prot · G009114 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:114 §1 Justerades protokollen för den 14 innevarande månad. § 2 Om åtgärder motinflationen Herr ekonomiministern erhöll ordet för attbesvara is) anmälda interpellation, 1976/77:118, ochanförde: har i en interpellation om ålgärder mot inflalionen ställtföljande tre frågor till mig: - Vilka är enligl min meningorsakerna lill den ökande inflationstakten ? - Vilken prognos görs nu föruppgången av konsumentpriserna ? - När framläggs en avmig lidigare utlovad plan mot inflalionen? Del är en höginflationstakt Det torde emellertid inte vara obekant att de förstamånaderna varie år normalt uppvisar prissiegringsial, som ligger högre än underresten av året. föll i genomsnitt ca en fjärdedel av helaårets prisstegringar . ökadekonsumentpriserna med 2,4 96, dvs. nästan exakt likamyckel som . Detfinns fiera orsaker till de snabbare prisstegringarna i januari och februari.De hyreshöjningar som parterna på hyresmarknaden förhandlar fram redovisasregelmässigt . svarar för 0,4 procentenheterav hela prisstegringen . Delsyslem för beräkning av kompensation lill jordbrukarna som harantagit innebär all vi alla solidariskt får dela bördan härav antingen viaskallsedeln eller via högre priser. Den del av kompensationen under de tvåförsta månaderna 1977 som faller på priserna svarar för avprisstegringen . Härutöverspelar den internationella prisutvecklingen en stor roll för våra förutsättningarall hålla en lugn prisstegringslakt Elt drastiskt exempel härpå ulgörprisstegringarna på kaffe. Importpriserna på kaffe har stigit med ca 150 96sedan börian av . Detta har givetvis påverkat den inhemskaprisutvecklingen. Kaffeprisernas ökning enbart iår svarar för av den totala uppgången i konsumentpriserna.De här nämnda speciella faktorerna motsvarar sammanlagt I procentenhet avprisstegringen på 2,5 96 . Det kan i detta sammanhangvara värt all konstatera all konsumenl- Nr 114 prisernas uppgång mellan uppgick till Fredaeenden " ' ''''S- el är en siffra som ligger klartunder genomsiiitlel 22 anril 1977 ° väsleuropeiska länderna enligl beräkningar under mol- Om åtgärder mot Jagövergår lill andra fråga om vilken prognos som nu inflationen görsför uppgången av konsumenlpriserna . Jagangav i finansplanen all uppgången i konsumenlpriserna borde kunnabegränsas lill ca 6 96. Av finansplanen framgick också de förutsättningar somdenna beräkning byggde på. har regeringen redovisat ellekonomiskt-poliliski slabiliseringspakel, som bl. innehåller förslag om enhöjning av mervärdeskatten. En nedjustering av den svenska kronkursen iförhållande lill länderna inom del s. k. ormsamarbelel har också förelagits.Del är ofrånkomligl all dessa ålgärder på korl sikl kommer att ha enprishöjande effekt. Åtgärderna beräknas sammantagna medföra en prisstegring påbortåt 3 96 på helårsbasis. Eftersom åtgärderna inte gäller blirgenomslaget på den genomsnittliga prisnivån ca 1,5 96 mellan 1976 och 1977.Uppgången i konsumentprisindex torde mol denna bakgrund komma att bli ca 10 96också . Motivenfördel av regeringen föreslagna slabiliseringspaketel kommer alt redovisasnärmare i den reviderade finansplanen. I korthet kan jag emellertid i dettasammanhang erinra om atl ålgärderna syftar .till att återställa balansen i densvenska ekonomin. Åtgärderna är av långsiktig nalur. Vi får acceplera all vitemporärt inle kan få ner inflalionen så snabbi som i och för sig vore önskvärtBalansen mellan produklion och konsumtion måste återställas genomåterhållsamhet pä konsumiionssi-dan. Vårt land kan inle forlsälla att leva översina tillgångar. Konkurrensläget gentemot utlandet måsle förbäliras. Genom attsatsa på en utbyggnad av den konkurrensutsatta sektorn hejdasarbetskraflsuiström-ningen från denna; därmed minskar riskerna för atl storaöverströmningar på arbetsmarknaden kan ge inflalionsimpulser. Genom enuibyggnad av produkiionskapacitelen i denna del av ekonomin - och jag utgårfrån att vi är överens om all detta är nödvändigt - förbättras