många ytterligare kommentarer all ge i del här ärendel,ulan jag vill bara ge uttryck för den principiella uppfattningen all delsjälvfallet är sak att avgöra i vilken takt man vill exploatera sinaråoljelillgångar. De ekonomiska kalkylerna talar klart och entydigtmot Stalsraff - det är etl annat faktum som inte heller går all bestrida. Manbör kanske vidare erinra sig att Slatsraffprojeklet inle var hårt knutet lillolja enbart från . Till stor del skulle det ha kunnat köras med råoljafrån . I del sammanhanget har man talat om tvä tredjedelar avproduktionen. Men vi är ju av andra skäl mindre intresserade av atl försämravår försöriningstrygghet, och därför är det naturiiglvis fördelaktigt om vi kanfå råolja från närmare håll. Iavvaktan på de förhandlingar som inleds på grundval av den rapport som herrSvarlberg berörde och det protokoll som undertecknades i går detalltså inle all med bestämdhet uttala sig om vilka möjligheter lillsamverkan som finns mellan och . Jag har emellertid denuppfattningen all vi bör eftersträva en omfattande sådan samverkan som är tillgagn för båda länderna. HenSVARTBERG (s): Jag är medveten om atl Slatsraffprojekiet inte bygger pä raffinering av enbart norsk olja - produkterna skulle i så fall för modligen bli alltför dyra - utan all huvudparten av oljan skulle komma från . Jag delar också energiministerns uppfattning om fördelen med etl avtal med så atl vi kan sprida våra inköpskällor för oljeprodukter. Men etl av de problem som man kan komma all ställas 4 inför är all det kan bli svårt atl fä tillräckligamängder lågsvavlig olja. Stalsraff är juprojekterat för lågsvavlig olja, och vi måsle också beakta de hänsyn som hartagits från miljösynpunkt. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om situationen för ungdomar som ej antas till gymnasieskoleutbildning Fru statsrådet erhöll ordet för att besvarafru () anmälda fråga, 1976/77:458, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen planerar vidlaför att ge ungdomar som inte kommer in på sill förstahandsval tillgymnasieskolan möjlighet lill utbildning eller arbete . Uppgiftenom de 11 000 ungdomarna som riskerar att inte komma in på de linjer till vilkade sökt i första hand torde ha framkommit efler en jämförelse av skolöverstyrelsenspreliminära organisationsbeslul och aktuella uppgifter över förslahandssökandetill gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna del. Dessa uppgifter visar allantalet som sökt till någon av linjerna eller till linjerna hörandespecialkurser ökat med 6 500 jämfört med föregående år lill totalt ca 107 000sökande. Det starkt ökade elevintresse för denna del av gymnasieskolan somframkommit kan bero bl. a. på atl antalet elever som genomgår årskurs 9 igrundskolan innevarande läsår är drygt 2 000 större än föregående år. Åretssökandesiffror lyder emellertid även på alt ungdomarnas intresse att påbörjastudier i gymnasieskolan direkt efler har ökat jämfört medlidigare. Detta ser jag som en mycket positiv ulveckling. SÖ:spreliminära organisationsbeslul för /78 innebär alt SÖ fördelat ca96 000 iniagningsplalser av den ram på totalt ca 103 000 platser som upptagitsi årets budgelproposilion. Arbetet med alt lägga ut utbildningsplatserfortsätter inom SÖ. Jag räknar därför med att betydligt fler platser skallfinnas tillgängliga för de studerande än vad SÖ:spreliminära organisationsbeslul grundar sig på. Någraandra faktorer bör även nämnas i sammanhanget. En lidigare gjord undersökninginom SÖ visar atl av dem som gått ul sökte lill och antogsi gymnasieskolan men påbörjade sedan inle utbildningen. Skälen härtill varolika. Samma undersökning visar även atl av dem som gick ul grundskolansökte till gymnasieskolan men inle blev antagna. Motbakgrund av vad jag redovisat bör man därför vara försiktig med all nu draalltför långtgående slutsatser av föreliggande uppgifter rörande förhållandelmellan antalet förslahandssökande och antalet utlagda utbildningsplatser till dendirekt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan. Omsituationen för ungdomar som ej antas till gymnasieskoleutbildning Omsituationen JÖr ungdomar som ej antas till gymnasieskoleutbildning