prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:111 Kl,10,00 § 1 Fyllnadsval till utskott : Sedan i Tidaholmbeviljats ledighet från riksdagsarbetet har socialdemokratiska riksdagsgruppenför uppdrag som suppleant i lag- och socialförsäkringsutskolten anmält hennesersättare i , Herrtalmannen förklarade därefter vald lill suppleant i lagutskottet ochsocialförsäkringsutskottet i Marieslad (s). §2 Justerades protokollet för den 12 innevarande månad, §3 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:118om åtgärder mot inflationen Jag ber all få meddela alt jag har blivit förhindrad att inom den iriksdagsordningen angivna liden besvara interpellation om åtgärdermot inflationen. Svaret kommer att lämnas fredagen, . §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:138 lillskalteutskotlel 1976/77:139 tillnäringsutskottet 1976/77:141 tillarbetsmarknadsulskotiet 1976/77:142 lilluirikesulskoltet §5 Föredrogs och hänvisades 1976/77:144 tillskatteulskollel Belräffandedelta ärende hade regeringen föreslagit att skulle besluta attmotionstiden förkortades . Kammaren beslöt förkorta motionstiden till att . §6 Föredrogs och hänvisades 1976/77:146 lilltrafikutskottet §"7 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1564 lillkulturutskottet 1976/77:1565-1567 lillirafikulskoltel 1976/77:1568 lillfinansulskollel 1976/77:1569-1573 lillsocialförsäkringsuiskoiiel 1976/77:1574-1576 lillcivilulskollet 1976/77:1577 och 1578till lagulskotiel 1976/77:1579 lillnäringsulskollet 1976/77:1580 lillfinansutskottet 1976/77:1581 och 1582 lillarbelsmarknadsulskollel 1976/77:1583 tillskatteulskollel §8 Invandring m. m. Föredrogs arbelsmarknadsulskoiieis belänkande1976/77:22 med anledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller Invandringm. m. jämte motioner. Regeringen hade i proposilionen 197.6/77:100 bilaga15 () efler föredragning av herr statsrådet att för /78 skulle 1. lill Statens invandrarverkanvisa ett förslagsanslag av , 2. till Ålgärder för flyktingaranvisa ett förslagsanslag av , 3. till Ålgärder för invandrareanvisa ett reservationsanslag av , 4. till Översällningsserviceanvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:229 av m. fl. (vpk), vari yrkats all beslutade att hosregeringen hemställa om förslag innebärande 1.alt ell kollektivt avgiftssystem genomfördes för företagens utgifter försvenskundervisning. 2. att invandrarna vid anställningtillförsäkrades rätlen all bli informerade om sinarättigheter, 3. att förelag, som anställdeinvandrare som enligl lagen ägde rätt lill undervisning, senasi inom 30 dagarskulle ha påböriai densamma, 4. all begränsningen till 160limmars undervisning för invandrare med vissa förkunskaper avskaffades, 5. alt svenskundervisningen skullebedrivas på ordinarie arbetstid. 1976/77:405av m. fl. (s), vari yrkats 1. att anvisade 600 000kr. utöver regeringens förslag lill statens invandrarverk för budgetåret1977/78 för förstärkning av personalen vid lillståndsbyrån ochregislerenhelen, 2. att anvisade 1 milj.kr. utöver regeringens förslag till åtgärder för invandrare för budgetåret1977/78 för facklig information om lagen om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning, 1976/77:909 av m. fl. (vpk), vari yrkats att hos regeringenhemställde om förslag till 1. en höjning av kvoten förflyktingar från lill i första hand 2 000 , 2. ökade resurser lill statensinvandrarverk () för all minska väntetiden för dem som begärde asyl vidankomsten lill , 3. en översyn av flyktingarnasrällssäkerhel och frågan om all överföra arbetsuppgifter frånarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) lill , 1976/77:985 av m. fl. (vpk), vari yrkats att hos regeringenhemställde om all en utredning tillsattes, i vars direktiv borde ingå allkartlägga förekomsten av diskriminering av invandrare i vad gällde typer avarbete, löneförhållanden, anställningsvillkor, arbetsmiljö och övriga arbelsrätlsligaproblem, varvid särskild tyngdpunkt borde läggas på invandrare som varanställda i tunga och slitsamma yrken, 