prot · G00977 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:77 §1 Fyllnadsval till utskott Sedanherr Träff beviOats ledighet från riksdagsarbetet har moderata samlingspartietsriksdagsgrupp för uppdrag som suppleant i skatteutskottet anmält dennesersättare . Herrtalmannen förklarade därefter vald till Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen suppleantI skalteutskotlei (). §2 Upplästes föOande till kammaren inkomna skrivelser: Jaganhåller härmed om att bli entledigad från mitt uppdrag som suppleant iutbildningsutskottet. Jaganhåller härmed om att bli entledigad från mitt uppdrag som suppleant itrafikutskottet. Kammarenbiföll dessa framställningar. §3 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Medändring av den preliminära tidsplanen kommer ett bordläggningsplenum attanordnas . §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:55 tillutbildningsutskottet 1976/77:86 tillfinansutskottet §5 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningen 1976/77:106. Regionalpolitisktstöd tid och AB Eiser § 6 Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 1976/77:15med anledning av propositionen 1976/77:58 om regionalpolitiskt stöd tillAlgots och AB Eiser jämte motioner. I propositionen 1976/77:58() hade regeringen efter föredragning av statsrådetÅsling föreslagit att bemyndiga regeringen att ta i anspråk medelfrån förslagsanslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel föravskrivningslån på sammanlagt 24,2 miO. lill och AB Eiserenligt de riktlinjer som förordats i propositionen. Syftet med lånen var attskapa förutsättningar för fortsatt drift vid anläggningar iSkellefteå, och samt Eisers anläggningar i ochSollefteå. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:1341av () och (), vari yrkats att vidanlagande av propositionen 1976/77:58 som sin mening gav regeringen till kännavad i motionen anförts om 1. att sysselsättningsminskning imöjligaste mån borde undvikas i , 2. att en undersökning bordegenomföras för att klarlägga om de båda förelagen uppfyllt sina åtagandenenligt avtal eller myndigheternas beslut, 3. alt åtgärder borde vidtas omden ovanslående undersökningen visade att företagen inte uppfyllt sinaförpliktelser, 1976/77:1345 av herrar andre vice talmannenMagnusson (m) och Ny-hage (m), 1976/77:1346 av m. fi. (s), vari yrkatsatt skulle uppdra åt regeringen att påskynda utredningen inomStatsföretag om ett vidgat statligt ägararrangemang av i första handtekoindustrierna i och alt återkomma till med förslag, och 1976/77:1347 av m. fi. (vpk), vari yrkats att skulle besluta atthos regeringen hemställa om alt denna vidtog nödvändiga åtgärder förett förstatligande av och AB Eiser för att tryggasysselsättningen vid företagens anläggningar i , och ,resp. 1. all skulle bifallapropositionen 1976/77:58, 2. beträffande ökat statligtengagemang i tekoindustrin alt skulle avslå motionerna 1976/77:1346och 1976/77:1347, 3. beträffande frågan omsnedvridande effekter för konkurrensen m. m. att motionen 1976/77:1345 inteföranledde någon åtgärd. 1. beträffande sysselsättningen iBoråsregionen att motionen 1976/77:1341, yrkandet I, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 2. beträffande undersökning avfrågan om och fullgjort sina förpliktelser på grund av lidigareutgivet regionalpolitiskt stöd m. m. att med anledning av molionen1976/77:1341, yrkandena 2 och 3, som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört. FöOande tre reservationer hade avgivits av herrarFagerlund och i , , i Simrishamnsamt , och (samtliga s); Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser 1.beträffande ökat statligt engagemang i lekoindustrin, vari reservanternaansett att ulskollel under 2 bort hemställa att skulle A. medanledning av molionen 1976/77:1346 som sin mening ge re geringen till känna vad reservanterna anfört, B. lämna molionen 1976/77:1347 utan åtgärd. 