prot · G009150 · 1976-12-31 00:00:00 — Föratt motivera de negativa effekterna av propositionens förslag för statsrådetfram tanken om en generell uppräkning av gällande taxeringsvärden för det åruppskovet avser. Från reservanternas sida ställer vi oss skeptiska till ettsådant förfarande, med vetskap om de myckel varierande prisförändringar ifastighetsvärdena som förekommer. En generell uppräkning kan befaras medförafelaktigt påförda taxeringsvärden, som från rättvisesynpunkt skulle te sigstötande för många fastighetsägare. Jag vill med dessa ord yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen som är fogad till skatteutskottets belänkande. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrSVENSSON i (vpk); Timmen är sen, och jag hade kunnat förskaffa mig en massivimpopularitet genom att gå igenom alla de kontroversiella punkter som är knutnatill detta ärende. Jaghade kunnat uppehålla mig vid frågan varför låter databyråkraternafara fram på det sätt de gör, varför vi inle skaffar oss en långt bättre insikt ochinsyn i de frågor som del här gäller och som är förknippade med mycket stormedelsåtgång, och där internbyråkratiska intressen har fått härja ogeneralalltför länge och skjuta de regionala myndigheterna åt sidan. Jaghade kunnat uppehålla mig vid varför man låter centralbyråkraterna kombineraolika datasystem på etl sådant sätt, att de kan sekretessbelägga större delarav datamaterialet än vad som normalt vore behövligt. Jaghade kunnat uppehålla mig vid frågan varför har fått en beställning pådataområdet när det gäller fastighetstaxering med den uttryckliga motiveringenatt det var av tidsskäl, när det sedan visade sig att de försenat del hela. Jaghade kunnat ställa frågan varför man talar om att datasätta uppgifter, när detsedan visar sig att man ändå inte klarar det utan hjälp. Jaghade kunnat fråga varför den dataapparalur som används här visar sig ha bara 2096 kapacitet. Jaghade kunnat fråga varför man har gjort en sådan eminent felräkning att mankraftigt har underskattat de förluster som kommunerna kommer att vållas genomfördröjningen. Jaghade kunnat fråga varför statsrådet uttalar önskemål om återhållsamhetfrån kommunernas sida och i massmedia så starkt understryker behovet av enstram ekonomi, som man från regeringens sida låter det här förseningsförfarandetförsämra den kommunala ekonomin. Alladessa frågor skall vi från vpk be att få återkomma lill vid ett tillfällesenare när riksdagsledamöterna, som förmodligen är trötta, åtnjutit sinsommarvila. Jag nöjer mig därför medatt yrka bifall till vpk:s motion i ärendet. Ändradetider för allmän fastighetstaxering Bakgrunden till den proposition som vi nu behandlar är en framställningfrån , vari man hemställer all allmännafastighetstaxering framflyttas till 1981. Motiven till hemställan är två. Manhänvisar dels lill den stora reform som omorganisationen av taxeringen iförsta instans innebär och som skall träda i kraft vid taxering,dels till den samordning av fastighetstaxeringen och folk-och bostadsräkningensom det har uttalats önskemål om. Skalldenna samordning kunna åstadkommas, så fordras att fastig-helstaxeringen ochfolk- och bostadsräkningen sker samma år.oEnligl nu gällande regler skulleuppgiftsinsamlandei till en fastighetstaxering 1980 ske under hösten 1979.Uppgiftsinsamlingen till folk- och bostadsräkningen skulle ske först hösten1980. Sombåde departementschefen och utskottet anföri finns del starka skäl att försökanå den önskade samordningen. Med hänsyn såväl till detta som till den tidigareberörda omläggningen av taxeringen i första Ändradetider for allmän fastighetstaxering instans har utskottettillstyrkt förslaget i propositionen. Givetär all en framflytlning av fastighetstaxeringen inte är helt problemfri.Från Kommunförbundet har påpekats den negativa effekt - ekonomiskt sett - somett uppskov kan innebära. Inkomstbortfallet för det allmänna torde emellertid iallt väsentligt återvinnas genom att taxeringsvärdena under de återstående fyraåren av den vanliga femåriga taxeringsperioden kommer att ligga något högre.Detta beror på alt stigande fastighetspriser i större utsträckning kommer altslå igenom i den prisstatistik som skall ligga till grund förfastighetstaxeringen. Såväli propositionen som i skatteulskottels betänkande framhålls möjligheten av att1980 göra en viss generell uppräkning av de nuvarande taxeringsvärdena förolika typer av fastigheter i skilda delar av landet. 