1976/77:989 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. alt beslutade altunder XII huvudtiteln, , D 3 Åtgärder förinvandrare uppta ell särskilt anslag till finska zigenarförening ochZigenarflyktingarnas förening i om vartdera . och attanslaget under D3 fastställdes lill , 2. att uttalade attåtgärder borde vidtas för ett slalligt ekonomiskt stöd till kommunerna för altstimulera lill bättre bostadslösningar för socialt handikappade, 3. att uttalade au ikommittéer, utredningar och arbetsgrupper där den zigenska folkgruppens förhållandendiskuterades borde denna vara representerad, och 1976/77:1270av m. fl. (vpk), vari yrkats att Invandring m. m. beslutade att anslagetunder bil. 15, , Ålgärder för invandrare höjdes med562 . i syfte alt trygga fortsattautgivning med oförändrad omfattning och kvalitet. 1.all med avslag på motionerna 1976/77:405, yrkandet 1, och1976/77:909, yrkandet 2, lill för /78anvisade ell förslagsanslag av , 2. beträffande höjning avflyklingkvolen m. m. all skulle avslå motionen 1976/77:909, yrkandena1 och 3, 3. att lill Ålgärder förflyktingar för /78 anvisade ell förslagsanslag av 67 000 000kr., 4. beträffande insatser för denzigenska folkgruppen alt skulle avslå motionen 1976/77:989,yrkandena 2 och 3, 5. belräffande översyn av lagen omrätt till ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning för invandrarealt skulle avslå motionen 1976/77:229, 6. att med anledning avpropositionens förslag och motionerna 1976/77:1270 och 1976/77:405, yrkandet2, samt med avslag på motionen 1976/77:989, yrkandet 1, till Åtgärder förinvandrare för /78 anvisade ell reservationsanslag av 9 325 000kr., 7. belräffande utredning ominvandrarnas situation på arbetsmarknaden att skulle avslå motionen 1976/77:985, 8. att tillÖversällningsservice för budgelårel 1977/78 anvisade ell förslagsanslag av . Följande Ivå reservationer hade avgivits av herrarFagerlund och i , , i Kalmarsamt , och (samtliga s) 1. beträffande personalförslärkning lill statensinvandrarverk, vari reservanterna ansett all ulskollel under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1976/77:405, yrkandet 1, samt med anledningav propositionens förslag och motionen 1976/77:909, yrkandet 2, till för /78 anvisade ell förslagsanslag av 31 601 000kr.. 2. belräffande information omsvenskundei;visningslagen, vari reservanterna ansett all ulskollel under 6bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:405, yrkandet 2, och med anledningav propositionens förslag och motionen 1976/77:1270 saml med avslag på motionen1976/77:989, yrkandet 1, till Ålgärder för invandrare för /78anvisade ett reservationsanslag av . Målenför den svenska invandrarpolitiken sammanfattades av medbegreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Beslutet om de här målenfattades i stor politisk enighet, men vi vel alla alt verkligheten ligger långtfrån de uppsatta målen. Stora brister finns ännu på många områden, och utan ettfortsatt aktivt arbete kommer de långtgående målen inle att kunna uppnås. Engrundförul-sällning för att vi skall lyckas är att alla människor i Sverigekänner en grundtrygghet. Vi vel ifrån andra länder att arbetslöshet och oro föratt mista jobbet är en grogrund för främlingshat. Den oro som harpräglat den svenska arbetsmarknaden, med dagliga rapporter omdriftsinskränkningar, företagsnedläggningar och varsel om avskedanden, har inteheller i det här avseendet gått spåriöst förbi. Den som har kontakter medinvandrare och med svenskar som i sin lur har sådana kontakter märker en ökadoro, en kärvare inställning, också här hemma. Vi måsle alla hjälpas ål attdämpa den oron, och grunden för del är en vettig ekonomisk politik som tryggarsysselsättningen. Vi måste också alla hjälpas ål att klargöra vilken storbelydelse invandrarna har haft för den svenska välståndsutvecklingen. Rädslahos medborgare är ett hot mot demokratin i ett samhälle. Planeradterrorverksamhet av del slag som har avslöjats kan medverka till attskapa en sådan rädsla. Om sedan några få utländska