prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:139 Förhandlingarnaleddes till en början av herr andre vice talmannen. §1 Stålindustrin (forts.) Fortsattes överläggningen om näringsutskottets belänkande 1976/77:42. Hen () kortgenmäle: Jag skulle vilja göra några kommentarer lill vad ,företrädare för majoriteten i utskollel, sade. Det är emellertid litet svårtatt göra det,-eftersom han på en rad punkter underlät all precisera sig ochhöll sig till mera allmänna uttalanden. Jag skall ändå ta upp några saker ochanföra en del synpunkter. Närdel gäller handelsstålverken pågår f n. etl arbete inom två olika organ. Delförs förhandlingar mellan de här tre stora stålverken om en eventuellsammanläggning. Utöver della har del tillsalts en arbetsgrupp - med en statssekreterarei industridepartementet som ordförande - för att titta på en rad saker i det här sammanhanget. Nulitar lill att den här arbetsgruppen skall klara av allting, ävenägarförhållanden. Hur skall nu det gå till när förhandlingarna förs mellan tresjälvsländiga bolag? Skall arbetsgruppen kunna ändra på det? Jag tror inle pådelta - men det är den förklaring som har. Mankan då fråga sig på vilka grunder arbetsgruppen skall kunna göra det. Finns dethär någon ideologi? Finns del någon som helst långsiktig planering och någraprinciper för hur man skall handla i det här sammanhanget? Nej, del finns delinte! Detär arbetsgruppen som skall lägga fast det långsiktiga åtgärdsprogrammet.Följaktligen har varken eller industriministern någonting av idéereller program för en lösning av de här problemen. Jag kan naturligtvis hållamed om att etl program i detalj sedan måste utarbetas av en arbetsgrupp. Men mitt i allt della görherr en helomvändning - ett lappkasi - och säger: Vi i centernär beredda all gå myckel långt när det gäller statligt ägande; är beredd att se till atl det blir ett dominerande statligt engagemang på den här punkten. Jag hoppas atl har rätt i delta, men då kan man fråga sig varför industriministern skickar upp sin statssekreterare till utskottet för att ge helt andra upplysningar. Vad jag mesl förundrar mig över är all industriministern - om han nu är beredd till etl så har stort statligt engagemang - går ul och säger Är delför att ge de statliga förhandlarna ett sämre underlag och de privata ellbättre. Mendet roligaste är när försöker tolka Åslingdoktrinen. Här finnsnågonting fint, säger han, en idé som man verkligen kan leva på. För se,"vi i arbetarrörelsen" har fält en lagstiftning som skall ge deanslällda medinflytande och samhället insyn, och därför kan vi användaÅslingdoktrinen. Den enkla slutledningen blir då att är bra att haendast om del finns en mycket stark arbetarrörelse som dominerar utvecklingen,medan blir livsfarlig tillsammans med moderater i regeringsställning. i Boriänge(vpk) kort genmäle: Jag skall göra några kommentarer till vad sade här föremiddagsrasten, där han bekräftade alt stålindustrins omfång skall minskas. HerrSjönell rosade speciellt specialstålulredningen. Det är kanske följdriktigt närdet sitter en borgeriig regering. Men vilken sysselsättning skall de härorterna få i framliden, och vilket program har man? Vilka idéer finns det? Vadhar man för uppslag? Vilken förädling blir del fråga om? Vikan ta etl exempel från vad som hänt , bl. a. i . Intehar vi fält några ersättningsjobb där! Frågan om de utlovade jobben stårfortfarande öppen. Av de 400 utlovade arbetena får man kanske bara hälften. Påden här punkten har ansvarel - det är väl i alla fall den s.k. Åslingdoktrinen. Sedansade någonting myckel intressant. Det var att i en parlamentariskdemokrati kunde man inte ålägga företagen att ha de anställda kvar såsom yrkasi punkten 5 i motionen 1976/77:529. Ett liknande yrkande finns i motionen1976/77:880. Den parlamentariska demokratin skulle tydligen inte kunna fattabeslul emot kapitalintressena för att rädda jobben om det inte är förenligt medden pariameniariska demokratin. Det måste vara innebörden i vad . Del vore intressant om