prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — Skall dessa handläggare vid länsslyrelserna påell meningsfulli sätl kunna sköta de uppgifter som enligt proposilionen ochutskottet skall åligga dem, kommer antalet riänster inte att varatillräckligt, i varie fall inte i de slörre och befolkningsrika länen. Närstorstadslänen har fått sina riänsler, får de andra länen troligen bara enriänst vardera. Då vederbörande innehavare har riänstledigi, semester ellerannan ledighet kan ingen klara dessa uppgifter på , utan de blirlagda på hög. Man kommer, som jag lidigare sade, i dessa län inte atl på ellmeningsfullt sätt kunna handskas med dessa uppgifter. Skatleulskottelanser, även om man avstyrker motionen, all del finns skäl för ett utökat anlalriänster, och man säger på elt annat ställe i sitt belänkande att det inte äruteslutet att mitt yrkande kan komma att tillgodoses . Med anledninghärav, herr lalman, har jag inte heller på denna punkt något särskill yrkande. Så,herr talman, vill jag bara med några ord beröra det förslag om ett nyll öl somvi behandlar i dagens diskussion. Vad som kommer att sägas om skullestanna för att besluta införa detta nya öl, kan vi nog alla länka oss. Utöverdel förhållandet att delta öl är alkoholsiarkare än den vanliga pilsnern, somhar 2,8 96 alkohol, vill jag framhålla alt ett beslut om ett nytt öl kommer attföranleda den kapitalstarka bryggerinäringen all sälla i gång en ny storreklamkampanj, precis som den gjorde när mellanölet infördes . Jag ärdessutom övertygad om att våra massmedia, t. ex. TV och radio, som vanligt isådana sammanhang välvilligt kommer atl ställa upp och hjälpa lill med denreklamen. Del är en av orsakerna till all jag från denna talarstol vill uttalamin förhoppning om atl skall avslå den molion det gäller och stå fastvid det beslut som vi fattade . I detta anförandeinslämde i Vikmanshyltan (c). i (fp): Förstora inte upp ölproblemel! Dramatisera inte mellanölet! Defältropen har nått oss här , och de har uttalats av del strävsammaparet . lanölets tillskyndare ochherr Wennerfors dess främste försvarare. Båda erkänner att vår alkoholpolitikinte har lyckats genomföra de intentioner som tidigare haft, men manpekar inte heller på vägar ur problemen. Snarare hopar sig frågetecknen. Jagtror att herrar Sträng och Wennerfors tyvärr sitter fast i de tankegångar somalltför mycket präglade alkoholteorier. Det var framförallt tre tankegångar som det gällde. Den första var övergångsfilosofin, varsföreträdare sade: Ge svenska folkel ett gott öl, och det kommer alt drickamindre starksprit och vin! vet vi att del var fel. Spritkonsumtionen liggerkvar - och har ökat - på en mycket hög nivå. Vindrickandei har tilltagitkraftigt och nya grupper har genom mellanölel fångals in i ett alkoholberoende,som många inte orkar bryta med. Denandra tankegången byggde på utvecklingsoptimismen. Man sade: Får folk bällreekonomi, slörre bostäder, bättre arbetsmiljö och meningsfullafritidssysselsättningar kommer alkoholdrickandet auiomatiskl atl avta. Ocksådet var fel. Vi har fått en förbättrad ekonomi och bättre sociala miljöer, menändå har alkoholkonsumtionen ökal. Deniredje tankegången var fotad på smakargumentet: elt gott öl måste ha en vissalkoholstyrka. Det var det "vetenskapliga" tillbygge man log lill.Också det var fel. Vi vet att det går all göra ett gott öl med lägrealkoholhalt. Dethar även sagts i denna debatt att vi skall sätta in alkoholbrukel i sittsociala sammanhang. Det är ett riktigt krav. Man har pekat på all social misärbidrar till drogmissbruk. Del är också rätt. Men del är bara den ena sidan avsaken. Del måsle också sägas all alkoholbruk i sig självt leder till socialmisär och försätter de svaga grupperna i en än sämre situation. Detla faklumhar dock inte övertygat de av mig apostroferade talarna. De kämpar patetisktför att ha ölet kvar, jag höll på att säga i vilken form som helsl. Det är långt mellan de alkoholpolitiska reformerna i . Dagensalkoholpolitik bygger i princip på