möjlighelernaatt öka produktionen utan alt priserna stiger. Åtgärder somstabiliserar den svenska ekonomin och återställer den yttre balansen är denenda realistiska vägen att på sikl få ner inflationstakten. Genomåtgärdspaketet ökar förulsätiningarna för della. Jagvill i della sammanhang undersiryka hur ulomordeniligl viktigt det är att dämpa företagens och konsumenternas förväntningar om pris utvecklingen. Del visar inle minsl de senasie årens erfarenheter. Del är av största vikt all förelagen inie gör sina priskalkyler mol bakgrund av överdrivna förvänlningar om kostnadsulvecklingen och därmed med verkar till alt driva på inflationen. Del prisslopp som regeringen beslulal införa t. o. m. skall bl. a. ses mot denna bakgrund. Del avser också alt förhindra omotiverade prishöjningar i anslutning lill nedskriv- 76 ningen av värdet på den svenska kronan samt altförebygga att en ökad efterfrågan innanmomshöjningen träder i kraft föranleder prisökningar. Efler - när deåtstramande verkningarna av momshöjningen gör sig gällande - kan del allmännaprisstoppet ersättas av intensifierad prisövervakning. HerrFeldts tredje fråga avsåg en plan mol infialionen. 1 regeringsförklaringenangavs all målel för den ekonomiska poliliken är "atl inom rimlig tidåterställa balansen i utrikesbetalningarna och stegvis minska behovel avutländsk upplåning. Det måste ske i former som tryggar arbele ål alla ochunderläilar en effektiv kamp mot inflationen", hette det. Formuleringen ärforlfarande i högsia grad aktuell och svarar väl mol moliven bakom del avregeringen förestagna slabiliseringspoliiiska paketet som - vilkel jag redanframhållit - bl, a, är avsett atl medverka lill atl skapa ökade förulsällningarför en lugn prisulveckling . Regeringenhar för sin del aldrig talat om en "plan mol inflalionen". Vad herrFeldl torde åsyfta i sin interpellation är ett dokument, som under förra åretsvalrörelse ularbelades i moderala samlingsparliels riksorganisation,Dokumenlel innehöll förslag, som nära anknöi lill de re-kommendalioner somåterfanns i förra årel. Där hette det bl, a,: "Delär lilel som myndighelerna kan göra under den omedelbara framliden eftersom1976 inte är någol förhandlingsår, men del kommer all vara vikligi alt uppnå enrelativ förbättring av den svenska industrins arbelskraflskoslnadsläge isamband med avtalsförhandlingarna , Den ekonomiska politiken kan spela enviktig roll i detta sammanhang. För det förslå synes del vikligi alt uppnåsamförstånd mellan berörda parler om det reala utrymmet för högre löner under1977 med hänsyn till del aktuella bylesbalansunderskottel, den svenskaindustrins kostnadsläge och önskvärdhelen atl vidmakthålla en höginvesteringsnivå inom näringslivet. För det andra, under förutsättning allsamförstånd kan uppnås, kan finanspolitiken medverka till att garantera engiven ökning av de reala disponibla inkomsterna med så små nominellalöneökningar som möjligl," Jagbeklagar, herr talman, att det inte har varit möjligl all åsladkommaöverläggningar som syftar lill sådant samförstånd. Jag ber atl få lacka ekonomiministern för svarel på min inierpellalion.Han har myckel sysiemaliski besvaral mina frågor, en efler en. Jag skall försökalillämpa samma sysiemaiiska metod när jag kommenlerar hans interpellationssvar. Tillredogörelsen för orsakerna till den ökade inflationstakten skulle jagvilja foga följande synpunkler. Vi - dvs, både och jag - känner nulill prisutvecklingen också . Den innebar alt konsumentprisernaökade med 0,9 96, dvs, praktiskt tagel lika myckel som . Del betyderall prisstegringen blev 3,5 96 och all lakten iprissiegringarna genomsnittligl nu är över 1 96 . HerrBohmans förklaring till all priserna sleg med 2,5 96 under januari och februariär inle precis helläckande. Av dessa 2,5 96 kan lokaliseraorsakerna till jordbruksavtalet, bostadskostnaderna och kaffepriset. Jag kantillfoga all man med samma metodik kan lokalisera orsakerna till 1,3 av de 3,som priserna har stigit . Tillkommit har dåframför allt höjningen av