prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:133 om ändring istadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m. m. 1976/77:134 om ändring iläkemedelsförordningen (1962:701) §13 Anmäldes och bordlades 1976/77:1538 av i m.fl.med anledning av propositionen 1976/77:109 om aktiekapitalets storiek 1976/77:1539 av med anledning avpropositionen 1976/77:110 om ändring i lagen (1971:112) om förbud mot oskäligaavtalsvillkor, m. m. § 14 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:128 av herrJohansson i Skärstad (c) lill herr justitieministern om bilburenhögtalarreklam; har talesmän för Lulherhjälpen iskrivelse lill en polismästare hemställt om tillstånd alt köraomkring i samhället någon dag med högtalarutruslad bil och göra reklamför och uppmana lill insamling av medel till organisationens hjälpverksamhet.Denna hemställan har båda gångerna avslagits av polismästaren med hänvisningtill olägenheterna ur miljö- och trafiksäkerhelssynpunkt. Däremot ansågpolismästaren alt det var möjligl all ge tillstånd för sådan högtalarreklam vidvalmöte eller förstarhajdemonsiration. Polismästarensavslag har överklagats i skrivelse till regeringen, som dock lämnai skrivelsenutan åtgärd. Mankan fråga sig om miljö- och trafiksäkerheisriskerna verkligen är större i aprilän . Med detta förfarande kan man fä intrycket all miljö- ochtrafiksäkerheisriskerna är större med en ideell organisation som arrangör änmed etl politiskt parti. Är delta en bedömning som delas av regeringen, ellerhar hela ärendet bara behandlats som en skrivbordsfråga och handlagts enliglren rutin? Föratt få klarhet i om en ideell organisation verkligen behöver finna sig i enpolisiär befattningshavares subjektiva bedömning i sådana här fall och för attfå klarhet i om regeringen vid överklagande av dylika ärenden behandlar demrutinmässigt och anser att varie slag av utredning är överflödig vill jag frågaherr justitieministern: Anser justitieministern altriskerna i samband med bilburen högtalarreklam är siörre när sådan reklamgenomförs av en ideell organisation än när den genomförs av en politiskorganisation? Anser justitieministern alt detär ell riktigt förfarande, att en polisiär befattningshavare med åberopande avmiljö- och trafiksäkerhetsrisker avslår en hemställan om bilburenhögtalarreklam fören hjälporganisations insamling till hjälpbehövande men kanlänka sig atl ge tillstånd till organisationer med annal syfte? Kommer justitieministern altmedverka lill alt en förnyad ansökan om bilburen högtalarreklam i samband medideell organisations hjälparbete ett kommande är beviljas? 1976/77:129av fröken () till fru statsrådet om behovet av god allmänbildningi gymnasieskolan: Idirektiven lill gymnasieulredning framhöll dåvarande ecklesiastikministernEdenman starkt behovet av atl utredningen i inledningsskedet gav sig i kastmed uppgiften alt analysera vad han skulle vilja kalla "den gymnasialautbildningens egenvärde och dess samhällsnytta". Ecklesiastikministernfortsatte: "Med del första begreppet åsyftar jag del mätt avallmänbildning, som varie slag av gymnasial utbildning bör ge denstuderande." Och vidare: "I varje utbildnings egenvärde ligger ocksådet resultat som, oavsett utbildningens specifika inriktning, en aktiv studiefostranmedför för mognadsprocessen, exempelvis i form av förmåga till säker ochkritisk bedömning och till konstruktivt tänkande." Ibegreppet "utbildningens egenvärde" lade alltså ecklesiastikministerEdenman in såväl allmänbildning som personligheisutveckling och rne-nade,enligt min åsikt fullt riktigt, alt en analys av delta utbildningens egenvärdeär lika väsentlig som en analys av utbildningens samhällsnytta. Ipropositionen som följde 1964 talade samma statsråd om gymnasieskolans uppgiftoch menade alt den var iväfaldig. Dess specifika uppgifi är att tjäna som grundför fortsatt utbildning vid universitet och högskolor samt för omedelbaryrkesutövning. "Gymnasiet har därtill", säger han, "enpersonlighetsuivecklande uppgift, som är generell för alla skolformer förungdom och vars betydelse underslrukils genom fixering i skollagen." Denparagraf i skollagen som åsyftas är givetvis målparagrafen, där det heter;"Den genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdomhar till syfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt isamarbete med hemmen främja deras utveckling lill harmoniska människor och lilldugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar." anslöt sigsedan till och underströk starkt departementschefens uttalande om gymnasietspersonlighetsuivecklande uppgift. Beslutenom den nuvarande skolan har alldeles tydligt präglats av strävan atltillgodose elevernas behov av såväl allmänbildning som förberedelse föryrkeslivet, vare sig detla tar vid efter avslutad skolgång ellersenare efter ytterligare vidareutbildning. Jag tar för givet att så också måstebli fallet i fråga om de beslul som skall fallas en gång när 1976 årsgymnasieutredning blivit färdig med sitt arbete. Del är emellertid inle säkertatt det som alla anser vara självklart alltid blir klarl utsagt. Granskarman de direktiv som är givna för den nu sittande gymnasieutredningen finnerman atl de är mycket utförliga vad gäller direkl eller indirektyrkesförberedande utbildning. "Elt huvudmål för kommittén bör vara allfinna en sådan organisation för gymnasieskolans utbildning", heter det,"att det inom alla studievägar finns både yrkes-förberedande ochstudieförberedande inslag, varigenom alla som genomgått gymnasieskoleutbildningskall vara förberedda både för all gå ut i förvärvslivet och för atl fortsättamed studier." Även de tilläggsdirektiv som givils under innevarande årbetonar vikten av atl del inom alla studievägar finns både yrkesförberedandeoch studieförberedande inslag. Detta finner jag hell isin ordning. Samhället skall givetvis se lill att alla dess medborgare blir såväl förberedda som möjligl för sin kommande arbetsinsats. Vad jag emellertidefterlyser är en starkare betoning av målsättningen all utbildningen igymnasieskolan skall vara allmänbildande och personlighetsuivecklande, medandra ord en inriktning mol del som i direktiven till 1961 årsgymnasieutredning talades om som "det mått av allmänbildning, som varieslag av gymnasial utbildning bör ge den studerande". Detär naturligtvis viktigt, alt eleverna blir väl rustade för sin kommandeyrkesutövning, men det är också viktigt atl den enskilda människan får så godaförutsättningar som möjligl att allsidigt utvecklas till en harmoniskpersonlighet. Gymnasieåren är myckel betydelsefulla förpersonlighetsulvecklingen. Det är därför av väsentlig betydelse, att ungdomarnajusl under dessa år får stoff atl arbeta med som hjälper dem att utvecklas sommänniskor, oavsett vilken inriktning i yrkeshänseende de på längre ellerkortare sikt valt för sina studier. Många mänskligt-existentiella frågor resersig tidigt, frågor om döden, om livets mening och mål, frågan om skuld osv.Sådana frågor kräver svar, som gymnasisten ofta har svårt att pä egen hand ge.Ämnen som t. ex. liiteralurhistoria, psykologi, religionskunskap kan bidra tillalt eleverna lättare förstår sig själva och bättre kan lösa sina personligaproblem. Oftaräcker språket inle till för alt uttrycka känslor och stämningar. Ett barnsöker spontant att i form och färg och ton ge uttryck för sin skapande fantasi.Estetiska ämnen som teckning och musik på gymnasienivå kan bidra lill allfiera människor också som vuxna i form av någon skapande verksamhet kanbalansera en yrkesutövning som inte är helt tillfredsställande förpersonlighetslivel. Jaganser det vara angeläget att den gymnasieutredning som är tillsatt medvetetarbetar för atl framtidens gymnasieskola skall kunna ge alla sina elever en godallmänbildning som grund för en allsidig och harmonisk personligheisutveckling. Medstöd av det anförda vill jag lill fru statsrådet ställa följande fråga; Ivilken utsträckning anser statsrådet att utredningen om den gymnasialautbildningen i sitt arbete bör se som en målsättning att tillgodose behovet avallmänbildning som grund för en allsidig personlighetsutveckling hos eleverna? 