medborgare är inblandade iaktiviteterna, kan delta också vändas i ett främlingshat. Det är en uppgiftför oss alla att medverka lill au så inle sker. Många invandrare har kommitlill vårt land för att få en undan förtryck och förföljelse. Jag ärövertygad om att avskyn för terrorverksamhet är om möjligt ännu större blanddessa våra invandrare än bland svenska medborgare. Så,herr lalman, vill jag övergå lill de socialdemokratiska reservationerna vidarbetsmarknadsulskottets belänkande nr 22, vilka har en direkt anknytning tilldet som jag nu har talat om. Vihar en central myndighet, invandrarverket, som bland sina viktigaste uppgifterhar just all medverka lill att förverkliga de för invandrarpolitikenuppställda målen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Den uppgiften harinvandrarverket till viss'del fåll eflersälla därför att manvarit tvingad all anslå så myckel av sina resurser lill alt minska den väldigabalansen av oavgjorda tillslåndsärenden. personal har gjorten enorm insats, och balansen har kunnat minskas väsentligt. Men vad är det somdöljer sig bakom nedgången i antalet oavgjorda ärenden? Andraoch vikliga arbetsuppgifter har, som jag förut sade, fått eftersättas.Personalen har inle i den utsträckning som var planerad kunnat delta i inlemuibildning och i informalionsverksamhel. Personalen har arbelal under myckelpressade förhållanden, och överiidsuliagen har varit alltför stora. Det somframför alll gjort alt den stora balansen har minskal har varit alt man betatav s. k. enkla ärenden men däremot har man fortfarande kvar ettmyckel stort antal svåra och kvalificerade ärenden, som det lar förverket att handlägga. Invandrarverkethar under i stort sell hela sin existens haft problem med handläggningstideroch med alltför stora balanser för grupper av oavgjorda ärenden. Verket har föratt klara dessa problem fått ökade personalresurser och extra tilldelningar. 1del nu aktuella lägel hänvisar utskottsmajoriteten till utredningar ochorganisationsarbete som är på gång. Men vi socialdemokrater finner situationenjust nu så allvarlig alt vi menar, all verket för nästa budgetår måsle fåsådana förstärkningar att det bättre kan klara sin situation och kan ägna sigåt alla de arbetsuppgifter som åligger del ulan all som tvingas avsätta såopro-porlioneriigl stora resurser just ål lillståndsärendena. Jag yrkar, herr talman,bifall lill reservationen 1. Ettav de medel som vi använder för all uppnå målen för invandrarpolitiken är attpå olika sätt ge svenskundervisning. Vi har för det ändamålet bl. a. enlagstadgad undervisning på 240 limmar, och arbetsgivaren är skyldig att gearbetstagaren ledigt med lön när denne skall genomgå sådan undervisning. Dennalagstiftning har varit utsatt för mycken kritik. Man har hävdat all allainvandrare inle skulle få sin räll lillgodosedd i della avseende. Därför har viförbällrai och förslärkl lagen och också tidigare avsatt pengar för informationom den från de fackliga organisationerna ute på arbetsplatserna. Vi kräversådana informationspengar även . Medglädje kan jag konstatera att vi i utskottet har nått en halv seger därför attmajoriteten där är villig att salsa . Men man vill alltså intesträcka sig ända till del som vi krävde i vår motion, 1 milj. kr., vilket ocksåär vad invandrarverket har krävt. Vikan inte förstå denna snålhet. Utskottet har fått en noggrann redovisning avde problem som informatörerna möter ute på de olika arbetsplatserna, problemsom hänger samman med att behovet av den här informationen har visat sig störstinom branscher som domineras av ett stort antal små förelag eller inom förelagmed en ofta snabb omsättning av arbetskraft, med utbrett deltidsarbete, medoregelbunden arbetstid, osäkra anställningsförhållanden i allmänhet, men ocksåi områden där invandrarna är glesl spridda över större geografiska områden. Viser också satsningen på information om svenskundervisningslagen som ett viktigtsteg på vägen alt förbättra invandrarkvinnornas situation därför alt vi vel altde grupper som