tobaksskatten. Menhuvudparten av prisstegringarna kvarstår alltså oförklarad även efter herrBohmans redogörelse. Denallmänna hypotes som faller tillbaka på, nämligen alt prisernaalllid skulle stiga mest i börian av året, är inte hell övertygande. Framförallt ger den ingen tillfredsställande förklaring lill all priserna i börian av1977 stiger snabbare än de gjorde i börian av 1976, Det borde vara tvärtom,1976 sleg lönekostnaderna vid årets börian enligt tvåårsavlalet Men harännu inga löner stigit. Jag tycker det är märkligt att helt bortserfrån denna viktiga skillnad när han gör sina jämförelser, 1själva verket torde det vara här som problemet ligger: all företagen höjl prisernasnabbare än kostnaderna stigit; att vi haft en äkta infla-lionistiskutveckling. HerrBohman har ju ofla uttryckt sina bekymmer över näringslivets dåliga lönsamhetoch visat förståelse för behovel av bällre vinsler, men jag måsle ändå frågaherr , om han tycker alt det är genom inflationsskapande prishöjningarsom företagen skall skaffa sig bättre lönsamhet. Jag anser den frågan befogad,eftersom faktiskt lidigare har haft en klok och riktig syn på dessaproblem, då han förmanat förelagen alt inte genom prishöjningar i förväg ta utförväntade kostnadsökningar, 1min interpellation tog jag fasta på det uttalandet och fäste på atl enligl slatens pris- och kariellnämnds rapport bara hela 24 företag åberopade förväntade men icke inträffade höjningar avlönekostnaderna som motiv för prishöjningar. Om inle redan vet del,kan jag upplysa om alt enligl SPK har minst 11 företag höjt prisernamed samma motivering, nämligen att de väntar sig höjda lönekostnader. Avinterpellationssvaret kan man nu med någon möda utläsa alt det allmännaprisstoppet tydligen till någon del skall ses som en reaktion från regeringenssida på det här beteendet från förelagen. Men det hade varil bra om sin beskrivning av prisslegringens orsaker lalal klarspråk på denna punkt Delhade varit ännu bällre om regeringen ingripit långl lidigare, i enlighet medden deklaration som utfärdades i finansplanen . Där sades attregeringen med stor uppmärksamhet skulle följa förelagens prissättningspolitiki detta avseende och vidta priskonlrollerande åtgärder om det bedömdesnödvändigl. Varför har ni inle gjortnågol ål detta, ? ju mycket tydligt av denprisvårdande myndighetens rapporter atl den ganska länge upplevt del här som enallvarlig inflaiionsdrivande faktor. Överhuvud taget, herr talman, känner jag inte igen i del härinterpellationssvaret Det är minsann inte den som glödande avindignation brukade riva sönder hundralappar i TV-rulan för att visa svenskafolket hur inflationen ödelade penningvärdet. Men den indignationenframkallades tydligen av att inflalionen kunde sägas vara socialdemokratisk. Nunär den närmast är av moderat ursprung, har inga svårigheler atlhålla lillbaka känsloui-brolten. får man t, o, m, uppleva att någol som påminner om stolthet pekar på att prisstegringen varit och därmed legal underdelväsleuropeiska genomsnittet. Jag tror inte att med samma motiveringhade lalal om en prisstegring i den takten om det hade suttit en socialdemokraliskregering, Sammabehärskning visar när han svarar på min andra fråga, om hur hanbedömer prisutvecklingen , alt blygas säger att hansprognos i finansplanen om en prisstegring på 6 96 nu harförvandlats till 10 96, Förklaringenav hur han kommer till den siffran är inte särskill genom-skådlig. Delvis berordet på atl blandar ihop två helt olika saker - prisuppgången underåret å ena sidan och förändringen av den genomsnittliga prisnivån å den andra. Mintolkning av svaret blir därför följande. menar alt den prisstegringvi redan haft och de prishöjningar regeringen direkt ordnat till viadevalvering och momshöjning tillsammans uppgår lill ungefär 6 96, Denåterstående prishöjningen , vari också ingår effekten av höjda skaller påsprit, vin och öl samt kompensation till jordbrukarna per , skallalltså begränsas lill 4 96 enligt , Jagmåste anmäla mina ivivel. Att vi efler atl