ett mer än beslut Därför ärdet viktigt atl del riksdagsbeslut som vi skall ta får ell sådaniinnehåll alt vi med tillförsikt kan se an då alkoholpolitiskabeslut skall utvärderas. Hur ser då dagensalkoholpoliliska situation ut? Alll fler och alll yngredricker alltmer alkohol. Aldrignågonsin tidigare under detla århundrade har alkoholkonsumlionen per invånarei varit så hög som . Det går att avläsa i sjukfrånvaro ochproduktionsbortfall. Direkta och indirekta alkoholskador belastar vårakutsjukvård med miljardbelopp och tar i anspråk stora medicinska ochpersonella resurser. Variredje person som omkommer i trafikolyckor gör del på grund av alkoholpäverkan.Detta innebär att 300-400 människor varie år i möter irafikdöden pågrund av rattonykterhet En människa varie dag, , dödas därför atthelnykterhet i trafiken inte är självklar. Mängderav våldsbrott skulle aldrig begås om alkoholen hade en mer undanskymd tillvaroän den har i dagens kulturmönster. Konstruktivaåtgärder behövs för ett nyktrare och mänskligare samhälle. Det finns säkertinga enkla lösningar, och det räcker inte med enstaka insatser. Det behövssocialpolitiska reformer. Det behövs insatser som engagerar ungdomen i positivoch meningsfull verksamhet. Vi behöver en förstärkning av nykterhetsvårdensresurser. Men vi behöver också restriktioner för all hejda det alltför sloraalkoholbrukel. Denalkoholpolitiska utredningen - APU - tog på sig. 1 nära utreddeden svenska folkets alkoholvanor. Del var en ingående analys, och den gav mångaviktiga svar. Där gjorde utredningen med dess ordförande , som jagnu ser i kammaren, ett utomordentligt fint arbete. Men del hela hade också ennegativ sida: var politikerna myckel passiva.Lagstiftarna valde atl vänta och se. fick vi bl. a. eltmellanölsmissbruk som trängde myckel långt ned i ungdoms- och barnåldrarna. Närremisstiden för APU hade avslutats blev ullovad enalkoholpolilisk proposilion . Tyvärr kom del inget förslag frånden socialdemokraliska regeringen. Iregeringsdeklarationen ullovar den nylilllrädande regeringenelt samlal alkoholpoliliskl program. Del är del som har att laställning till . Som helhet vill jag säga all del är ell bra förslag. Enviktig princip slås fast som en grund för samhällels alkoholpolitik;alkoholbruket måste begränsas. Bruk och missbruk hör samman. Det går inte attkomma till rätta med missbrukel om inle bruket minskar. Det är en riktigutgångspunkt, och den ligger till grund för de förslag som regeringen lägger. Vidarefastslås värdet av en alkoholfri uppväxttid, en aktiv information när detgäller alkoholbrukets vådor och ökat stöd till nyklerheisorganisalionerna. knyts till socialslyrelsen och får i uppgift alt aktivtfölja det alkoholpolitiska skeendet. Prisinslrumentet avses alt användas meraktivt i alkoholbekämpande syfte. De alkoholfria miljöerna bör stärkas ochvidgas. Menregeringsförslaget hade också brister. På flera punkter var resonemangetmotsägelsefullt, och flera i och för sig goda målsällningar följdes inte upptillräckligt av konkreta åtgärder Skatieulskollei har, efler hörande avsocialutskollei, gjort en förnämlig överarbetning, rättat till en deloformligheter, förtydligat målsättningen och klarare stakat ul den färdriktningsom behövs för alt få en aktiv alkoholpolitik. Imoiionen 1532 har jag tillsammans med motionärer från yllerligare två partiertagit upp frågan om samhällels slöd till alkoholfria restauranger och påpekatdet avsevärt försämrade konkurrensläge dessa har i förhållande lillanläggningar som bedriver spritservering. Sedan1955 finns en låneform för alkoholfria reslauranger Proposilionen föreslår enavveckling av dessa lån då socialministern anser atl de inte givit önskatresultat. Han hänvisar lill alt endast ett begränsat antal lån har kunnalbeviljas. Påslåendet all den nuvarande låneformen inte fungerartillfredsställande är riktigt. All endast elt fåtal lån har kunnat beviljaslär dock inte bero på atl projekl har saknats, utan fastmer på alt ettregelsystem som är förknippat med