fortfarande inle har fått del av denna utbildning i storutsträckning är just kvinnor, kvinnor med låga inkomster, med oregelbundnaarbetstider och med ringa kontakt med det svenska samhället, kvinnor som det ärsvårt för de fackliga informatörerna alt nå. Vi kan inle se några motiv för densnålhet som ulskoltsmajoritelen har visat i detta sammanhang. Jag yrkar därför bifalllill vår reservation nr 2. Fårjag sedan avslutningsvis, herr lalman, bara nämna alt frågor som hänger sammanmed en del av det som las upp i delta belänkande. nämligen pengar tillprojektstöd, kommer all diskuteras , när stödet tilltidningar på andra språk än svenska skall diskuteras, och jag ber att när delgäller den minskning av anslaget lill projektstöd som regeringen nu föreslagitfå återkomma vid detta senare riilfälle. (vpk): Invandringen lill har flera orsaker. En del invandrar hit sompolitiska flyktingar. De kommer lill för att få en . Men den huvudsakligainvandringen hit är ekonomiskt betingad. Invandrare lockas hit med löften omarbete och höga löner. De lockas hit ofta från en tillvaro i arbetslöshet ochfauigdom. Denna ekonomiska invandring följer de ekonomiska konjunkturerna ochanvänds också i ett konjunktururiämnande syfte. Den används som en press pålönerna och på krav om bättre arbetsförhållanden. Detär mol den bakgrunden ingenting all förvånas över alt invandrarna i genomsnittfår de smutsigaste och sämst betalda jobben, att informationen om derasfackliga, sociala och andra rättigheter är bristfällig, att deutsätts för kulturell utarmning och isolering och alt diskriminerandeideologier underhålls och sprids för att insikten om att svenska och invandradearbetare har gemensamma intressen skall fördunklas för de arbetande. Invandrarnai gemen är utsatta för diskriminering. Särskilt hårt slår denna diskrimineringmot de invandrade kvinnorna. Deras situation, där många av dem är hemarbetandeutan kunskaper i det svenska språket, vilket medför en oerhörd isolering ochell starkt beroendeförhållande till maken, utgör den kanske mest öppna ochpåtagbara diskriminering som det kapitalistiska klassamhället åstadkommer.Roten till diskrimineringen av invandrare finns dock i hur dessa används iarbetslivet. Del är därför som vpk ställer kravet på en utredning som i detaljbör karilägga hur denna diskriminering går lill i vad gäller lyper av arbete,löneförhållanden, anställningsvillkor, arbetsmiljö och övriga arbetsrätts-liga problem.Utskottet förnekar inte att det finns ett behov av en sådan utredning, men manvill inte la några initiativ för att tillsätta en sådan utan man förutsätterall undersökningar görs. Vi kan inte godta della. Jag yrkar därför, herrlalman, bifall till motionen 985. Vpkhar i motionen 909 föreslagit en utökning av kvoten för fiyklingar frånLatinamerika till 2 000 . 1 motionen begärs dessutom en översyn avflyktingarnas situation efter ankomsten lill med inriktning framförallt på rättssäkerheten, något som efter de senaste veckornas händelserframstår som i allra högsta grad befogal. Jag skall återkomma till delta senareyrkande, men jag vill först ta upp frågan om kvoterna. /77 fastställdes ursprungligen en flyktingkvot på 750. Denuppfylldes snabbt, och regeringen medgav i slutet av. en utökning avkvoten till 1 250. antal vill man nu lägga till grund för beslutet omkvotering för nästa budgetår. Del är då att Invandring m. m. märka att detta är helaflyklingkvolen, inte enbart kvoten för latinamerikaner, även om dessaprioriteras. Lägeti har inte förändrats till det bällre sedan vi skrev vårmotion. Den skärpning av förtrycket som har skett och som varorsaken till att regeringen såg sig nödsakad all utökakvolen för flyklingar därifrån beslår och förstärks. Speciellt ger ulvecklingeni efter militärens maktövertagande anledning till oro och till ökaduppmärksamhet på vad som håller på alt hända i . Vi har undereftervinlern och våren i den svenska pressen kunnat läsa en hel del om ettkidnappningsfall i . Trots all den unga svenska som det här gälldevarit i en privilegierad