ha haft en prisstegringpå skulle för de återstående nio månaderna undkomma med en prishöjningpå 4 96 exkl, momshöjning och devalvering är helt enkelt inle trovärdigt Skullejag använda egen tumregel, all en fjärdedel av prishöjningarnafaller , kommer jag fram till slutsatsen attinfialionen skulle bli ca 12 96, Såviti jag förslår är det detta som ocksåalll fier bedömare utanför ekonomidepartementet nu böriar tro på. finns också ett annal inslag i den här bilden som över huvudlaget inte berör, och det är prisutvecklingen på dagligvaror, dvs, livsmedeloch andra nödvändiga inköp till hushållen. Priserna på dagligvaror steg underförsta kvartalet med över 6 96, dvs, nästa dubbelt så snabbi soni hela den genomsnittligaprisnivån. Här väntar nu ytterligare en rad höjningar. Momshöjningen slårigenom och med sina fulla 3 96, detaljhandeln har lidigare lovatsyllerligare prishöjningar per för att förbättra sina marginaler,kaffepriserna väntas öka yllerligare, och den skall livsmedelsprisernasiiga igen, den gången lydligen ulan allhöjningen dämpas med några sialliga subvenlioner. Prishöjningarnapå del här området påverkar direkt levnadsstandarden för alla grupper i vårtland, men de har särskilt stor betydelse för pensionärer, för människor medlägre inkomster och för barnfamiljer. Eftersom alll pekar på attprishöjningarna på livels nödtorft kommer atl ligga närmare 20 än 10 96 i årmåste jag fråga vad han anser. Hur myckel kommer dagligvarornaspriser att stiga , och vilka konsekvenser bedömer att det blirför hushållens levnadsstandard? Närdel gäller min iredje fråga, om hur regeringen avser atl föra kampen molinflationen, ger interpellationsvaret ett högst väsentligt men inte särskiltovänial besked: regeringen avser inle alls all bekämpa infialionen! Man hartvärtom tagil inflationen i sin riänsl för atl med dess hjälp pressa nerkonsumtionen och levnadsstandarden för svenska folket. Det framgår direkl avalt ekonomiministern säger att han accepterar fortsalt inflation därför atlbalansen måsle återställas genom återhållsamhet på konsumtionssidan, 1och med detta besked är det åtskilligt i den borgerliga ekonomiska polilikensom faller in på sin plats i mönstret. Det gäller den slappa ochinflationsdrivande finanspolitik som inledde sin ekonomiministerbanamed. Det gäller regeringens totala ovilja att direkl ingripa mot obefogadeprishöjningar trols SPK;s upprepade påslötningar. Del gäller valel avdevalvering som metod atl strama åt ekonomin, Avsiklen är tydlig. Man hoppaspå all inflalionen skall göra sin riänst inle bara för alt pressa nerkonsumtionen utan också för all förbällra vinsler och lönsamhei i näringslivetDel är della avser när han säger alt hans politik satsar på enuibyggnad av industrin. Del skall lydligen ske via en investeringslusta somväcks av inflationsvinsler. Viskall senare i vår här i diskutera regeringens ekonomiska politik,och jag skall inte föregripa den debatten. Men jag måste säga en sak lill herrBohman: den väg regeringen vall för att söka återställa balansen i vår ekonomiär både orättfärdig och farlig. Regeringen kräver uppoffringar av medborgarna,men de metoder man använder för att utkräva dessa offer är sådana all detyngsta bördorna ofrånkomligen kommer att bäras av de sämst ställda, medanandra och belydligl mera välmående medborgare klarar sig hell ulanpåfresiningar på sin offervilja. Om någonsin kravet på en rättvis fördelning avbördorna är befogat, så är det i ell läge där medborgarna manas au dra ålsvångremmen. HerrBohman säger au regeringens polilik avser atl skapa ökade förulsällningar fören lugn prisulveckling . Men hur tror han del skall blimöjligt efter en inflalionsperiod med ökade inkomst-och förmögenhetsklyftor ivårt samhälle? borde ha varit med lillräckligl länge för all velaalt inflationens orättvisor är en grogrund för krav på kompensation ochrevansch. HerrBohman slutar med någonting som jag verkligen inte hade frågat efter, nämligenett långi cilal ur en valbroschyr från moderala samlings- parliet Del