dessa lån har gjort dem svårtillgängliga.Propositionens resonemang om all alkoholfria miljöer bör stödjas och stärkasborde i stället ha lett fram till att denna låneform reformerats, Imoiionen har vi särskill pekat på de alkoholfria motellens situation. Inomiraflken är det ju synneriigen vikligi med helnykler! Enligt vårmening borde detta leda lill all i princip alla anläggningar som i första handberiänar bilisterna borde vara alkoholfria. Ibörian av 1950-talel tillämpade Kungl. Maj:l och kontrollslyrelsen en policysom innebar att motellen inte erhöll rättigheter för rusdrycks-utskänkning.Denna princip har sedermera uppluckrats. Enligl vår mening ärtrafiknykterhelen så väsentlig, att del finns anledning till särskildåterhållsamhet när det gäller all bevilja rälligheler till sådana anläggningarsom i huvudsak är avsedda atl beriäna molorlrafiken. Ellannal problem för de alkoholfria anläggningarna är del ogynnsammakonkurrensförhållandet Restaurangbranschen i omsatte mellan4 och . 65 96 av denna omsättning avsåg mal. Resterande 35 96avsåg försäljning av sprit, vin och mellanöl. Brullovinsten vid försäljning avalkoholhaltiga drycker torde ligga , vilket medför en väsentlignettovinst för rörelsen. De alkoholfria anläggningarna kommer därigenom i eltogynnsamt konkurrensläge. Parentetisktkan också nämnas att konkurrensförhållandet yllerligare snedvrids genom att deanläggningar som har alkoholförsäljning också har rätt att ha s. k. enarmadebanditer. Intäkterna från dessa lär uppgå till ett par hundra miljoner kronorom årel. Tidningen påvisar atl det statliga SARA-bolaget genom spel tagit in över 20 milj. kr., vilkel innebar ca 496 av den totala omsättningen vid förelagets hotell och reslauranger. Deltaexempel är inte sagl för all uttala några sympatier för de enarmade banditerna- tvärtom. Jag anser att de borde försvinna. Men exemplet ger ändå ett beskedom hur slorl övertag i konkurrenshänseende som hotell med rusdrycksutskänkninghar i förhållande lill alkoholfria motell. I motionen framhålls alt alkoholenoch intäkterna av de enarmade banditerna ger företag med spriträttigheter enextravinst av av omsättningen. Delta ojämna konkurrensförhållandekan inte kompenseras genom någon rationalisering. Föregen del hoppas jag alltså att banditerna snarl förbjuds. Del skulle även ge enförbällring av konkurrensläget Men även om ell sådant beslut fattas, måslesamhället känna ett ansvar för atl neutralisera också alkoholen somkonkurrensfaktor. Den lagstiftning vi haft på della område kan intestå i samklang med en ansvarsfull alkoholpolitik. Om de alkoholfriamiljöerna skall kunna bevaras och vidareutvecklas är snabba åtgärder frånstatsmakternas sida påkallade. Kortsiktigt kan man rälta till konkurrensförhållandetgenom temporära bidrag. På längre sikl kan man tänka sig en lånefond som germolsvarande effekter. Utskottet delar socialministerns uppfattning att denalkoholpoliliska nämnden bör pröva den här problematiken. Men utskottet gårbetydligt längre än regeringsförslaget Man föreslår alt en sådanprövning sker med förtur, och dessulom framhåller ulskotiet att den fråga vihar aktualiserat beträffande motellens konkurrenssilualion synes vara"förriänl av särskild uppmärksamhel". Genom skatteutskottels förslag i denna del får socialministern ellutmärkt slöd när han har att fullfölja riksdagsbeslutet Utskottets reellabifall till vår motion är en viktig pusselbil i den bild man tecknat för enframtida bättre alkoholpolitik. Jagber att få yrka bifall till skalieulskotlels hemställan i belänkandel nr 40. Idetta anförande inslämde (). På förslag av herr lalmannen beslöt kammaren attuppskjuta den fortsatta överiäggningen om dessa betänkanden lill . §5 Anmäldes och bordlades belänkande 1976/77:20 med anledning av proposilionen1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. jämte motioner 1976/77:17 med anledning av proposilionen1976/77:67 om ändrad organisation för jordbrukets högskolor, m. m. jämtemotioner §6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:139 