nu kunde uttolka vad vi egentligenkan besluta om i när det gäller arbeismarknaden och näringslivet. HerrSjönell vidrör förstatligandet och säger atl det i stort sett inte spelar någonroll vem som äger företagen. Men det är väl ändå inle så enkelt. Frågan är vadsom skall hända. Skall vi bara dra ner på stålindustrin, då kan det nuvarandeägandet vara som det är. Men skall vi utveckla densamma, kanske satsa på enannan inriklning än tidigare och inte köra ner den ytterligare i botten, då ärfrågan: Vill de kapitalintressen som har kört ner stålindustrin vara med?Vad vill de då göra? Vill de la samhällsekonomiska kostnader pä sitt samvete?Nej, uppenbarligen inte. SAF-ordföranden sade i TV alt insattkapital skall förränta sig väl. Det betyder i klartext, såvitt jag kan förstå,att de privata intressena i stålindustrin inle kan ta en samhällsekonomiskbedömning. Då måste väl frågan ställas om vem som kan göra det i det härsamhället - och vem kan göra det om inte samhället och staten? Del borde även varauppenbart i det här lägel när del gäller alt rädda Nr139 Man ställer sig dåfrågan: Är del den borgerliga regeringens mening den alt dra ner antaletsysselsättningstillfällen inom stålindustrin? Om man 25rnai 1977 skall göra det, somtydligen var åsikt, vilka jobb kommer----- dä i stället och i vilka branscher? ()kort genmäle: Under ell kort genmäle hinner man inte med någon slörre ideologiskdebatt, som väl i inlägg skulle föranleda, så jag skallförsöka falla mig så kort jag kan pade här få minuterna. HerrSvanberg tyckte alt jag bara hade gjort allmänna uttalanden och intekonkretiserat någonting. I viss mån kan del vara rikligt eftersom jag inte harmöjlighet atl med anledning av de här motionerna från socialdemokratiskt hållprecisera något åtgärdsprogram, vilkel regeringen f n. förbereder. Jag tyckerdel är fullt klart vad utskottsmajoritelen har sagt, nämligen att det hartillsalts snabbutredningar inom specialstål-branschen, utredningar inomhandelsslålbranschen och en mycket betydelsefull arbetsgrupp som skall arbetafram underlaget för en analys och bedömning av vilka åtgärder som är möjligaatt vidta, och vidtas i samråd - del vill jag understryka - med företagen, de anställdaoch samhället. Jaghar inte alls, , sagt att den här arbetsgruppen även skall utredaägarförhållandena. Det är en Svanbergsk glidning och om-tolkning av vad jag harsagt som tyvärr förekommer . Arbetsgruppen har nämligen ingen kompetensför alt göra del. Vi har inle heller förberett socialisering av näringslivet idel här landel ännu så att vi kan säga att nu skall det här eller del därföretagel övergå till staten. Detta få ske - om del blir aktuellt - i denordning som samhällsstruktur, marknadsekonomins lagar och bestämmelserföranleder. Arbetssättet i detta fall måste vara att man först framlägger vilkaproblem man har all göra med - och de är mycket stora. Sedan fastställer manoch analyserar hur problemen skall tacklas och vilka som skall vara med ochtackla dem - det har man också med den här arbetsgruppen gjort. Sedan kommerman fram till ett åtgärdsprogram. HerrSvanberg frågar vilken ideologi vi har. Vi har ingen, säger han. Jo, det har vivisst! Vi har en ideologi som jag markerade innebär en väsentlig skillnadgentemot socialdemokratin. Vi tror nämligen inte alt förelagen plötsligt blireffektiva bara för all man förstatligar dem. Jag log t. o. m. ett litetdrastiskt exempel och sade all skickliga försäljare av varor, utbildade imarknadsekonomins tjänst, blir inle ändå skickligare bara för att de blirbyråkrater. Marknadsideologin har vi. Sedan har vi en praktisk inställning,nämligen atl branschproblemen skall i samråd med parterna. Jagvill också pä en gång dementera någol som ville göra gällande,nämligen all jag skulle ha sagt atl hade garanterat att del skullebli etl dominerande statligt engagemang i stålin- Del har herrÅsling aldrig sagt, och det har vi heller inle inom utskotlsmajoriteten utgåttfrån. Vi har sagt all vi inte tvekar inför etl starkt statligt