situation jämfört med argentinare i opposition ochflyktingar i från andra latinamerikanska länder, så är hennes ödealUjämt ovisst. Det är lätt all räkna ul vilka chanser flyktingarna från ,, och andra länder på kontinenten har när del gäller allundkomma sedan polis har fåll lag i dem. Situationenär inte bättre på andra håll i . Alla kända fakta därifrån ärbakgrunden till all vpk vid upprepade tillfällen krävt alt skall lainitiativ till bojkoltåtgärder och ingripa mot svenska förelags investeringar iLatinamerika. Dessa krav har alllid avvisats med motiveringen alt enskildasvenska åtgärder skulle vara meningslösa och t. o. m. skadliga för FN:s arbete.1 det här fallet, när del gäller flyktingfrågan, finns del dock ingen somhelsl ursäkt för alt inle ta egna initiativ. säger ulskollel all delankommer på regeringen att bedöma i vilken omfattning flyklingar skall tasemot. Men bör kunna uttala sig för en utökning av flyktingkvoten,speciellt mol bakgrund av del ökade förtrycket i . All underrådande omständigheter bibehålla samma kvot som tidigare är varken hedrandeeller befogal med tanke på de resurser som vi ändå har. Vpkhar i motionen också begärt att en översyn skall göras för att förbättraflyktingarnas rättssäkerhet. Terrorisriakten här i landet den senaste lidenhar visat alt della krav verkligen är aktuellt. Här har människor från bl. a.Latinamerika gripits och förhörts utan bevis på brottslighet. Det har räcktalt de har bott i samma faslighei som de som skäligen har misslänkls. Eflerförhör har del visat sig all inga anklagelser har kunnal riktas mot dem, mendet inträffade har fått många oskyldiga människor all känna rädsla och undra omde kan känna sig säkra här. Jag yrkar bifall lill motionen 909 yrkandena 1 och 3 och lillreservationen 1, som också innefattar yrkandet 2 i vpk-motionen. 1motionen 1270 har m. fl. föreslagit en ökning av anslaget lillInvandrartidningen. Utskottet har vid behandlingen av frågan insett detorimliga i att, som man föreslagit i regeringens proposition, i praktikenminska anslaget till . Del hade nämligen blivit följden,eftersom den ökning som regeringen föreslog inle ens hade läckt de automatiskakostnadsökningarna för utgivningen. Självfallet hälsar vi medtillfredsställelse den uppräkning med 300 000 som föreslås avutskottet, men vi kan inle förklara oss nöjda med delta. Det är ett känt faktumall informalionen lill invandrare lider av mycket stora brister och långt ifrånnår alla. Det rör sig om information som är av vital vikt för invandrarnasdeltagande i det svenska samhällslivet, och del handlar också om att förbättramöjligheterna att publicera texter, författade av invandrare för invandrare. Insiktenom betydelsen av att inte bara får möjlighet tilloförändrad utgivning ulan också åtminstone kan planera för förbättringar avverksamheten gör all jag anser all moiionsyrkandet bör stödjas av riksdagen.Jag yrkar därför bifall till motionen 1270. 1parlimolionen 989 framställer vpk vissa förslag för att förbättra den zigenskabefolkningens situation här i landet. Genom den någol rutinmässigauppdelningen av frågor på olika utskott här i händer det ibland attfrågorna får en alltför begränsad behandling. Så är exempelvis fallet när delgäller den här motionen. Vpk-motionen innehåller nämligen också förslag omförbättrade utbildningsmöjligheter och, inle minst, om inrättande av ettzigenskt kulturcentrum och en zigensk folkhögskola. Vi ser ell mycket närasamband mellan kulturcentrum och folkhögskolan. Uppgiften måste vara inle baraall bevara ulan också all utveckla betydelsefulla delar av den zigenskakulturen, som efter århundraden av förföljelse och diskriminering och isynnerhet efler de senaste decenniernas snabbt minskande möjligheter attupprätthålla de traditionella zigenska förvärvskällorna helt enkelt riskeraratt dö ut. Man kan historiskt studera följderna av en sådan utveckling och sehur den för många folk har lett lill social förslummning och misär. a. mol den här bakgrunden som vpk:s förslag om särskilda anslag