Jagvill betona alt regeringen och ansvariga myndigheter med stor uppmärksamhetföljer det av aktualiserade problemet och är beredda all göra deinsatser som kan visa sig erforderliga för att bereda de ungdomar som intekommit in i gymnasieskolan fortsatt utbildning eller arbete. Jag vill här nämnaåtgärder som uppsökande studie- och yrkesorientering, korta yrkesinriktadekurser samt olika åtgärder inom område. Jag villslulligen erinra om atl regeringen har fått bemyndigande av alt utökaantalet utbildningsplatser inom gymnasieskolan, om t. ex. arbelsmarknadsskältalar härför. FruGÖTHBERG (c): Jag lackar statsrådet för svaret på min fråga. Jag delar syn som statsrådet har, nämligen atl del är en mycket positiv utvecklingalt allt fler ungdomar har intresse för utbildning efter slut. sökte av eleverna utbildning efler , och ärsiffran uppe i närmare 95 96. Del innebär all allt fler blir medvetna om viklenav all skaffa sig en yrkesutbildning. Tyvärrär situationen sådan all många ungdomar inle kan få den önskade yrkesutbildningen,och del är anledningen lill min fråga. Enligl de preliminära siffror som nämnsi svarel kommer ca 11 000 ungdomar inte all fä sitt förstahandsvaltillgodosett. Hårdastdrabbas naturiiglvis de elever som söker till yrkesinriktade linjer. I milleget län, , enligt uppgift i genomsnitt 110 sökande pä 100platser. Naturligtvis varierar intresset för de olika linjerna. T. ex. påvårdlinjen har vi 184 sökande lill 100 platser och på el-tekniska linjen 198.Ännu mer bekymmersamt är det för dem som har sökt lill specialkurs för blivandefrisörer, där 275 sökande slåss om 100 platser, eller jordbrukslinjen därmotsvarande siffra är 223. Däremot kan man konstatera alt intresset för detvååriga teoretiska linjerna är ganska svagt. Dettakan ju i och för sig innebära all eleverna kan få sill andra-ellertredjehandsval tillgodosett. Men detta är, som jag ser del, ingen lösning påproblemet. Målsäliningen måsle vara atl ungdomarna ges möjlighel att väljautbildningsväg efter intresse, håg och fallenhet. har också betonats i deskolpolitiska beslul som fattats . Erfarenhetenvisar ju all de avhopp som förekommer inom gymnasieskolan ofta beror på au mankommit in på "fel" linje och upplever det föga meningsfullt med enutbildning som inte sammanfaller med intresse och fallenhet. Den här gruppeningår ju i de 10 96 av antagna elever som inte påbörjar gymnasieutbildning, somstatsrådet nämner i sitt svar. Det innebär alltså all del kan finnas platserför andra elever. Men faktum kvarstår att de ändå måste ha hjälpmed utbildning eller arbete. Till bilden hör också de senasle årens storaungdomsarbetslöshet. De negativa konsekvenser del medför för en ung människaatt fä varken utbildning eller arbetebehöver jag väl inle närmare gå in på. Målsättningenmåsle vara att del skall finnas en självklar rätt för varie ung människa lillutbildning eller arbete efter skolans slut. Medanledning av detta och mol bakgrund av det som jag anser positiva svarel skullejag vilja fråga: Får jag tolka statsrådels svar så all regeringen har beredskapför atl infria den här målsättningen? Redan vid ell flertal tillfällen har jag besvarat olika frågor som gettmig anledning atl uttala vilken vikt jag fäster vid all alla ungdomar fårtillfälle lill utbildning eller arbete. Sammanfattningsvisinnehåller mitt svar följande. För det första är det för tidigt attbedöma situationen, och för del andra har vi batterier av åtgärder all sätta inom det skulle uppkomma problem. Jagskall naturligtvis inte förneka att del finns vissa svårigheter atl anpassautbildningsutbudet lill ungdomars önskemål. nämnde vissa linjer,där sökandefrekvensen ligger högre än antalet tillgängliga platser. Del finnsen hel del andra linjer där del förhåller sig tvärtom. Det är alltså en mycketväxlande sökandefrekvens. Och det är svårt att snabbi anpassa plalslillgången igymnasieskolan lill de förändringar i elevernas efterfrågan på utbildning somockså kommer myckel snabbi. Och elevernas önskemål om utbildning rimmar inlealllid med de bedömningar som kan göras av arbetsmarknadens behov. Viobserverar alltså problemet. Och vi är - del kan jag försäkra -myckel engagerade