engagemang. Viär beredda till ett sådant engagemang, och det är säkerligen nödvändigt - dethar jag sagt redan lidigare - eftersom kapitalresurserna inom det privatanäringslivet inle räcker lill. Men detta betyder inle alt det skall vara ettdominerande statligt engagemang. Det skall vara ell engagemang, där ansvaretdelas av de tre parterna. Beträffande i Boriänge ber jag all fååterkomma i en senare replik. Hen () kortgenmäle: säger nu att del väl är riktigt somjag säger, alt han inlekonkretiserar någonting, och det kunde han inle göra utifrån densocialdemokratiska motionen. Men jag har inle bett om konkretiseringar i frågaom detaljer. Jag är fullt överens med om atl det får den härarbetsgruppen, där även facket är myckel starkt företrätt, klara av. Vadjag frågade efler var vilken vilja, vilken ideologi som finns bakom della fråncenterns sida. Vart vill man nå? Vad har man för tankar om sysselsättningen, omhur della skall handhas, hur man skall inrikta den svenska stålindustrin? Finnsdet någon vilja att driva och leda denna inriklning? Eller skall man bara följamed industrin och registrera vad den vill ha gjort? Då är del ju väldigtunderligt. Det var de preciseringarna jag ville ha och inte detaljerna om detena och det andra i utredningen. Sedansäger alt han aldrig har sagt alt har påstått att delskulle vara ell dominerande statligt inflytande, ulan har sagt alldel skall vara etl starkt statligt engagemang. Ja, det är möjligt atl jag varlitet för oplimislisk i min föreställning om vad sade - atl hanverkligen menade all industriministern var beredd all la krafttag här och gå inoch styra någonting. Men tydligen var det inle så; del var bara etl annat sällatl säga ingenling när lalade om ett starkt statligt engagemang.Vad är då starkt? Är det , som har sagts lidigare?Ja, dä är kvar i den gamla historien. Jagmåsle säga att jag tror väldigt litet på intresset för ell starkt statligtengagemang när jag hör . Han sade i sitt förra anförande något omall del inte blir bättre i företagen därför alt de förstatligas; del går inlelättare all sälja för den skull. Men det har väl ingen påstått - del kan jaghelt och hållet hålla med honom om. Så säger han alt del inte blir bättredärför atl försäljarna blir byråkrater. Jag har mött försäljare för statligaförelag - jag har upplevt dem i NJA - och jag tror inte att de är merabyråkrater än vad försäljare för privata bolag är. Försök hålla inne med attalllid tala litet nedsättande om det statliga företagandet, att det är någonsärskild byråkrati där, atl det är någon sämre sorl, atl det privata näringslivetär så väldigt överlägset i delta sammanhang! Ja,, jag måste konstatera all den ideologi ni för fram här egentligenär denna: Lål del privata näringslivet i stort sett bestämma, och skallfölja efter mycket snällt och se till atl sopa igen litet av de allra värstaspåren efler dess framfart! HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: har inle lid med någon längre ideologisk debatt. Men jaghoppas att han ändå kan precisera sig. Är det arbetsgruppen som skall bestämmaomfattningen av den svenska stålindustrin ? Det är ju deninlressanla frågan. Är det denna arbetsgrupp som skall se lill om slålinduslrinskall bantas eller behållas på nuvarande nivå, eller hur den annars skall vara? Dåär frågan vilka som skall engagera sig i delta. Vem har drivit fram densituation som vi har ? Jo, det är ju den svenska privata stålindustrin,som har haft goda lider - , som herrSjönell sade i sitt inledningsanförande. Vi har ju haft en efterkrigstid dåstålindustrin har håvat in vinster och inte följt upp sina investeringar påett riktigt sätt. Men vi har också haft en regering som först förra årettillsatte någon att titta på det här ur företagsekonomisk synvinkel. sägerherr att det finns en arbetsgrupp som skall följa upp det här. Vemskall bestämma vilka industrigrenar del blir fråga om och i vilken omfattningde skall ersätta minskningen inom slålinduslrin? Vad kommer arbetsgruppen attha för befogenheter och vad kommer