2. beträffande sysselsättningen i ,vari reservanterna ansett all utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med anledning av molionen 1976/77:1341, yrkandet I, som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande undersökning av avtalen mellanstaten och samt staten och Eiser, vari reservanterna ansett attutskottet - såvitt avsåg undersökning av frågan om och fullgjortsina förpliktelser på grund av lidigare utgivet regionalpolitiskt stöd m. m. -under 5 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1976/77:1341, yrkandena 2 och 3, som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om utredning underparlamentarisk medverkan. Hen (); Detär ganska ofta vi f n. diskuterar branscher som har råkat i kris, och det är juinte första gången som tekoindustrin är föremål för behandling. Vidvarje tillfälle talar man om de höga kostnaderna i svensk industri, och varjegång fokuserar man detta till de höga lönerna, vilka skulle ha haft till föOdatt svenska textilföretag etablerat sig i utlandet. När etablering kom lillstånd i var det också alternativa etableringar i andra länder somutgjorde bakgrunden vid diskussionerna. Det var då staten ansåg att man istället skulle göra en regionalpolitisk satsning i , detta för att gesysselsättning åt arbetslösa i utsatta områden och även för att skaffa arbelelill dem som aldrig kommit in i industrin. Jag anser att denna satsning igrunden var riktig. Vad som förvånar mig idiskussionen om textilindustrin är alt del Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser bara talas omlönekostnaderna och att man sällan hör något om prissättningen inom handeln.Man hör aldrig någon borgerlig tala om delta problem, ulan lar någon upp sakentillhör vederbörande någon facklig organisation, ty de fackligaorganisationerna anser att denna fråga är av avgörande betydelseför den svenska textilindustrins konkurrenskraft. Påfackligt håll inom lekobranschen har jag hört talas om fall där påslaget iaffärerna är procentuellt lika stort oavsett om det är svenska eller utländskavaror. Man brukar som exempel nämna att en vara som importeras för . Samma svenska vara som från fabriken kostar 200 kr.kommer genom det här procentpåslaget upp i ett pris på . kan ingeninbilla mig att det kostar mer att säOa en svensk vara än en importerad. Hademan ett kronpåslag skulle den svenska varan betinga ett pris på , och dåvalde kanske fier den svenska varan än vid del nuvarande prissätiningssystemet.Jag säger delta för att ge en ytterligare dimension åt den svenska tekoindustrinsproblem - vi skall ju inte diskutera prissättningen . Dagensaktuella fråga gäller i stället om staten enligt offertsystem skall satsaytterligare medel för att bevara konfektionsindustrin i . Tyvärr äriJet väl enligt propositionen fråga om ett anstånd . skriver nämligen "att stödet i första hand avser att ge rådrumför att söka åstadkomma varaktig sysselsättning för de berörda i verksamhet sompå sikt kan bedrivas lönsamt". Det är mot denna bakgrund och dessutom motbakgrund av de stora belopp som staten satsat och kommer att satsa som manskall se den socialdemokratiska reservationen 1 vid betänkandet 15 frånarbetsmarknadsutskottet. Låtmig innan jag går in på reservationen anföra några siffror. Vad vi skallbesluta om rör sig om sammanlagt 24,2 miO. kr., varav 15,2 miOoner tillAlgots Nord, vilket betyder en summa pä . FörEiser gäller det 9 miO. kr., vilket gör . Tilldetta skall läggas att i förskott har fått 10 miO. Serman sedan till vad som redan utbetalats i regionalpolitiskt stöd kan mankonstalera, att har fått . plus fri hyra, vilket irealiteten betyder en statlig och samhällelig satsning med belopp somöverstiger de . som utgått direkt till företaget per anställd. Eiserhar fått , vilket per anställd gör . Tillsammans medvad som har utbetalats och det som vi säkerligen kommer au besluta gårsumman upp till 100 miO. Vadsom dessutom är anmärkningsvärt är alt enligt förutsättningarna förlokaliseringsbeslulel och de statliga medlen företagen skulle skapasysselsättning för tillsammans 1 590 personer. finns det 905 anställda,och de skall enligt propositionen och även