i det. Jag tror all vi kan säga att vi har situationen underkontroll - i varje fall såvitt vi just nu kan bedöma - och annars sätter vi inde här åtgärderna. Omsituationen för ungdomar som ej antas till gymnasieskoleutbildning FruGÖTHBERG (c): Jag vel atl kommunerna verkligen känner sill stora ansvar i del härsammanhanget. Och de är redan nu i färd med att försöka lösa många av de härproblemen. Då skulle jag vilja fråga: Är statsrådet beredd atl ge kommunernabåde frihet och stöd när del gäller atl med de lokala förutsättningar som finnslösa de här problemen pä vad jag skulle vilja kalla okonventionella vägar? Manskulle kanske kunna tänka sig skiflesläsning, en ökad inbyggd utbildning lokalloch någon form av lärlingssystem - bara för all ta några exempel på vad man kangöra för all lösa del här problemet. Harkommunerna statsrådets stöd för all söka sig fram på de vägar som jag här harnämnt som exempel? Jag tycker kanske all utvidgar frågan litet utöver hur denursprungligen var länkl. Och jag vill inte gå in på några detaljlösningar . Men känner de åtgärder vi satte in för Omöversyn av villkoren för tomträttsinstitutet att råda bot påungdomsarbetslösheten, där vi åstadkom en hel rad korta, yrkesinriktade kursermed en betydande frihet för kommunerna atl inom ramiimplaner fylla kurserna medinnehåll och anpassa dem till det lokala näringslivet. Jag tror att får la det som ett svarpå vilken inställning jag har. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om översyn av villkoren för tomträttsinstitutet Fru bostadsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:457, ochanförde: har frågat mig vad orsakerna är till all den för mångakommuner och enskilda lomträttshavare så viktiga utredningen om översyn avvillkoren för lomlrättsinslitutet inte kommer i gäng. Regeringenkommer att tillsätta en kommitté för översyn avbestämmelserna om lomirällsavgäld m. m. Anledningen lill atl kommittén interedan har tillsatts är alt frågan om utredningsuppdragels omfattning harövervägts inom . HenGILLSTRÖM (s): Jag ber altfå lacka för svaret. Detär beklämmande all en regering skall anse sig oförhindrad alt så nonchalera ivederlagen ordning av en enhällig riksdag fattade beslut. Del kan inle varanödvändigt alt pä della säll förhala tillkomsten av direktiv till en utredningsom i del här fallel om tomträtten. Del är desto mera anmärkningsvärt somdepartementet under utskottsbehandlingen låtit meddela all man efterpromemorieskrivande i departementet kommit fram lill atl lomträttsfrågan kräveren parlamentarisk utredning. Med den motiveringen läl sig emellertid densocialdemokratiska minoriteten i lagutskottet nöja, även om del är elt oskickatt en borgerlig regering som reaktion pä en socialdemokratisk motion gerupplysningen all motionens syfte redan är pä väg all förverkligas genomplanerad utredning och därmed ger den borgerliga majoriteten i utskottetargumenl för atl avslå en motion. Det börf ö. tilläggas all en mängdremissinstanser anslutit sig lill motionen. blev på dessa grunderenigt om atl avstyrka motionen men skrev avslutningsvis på tillskyndan av densocialdemokraliska minoriteten: "Utskottet förutsätter all de av utskotteti det föregående framförda synpunkterna kommer att beaktas vid utformningen avutredningsdirektiven samt all stor vikt läggs vid atl arbetet skerskyndsamt." synnerligen informativa tidskriften och Departement nr1976:41 har rubriken lill detta beslut blivit "Snabbutredning om tomträtter". Delär en rubrik som departementet inle tycks ha sett. är del hög lid alldirektiven kommer. Ute i kommunerna hopas ärenden om avgäldens storlek. EftersomGävle kommuns svårigheter med dessa avgälder var orsak lill molionen kan delkanske vara iniressani för statsrådet, som jusl skall åka upp lill Gävlepå regeringens och ECE:s seminarium om byggnadsforskning, all vela följande. Närriksdagen log beslutet om utredning av lomlrällsfrå-gorna fanns 80oavgjorda ärenden i fastighetsdomstolen i gällande avgäldens storiek. Nui maj har högen av oavgjorda mål växt lill 137 och före , ,lämnas ytterligare 48 ärenden och veckan därefter älta till. Innan årets slutkommer antalet ärenden att vara 180. Man