man att vidta för åtgärder? Del är frågorsom arbetarna på de drabbade orterna vill ha svar på från den borgerligaregeringen. () kortgenmäle: Vi börjar , tyvärr höll jag på all säga, att känna igen herrSvanberg. Han var sig inte lik i sitt första anförande - han var mycket saklig,lugn och övertygande från sin synpunkt sett. Men har tydligen de sakligaargumenten iruiil, och därför har röstläget höjts och den gamlasluggermentalilelen kommit fram. Jagskall fatta mig myckel kort som svar på del senaste inlägget från herrSvanberg, som inle innehöll myckel i sak ulan mera var etl onyanserat angrepppå . Vilkatankar har om sysselsättningen, frågade . De tankar vi harom sysselsättningen är uppenbarligen desamma som och hans partihar. Vi tänker klara sysselsättningen så långt som del över huvud tagel ärmöjligt. Var denna nivå ligger framgår av de sysselsällningsfrämjande åtgärdersom regeringen har vidtagit den gångna vintern. Sysselsäliningssiffrorna iapril t. ex., som redovisas av , liggerbättre till än motsvarande siffror under den gamla regeringens tid. Närdel gäller stålindustrin är det regeringens och regeringspartiernas ambitionall klara sysselsättningen, men jag har sagt tidigare att man måste utgå ifrån all detblir smärtsamma omställningar i stålbranschen. Del måsle blistrukturförändringar som innebär all branschen får krympas för all bli effektivare.Men de människor som blir utsatta för dessa strukturförändringar skall beredasarbete genom alternativa sysselsättnings-åtgärder. Man skall satsa på att dehar samma rätt till arbete som andra medborgare. Därvidlag har arbetsgruppenell myckel stort program, men arbetsgruppen är ju inle ell organ som slår överregering och riksdag. Arbetsgruppen skall framlägga ett underlag förbedömningen av vilka åtgärder som skall sättas in för att klara regeringensutomordentligt höga ambition när del gäller att värna om sysselsättningen istålbranschen. Denna ambition gäller även för andra branscher här i landet.Detta är uttryck både för en klar ideologi och för praktisk politik och fårutgöra svar även på i frågor, i (s): behandlade vi här i kammarenarbetsmarknadsutskottets betänkande 1976/77:23 angående sysselsättning ochregional ulveckling. Visocialdemokrater i hade lagt fram en motion där vi ombad regeringenatt redovisa sina ställningstaganden i fråga om vilka insatser man var bereddatt göra för att förverkliga de regionalpolitiska målen för vårt län. Motionen avslogs påsedvanligt sätt av majoriteten. Meni den motionen, som har nummer 1262, log vi även upp frågor som i hög gradberör de spörsmål som behandlas i näringsuiskoiiets betänkande 1976/77:42,Varför? Jo, därför all vårt län liksom många andra läns dominerande näringslivbärs upp av stålindustrin, och framliden för denna industrigren är hellavgörande för länets och berörda orters framlid. Jag vill här erinra om att dei belänkandet omnämnda värmländska stålorterna har ett sysselsätiningsberoendelill befintlig stålindustri på av sin totalaindustrisysselsättning, Allade människor som har sin sysselsättning inom stålindustrin har en sak gemensam:de frågar efler snara och kraftfulla åtgärder från samhällets sida för attklara sina jobb, Isamtliga socialdemokraliska motioner som behandlas i nu föreliggandebetänkande framförs en rad förslag till åtgärder som skulle kunna tillgodose dekrav som framförs från de anslällda inom slålinduslrin. Utskottsmajoriletenhänvisar till att den arbetsgrupp som industriministern tillsatt för allutvärdera handelsståls- och specialslålsulredning-arna skall komma all föreslånödvändiga handlingsalternativ inom stålbranschområdet. Jagnoterar, herr talman, all arbetsgruppen bl, a, skall beakta de regionalpolitiskakonsekvenserna. När man läser utskoltsbetänkandet så tycker man sig registreraatl utskottet tror sig kunna stilla den oro som råder för stålindustrinsframtid - om kraven på snara åtgärder - genom Nr 139 alt hänvisa tillarbetsgruppen. Närriksdagen behandlade regionalpolitiken fick vi besked om attregeringen