1976/77:130av () till herr arbetsmarknadsministern om hänsyn till detlokala sysselsättningsläget vid prövning av upphandlingsfrågor: Sysselsätlningssituationen är på mänga hållbesvärlig - inte minst gäller detta norra . En viktig del av den lokalasysselsällningen hålls uppe med anläggningsarbeteinom vägsektorn. Relativt många människor är sysselsatta inom denna sektor -ofta som egna företagare med tippbilar, dumprar och enlreprenadmaskiner. Detaren nödvändighet fördel lokala näringslivet och för sysselsällningen att dennakapacitet kan upprätthållas. Inom har glädjande nog kunnatkonstateras att ca 5 milj. kr. avsatts lill beredskapsarbeten pä vägsidan föratt bl. a. stimulera sysselsällningen inom kommunen. Upphandlingsförordningentar emellertid inte hänsyn lill lokala sysselsättningsproblem och ej heller tillden lokala maskin- och fordonskapaciteten. Detla möjliggör inhyrning av sloramaskiner som slår ul vad som finns pä orten. Formellt är detla självfalletoklanderligt. Den principiellt intressanta frågan kvarstår dock: I vad män börman i upphandlingssammanhang ta hänsyn lill det lokala sysselsättningsläget? Härgäller att väga vissa ökade förelagsekonomiska kostnader mot det lokalaintresset av sysselsättning och bibehållen kapacitet. Del kan inte vara rimligtall upphandlingsförordningen skall tillämpas sä stelt alt en viktig kapacitet idet lokala näringslivet slås ut genom ett kortsiktigt företagsekonomiskttänkande. Medstöd av del anförda vill jag lill herr arbetsmarknadsministern ställa följandefråga; Vilkainitiativ är arbetsmarknadsministern beredd att ta för att den statligaupphandlingen pä t. ex. vägsidan skall ske med beaktande av lokalasysselsätlningsbehov och ledig kapacitet inom det lokala näringslivet? §15 Meddelande om frågor Meddelades all följande frågor framställts den 31mars 1976/77:358 av herrGillström (s) till fru statsrådet om samråd pä central nivå införSIA-reformen: anordnar 12-15regionala konferenser på 23 orter. Inbjudan som är dalerad vändersig lill ungdomsorganisationernas distrikts- och kretsorgan samt lill kommunernasfritidsnämnder och skolstyrelser. Enliglrik.sdagens beslut med anledning av proposition 1975/76:39 Skolans inre arbeteförutsätter del utökade kommunala ansvaret för barn-och ungdomsmiljöer enutökad lokal samverkan, vilken omfattar skolstyrelsen, sociala centralnämnden,fritidsnämnden och kulturnämnden. Föredragandenanför också bl. a. alt den kommunala planeringeti bör samordnas innanverksamheten startar och exemplifierar med au föreningslivet, företrädare förskolan, de sociala myndigheterna och frilids- och kulturlivetinbjuds till information och gemensamma överläggningar. Vilketsamråd på central nivå har skett och vad är orsaken lill atl inbjudanbegränsats till enbart två av de berörda kommunala nämnderna? 1976/77:359av i (vpk) lill fru utrikesministern om de politiskaförhållandena i : I har förkunnats 21 dödsdomar molprogressiva religiösa människor. Enligt försmäktar mer än100 000 politiska fångar i schahenregimens fängelser. Förtrycket i blirför varie dag än mer brutalt. Kidnappningar, fängslanden utan rättegångar,tortyr - inle bara mot de politiska fångarna utan även mol deras släktingar -,terror, mord och avrättningar verkställs av schahenregimen. Motbakgrund av dessa händelser och utrikesministerns påstådda intresse förmänskliga fri- och rättigheter vill jag till fru utrikesministern ställaföljande fråga: Avserregeringen all protestera mot schahenregimens växande terror, eller läggerhandelspolitiken hinder i vägen för detta? 1976/77:360av () till herr arbetsmarknadsministern om erfarenheterna avdatateknik inom arbetsförmedlingen: 1 en strävan atl rationalisera arbetet hararbetsförmedlingen i ökad utsträckning utnyttjat ADB-teknik. Varie morgon fården lokala arbetsförmedlingen en dataproducerad tidning innehållande alla fördagen aktuella lediga platser i t. ex. D län. Utnyttjandetav datateknik har i många fall medfört att den personliga kontakten mellanarbetsförmedlare och arbelssökande äventyrats. beredd att redogöra för erfarenheterna av försöken med utnyttjandeav datateknik inom arbetsförmedlingen? Ivilka avseenden kommer statsrådet atl öka resurserna för den direkta personligaarbetsförmedlingen? 1976/77:361 av herrWesterberg (m) till fru statsrådet om de allmännyttigabostadsföretagens ekonomiska problem; Allmännyttiga kommunala bostadsföretag kämpar inlesällan med svåra ekonomiska problem. I många fall redovisar dessa förelagbetydande underskott. Kravenpå avsättningar till fond för framtida reparationsbehov har inte alltid kunnattillgodoses på grund av de ekonomiska svårigheterna. beredd att redogöra för regeringens syn på det ekonomiska lägel i deallmännyttiga kommunala bostadsföretagen och för om regeringen avser alt vidtanågra speciella ålgärder med anledning av detla? 