1976 årsfastighetstaxeringskommitté behandlar denna fråga och har för avsikt att under1978 redovisa övervägande härom. Socialdemokraternaoch vpk har i motioner yrkat avslag på propositionen, och som framgår avbetänkandet har de socialdemokratiska ledamöterna i skatteulskottet reserveratsig och därmed också yrkat avslag på motionen. Vilka motiven till den socialdemokratiskareservationen är har vi hört i redogöra för. Det framgårklart av reservationen alt man har en helt annan bedömning än riksskatteverketnär det gäller de svårigheter som skulle uppslå vid en allmän fastighetstaxeringsamtidigt med en övergång till den nya laxeringsorgani-sationen i förstainstans. Samordningen med folk- och bostadsräkningen berörs inle ireservationen. Samtidigtbedöms i reservationen svårigheterna som mycket stora om man skulle genomföraen generell uppräkning av taxeringsvärdena . Jag tycker inte det finnsnågon anledning alt förstora motsättningarna i denna fråga. Såvälutskottsmajoriteten som reservanterna har pekat på både för- och nackdelar meddetta uppskov. Vi inom utskotts-majoriteten har bedömt att ett uppskov avfastighetstaxeringen är motiverat med hänsyn till de skäl som redovisats ipropositionen. Utskottet har också understrukit att man får överväga engenerell uppräkning av taxeringsvärderna 1980, därest en tillförlitlig ochrättvisande metod för en sådan åtgärd har kunnat åstadkommas. Med detanförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. i (s): Jag skulle vilja säga till att vi ser med stor oro påkommunernas ekonomi. Vi vet att staten förhandlar med Kommunförbundetom hur kommunerna skall klara sin ekonomi. Jag tror att vi alla äröverens om att kommunernas ekonomi inte kommer att bli bättre , ivarje fall om den utvecklingen vi nu har fortsätter. Nästa fastighetstaxeringkommer utan tvivel att ge kommunerna ytterligare inkomster, men denna taxeringförskjuts nu i tiden, och det ger kommunerna ännu större bekymmer. Dethar för oss varit vägledande vid ställningstagandet i denna fråga. att skallkunna klara nästa fastighetstaxering utan att den förskjuts i tiden. HerrJOSEFSON (c): Kommunernas ekonomiska problem löses inle genom att mantillfredsställer reservanternas önskemål. Dessa problem är av mycket störreomfattning. Som vi framhåller i utskottsbelänkandet kompenseras de problem somuppstår genom att man förskjuter fastighetstaxeringen delvis av någothögre taxeringsvärden under den återstående delen av den nuvarandefemårsperioden. Vidare kommer man, såsom framhålls både i proposilionen och iutskottsbelänkandet, au pröva möjligheterna att göra en generell uppräkningunder . Jag tror därför inle att det finns någon anledning att förstorade eventuellt negativa verkningar som uppskov skulle kunna ha. Orsakentill skatteulskotlets ställningstagande är de svårigheter som skulle uppslå ochsom även reservanterna pekat på om fastighetstaxeringen skall ske samtidigtsom man går över till det nya systemet för taxering i första instans. HerrWESTBERG i (s): Det är tyvärr så att kommunerna behöver inkomster . De fiestakommuner har inte råd alt skjuta på inkomstförstärkningar. En förskjutning avnästa fastighetstaxering kommer att skapa problem för kommunerna, även om detinte rör sig om så stora pengar. Varje inkomstbortfall skapar problem förkommunerna. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrWärnberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 52 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Ändradetider för allmän fastighetstaxering Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Omlokaliseringav statens bakteriologiska laboratoriums produktionsavdelning Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1647 av herrSvensson i m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskotlets hemställan i betänkandet nr 52 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1647 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens, ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 300 Nej - 12 1976/77:30 med anledningav propositionen 1976/77:128 med förslag lill lag om erkännande och verkställighetav nordiska domar på privaträttens §7 Omlokalisering av statens bakteriologiska laboratoriums produktionsavdelning betänkande 1976/77:31 med anledning av motioneromomlokalisering till av statens bakteriologiska laboratoriumsproduktionsavdelning. skrev landshövdingen i etl brev till statsministerFälldin, där han i mycket skarpa och bittra ordalag uttryckte den besvikelsesom länsborna i känner över främst regeringens förslag alt intefullfölja omlokaliseringen av statens bakteriologiska laboratoriumsproduktionsavdelning till . Redannär statsrådet i årets budgetproposition anmälde att regeringenplanerade att pröva möjligheterna att ha kvar SBL:s verksamhet i dess helhet iStockholm reagerade samtliga de tio riksdagsmännen från i tvåriksdagsmotioner. Defem borgerliga ledamöterna nöjde sig med ett försiktigt förslag om alt denutredning som den socialdemokratiska regeringen hade tillsalt om föriäggningenav SBL:s produktionsavdelning till och samspelet med Kabi - den s. k.Lönngrenska utredningen - skulle fullföljas. Vifem socialdemokratiska riksdagsmän ville i vår motion ha etl riksdagsbeslut omatt SBL:s produktionsavdelning planenligt skulle omlo-kaliseras till Umeå.Bakom detta socialdemokratiska förslag låg en bitter erfarenhet av hurförhoppningar om omlokaliseringar kan grusas. kan tjäna som etl lämpligtexempel på hur omlokaliseringsförhoppningar kan försvinna i hanteringen. Ibörjan av föreslog delegationen för omlokalisering av statligverksamhet en betydande flyttning till . Dit ville man omlokaliseraskogshögskolan med 295 tjänster, arbetsmedicinska institutet med 115 tjänster,kommittén för radio och TV i utbildningen (TRU) med 120 tjänster, en del () med 350 tjänster och statens bakteriologiskalaboratorium med 550 tjänster. Totaltkunde detta ha gett 1 430 nya statliga tjänster och det unga norrländskauniversitetet mycket värdefulla tillskott för bl. a. forskningsverksamheten. Avdelta återstår för del , eller ca 400 tjänster. Restenhar försvunnit i hanteringen. AvFOA:s 350 tjänster återstår enligt planen 175. Av skogshögskolans 295tjänster tycks det bli ca 200. Av arbetsmedicinska institutet blev det enfilial i med 40 tjänster i stället för 115. TRU stannade kvar i Stockholm.Nu vill den borgerliga regeringen också stoppa fiyttningen till av SBL:sproduktionsavdelning, som vi efter del omfattande utredningsarbete som hargjorts i den frågan ändå räknade som vikt för . Detär lätt att förslå den bitterhet som landshövding gav uttryck för i sittbrev till statsminister . Det är lätt att förstå den besvikelse man känner vid över att också SBL tycks gå förlorat förforskningsarbete. Det är också lätt all förstå besvikelsen som kommunalmän,landstingsmän och västerbotlningar över huvud taget har gett uttryck åt densenaste tiden. Jaganser alt del finns anledning all hysa en betydande oro över det beslut vi nuskall fatta, då anledningen till beslutet tycks vara ett i en rad av jobsposterför , som den borgeriiga regeringen har bjudit på efterregeringsskiftet. Påett drygt halvår har den utvecklingsoptimism som