är enbeskrivning av hur moderala samlingspartiet anser atl statlig inkomstpolitikskall bedrivas. Menherr gör sedan elt uttalande som han måste ulveckla närmare. Han sägersig beklaga alt del inle varil möjligt att åsladkomma den typ avöveriäggningar som moderata samlingspartiet vill ha för atl fastställa utrymmetför lönehöjningar 1977, Vad menar egentligen med det uttalandet? Ärdet en regeringens invit lill arbetsmarknadens parler att göra upp med statenom löneutrymmet? Vad har i så fall att bjuda på, dvs, hur skallfinanspolitiken medverka till en lösning? Hillills har bjudit pådiverse angrepp mot fackföreningsrörelsen, inflation och momshöjning. Är en nyhelomvändning på väg i den ekonomiska politiken? Eller är att uppfatta som ett hot - om inle löntagarna accepterar dellöneutrymme som enligt regeringens mening räddar bytesbalansen, kostnadslägeloch en hög investeringsnivå, kommer regeringen då hell enkelt atl faslslälladel utrymmet? Jag är inte säker på att ekonomiministern känner sig särskilt lyckliginför alla de frågor jag har riktat till honom, men han måsle vara medveten omall den inflationspolitik man nu bedriver har väckl både oro och förbittringule bland människorna. Han säger i siu interpellationssvar atl regeringen inlehar någon plan mol inflationen, men då är del oppositionens uppgift all krävaatl ett sådani program kommer lill slånd. Den här typen av debatt har vi fört i kammaren tidigare, men då harrollerna varil ombytta; del påvisade ju själv. Skillnaden är baraden all varie gång vi fört den debatten har jag attackerat inflationen, medanherr Feldl när det var socialdemokraterna som styrde i riket inte hade myckettill övers försvar mot inflalionen, I själva verkel har del varit så,atl när vi diskuleral de här frågorna lidigare harsocialdemokralernas främstainsats i debatterna varil all förringa della slora problems belydelse. Del harinle varil så allvarligt, har man sagt. Del har varit mycket värre i andraländer, har man gjorl gällande, ligger hyggligt till, har man sagl. Ochdet här är ofrånkomliga konsekvenser av vad som händer utomlands, har manockså påstått Omman skall ta inlägg som en indikation på atl vi nu är överensom all inflationen är ett av våra allvarligaste problem, då borde del rimligenöka förulsäliningarna för att vi skall kunna komma lill rätta med problemet Dåskulle man kanske kunna påräkna all oppositionen för en gångs skull kommer medett konstruktivt bidrag till en bättre ekonomisk polilik, Hillills har det baravarit gnäll. HerrFeldl log upp den plan som vi arbetade med i valrörelsen och gjorde gällandeatt det var fråga om en valbroschyr. När jag sedan hade citerat OECD-ultalandetfick jag en känsla av att trodde att det var vårt eget uttalande.Det var faktiskt som hade gjort det 6Riksdagens protokoll 1976/77:113-116 i förra åretsSverigerapporl, Omherr Feldl gör gällande atl det var någol grundläggande fel med vår plan, sågäller den kriiiken även . Våra punkter låg i linje medOECD-rekommendationerna, Menjag skall göra ett medgivande. När vi talade om dessa punkter mol inflalionen,så utgick vi fakliskl ifrån att vårt ekonomiska läge var ljusare än vad detvisade sig vara. Och som bekant brukade socialdemokraterna, när jag tecknadeläget som jag uppfattade det, beskylla mig för all svartmåla. Den verklighetsom den här regeringen sedan ärvde efter den gamla regeringen visade sig dockvara betydligt sämre än vad t, o, m, jag i min "svartmålande"verksamhet hade gjort gällande. Delvar den här verkligheten - med den väldiga obalansen i den svenska ekonomin,med alla kriser och med behov av brandkårsutryckningar m, m, som gjorde alt delblev svårt atl förverkliga de tankegångar som vi hade hoppats kunna omsätta ipraktiken när vi lade fram planen, I själva verkel har många av deförutsättningar som vi arbetade med ändrats. Regeringeninbjöd till slabiliseringspoliiiska överläggningar med parterna påarbetsmarknaden. Tyvärr kom de överläggningarna inte lill stånd. För drygt ettår sedan uttalade riksdag önskemålet