räknar med att hälften av alla nyaprövningar om avgäld skrivs pä av lomlrällshavaren medan den andra halvan gårlill stämning och behandling i domstol. Samma förhållande gäller i en rad andrakommuner. Då kanske det är förståeligt om det uppstår irritation över enregering som inle kan klämma fram direktiven trots all begärt enskyndsam utredning. Regeringensnonchalans mot den folkvalda är påfrestande och borde inte ta sig delhär uttrycket, när ansvarigt statsråd själv förklarat en utredningnödvändig. Vad menar statsrådet med "inom närmaste liden"? Omöversyn av villkoren för tomträttsinstitutet Del råder inga delade meningar mellan mig och omangelägenheten av all vi får i gång en utredning. Del är myckel angelägel altbåde kommuner och lomirällsinnehavare får enkla och lällillämpade bestämmelser.Därför kommer en kommitté att tillsättas inom de allra närmaste veckorna. Avmilt svar kanske del framgår att vi inle bara diskuterat frågan om en översynav avgälderna; vi kan tänka oss en översyn också av institutet i övrigt. Syftetmed införandet av tomträllsinslilutet var bostadssocialt. Det skulle förden enskilde finnas möjligheter att disponera mark lill låg kostnad ulan tvångalt förvärva den. Sedan har det ju genomförts reformer på detta område, och dåhar markvärdestegringen betonats starkare. Delär uppenbart all här finns två huvudsyften som står i visst motsatsförhållandetill varandra. Därför har det ansetts nödvändigt all vi får så vida direktivför denna utredning att den kan diskulera hela systemet och inle baraavgälderna. Men jag är verkligen angelägen om att utredningen kommer atl arbetasnabbt. HenGILLSTRÖM (s): Jag tackar för del senasle beskedel - att fru statsrådet verkligen ärintresserad av all denna utredning kommer att arbeta snabbi - och också förpreciseringen av "inom den närmaste liden" lill "inom Omgenomjörande av åtgärdsprogram Jör Vindelälvsområdet de allra närmasteveckorna". Närdel gäller utredningsuppdragets omfattning anser jag all del är alldelestillräckligt om man hänvisar till del myckel omfattande betänkande somlagutskottet skrev med anledning av det här ärendel och där man också har allaremissyttranden från mycket betydelsefulla myndigheter atl rätta sig efter. Dätycker jag inle att man behöver ifrågasätta hur stor omfattning uppdraget skallha. För det kan väl möjligen inle vara så, all man i den borgerliga regeringenbörjar tvivla pä alt man skall ha del här institutet kvar? Kandirektiven möjligen gälla också frågan om man skall fortsäita med all ha elltomträtlsinslilut? Vill man frän borgerligt häll hell avveckla det? Den sistafrågan är inte minst intressant. Som svar pä direkta fråga vill jag bara hänvisa tillregeringsförklaringen, där del slår all vi skall arbeta för all mark skallupplåtas både med äganderätt och med tomträtt. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om genomförande av åtgärdsprogram för Vindelälvsområdet Herr jordbruksministern erhöll ordet för alli etl sammanhang besvara dels i (c) den 16 marsanmälda fråga, 1976/77:326, lill herr industriministern, dels iLycksele (s) anmälda fråga, 1976/77:425, till herr arbetsmarknadsministern,och anförde: i har frågat industriministern vilketlidsperspektiv den kommande inlerdepariemenlala arbetsgruppen för Vindelådalenkommer atl få och vilka direktiv och bemyndiganden den kommer att erhålla. i har frågat arbetsmarknadsministern när den aviseradearbetsgruppen för Vindelälvsområdet kommer alt tillsättas samt omarbetsmarknadsministern är beredd all redovisa några konkrela åtgärder som inomden närmaste liden kan komma till utförande för alt förverkligaVindelälvsprogrammet. Frågornahar överlämnats till mig för besvarande. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Arbetsmarknadsministernsbesked om att en särskild inierdeparlemen-lal arbetsgrupp skulle tillsättas förall samordna de insatser för atl skapa sysselsättning i Vindelälvsområdet somkräver beslut av statsmakterna lämnades vid elt sammanträffande medrepresentanter för kommunerna i området . Gruppen har nutillsalts och påbörjat sill arbete. Avsikien är alt arbetsgruppen skall la framförslag lill åtgärder för all främja sysselsättningen i del berörda området. i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Svarel hardröjt, och den arbetsgrupp som tillsattes den 2J mars har ju fört en ganskatystlåten tillvaro. Jag hoppas att del gamla ordspråket gäller, att tommatunnor bullrar mest och att denna grupp skall komma fram till förslag som gerresultat. Densocialdemokratiska regeringen beslöl ju 1970 alt inle skulle byggasut. Projekteringen för utbyggnad var då färdig. Utbyggnaden skulle ha gettflera hundra arbetstillfällen, och den skulle ha betytt atl vägnätet hadeupprustats under - och t. o. m. före - byggnadstiden. Vi vet attbyggnadsbeståndet upprustas i sådana sammanhang. Den industriella utvecklingenoch turistnäringen får också en puff framåt. Vi har exempel på det frånVindelälven. Dennya regeringen måste nu tillrättalägga den gamla regeringens försummelser ävenpå del här området. Det har regeringspartierna lovat i valrörelsen. Folkel ibygden - oavsett om man är socialdemokrat eller inle - väntar resultat av dennya regeringen. Delär bra atl en arbetsgrupp nu har tillsalls. Budgetpropositionen gav inga klararikllinjer för hur arbetet i regeringen skulle läggas upp i den här frågan,eftersom mänga departement är inblandade. Kommunerna hade heller inle någraklara rikllinjer för hur de skulle handlägga frågan. Del medelsbelopp somantyddes i budgetpropositionen är tillräckligt för atl genomförakompensationsåtgärder i nödvändig omfattning. Vindel-älvspakelel innebär atlframför allt vägbyggnadsarbeten kommer att tidigareläggas, men del behövsockså andra insatser och betydligt större belopp för att genomföra förslaget. Minfråga gällde tidsperspektivet för gruppens arbete och vilka direktiv ochbemyndiganden gruppen skulle få för alt genomföra sina intentioner. Jag skulleönska atl statsrådet ytteriigare ville kommentera detta, eftersom det inte gesklart besked på den punkten i svarel. Vidare har opposilionspolitiker i detberörda området beskyllt regeringen för alt den inte ställt tillräckliga medeltill förfogande. Jag tror atl del vore välgörande om statsrådet ocksåytterligare ville utveckla den frågan. Omgenomförande av åtgärdsprogram Jör Vindelälvsområdet HerrANDERSSON i (s): Först etltack för svaret! Fråganom åtgärder i Vindelälvsområdet har sedan en lid bollals mellan olikadepartement. När jag senast här i kammaren diskuterade regeringens uteblivnasatsningar i Vindelälvsområdet svarade industriministern . Sedan åktearbetsmarknadsministern upp till och utlovade att ensärskild arbetsgrupp för samordning av åtgärder i det här området skulletillsättas. Efler fann jaganledning au fråga arbetsmarknadsministern hur del var med den härarbetsgruppen, om den hade tillsatts och vad den skulle komma all göra. Dåbollades frågan över lill jordbruksministern. Jag frågar mig: Hur skallregeringen egentligen ha del? Vem är del som Omgenomförande av åtgärdsprogram för Vindelälvsområdet bär ansvarel för allutlovade insatser i Vindelälvsområdet blir av? 1december uttalade en enig riksdag atl statliga åtgärder i Vindelälvsområdetvar erforderliga. ordförande lovade i enstort uppslagen intervju för Väslerboltenspressen alt staten skulle pumpa in143 miljoner . Stora ting skulle alltså börja hända iVindelälvsområdet, som hade gått miste om en vallenkrafisutbyggnad. Men destolta löftena förvandlades i bitter besvikelse redan en månad . 1budgetpropositionen fanns inga pengar för Vindelälvsområdet, och delbekräftades av industriministern i en debatt . Hanhänvisade endast lill gängse stödformer som tillämpats för alt tillgodoseönskemål i andra bygder. Det blev naturligtvis en stor besvikelse iVästerbotten över del beskedet. Då for arbetsmarknadsministern upptillUmeå och utlovade en särskild arbetsgrupp. Jagvill klart säga alt någon sådan grupp enligt min mening inte behövs. Vi harsett tillräckligt mänga arbetsgrupper i del här området. "gäller detatt handla", sade arbelsmarknadsulskollels ordförande i debatten den 16december 1976, och jag instämmer till fullo. Ettprogram finns för vad man vill göra i det här området. Det är alltså fel, somherr i säger, att kommunerna inle har några klara rikllinjer.De har mycket klara önskemål.