1976/77:362 av herrWesterberg (rn) lill fru statsrådet om avgifter till allmännyttigabostadsförelag för kostnader vid hyresförhandlingar: Enligt tidningsuppgifter den senaste liden harsomliga kommunala allmännyttiga bostadsförelag böriat ta ut speciella avgifterav hyresgästerna. Dessa avgifter skulle sedan ha lämnats tillhyresgästföreningarna för att täcka deras kostnader vid hyresförhandlingarna. beredd alt redogöra för sin syn på detta förhållande och kommerregeringen alt vidta några ålgärder? 1976/77:363av i (s) till fru statsrådet om ökad investeringsramför skolbyggnader; Mot bakgrund bl. a. av kostnadsökningen förskolbyggnader, ökningen av antalet elever i högstadium och igymnasieskolan samt stora befolkningsomfiyttningar har ulbildningsutskolletnyligen enhälligt uttalat all den reguljära investeringsramen för skolbyggnadermåste anpassas lill det av redovisade behovet. harbemyndigat regeringen att inför /78 öka investeringsramen ienlighet härmed. Vilkaåtgärder avser statsrådet atl vidta för att öka investeringsramen förskolbyggnader i enlighet med beslut? 1976/77:364av i (c) till herr utbildningsministern om ökat statsbidragtill inbyggd yrkesutbildning m. m.: 1975/gav som sin mening regeringentill känna atl förslag borde föreläggas till bestämmelser, somförbättrade statsbidragen till inbyggd yrkesutbildning och lärlingsutbildning,i sådan tid att de nya bestämmelserna kunde träda i kraft under budgetåret1978/79. Behovetav ökad utbildning i nämnda former framstår som synnerligen angeläget, dels medhänsyn till bristen pä väl yrkesutbildad arbetskraft i vissa yrken, dels pågrund av den f n. stora ungdomsarbetslösheten och behovet av att kunna erbjudaantingen arbete, utbildning eller praktik. Med anledning härav vill jag frågautbildningsministern när förslag i detla ärende kommer att framläggas ochvilken inriktning det kommer att fä. 1976/77:365 av () lill fru utrikesministern om åtgärder för alt bistå spanskoppositionspolitiker; Spanske medborgaren , som dömts iSverige för elt brott som han begått i under Francotiden, beviljadesför några är sedan asyl av den dåvarande . Under resa i Västtysklandhar han nu gripits av tyska polisen på begäran av . Frågan om hans utlämnandetill är föremål för prövning vid tysk domstol. Detär risk för alt , om han utlämnas lill , pä nytt döms till elthårt straff för det brott som han redan avtjänat straff för i . Hanspolitiska förflutna inom oppositionen mot den spanska fascistregimen kan fåallvarliga konsekvenser för honom. Motden bakgrunden vill jag ställa följande fråga till fru utrikesministern: Vadhar gjort och vad avser departementet att göraför att bistå ? 1976/77:366 av herrJohansson i (s) till herr kommunikationsministern om tidpunktenför påböriande av norr om : I kammarens trafikpolitiska debatt den 23 mars 1977förklarade trafikutskottets företrädare att norr om att påbörjas inom en mycket snar framtid. Kan herr statsrådet bekräftadella och eventuellt närmare ange tidpunkten? 1976/77:367av () lill herr jordbruksminislern om åtgärder för alt förhindrautsläpp av processavloppsvalien från stärkelsefabriker: Frän stärkelsefabrikerna spridsprocessavloppsvattnel under liden ut i vattendrag eller påkringliggande mark. Det biologiskt syrekrävande avloppsvattnet frånslärkelseinduslrin motsvarar det orenade avloppsvattnet från en miljonstad.Risken för skador på grundvattnet är påtaglig. Metoder för rening avavloppsvattnet finns . Jag vill därför fråga herr jordbruksministern; Ärregeringen beredd vidta sädana åtgärder atl stärkelsefabrikerna ifortsättningen dels förhindras sprida ut sitt processavloppsvatten undermånaderna , dels tvingas genomföra en långtgående rening avavloppsvattnet? 1976:77:368av (vpk) till fru utrikesministern om katastrofbistånd åtVietnam: 1 norra delen av har på grund av enonormalt kall vinter risskörden slagit fel. Försörjningslägel i ärredan på grund av kriget prekärt. Den felslagna risskörden förvärrar än merläget. Vietnameserna kommer alt tvingas gå ut pä världsmarknaden för att klaraförsöriningsläget. Ärden beredd alt i detta för vietnameserna svåra läge gå inmed katastrofbistånd? Nr 101 § 16 Kammaren åtskildes . '""" .(OHANSSON