lill dezigenska föreningarna skall ses. Vi anser nämligen - och ingen kan rimligenförneka det riktiga i det - alt just de zigenska föreningarna måsle få encentral uppgifl när del gäller all tillvarata den zigenska gruppens intressenoch arbeta på att återupprätta den zigenska kulturen. Ingen annan kan ulföradel arbetet. Imotionen föreslås vidare att skall uttala sig för ell ekonomisktstöd lill kommunerna för all stimulera lill bällre bostadslösningar för socialthandikappade. Utskottet hänvisar till del arbete och de överväganden som r n.sker inom bosladsdepariemenlei på del här området. Jag förutsätter att detarbetet kommer all bedrivas skyndsaml och all förslag i frågan med del snaraslekommer alt föreläggas och nöjer mig därför t. v. med vad utskottethar sagt. Däremotkan jag inle nöja mig med utskottets uppfattning när del gällermoiionsförslagel, nämligen att skall ultala all i kommittéer,utredningar och arbetsgrupper där den zigenska folkgruppens förhållandendiskuteras bör denna vara representerad. Del heter i betänkandet: "Utskottetutgår vidare från all samråd eiableras med den zigenska folkgruppen då dennagrupp berörs av ulredningar m. Jag vill fråga: Vad harulskollel för grund för della? det all representanter förden zigenska folkgruppen ibland får komma med på ett hörn, men det är långlifrån regelmässigt, och praktiskt taget aldrig har sådana representanter någolverkligt inflytande över arbetet i dessa kommittéer och arbetsgrupper, Alllbestäms helt och hållet över deras huvuden. Menjag vill tolka utskottels skrivning så, all ulskollel verkligen anser alt dezigenska represeniarilerna borde komma med på ell sådant sätt som vi föreslår ivår motion, och efiersom verkligheten inte ser ut så som utskottet föreställersig, kan det vara rimligt all utskottet ställer sig bakom vpk:s förslag på denhär punkten. Jag yrkar bifall tillmotionen 989, punkten 1, Imotionen 229 föreslår vpk en översyn av lagen om svenskundervisning förinvandrare. Som utskottet mycket riktigt konstaterar är delta inga nyavpk-förslag. Men efter hand som det slår mer och mer klart att lagen i sinnuvarande utformning är helt otillräcklig, blir utskottets argumentering föratt avslå vpk-förslagen alltmer ihålig. Vi har vid det här laget fått åtskilligarapporter från fackföreningar och fackförbund om hur arbetsköparna landet runti stor utsträckning nonchalerar lagen om svenskundervisning. Från vpk:s sidahar vi aldrig haft några illusioner om de svenska arbelsköparnas socialaansvar, och vi tycker att det vore rimligt om de övriga partierna här iriksdagen också snart insåg hur liten deras sociala känsla av ansvar verkligenär. Om inte annal borde del vara ett intresse för dessa partier att tillse allsyftet med de beslut som fattas här i också i praktiken förverkligas. Därför ber jag, herrtalman, all också få yrka bifall till motionen 229, Invandringspolitik är, kanske man kan säga, frågan om hur mångautländska medborgare som får komma in i , och frågan om vilka som fårkomma in i , Men det är också en fråga om hur tillvaron blir för deinvandrare som kommer in i , Vad kan och bör det svenska samhället göraför invandrarna? Vilka möjligheter erbjuds dem? Vilka krav möter dem? Omde här frågorna finns en del information i arbetsmarknadsulskottets betänkandenr 22, som vi nu diskuterar, I vad gäller invandringens omfattning så harnettoulvandring återigen förbyns lill en nettoinvandring fr,o, m, 1974, Föregående år, 1976, var netlot 21 000 personer. Man kanske kantillåta sig all göra en jämförelse med del svenska födelseöverskottet. För1976 var det 8 000 barn. Det måsle sägas vara myckel lågt, rent av del lägstaunder 1900-ialet, Antaletmänniskor som kom till och fick kontaktmed vår kultur var betydligt större, Brutloinvand-ringen var nära 40 000personer, och det är det antalet vi skall ha i åtanke när vi bedömer behovet avåtgärder för att underlätta invandrarnas situation. Vi bör också ha i åtankede över 400 000 utländska medborgare som fiyiiat lill , Allbyta hemland kan innebära en