att slabiliseringspoliiiskaöverläggningar skulle äga rum mellan regeringen och arbetsmarknadens parter,där man skulle ta upp åtgärder mol inflationen och andra för den svenskaekonomin betydelsefulla problem. Som bekant saboterade den dåvarande regeringendessa stabiliseringspolitiska överläggningar. Den satte sig över riksdagensbeslut i delta hänseende. Delkan f. ö, vara intressant atl notera all socialdemokraterna i sill konkretahandlande och har ägnat inflationsproblemet enväldigt begränsad uppmärksamhel. De förslag som socialdemokraterna har lagtfram här i har sannerligen inle varil ägnade all minska inflationshotetulan tvärtom all driva upp kostnadsökningarna i vår ekonomi. När vi har lalalom nödvändigheten av all få ned de samlade kostnaderna i ekonomin, harsocialdemokraterna beskyllt oss för löntagarfientlighet, och man har hejat påi lönematchen. Men högie löneantaganden leder med naturnödvändighet också lillhögre inflalionsberäkningar. Vihar i - och det är ett plågsamt faktum - haftprisstegringar i storleksordningen om årel, och harprisstegringarna överstigit . Del var under de år då vi hade ensocialdemokralisk regering, De ålgärder den nuvarande regeringen har vidtagit ellerföreslagit har lill syfte att medverka lill en långsiktig stabilisering av densvenska ekonomin. Jag sade del redan i mitt svar. Underskottet i våra affärermed utlandet måsle bringas ner och industrins konkurrensförmåga måsteåterställas. Vi kan inle forlsälla all leva över våra tillgångar. Deåtgärder vi har föreslagit i delta syfte kommer alt få - och Nr114 måste få - en viss engångseffekt på priserna. ironiseradeöver den detta. Men med de här åtgärderna ökas förulsäliningarnaför all få en mera stabil ulvecklingunder 1978 och framöver. Om man inte vidtar-------- ålgärder av del härslaget, så kommer balansproblemen och inflalionen Om åtgärder mot sannolikt all förvärras. Vårpolilik innebär motsatsen till atl godta inflationen. Men ville nyssgöra gällande alt jag godtog inflalionen, all jag älskade inflationen och attjag ville använda inflationen för att pressa ned konsumtionen och för atl geförelagarna och industrin ökad lönsamhei. kan inte mena della - detär jag alldeles övertygad om. Idebatten om inflalionen har man ibland gjort gällande atl momshöjningendrabbar de lägre inkomsttagarna, och man har reagerat våldsamt mot de knappt 396 höjning av momsen som vi har föreslagil. Men man påminner inte i delsammanhanget om att den moms som vi har i på över 17 96 hargenomdrivits av den lidigare socialdemokratiska regeringen. Om man anser attmomsen är ägnad all skada de svaga inkomstgrupperna i samhällel, varför har dåsocialdemokraterna själva föreslagit och genomdrivit en moms som kommer allmotsvara av den totala momsbelastningen sedan höjningen genomförts? Närherr Feldl ironiserar speciellt mot mig för att, som han menar, regeringen hargjorl felbedömningar och tokiga antaganden tycker jag alt det finns anledningför den förutvarande handelsministern att gå tillbaka lill sitt eget förfiutnaoch till den gamla regeringen. Omman titlar på de antaganden som den gamla regeringen gjorde varie år i januarioch vad som sedan inträffade under de år för vilka den regeringen gjorde sinaantaganden får man följande sifferserie: 1970 lovade den socialdemokratiskaregeringen att prisstegringen skulle bli 3,5 96. Den blev precis dubbelt såhög, 7 96. 1971 lovade man prisstegring.Då var misstaget någol mindre - del blev 7,5 96. 1972lovade man 4 96 prisslegring. 1973lovade man 5 96 prisslegring. 1974 lovade man 9 å 10 96prisslegring. Det blev 10,5 96. Det var ju rätt hyggligt - del måsle jagerkänna. 1975 lovade man 7 ä 8 96 prisslegring. Del blev över 10 96. Förra årel lovade man 7 ä 8 96 prisslegring. Del blev i runt tal 10 96. Även i valrörelsen gick socialdemokraterna ut och lovade 8 96 pris slegring. Underdel - gick ju in på mars, även om isin fråga till mig bara behandlade -steg konsumentprisindexnästan exakt lika myckel som under niotsva-rande period förra årel.