inte kommer att kunna lägga fram någon proposition om den framtidaregionalpolitiken , Åtgärder kan alltså inte sättas in , Nuskulle jag vilja vela: Skalldel regionalpolitiska handlingsalternativ, som dennu aktuella arbetsgruppen förväntas komma med, läggas fram som ett frånregionalpolitiken i övrigt isolerat alternativ eller skall gruppens alternativsamordnas med övriga regionalpoliliska åtgärder? Skall det sistnämndaalternativet gälla dröjer del alltså ända till 1980, Så länge kan inle många avde nu berörda orterna och företagen, bl, a, i , vänta på åtgärder, Utskotlsmajoritetenanför också i sitt belänkande alt "självfallet måsle företagen i branschen- särskill de stora företagen med en både geografiskt och branschmässigl spriddverksamhel - ikläda sig ell särskill ansvar för alt fortsatt sysselsättning kanberedas åt deras anställda" samt hänvisar lill atl det finns en lag omanställningsskydd. Ja,det finns en lag om anställningsskydd. Men så stark är inle den lagstiftningen,att man kan tvinga något företag att ha kvar folk i anställning om man inlehar något alt producera. Då har förelagen räll all verkställa uppsägningar, ochdel kommer de säkert också all göra. Manskallför övrigt inte lila alltför mycket till företagens ansvar försysselsättningen. Personligen har jag lyssnat lill hur ledningen för delstörsta stålföretaget i förklarat, atl det inle kan åligga företagetalt ta ansvar för den sysselsällningsminskning som kan uppstå hos dem på grundav nödvändiga strukturförändringar. Jag är medveten om atl strukturproblemen är mängaoch svårlösta. Ett bifall lill de motioner som väckts från socialdemokratinskulle dock ge helt andra möjligheter att lösa branschens problem än vad mankan förvänta sig skall ske genom de borgeriiga alternativ som föreslås. Därförvill jag, herr lalman, yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3, Hen (): Jag känner ett behov av att med några ord starkt understrykaangelägenheten av de åtgärder som socialdemokraterna i utskottet föreslår ireservation nr 2, Där krävs all möjligheterna lill alternativasysselsättningstillfällen för de orter som kommer all drabbas avstrukturförändringar inom stålindustrin skall undersökas. Reservationengrundar sig på en motion inlämnad av oss socialdemokrater från ,i vilken vi också slår fasl all en i och för sig nödvändig slrukturomvandlingmåsle styras av en aktiv statlig näringspolitik för att omställningarna skallkunna ske i socialt acceptabla former. En absolut förutsättning är då allförändringarna inle sker i snabbare takt än all nya arbetstillfällen hinnerskapas i de drabbade orterna. De människor som har sinförsörjning i den södra delen av vårt län har på nära håll tvingatskonstatera hur hårt en ort, som är hell beroende av slålframslällning, drabbasi samband med överraskande förändringar i ägarförhållandet och därefter beslulom nedläggning. Jag tänker pä . är ett typexempelpä vad som händer när samhället står oförberett och saknar nödvändigastyrmedel. All sedan besluten fallas över huvudet på de anställda och ansvarigapolitiker i kommunen gör ju inle saken mindre beklämmande. Det är bara atthoppas all vi slipper fler nödlösningar av typen . Men,herr lalman, del är inle bara i som siålkrisen har skapat storaproblem och väckt oro bland människorna. Vi har problemen i Domnarvet och istort sett på de flesta bruksorter runt om i Bergslagen. I min egen hemkommunbedriver slålframslällning i , men den verksamheten skallenligl handelsstålsutredningen läggas ned i millen på 1980-ialet. Del skulleinnebära ingenting mindre än en katastrof för hela samhället, inle minst medtanke på alt det redan flnns etl beslul om nedläggning avsågverksindustrin, som är den andra slörre arbetsplatsen i . Vimotionärer bedömer del som sannolikt atl den omstrukturering av slålinduslrinsom har påbörjats kan komma atl kräva både nedläggningar och omflyttningar avvissa tillverkningsenheter. Men del får inte gå ut över människornas ekonomiskaoch sociala trygghet. Och eftersom företag