utskottets betänkande krympa med 220personer, så alt det efter den kommer att finnas 685 arbetsplatser. Ärdet inte riktigt såväl från regionalpolitiska synpunkter som från Nr 77rent ekonomiska all fråga sig, om vi kan hålla på alt pumpa in pengar Onsdaeen den i företag som icke uppfyller sina åtaganden, utan alt omedelbartigångsätta j en utredning om statensägarengagemang i tekoindustrin? den borgerliga majoriteteni utskottet i en akut situation ta upp de mera Regionalpolitiskt långtgåendefrågorna. Om jag gör en välvillig tolkning av vad utskottet stöd tillAlgots skriver, skulle jag kunna få den uppfattningen att längre framskulle och AB även de borgerliga kunna vara beredda att göra ensådan undersökning. Eiser Men i vetskap om de borgerliga partiernasinställning till näringspolitiken och deras vakthållning om det enskildavinstintresset är jag rädd för att deras politik kommer att gå ut på att om detgår dåligt, då skall samhället ställa upp med ekonomiska medel, men går det braskall aktieägarna ta vinsten. Från socialdemokratiskt håll vill vi omedelbartha i gång en utredning om statens insatser inom tekoindustrin. Reservationen1 skall också ses i sammanhang med reservationen 3, där vi socialdemokrater villha parlamentariskt inslag i den utredning som även utskottet anser skall kommatill stånd i frågan om och fullgjort sina förpliktelser pågrundval av tidigare utgivet regionalpolitiskt stöd. Det skulle föra alltförlångt, herr talman, om jag här skulle gå in på alla de frågetecken som finns,trots all AMS i ett remissvar lill regeringen tolkat t. ex. punkten 7 i avtaletmed på annat sätt än de konsulter som den fackliga organisationenanlitat. Men låt mig belysa att meningarna kan vara delade, genom alt citeranågra rader ur en skrivelse som kommit utskottet till hända från . Det heter där; "anställdas kritik har hävdats att pä några punkter inte fullföOt detgamla avtalet med staten. Oavsett hur därmed förhåller sig har det inte pånågot sätt påverkat beslutet om produktionsinskränkningen i . Den nyastyrelsen och verkställande ledningen har inte medverkat vid utformningen avavtalet och uppläggningen av principerna för redovisningen enligt detta.Avtalet är summariskt utformat och kan möjligen tolkas på olika sätt." Härtycker jag att man gör ett halvt medgivande av att det kan finnasfelaktigheter, och nog bör även parlamentariker vid sidan om facket vara med iutredningen. Tilldetta kommer att generaldirektör som fick regeringens uppdrag attförhandla med och om att bevara tekoindustrin i anser altstaten bör la upp förhandlingar med Eiser Invesl om kapitaltillskott och hanskriver, efter att ha redogjort för all man har fått avslag, föOande: "Jagvill till detta lägga, att som en förutsättning för statens köp av halva aktieposten i AB Eiser ingick, att viss sysselsättning under i köpeavtalet angivna betingelser skulle skapas i Norrlandsföretagen. I den mån som denna förutsättning inte uppfylls finns således enligt min uppfattning grund för krav från statens sida på återgång av i varje fall en del av köpeskillingen för aktierna." Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser Vadjag med dessa citat vill påvisa är att det finns olika uppfattningar om avtalenhållils eller om del föreligger avtalsbrott. Nogbör vi som pariamentariker ha ett intresse av att få insyn i hur de pengar somårligen anslås till regionalpolitiken används. Här har vi nu ett konkret falldär vi säkert har myckel alt lära. Vi skall inte bedriva regionalpolitik föratt de som startat företag skall kunna få ekonomisk . Regionalpolitikensmål skall vara att skapa sysselsättning för människor som drabbas avarbetslöshet eller aldrig haft möjlighet att få ett arbele. Är det så alt vi ialltför slor utsträckning har litat på företagen i besluten omlokaliseringsstöd och om det visar sig att vi inte har haft den kontroll som viborde ha haft förutsätter jag att regeringen på grundval av detutredningsresultat som kommer fram vidtar nödiga åtgärder. Ireservationen 2 vill vi socialdemokrater ha ett tillkännagivande tillregeringen om de problem som finns i , som i mycket storutsträckning är beroende av tekoindustrin. Vi vill alt regionalpoliliskainsatser skall sättas in och att dessa skall ta sikte på att breddanäringslivet i regionen. Behovetav nya sysselsättningar i denna del av vårt land slår väl helt klart för varoch en. Inom har sysselsättningen min.skat frän 2 200till 900 anställda och inom hela tekoindustrin med 6 000. Vad detta betyder fören region behöver jag inte tala om. Vi hör ofta uttrycket alt man klararminskningen med "naturlig avgång". Låt oss med en gång göra klart föross att för de samhällen där en industri min.skar sin sysselsättning genomnaturlig avgång uppstår samma problem som om företaget läggs ner, om icke nyaarbelstillfällen tillkommer. Det ärbara den skillnaden all det är denytilllrädande på arbetsmarknaden som drabbas när man talar om naturlig avgång.Detta problem måste lösas även i sådana regioner som . Med det anförda vill jag yrka bifall till de reservationer som ärfogade vid arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15. (vpk): Sysselsättningskrisen griper omkring sig. Arbetslöshet, hot omuppsägningar och permitteringar drabbar allt fier lönarbetare. Regeringensbrist på handling är katastrofal. Den satsar bara på mera bidrag lillföretagsägarna. Men kapitalägarna har än en gång visat alt de inte bryr sig omsamhällsekonomin. De ser bara till sina egna vinster. Vilka föOderna blir församhällel eller för de arbetande av de beslut de fattar bryr de sig inte om.Kapitalägarna spelar med medborgarnas rätt till arbele. De spelar medsysselsättning, utkomst och social trygghet. Slår deras spekulationer fel stårregeringen där och ger bidrag och subventioner ål företagsägarna och säger altden litar på företagarnas ansvar och önskar de arbetande lycka lill. Såfungerar kapitalismen och sådan är den borgerliga regeringens politik! Densvenska textil- och konfektionsindustrin har länge brottats med en strukturellkris. Orsakerna lill den är fiera. varit goda på många håll,men investeringarna har inte gjorts på etl rikligt sätt. Små produktionsenheterhar inte kunnat stå rycken mol utländsk massproduktion, och vissalextilkapitalister har satsat stora belopp i produktion utomlands. De harspekulerat i att kunna ha en ännu mer skärpt utsugning av arbetare i andraländer än här hemma. Ochändå har de utsugit nog här hemma! Textil- och konfektionsbranschen haransetts vara lämplig kvinnosysselsättning - den kvinnliga arbetskraftenvärderas lågt. På det viset har textilbaronerna tjänat på kvinnoförtrycket. Dehar förvandlat textil- och konfektionsbranscherna till låglönebranscher. Detfinns ett samband mellan detta och icke helt rationella produktionsmetoder. Detär de arbetande som har fått sitta emellan för detta, inte bara genom pressadarbetstakt och genom ett dåligt löneläge. har derassysselsättning ständigt hotats av den strukturella krisen och avföretagsutfiyttningarna utomlands. Detär kommunisternas fasla övertygelse att textilkrisen i landetbara kan lösas i ett sammanhang. De statliga insatserna i branschen - som ihuvudsak utgjorts av stöd lill kapitalägarna eller stöd-beställningar - harvarken varil rikliga för alt komma till rätta med krisen eller ens tillräckligautifrån deras egna utgångspunkter. Oriktiga har de varit därför alt det integår att satsa på de kapitalägare som kört branschen i botten. AlgotsNords och Eisers verksamhet i norra är exempel på hur i och för siglovvärda försök att skapa sysselsättning i de nordliga länen misslyckas när manlitar för myckel till privatkapitalet. I dessa företag har staten pumpat inmångmiOonbelopp för att få dem att starta verksamheten och för alt få dem altsedan inte ställa arbetskraften ulan arbete igen. I Eiser har staten köpt halvaaktiestocken. Mennu tänker regeringen dels späda på de statliga insatserna för dessa företag,dels acceptera att fiera av de anställda mister sina arbeten. Detta görs intebara i en allvarlig situation för sysselsättningen i hela landet; det görsockså helt kortsiktigt och planlöst, åtminstone om man får tro arbetsmarknadsutskottet- i utskoilets skrivning, som också åberopade, heter det attriksdagen inte bör "i det här sammanhanget, där det gäller att avregionalpolitiska skäl komma till rätta med en akut situation, ta ställningtill mera långsiktiga frågor som den framtida ägarstrukturen m. m. avtekoindustrin". Utskottetförespråkar här uttryckligen kortsiktig planlöshet och visar all man inte harförstått alt det inte längre går att salsa på privatkapitalisler i det härsammanhanget. Det som föreslås är ingen lösning - del är snarare en defensivhållning, en reträtt, som kanske kommer att leda över i den totalanedläggningen. Risken finns, och jag vill fråga industriministern; Är det nuframlagda förslaget om nedskärningar i och bara ett förstasteg'' Kommer regeringen - om den nu mot förmodan får sitta kvar efter 1979 årsval - att acceptera alt verksamheten ytterligare skärs ned eller hell upphör?Att regeringen accep- Regionalpolitisktstöd lill och AB Eiser A'egionalpoliliskt stöd till och AB Eiser lerar detta ligger såväl ipropositionen som i utskottsmajoritetens skrivning i belänkandet. Ioch för sig måste tekokrisen lösas i etl helhetssammanhang. Men när det gällertekoindustrierna i norr - områden som är så utblottade på färdigvaruindustrioch lätt industri - är omedelbara åtgärder helt nödvändiga. Diirför kräver vietl direkt förstatligande av de berörda företagen. Staten skall inte barabehöva stå för de finansiella riskerna och ta ansvaret i efterhand Staten måsteredan nu effektivt gripa in och rädda sysselsättning av ansvar mol deanställda och de orter det är fråga om. Motbakgrunden av de stora satsningar som staten redan gjort ekonomiskt i Eiseroch är något längre utredningsförfarande inte av nöden. Riksdagenborde redan nu hemställa hos regeringen att den vidtar nödvändiga åtgärder föratt förstatliga och AB Eiser fiir alt trygga sysselsättningenvid företagens anläggningar i , och resp. ,och . Jag ber härmed att få yrka bifall till vpk:s motion 1976/77:1347 med dekrav som jag här redogjort för. Åren 1972 och1973 slog den dåvarande socialdemokratiska regeringen på trummorna och stöttei trumpeterna för de krafttag som gjordes i föratl skapa nysysselsättning. Satsningen gjordes inom tekobranschen, vilket innebar alt mångatidigare icke yrkesverksamma kvinnor kunde få jobb. Deregionalpolitiska satsningarna i , , , ,och var naturligtvis riktiga. Visst behövs det fier jobboch mer differentierad industriproduktion på de platserna. Från deutgångspunkterna finns det absolut ingen anledning till kritik.Över-enskommel.serna med och innebar att, efter en uppbyggnadsperiod,nära I 600 personer skulle få nya jobb där uppe. höll inte de här stoltaplanerna, och det är att beklaga. I stället ligger ett akut hot omnedläggning av hela verksamheten. I det läget känner naturligtvis den nyaregeringen sitt ansvar och har presenterat ett förslag, som avseratt förhindra omedelbar nedläggning och syftar-del vill jag kraftigtunderstryka- lill att konsolidera och permanenta de här företagens verksamhetpå ungefär den nivå där den nu befinner sig. har staten, som herrFagerlund har påpekat, satsat betydande belopp; nära 70 miO- kr. i olikabidragsformer och nära 10 miO- kr. Betydande stöd har också utgått föratt lösa företagens lokalproblem. Därtill kommer alt staten köpt avaktierna i för 45 miO. och tillskjutit 10 miO. Det är alltså myckel avsevärda satsningar som har gjorts under dehär åren. Det regeringsförslag som vi nu diskuterar innebär all staten skallsatsa ytteriigare 24,2 miO. Lånen skall vara ränte- ochamorieringsfria och under den tiden också skrivas av iden mån som den angivna sysselsättningen upprätthålls i Utskottethar anslutit sig till den här lösningen. Stödet skall ges inom ramen för del s.k. offertsystemet, dvs. att verksamheten inte enbart skall bedömas medutgångspunkt i företagsekonomiska kalkyler, utan de samhällsekonomiskafaktorerna skall också vägas in. Av det skälet är då staten beredd att gå inoch betala en del. Jagtycker att borde observera den synen på frågan även i detkortsiktiga perspektivet. Hennes argumentering här gick ut på att manenbart tog fasta på de företagsekonomiska kalkylerna. Så är ju icke fallet. Regeringsförslagetskall ses som en kortsiktig lösning - man bör vara på del klara med det. Nugäller det att så fort som möjligt finna lösningar som gör att produktionen kanbedrivas med vanliga lönsamhetskrav. Det gäller att finna sådana lösningar attföretagen kan framställa produkter som kan säOas till konkurrenskraftigapriser. För att klara de problemen måste den allmänna närings- ochskattepolitiken få en vettig utformning. Men när det gäller tekobranschenräcker säkert inte det. Specialriktade åtgärder måste till dessutom - det ärregeringen och utskottet fullt medvetna om. Därför sägs det klart ut att härkommer en fortsättning för att man skall kunna komma lill rätta med de meralångsiktiga frågorna. Till arbetsmarknadsutskottets betänkande har ju fogats trereservationer. Den första är av principiell art. kommunisternasyrkande har ett innehåll likartat med vad som står i reservation nr I, men ärmera långtgående. Reservanterna frågar sig om man skall ändra ägarförhållandenaför att komma till rätta med problemen. Socialdemokraterna ger inget direktsvar på frågan, medan däremot kommunisterna begär omedelbarsocialisering. Detfinns därför kanske skäl att fråga om han vill socialiserahela tekobranschen. Är det vad ert förslag innebär? Eller är del kanske så attalla företag som får regionalpolitiskt stöd, där alltså staten är med på etteller annat sätt i agerandet, skall socialiseras? I så fall är det ell mycketlångtgående socialiseringskrav som socialdemokraterna här för fram jämsidesmed de många tidigare som vi diskuterat när det gäller läromedel, läkemedelosv. Tillyrkandet om socialisering skall sägas för det första alt staten redan har, somjag sagt, 50 96 av aktierna i och således etl mycket betydandeinflytande över det förelaget. Fördel andra finns inte anledning alt i samband med den här mer kortsiktigalösningen ta upp en principiell debatt om ägarstrukturen. Skall detta göras fårdet rimligen ske i del senare sammanhanget, då de mer långsiktiga lösningarnapresenteras. Fördeltredje vill jag för min egen del säga redan nu att det avgörande för om de nudiskuterade företagsenheterna skall kunna ge trygga jobb åt de anställda inteär vem som äger förelagen, utan det helt avgörande är marknadsförutsättningarnaoch skötseln av företagen. Regionalpolitisktstöd till och AB Eiser Regionalpolitisklstöd lill och AB Eiser Sädanahär regionalpolitiskl motiverade stödåtgärder kan naturligtvis skapa problemför företag i andra delar av landet inom samma bransch. I företag som inte fårmotsvarande hjälp att bära kostnaderna i en av import hårt pressad branschfinns naturligtvis en berättigad oro för att sysselsättningen hotas. Fleravarsel har också givits inom andra lekoföretag. Sambandet mellan de härföretagens problem och insatserna för att hålla i gång de nu diskuteradeNorrlandsföretagen är inte alltid så lätt alt genomskåda. Men det arnaturligtvis, som ulskollel säger, viktigt att regeringen håller ögonen pådetta och ingriper i den mån del visar sig motiverat. Det är en självklaruppgift för en regering - och något tillkännagivande av att det skall göras,som socialdemokraterna vill ha gjort, är därför helt onödigt. Densista reservationen i betänkandet, nr 3, tar upp frågan om hur haranvänt de statliga stödinsatserna. Facket har ifrågasatt om del uppräliadeavtalet har följts eller ej. Utskottet vet om att undersökningar har påbörjatsför att bringa klarhet i om beskyllningarna är berättigade eller ej. HerrFagerlund var inne på det och redovisade en del av vad som gjorts. Vi menar attdet är mycket angeläget alt de här sakerna reds ut, så att del inte finns någraoklara frågor kvar när vi har satt punkl i den här debatten . Detgår inte alt få den klarheten . Det får ske framöver.