av () till herr industriministern om sysselsättningsfrämjande åtgärderinom kommun: kommun har - i likhet medövriga delar av - fått belydande sysselsättningsproblem. Dessaproblem har inte - till skillnad från på vissa andra orter - uppkommituteslutande genom att ett enstaka företag eller en enskild bransch skapal denuppkomna situationen. Del handlar i stället om en fortgående ulveckling. Nässjöhar vuxit fram som samhälle med järnvägen som bas. Från utstrålar sexolika järnvägslinjer. SJ har sedan begynnelsen varil den dominerandearbetsgivaren på orten. Rationaliseringar inom SJ- vilka i princip säkert varil nödvändiga - har emellertid lett lillalt jusl råkat särskill illa ut. Betydelsefulla händelser i detta sammanhang är att SJ:s trafik- och banseklion flyttade lill . Fortgående rationaliseringar har nedbringat antalet anställda vid från omkring 1 400 i börian av 1960-lalet lill drygt 900 Nedläggningen av de s. k. elektrobyggnaderna som beslutades av SJ kommer att leda lill en ytterligare minskning av antalel anställda. Påden offenlliga seklorn i övrigt skall nämnas förstatligandet av polisväsendetoch den nya domkretsindelningen med som cenlral-resp. kansliort, vilketockså haft ur sysselsäliningssynpunkt negaliva verkningar i . hade tidigare en tillverkning i som sysselsatte ca 160personer. flyttades emellertid hela lillverkningen lill , ochfabriken lades ned. Isamband därmed utlovade dåvarande flnansministern att Nässjöskulle erhålla en slallig ersättningsindustri. har emellertid ingethänt därvidlag. Påden privata sektorn kan bl. a. nämnas nedläggning av f. d. HSB:s, sedermera ABWST-Hus, lidigare tillverkning i kommunen av kökssnickerier, nedläggning avtextilföretag och en skofabrik. För sedan varsladeockså kommunens ledande privata förelag - - om varsel avmellan 35 och 50 riänstemän. Dessa har erbjudits anställning inom företagels verkstadstillverkning, vilket emel lertid ej accepterats av de berörda. Deltahar lett till en befolkningsminskning i kommunen med ca 1 300 personer under1970-lalel. I delta bekymmersamma läge kommer då beskedel all Konfektions ABRang - som sysselsätter ca 200 anställda, huvuddelen kvinnor - nu skall lägganed sin verksamhet. Idetla sammanhang måsle även påpekas all är i ell besvärligt läge när detgäller landsvägskommunikalioner. Den viktigaste förbindelselänken med E4 - väg31 - är i dåligt skick, och en planerad ombyggnad har på grund av medelsbrislundan för undan skjutits . Den kommer enligt nu gällande planer ejall vara färdigbyggd förrän tidigast om lio åt Vadsom är särskill olyckligt när det gäller problem är all man förgävesförsökt flnna en helhetsbedömning och en övergripande planering från statenssida. Olika delar av den statliga verksamhelen har ryckts borl från utanatt della kompenserats genom tillskott från annat statligt håll. Även inom enspeciell sektor - t. ex. SJ - har en helhetssyn på verksamheten inom ortensaknats. statliga utlokalisering som ägl rum i två huvudomgångar har icke Nässjöfått någon del trots att detla varil i hög grad angeläget. tanke på framtidenframstår det som nödvändigt atl vidtagaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapa en stabil grund för Nässjökommuns framtid. Eftersom en betydande del av de problem som vidlåder kommunenär förorsakade av indragning av samhällels sysselsättningstillfällen, är detrimligt att staten här tar sitt ansvar och vidtar de erforderliga åtgärdernaför all vända utvecklingen räll. Bland sådana åtgärder kan särskill nämnas två: Den ersättningsindustri somutlovats i stället för bör komma till stånd. Enligt gällande bestämmelserkan lokaliseringsstöd utgå även till orter utanför det allmänna stödområdet dåsärskilda skäl föreligger. Sådana skäl föreligger enligt min meningbeträffande kommun. Kommunen bör därför erhålla lokaliseringsstöd enligtvad som gäller för del allmänna stödområdet. Dettaär framkomliga vägar. Med tanke på kommunens situation brådskar det. Del ärnödvändigl atl vidtaga