och kapital inle i någon nämnvärd gradtycks tyngas av någol större samhällsansvar, måste staten i stället gä in ochgarantera de anställda fortsatt försörjning på de här berörda orterna. Omvi vill undvika etl nytt måste regeringen handla snabbt, eftersomtiden är begränsad. Det är därför angelägel alt undersökningar omedelbartinleds om vilka tillverkningar som kan etableras i samband med eventuellanedläggningar inom stålindustrin. Vid genomförandet av dessa utredningar börsjälvklart berörda fackförbund och kommuner med stålindustri vararepresenterade. Med del anförda yrkar jag,herr talman, bifall till reservationen 2. Hen (): De båda slälutredningarna har väckt berättigad uppmärksamhet och stortuppseende. Men har fackföreningsrörelsen och socialdemokratinvarnat för utvecklingen inom stålbranschen och även föreslagit åtgärder för alti tid möta och minska de negativa verkningarna av en alltför snabbstrukturomvandling. Utgångspunkten har varit alt en nödvändig förändring avproduktionen måste ske i socialt acceptabla former, atl vi i allt slörreutsträckning skall la lill vara och vidareförädla landets egna råvarutillgångaroch på så sätt skapa förutsättningar för inte bara en ersättning avbortrationaliserade arbetstillfällen utan också en ökning av sysselsättningeninom tillverkningsindustrin. Utredningarnahar bekräftat våra farhågor. De har visat att del är dåligt ställt medsamarbetet mellan de olika stålföretagen. De har visat alt det är dåligt ställtmed framsynthet, investeringsvilja och förnyelse. dag hotas flera lusenanslällda inom stålindustrin av arbetslöshet. I orter där ett enda stålföretagsvarar för av industrisysselsättningen är människorna i dagoroliga för sina jobb. Örebrolän är ett av de län som är mesl beroende av specialsiålindustrins verksamhel.I en lilen kommun som har järnverket dragit nedantalet sysselsatta från omkring 2 400 till 1 350 - en minskning således medomkring 1 000 anställda. Och planerna förutsätter en fortsalt kraftigminskning . Förelaget har seglat med i högkonjunkturerna ochhaft besvärligheter dessemellan. Besvärligheterna har tenderat alt öka. Vad ensådan här utveckling betyder för samhället och den kommunala verksamheten äruppenbart. Även om situationen i fallet har kunnatbalanseras genom en någorlunda hygglig ulveckling i grannkommunen sävisar nu utredningarna alt även där är specialslålsekiorn i fara. Vi löpersåledes stor risk för att en hel länsdel, som till stor del bär upp induslrisysselsällningeni länet, kommer att utarmas. Ljusnarsbergskommun är en annan kommun i länet som drabbats hårt av strukturförändringarunder senare år. Befolkningsmässigt är kommunen nu nere i sådana tal atl manrimligen inte kan tåla ytterligare avtappningar i sysselsättningen. I det härläget är kommunens största industri - etl företag inom specialslålsekiorn medkallvalsade band som specialitet - föremål för förslag om en fusionering, somkan leda lill en kraftig minskning av antalet anställda. Jag bestrider inte atl stålbranschen behöver genomgå enstrukturförändring och alt en sådan förändring ofta leder till minskadsysselsättning i tidigare tillverkningsprocesser. Men med tanke på dendominerande ställning som många stålföretag har på de orter där de äretablerade och med tanke på gjorda samhällsinvesteringar och uppbyggnad avkommunal service är del inte rimligt att passivt acceptera sådana förändringarpå företagens egna och ensidiga villkor. Vi måste kunna ställa krav påalternativ sysselsättning och krav på alt berörda parter, dvs. företag,anställda och kommuner, får tillfälle atl på etl verksamt sätt delta i ochpåverka utvecklingen. Delär inte rimligt atl acceptera s. k. självläkande krafter inom näringslivet. Ensådan filosofi skulle i län få förödande konsekvenser. Istället är det nödvändigt atl samhället nu snabbt och aktivt engagerar sig istrukturrationaliseringen av stålindustrin, atl forsknings- och utvecklingsarbeteinom stålhanleringen stimuleras ytterligare och au alternativaetableringsmöjligheler utreds.