hade skapats i underde första sex åren av sakta förbytts i oro och otrygghet förlandsdelens framlid. Fortsätter den Norriandspolitik som den borgerligaregeringen har fört efter inflyllnirigen i kanslihuset kan vi snabbt få enåtergång Norrlandsproblem, med svår arbetslöshet, kraftigutflyttning och stor folkmängdsminskning. Därför ser jag denna fråga som vi nuskall avgöra om som en re-gionalpolitiskt viktig fråga. Vi får nu tvånya statliga utredningar i stället Omlokaliseringav statens bakteriologiska laboratoriums produktionsavdelning 13 protokoll 1976/77:149-150 Omlokaliseringav statens bakteriologiska laboratoriums produktionsavdelning för del klartecken förSBL;s omlokalisering som vi hade väntal ungefär . Desenaste månaderna har verkligen landsdelen Norriand fått många nya utredningaroch många nya arbetsgrupper, och även många försäkringar om förtur ochersättningsarbeten för projekt som uteblir. Man börjar undra om det är i detstatliga utredningsmaskineriei den nya regeringen har tänkt infria centernsvallöfte om 400 000 nya jobb. Jagkan förstå att mina partivänner i socialutskottet i det här ärendet - efternågot som torde vara riksdagsrekord i antalet bordläggningar avutskottsärenden, allt tydligen för att ge den borgeriiga regeringen tid attdagtinga ihop sina åsikter i denna fråga - har böjt sig för de påbjudnautredningarna som regeringen serverade färdiga, när utskottet äntligen kom tillbeslut. Jag inser det hopplösa i att yrka bifall till vår motion. Jagböjer mig också för beslutet om ytterligare en utredningsperiod i frågan, menjag gör det med instämmande i landshövding protest till regeringen förden brist på ansvar som tycks utmärka statsmakternas agerande när detgäller de problem som finns i och andra Norrlandslän. Måutredningarna arbeta skyndsamt. Det är den enda enkla önskan som jag i dagkänner anledning uttrycka. Idetta anförande instämde , och iLycksele (samtliga s). i (s): Jag skall inte polemisera mot med anledning av hanspåståenden. Det är nog mänga som har anledning att vara besvikna överregeringspolitiken, men besvikelsen inskränker sig säkerligen inle tillNorriand. Det råder nog också djup oro på många andra håll i landet. Jag villegentligen säga till att vi delar hans oro. Man kan mycket välförstå att umeäborna är bekymrade över utvecklingen, och jag tycker att de harrätt alt vara missbelåtna. Jag förstår också landshövding brev tillstatsministern och den oro som brevet avspeglar. Menman kan naturiigtvis i ärlighetens namn säga att den här frågan har varit ochär komplicerad, och därför är det givetvis riktigt att utskottet med hjälp avherr och andra västerboltningars motioner har pressat fram ett krav påen utredning, som skall göra det möjligt för att, som vi hoppas, fä enordentlig kompensation för att SBL inle lokaliserades dit. Jagär också personaligen kritisk mot avbrytande av utredning. Mendetta är ju etl avslutat kapitel, eftersom det pågår nya utredningar, somutskottet för sin del klart uttryckt att del står bakom. Jag hoppas i likhetmed att det här arbetet skall bedrivas sä skyndsamt att det blirfärdigt senast , vilket också utskottet klart uttalat sig för. Dähoppas jag verkligen att del skall ges tillfälle att kompensera förvad det nu har mistat. Jagskulle också vilja säga några ord om lokaliteterna vid SBL. Det är klart attäven SBL:s personal har anledning att vara kritisk på grund av förhållandena.Det har sanneriigen inte varit några goda lokaler, varken frånarbetsmiljösynpunkt eller från andra synpunkter. Med tanke på personalen finnsdet anledning att säga ifrån att de här utredningarna bör ske så snabbt sommöjligt. Jag inskränker mig till de här kornmentarerna till . Utskottet kommer att bevaka ärendet, när det väl kommer på utskottetsbord. Då hoppas jag att frågan skall kunna lösas så, att västerbottningarna ochumeäborna kan vara belåtna. Jag yrkarbifall till utskotlels förslag. Omlokaliseringav statens bakteriologiska laboratoriums produktionsavdelning Helt kort bara några ord med anledning av inlägg. SBL harvarit föremål för många och långa utredningar ända sedan början av 1960-talet.Under 1970-talel har frågan främst gällt om laboratoriet eller del av delskulle kunna lokaliseras till . Alla dessa utredningar har, som herrKarlsson i också erkände, medfört en osäkerhet som både i fråga ompersonal och lokaler påverkat verksamheten vid laboratoriet utomordentligtogynnsamt. Fråganom utlokalisering av SBL eller delar därav har redovisats i ett betänkande sompublicerades och som därefter remissbehand-lades. Jag skall i del härsammanhanget bara säga alt jag har studerat remissynpunkterna mycket noga ochatt jag verkligen har strävat efter all helt förutsättningslöst bilda mig enuppfattning om möjligheten av en utflyttning av produktionsavdelningen.Utredningen menade att under gynnsamma omständigheter skulle en utlokaliseringkunna vara helt genomförd tidigast efter ett beslut av . Jaghar kommit fram till alt det inte minst med hänsyn till behovet av starktspecialutbildad ledningspersonal under en lång övergångstid skulle vara utomordentligtsvårt, sannolikt omöjligt, att upprätthålla en nöjaktig beredskap i fråga omför folkhushållet utomordentligt viktiga vacciner, om ett beslut om förläggningav produktionsavdelningen långt ifrån nuvarande plats skulle fattas. Jagtänker närmast på polio- och infiuensavacciner, som ju främst berör barn ochklena och sjukliga personer. Vi har nämligen inte någon möjlighet till entillräcklig beredskapsupplagring av dessa vacciner för en längre övergångstid.Vi har inte heller möjlighet till import, om ett akut behov skulle uppstå. Nyainfluensavirus uppkommer med jämna mellanrum - vi kan erinra oss asiaten ochHongkong- och svininfluensaepidemierna. I de situationerna har befolkningeninget immuniteisskydd, och det finns inte heller något färdigutprovat vaccin.Erfarenhetsmässigt måste i en sådan situation varje land självt skaffa framerforderligt vaccin. Alla länder ser naturligtvis i första hand till sitt egethus. Omlokaliseringav statens bakteriologiska laboratoriums produktionsavdelning Jagskulle då vilja ställa frågan: Vem är beredd, var i det här landet han ellerhon än bor, alt ta ansvaret i en sådan situation, om vi skulle slå utan enprodukiionsberedskap? Jag tror inte någon är det, om vi tänker igenom sakenordentligt. Nuär del så att innan slulgillig ställning tas till lokaliseringen av SBL;sproduktionsavdelning måste under alla förhållanden två särskilda frågorklariäggas. Den första, som också har betydelse för dimensioneringen avproduktionsavdelningen, är frågan om SBL även skall haimportmonopol på vissa bakteriologiska preparat, vilket nu stadgas iläkemedelsförordningen. har i en skrivelse menat att man bordehäva importmonopolet. För egen del anser jag att det vore en fördel, om denkommersiella delen av SBL;s verksamhet kunde bedrivas i konkurrens. Dock måstenaturiigtvis hänsyn tas till den epidemiberedskap som är nödvändig såväl ifredstid som i krigstid. Denna fråga måste alltså under alla förhållandenutredas. Denandra frågan som måste belysas innan ställning las lill lokalisering av SBL;sproduktionsavdelning arom produktionsverksamhelen kan bedrivas fristående frånmyndigheten och i bolagsform. Båda de här förutsättningarna krävs nämligen förall produktionsavdelningen skulle kunna samordnas med Kabi eller något annatläkemedelsföretag. Det finns en hel del - det vill jag gärna stryka under - somtalar för att en sådan samordning skulle kunna vara fördelaktig avproduktionstekniska och produktionsekonomiska skäl. Men för att kunnagarantera en kontinuitet måste även då den specialutbildade personal som finnsantingen följa med eller också hinna utbilda ny personal på det här området,som är beredd att arbeta på den nya orten. För att få svar på de här frågornahar ju regeringen beslutat att tillsätta en utredning, som jag räknar med skallkunna lämna ett betänkande under kommande budgetår. Resultatet av denutredningen bör tillsammans med övriga utredningar, som redan har gjorts, kunnaligga till grund för ett definitivt ställningstagande om SBL;s framtidaverksamhet och lokalisering. Det bör alltså, kunna ske . Jag hoppasoch tror att önskan på det området - det var f n. t.o. m. enda önskan - verkligen skall kunna uppfyllas. Deltalades också om en rädsla frän sida för en återgång till 1960-taletsavfolkningspolitik för . Jag tror att jag - utan att ha blivit ombeddom det - kan ge det löftet att den socialdemokratiska politikeninte kommer att upprepas. Jagskulle också för ordningens skull vilja erinra om att inle har fattatnågot som helst beslut om alt SBL eller någon del därav skulle flyttas tillUmeå. har däremot sagt att den förutsätter att frågan om SBL;slokalisering på nytt föreläggs oavsett det resultat somutredningsarbetet leder fram lill. Förden händelse att beslutet skulle bli att SBL;s produktionsavdelning inle skallflyttas till är det utomordentligt viktigt - också det vill jag strykaunder - att Umeäregionen får etl tillskott av jämförbara sysselsättningseffekter.Detta har varit med i regeringens planeringsarbete, och det aviseradesockså med att den förnyade inställningen till SBL;s förläggning ladesfram i budgetpropositionen. För att ge förslag till etablering som kan gemotsvarande sysselsättning har regeringen också beslutat att tillsälta enutredningsman. Avsikten är att den utredningen skall vara klar innan beslut omSBL:s lokalisering fattas. HerrNYGREN (s): Jag kan ge statsrådet rätt i att omlokaliseringar alltid är besvärliga.Det gav väl inte minst prövningen av delegationens förslag bevis för. Man fickplocka bort en del - man kunde sjösätta en del. SBL hade vissa förtjänster somomlokaliseringsobjekt, därför att SBL hade ett akut nybyggnadsbehov. nu för in tidsfaktorn i sin argument för att låta SBL stanna kvar iStockholm blir jag en aning förvånad, kanske mest därför alt statsrådet genomsitt agerande ytterligare har förhalat SBL-frågan . skall man jupå nytt sätta sig ned och utreda. Det är få frågor angående omlokalisering somblivit så grundligt utredda som SBL-frågan. Manbygger inte långsammare i än i , och man skulle säkert ha klaratav denna byggnation inom den skisserade tiden, om man bara hade fått detklartecken som man räknat med. Statsrådetsade att min enda önskan var att utredningsarbetet skulle gå snabbt. När dethar gått så långt att en utredning redan är tillsatt kan jag inte uttrycka enönskan att man skall fatta beslut om omlokalisering. Regeringen harförsatt i den situationen att egentligen inte har annat attgöra än att acceptera de utredningar som är på gång. Sedanbara en kort kommentar. Statsrådet sade att vi aldrig skall komma tillbakatill 1960-talets socialdemokratiska regionalpolitik. Det var i slutet av 1960-taleisom grunden lades till den utveckling som kom att innebära att utflyttning,folkmängdsminskning och arbetslöshet i förbyttes i en snabbt ökadsysselsättningsgrad, en inflyttning som översteg utflyttningen och en betydandefolkmängdsökning . Men det jag är orolig för, statsrådetTroedsson, är att den utvecklingen håller på att brytas - beroende på att vihar fått fler sysselsättningsproblem i pä än jag minnsatt vi över huvud taget hade . Omlokaliseringav statens bakteriologiska laboratoriums pro dl iktio nsavdel-ning Först vill jag bara säga alt det var själv som sade alltdet var en enda önskan som han önskade få uppfylld - och jag vågade garanteraatt den skulle bli uppfylld. Då tycker jag att borde vara ganskaglad. Vidarevar det själv som talade om , som han aldrig ville hatillbaka. Och jag lovade att vi skulle göra allt vad vi kunde Anslagtill , m. m.