omedelbara åtgärder för att rädda sysselsällningen ikommunen. Detta gäller såväl avseende de aktuella friställningarna som åtgärderför alt i stort och lösa de problem som i betydande utsträckning äravhängiga av statens lidigare negaliva åtgärder. Medanledning av det anförda vill jag till herr industriministern framställaföljande två frågor: Är statsrådet beredd atl tainitiativ för all lokaliseringsstöd enligt de bestämmelser som gäller för detallmänna stödområdet skall utgå lill kommun? Finns några planer på att geNässjö den statliga ersätlningsinduslri som utlovats från den gamla regeringenssida? 1976/77:140 av herrLövenborg (-) till fru bostadsministern om ålgärder mol hyreshöjningar: I pågår tillbaka en intensivkamp mot de orimliga hyreskostnaderna. De höga hyrorna är självfallel ingentingunikt för . De är ett gissel och en plåga för löntagarna runt om iSverige, men den hyreskamp som pågår i det området bör riäna som enväckarklocka och ett tecken på alt måttet snart är rågat. Hyreshöjningarna har gått snabbi och är av stort format. I vissabostadsområden har hyran fördubblats , i andra har samma utveckling skettpå . nya bostadsområden som växt upp i under de senasie åren kan man medskäl misslänka att byggkapiialei skott sig långl mer än vad som brukatbetecknas som normalt I samband med den byggrusch som igångsattes när mantrodde att 80 skulle byggas är del uppenbart atl de kapitalägande,dvs, banker och byggkapital, log ut allt som var möjligl, vilketockså avspeglar sig när det gäller byggkostnaderna. Noteras kan exempelvis attbyggkostnaderna i i stort sett låg 15 96 högre än i , vilketverkar märkligt. Överhuvud taget slår del klart all byggkostnadernas kraftiga ökning ärvärd ett speciellt studium, Enbarl de kraftiga ökningarna under första kvartaletdella år ger anledning lill misstanken all entreprenörer och tillverkare inombyggbranschen skor sig genom att räkna upp högre kostnader än vad som ärmoliveral mot bakgrund av den allmänna pris- och löneutvecklingen. sleg byggnadskostnaderna med 25 96, vilket självfallel slårigenom på hyran. Dekrav som hyresgästerna ställer är stopp för nya hyreshöjningar och attsamhället ingriper mot de ytterst ansvariga för utplundringen. I fokus kommerdå byggmonopolen, spekulanterna och storbankerna, som har samverkat för atldriva upp bostadskostnaderna till en oskälig nivå. Kampenmot de höga hyrorna utgör en viktig del i försvaret av de arbetandes standard.Under börian av efterkrigstiden fanns tendenser att söka utforma en bällrebostadspolitik, men de posiiiva målsättningarna har undan för undan raserats.Lågräntan övergavs, och uppgår enbarl kapitalkostnader, räntor ochamorteringar på bostadslån till två tredjedelar av hyran. Alltmer fjärmar mansig från den enda rimliga målsättningen när det gäller bostadspolitiken,nämligen att alla medborgare skall beredas goda bostäder lill rimliga priser. Eflerde förändrade planerna när det gäller 80 slutade också inflyttningenlill . Trenden har vänt, vilket också har inneburii all det i kommunenfinns elt stort antal lomma lägenheter. Enbart i ell område, , står idagens läge en fjärdedel av alla lägenheter i höghusen lomma. Det är uppenbartau bostadsföretagen försöker kompensera sig för de kostnader detta medför ochall hyresgäslerna också i andra områden kommer i kläm. Den situationen innebärockså en ekonomisk belastning för kommunen som inle kan vara rimlig. På mångaandra håll i landet är situationen enahanda - tomma lägenheter, vilket framföralll beror på orimligt höga bostadskostnader. De snabbt stigandebyggkostnaderna kommer alt förvärra silualionen. Del är dags för åtgärder frånregeringens sida. Mol bakgrund härav ber jagatl få framställa följande frågor: Avser regeringen att vidtanågra åtgärder för att klariägga om byggkostnaderna på senare lid tillåtitsstiga mer än vad som kan motiveras med hänsyn lill pris- ochlönekostnadsstegringar, och vilka åtgärder ämnar regeringen vidla om så visarsig vara fallel? Vilka ålgärder i övrigt ämnarregeringen vidta för atl stoppa hyreshöjningarna? § 7 Meddelande omfrågor Meddelades all följandefrågor framställts 1976/77:402av i (s) till fru statsrådet omarbelslivsorientering för lärare: I SIA-propositionen (1975/76:39) föreslogs medelför arbetslivsorientering för lärare. Förslaget godkändes av . Ännuhar inte tilldelade medel utnyUjats. Arbetslivsorienteringen för lärare harinte startats. Avvilka skäl har den delen av lärarutbildningen som avser arbelslivsorienteringinte kommit i gång under innevarande läsår så som av-setts? 1976/77:403av i (s) till herr industriministern om åtgärder motflyttning av industri i vissa fall: är etablerade i iVärmland. Här byggdes en ny fabrik avsedd för 225-250 anställda. Löftena om 225 arbetstillfällen, som fabriken byggdes för, harlångt ifrån infriats. Isamband med etableringen i ställde staten upp med ca 11 milj. kr. Därtill har företagel erhållit utbildningsstöd medbetydande belopp. Denstatliga satsningen var av avgörande betydelse för atl elableringen skulle skei . Nuhar planer på atl fiylta en viss del av lillverkningen frånNykroppa, och härvidlag har företagets ledning fattat beslutet om förflyttningav tillverkning av skåp mot fackets önskan. lokala förhandlingarna, som medbeslämmandelagen påbjuder, presenteradefackklubbarna (Metall, SIF och SALF) ett gemensamt kompromissförslag, menföretagsledningen intog en negativ allilyd. Jaganser det nödvändigl alt, om de nuvarande reglerna för lokaliseringsstöd m. m.inte är till fyllest för överenskomna motprestationer från företagens sida,komplettera dessa. Underåberopande av det anförda vill jag ställa följande fråga till herrindustriministern: Vilkainitiativ avser statsrådet ta för att förhindra alt företag, som kommit lill enort som ersättningsindustri och där samhället satsat slora pengar, skall kunnafatta beslut på egen hand om alt flytta delar av produktionen? 1976/77:404av () till herr justitieministern om ekonomisk gottgörelse åtsvenska fiskare med anledning av oljekataslrofen i : Den svåra oljekataslrofen på kaneventuellt komma atl skada svenskt fiske såväl inom de områden av därSverige genom förhandlingar erhållit avtal om rätt till fiske som inomSkageraks och Kallegalls vallenområden. Medanledning härav vill jag till herr justitieministern ställa följande frågor: Vem är enligl internationelljuridisk uppfattning atl betrakta som närmast ansvarig för händelser som kaninträffa under arbetet med oljeborrning - händelser som kan få ödesdigrakonsekvenser för utomstående? Vilka möjligheter har Sverigesregering att för de svenska fiskarnas räkning begära skadestånd om så skullebli aktuellt? 1976/77:405av () till herr kommunministern om beredskapen motoljekalastrofer: Den inträffade och fortfarande pågåendeoljekataslrofen på har slarkl accentuerat behovet av informationbeträffande den beredskap som finns speciellt i de nordiska länderna för allmöta liknande olyckor. Medanledning härav vill jag lill herr kommunministern slälla följande frågor: Vilken beredskap finns f. n.uppbyggd av de oljeexploaterande länderna - inkl. och - för attmöta oljekatastrofer inom Nordsjöområdel? Vilka resurser förfogar densvenska beredskapen över och hur ingår dessa i del nordiska samarbetel påområdet? Anser statsrådet alt den nuvarande nordiskakatastrofberedskapen mol oljeskador är tillräcklig? 1976/77:406 av herrAhlmark i (m) till herr budgelminislern om hundskattens utformning: har i betänkande SkU 1975:9 funnitskäl förorda alt gällande regler för hundskatt omprövas. Utskottet anför bl. a.att varie kommun inom fastställda gränser bör få bestämma hundavgiftens slorlekoch, om skäl föreligger, även differentiera avgiften med hänsyn till t. ex.lälorisgrad. Riksdagenbeslöl i enlighet med hemställan att av regeringen begära förslag om införandeav hundavgifi i överensstämmelse med vad ut- att ta initiativ för att förverkliga den begärda förändringenav hundskattens utformning? 1976/77:407av () till fru statsrådet om elt mera förståeligtmedicinskt språk: