prot · G00955 · 1976-12-31 00:00:00 — Delär också stötande att del ofta är folk med mycket blygsamma inkomster somdrabbas av oproportionerligt kännbara straff Lagen slår liksom med en släggasobevekliga tyngd, som skattelagen i vissa fall företer nog så stortänjbarhet. inle skall sila mygg och svälja kameler har sin bestämda tillämpning päskatteområdet. Alla är medvetna om vad skickliga advokater förmår pä det härområdet. Men när en pensionär med en inkomst på , varav han betalatpreliminär skatt på ca , drabbas av en slraffskall på . förett fel, som är så uppenbart vid en vanlig schablongranskning att det integärna kan vara avsiktligt, då saknar enligt min uppfattning tillämpningen avlagen den böjlighel och smidighet som krävs när det gäller del enskilda falletmed hänsyn till alla förmildrande omständigheter som kan finnas. Dettaär dessutom ett avsteg från den tillämpning när det gäller påföljder som råderpä andra områden. Därför är det tillfredsställande att här höra att reglernasom slår så felaktigt är föremål för översyn och förhoppningsvis ändringar. Menför den som drabbats av dem nu är del en tröst för tigerhjärtan all själv intekomma i åtnjutande av förändringen till del bättre. Eller finns det kanske enutväg, en ljusning före själva gryningen? Som framgår av svaret är ljusningen mycket nära. Min ambition är attkunna lägga ett förslag som innebär att nya regler skall gälla redan fr. o. m.1977 års taxering. Närmare gryningen kan det icke vara. Jag lackar herr budgetministern också för den upplysningen. Svaretinnehåller ju en antydan om förbättring, men förde fall som föranlett min frågainnebär den aviserade eventuella ändringen lill det bättre tyvärr ingenförändring. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om tidpunkten för ingivande av arbetsgivaruppgift vid1977 års taxering Herr budgetministern erhöll ordet för attbesvara () den II januari anmälda fråga, 1976/77:177, ochanförde: har frågat mig om jag - i avvaktan på ändrade lagregler -är beredd medverka till alt småföretagare detta år generellt får bifoga eventuellaarbelsgivaruppgifter till sin inkomstdeklaration för . F.n. skall arbetsgivaruppgift i regel lämnas före utgången av januari månad åretefter utgiftsårel. Dessa uppgifter ligger lill grund för beräkning av bl. a.arbetsgivarnas avgifter till den allmänna försäkringen. Jagär medveten om att del ibland kan vara svårt för en småföretagare att i rättlid lämna dessa uppgifter. Den lid som står till buds för debiteringen avarbetsgivaravgifterna är emellertid så knappt tillmätt att den inte kan minskasutan synnerligen menliga konsekvenser för detta myckel omfattandedebiteringsarbele. har framhållit detta förhållande medanledning av en motion från i denna fråga. Jag ser alltså inte fn. någon praktisk möjlighet all senarelägga avlämnandet avarbetsgivaruppgiflerna. Jag vill dock nämna au pensionskommittén utrederfrågan om enklare och mer enhetliga regler för debitering avarbetsgivaravgifter. Vidare behandlas hithörande frågor av en särskildarbetsgrupp med representanter från både ochriksskatteverket. Omtidpunkten for ingivande av arbelsgivaruppglfl vid taxering Jagtackar för svaret även om jag tyvärr är litet besviken över innehållet. a.: "Den lid som står lill buds för debileringen avarbetsgivaravgifterna är emellertid så knappt tillmätt att den inle kan minskasulan synnerligen menliga konsekvenser för detta myckel omfattandedebiteringsarbele." Jag är övertygad om att detta är i enlighet medverkligheten, men jag vågar med den erfarenhet jag har och efter kontakter medolika fögderier hävda motsatsen, dvs. alt under de aktuella gör mani stort sett inget annat än sorterar upp alla deklarationer,arbelsgivaruppgifter och annat som kommer in. Man är helt sysselsatt med dettaoch bedriver ingen som helst granskning av Omlidpunkten för ingivande av arbelsgivaruppglfl vid taxering Jagvågar alltså hävda all man med mitt förslag egentligen inte skulle förloranågonting i lid. Om vederbörande finge vänta med att lämna in sinaarbelsgivaruppgifter i varje fall fram till , då flertalet av desmåföretagare jag talade om lämnar sina deklarationer, skulle man i ställetvinna den fördelen alt arbelsgivaruppgiften från början blir rätt ifylld. Delblir den inte . och detta leder till myckel merarbete på fögderierna. Jaghar sysslat med liknande deklarationer , och jag har funnit att ide fall dessa företagare har försökt all upprätta arbetsgivaruppgiflerna pä egenhand så har de tyvärr blivit felaktigt ifyllda, eftersom man inleär van vid sådant. Speciellti år har vi fått en del problem med detta. Så sent som i går fanns nämligeninte vissa av de deklarationsblanketter som rörel-seidkare och jordbrukarebehöver tillgängliga pä fögderierna. Jag har förståelse förskattemyndigheternas svårigheter alt fä fram dessa blanketter, eftersom en delbeskattningsregler för småföretagarna ändrades sä sent som förraåret. Men jag tycker all skallemyndigheterna också borde ha förståelse för attmånga jordbrukare och rörelseidkare har ytterst svårt att lämnaarbetsgivaruppgifterna i rätt tid. Jag har dessutom konstaterat attanvisningarna för arbelsgivaruppgiften inle ger någon egentlig ledning om huren jordbrukare eller en rörelseidkare skall bära sig åt vid uppdelningen avinkomsten mellan man och hustru. Arbelsgivaruppgiften upptar nämligen inlebara en förteckning över vad som slår på kontrolluppgifterna, ulan där skallockså redovisas vissa andra uppgifter som är av betydelse för debileringen, t.ex. uppgift om rörelsens beräknade omfattning kommande år osv. Jagvill alltså hävda alt problemen är större än vanligt, och mot denbakgrunden anser jag alt del hade varit motiverat med en liberal tillämpning avde straffsanktioner som drabbar de rörelseidkare som lämnar iarbelsgivaruppgiften . har uppenbarligen haftkontakt med mera optimistiska fögderier än dem vi känner till i departementet.Jag tror ändå all den sortering som talade om skulle försenas omvi senarelade inlämnandet av dessa arbelsgivaruppgifter. Det är trots alltangeläget alt tillräcklig lid finns för debiieringsarbelet, så all del blir såkorrekt som möjligt. Om den processen förkortas riskerar vi all flera feluppkommer, och detta är verkligen inle lill fördel för de deklarerande. Utskottet harframfört liknande synpunkter som uppenbarligen är baserade på en felaktiggrund, dvs. tron alt om man gav dessa småföretagare rätt att inkomma medarbelsgivaruppgiften exempelvis - sammatidsförskjutning som gäller exempelvis för redovisning av mervärdeskatt -, såskulle alla utnyttja den Detta skullegivelvis inle bli fallet, utan 10 ä 20 96 av de aktuella småförelagen skullekanske göra del. För dem som har vana vid alt handskas med kontrolluppgifteroch blanketter över huvud taget är det givetvis mest praktiskt att upprättaarbelsgivaruppgiften med kontrolluppgifter och annat. Jag talar härendast om den lilla grupp småföretagare som inte har någon anställd utanförfamiljekretsen och som också deklarerar för familjemedlemmarna. Denna lillakrets behöver i regel ha biträde av exempelvis deklarationsbyråer, och denskulle vara betjänt av att slippa lämna in arbelsgivaruppgiften förränexempelvis . Jagtror alltså att och andra gör den felbedömningen att de utgårfrän att samtliga egenföretagare då skulle finna det fördelaktigt att väntalill med alt lämna in arbetsgivaruppgift. De fiesta skullesäkeriigen som lämna in den med kontrolluppgifterna. En litengrupp, eller maximalt 20 96, skulle ha en stor fördel av att få väntaytteriigare . Socialförsäkringsuiskoltet prövade ju frågan under /77 ianledning av en motion från . Ett enigt utskott kom dä till denuppfattning som jag har redovisat i svaret, att det skulle kunna uppkommamenliga konsekvenser av en sådan omläggning. Jag delar utskottets uppfattningoch har stöd av många av dem som sysslar med denna verksamhet. harmåhända hört mera optimistiska röster, men jag tror ändå all problem kan uppkommaom liden för handläggningen förkortas. Vi har säkeriigen en bättre lösning isikte genom de förslag som pensionskommittén kan komma att framlägga - förslagsom syftar till att förenkla reglerna på detta område. Jagär naturiigtvis lacksam om det kan finnas en möjlighet att längre fram avhjälpaproblemet, men del hjälper tyvärr inte dem som saknar praktiskamöjligheter att i rätt lid inkomma med arbetsgivaruppgift. Ännu finns inte ensblanketter och anvisningar framme, och det är kvar tillsuppgiften skall vara inlämnad. Egenföretagarnabefinner sig, som jag nämnde i min fråga, i ett val mellan Skylla och Karybdis:Antingen lämnar de in uppgiften med risk att den blir felaktig, och dåkan de bli påförda straffavgift om uppgiften lett till för låg debitering.Eller också väntar de tills de har upprättat sin deklaration och kan få denhjälp de behöver, och då blir uppgiften visseriigen riktig men de drabbas av enförseningsavgift på 5 96. För en småföretagare blir det , och det ärinte populärt. Därför hade jag hoppats att det skulle varit möjligt att för dethär året på administrativ väg och lagändring få till stånd en liberalarebedömning. Överläggningen var härmed slutad. 2 protokoll1976/77:55-58 Omlidpunkten för ingivande av arbetsgivaruppgifi vid taxering S 8 Föredrogs ochhänvisades 1976/77:3 tillarbetsmarknadsutskottet v)9 Föredrogs och hänvisades Motioner 1976/77:131 tillkonsliiulionsutskottei /77:132 och 133 till skatteulskoiiet 1976/77:134lill justitieulskoilet 1976/77:135 till /77:136 lillsocialförsäkringsuiskoltet 1976/77:137-141 till socialutskottet /77:142lill kulturutskottet /77:143-152 till utbildningsutskoilet /77:153-157lill trafikutskottet /77:158-160 till näringsutskottet /77:161-164 lillarbetsmarknadsutskottet /77:165 och 166 till civilulskotiet 1976/7:167lill näringsutskottel /77:168 till civilutskottel S10 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1976/77:74 och 75. !j11 Herrtalmannen meddeladealt propositionerna nr lOOoch 101 skulle sältas sistpå morgondagens föredragningslista. i?12 Anmäldes och bordlades 1976/77:53 med förslaglill lag om särskilt tillstånd alt tillföra kärnreakior kärnbränsle,m. 1976/77:57 om kapitaltillskott lill 1976/77:61 omåtgärder för den glasindustrin i)13 Anmäldes och bordlades 1976/77:169 av . om åtgärder mot inflationen 1976/77:170 av herrar och ombegränsning av kravet på bokföringsmässig redovisning vid inkomstbeskattning avjordbruk 1976/77:171 av om ändradebeskattningsregler vid uthyrning av fastighet 1976/77:172 av m.fl. om bibehållandeav tullkammaren i 1976/77:173 av m.fl. omförsäljningen av alcolesi och alcolyser 1976/77:174 av fruWohlin-Andersson m.fl. om inköp av en polisbåt lill Nr 55 1976/77:175 av herrar i ochAndréasson om statsbidrag ig jonnarj 1977 till .------------ 1976/77:176 av om inrättande av eninternationell krigs-förbryiardomslol \916/11:\11 av i m.fl.om kommunanknutet civilförsvar 1976/77:178 av herrar i och Hedbergom kassetl-TV till de svenska FN-bataljonerna 1976/77:179 av om ersättning fränallmänna försäkringen för psykoterapi 1976/77:180 av herrForslund m.fl. om en försäkringsrätt i 1976/77:181 av herrGahrton om utlandssvenskarnas sjukvårdsförmåner 1976/77:182 av m.fl. omövergångsbestämmelser för rätt till pension inom domänverket 1976/77:183 av . om det studiesociala stödet 1976/77:184 av . 1976/77:185 av . 1976/77:186 av om försöksverksamhet medomhändertagande av berusade personer 1976/77:187 av i om avskaffandeav 1976/77:188 av herrar i ochStrömbei-g i Vrelslorp om en rikskampanj mot allergisjukdomarna 1976/77:189 av fruHåkansson om arbete i grupp inom sjukvården 1976/77:190 av i Stockholmm.fl. om en ny internationell konvention rörande arbetstiden 1976/77:191 av fruOdelsparr m. fl. om utvärdering av barnomsorgen 1976/77:192 av m.fl. om höjning ochindexreglering av de allmänna barnbidragen, m. m. 1976/77:193 av herrStensson om inventering av byalag 1976/77:194 av . om stöd till kulturarbetare 1976/77:195 av herrÅngström om en regional dansensemble i 1976/77:196 av och iHjärium om slopande av graderade betyg inom förskollärarutbildningen 1976/77:197 av m. fl. om statligt stödlill kommunala musikskolor 1976/77:198 av herrar och iGöteborg om körkortsutbildning inom den obligatoriska skolan 1976/77:199 av . om hälsovårdscentraler vid högskolorna 1976/77:200 av m. fl. 1976/77:201 av herr. i m.jl.om kommunala ira-fiknämnder Nr 55 1976/77:202 av m.jl. om statens övertagande avfraktfartyg 18 ianuari 1977 1976/77:203av herrar i Blenlarp och i om sä- --------------- kerhelsbestämmelser för transporter av skolbarn 1976/77:204 av herrSegerstedi m. fl. om regler för salining av vägar 1976/77:205 av . om vägkantsrefieklorer 1976/77:206 av om bygdevägar underallmänt underhåll 1976/77:207 av om en bro över Bjursunds strömi län1976/77:208 av herrar Wictorsson och Ulander om färjlrafikens framtida utveckling1976/77:209 av om förbättring av vägnätet i södra 1976/77:210av om en ny motorvagnstyp för SJ 1976/77:211 av in. flom trädgårdsnäringen 1976/77:212 av och omtimmerfioltningen 1976/77:213 av i Agnas om begränsning avplågsamma djurförsök 1976/77:214 av m.fl. om sågverkensråvaruförsörjning 1976/77:215 av och om ettstatligt aluminiumverk i /77:216 av m.Jl. omförbud mot s. k. enarmade banditer 1976/77:217 av om eninventering av outnyttjad vattenkraft i åar och bäckar 1976/77:218 av herrSvansiröm om ett industriellt utvecklingscentrum förSmålandsregionen 1976/77:219 av m. fl. om skärpt monopollagstiftning1976/77:220 av m.fl. om tillståndstvång för nedläggning av företag, m. m. 1976/77:221av m.Jl. om sysselsättnings- och näringspolitiska åtgärder iSkaraborgs län 1976/77:222 av i och omrätt för hörselskadade all pä betald arbetstid delta i undervisning iteckenspråk m. m. 1976/77:223 av fröken om anpassning av lagen om allmänförsäkring lill lagen om medbestämmande i arbetslivet 1976/77:224 av herrGahrton om lagfäst rätt lill arbete lill fyllda 1976/77:225 av fruHörnlund m. fl. om barnomsorgen i samband med arbetsmarknadsutbildning1976/77:226 av m.fl. om uppsägningsskyddel vid sjukdom1976/77:227 av m.Jl. om obligatorisk arbetsförmedling, m.m. 1976/77:228 av m. fl. om facklig förtroendemans ställning 20 på arbetsplatsen 1976/77:229 av m.Jl. om översyn avlägen om svenskundervisning för invandrare 1976/77:230 av i Hållsla om val avvärmesystem vid nybyggande 1976/77:231 av i m.Jl. Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1976/77:76 av (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om sysselsättningspolitiken: I den politiska debatten har olikamå) angelts för att lösa sysselsättningsfrågorna. Arbete åt alla, 100 000 nyajobb, 400 000 nya jobb etc. har varit ofta förekommande paroller. Hur de olikamålen skall förverkligas och inom vilken tid det skall ske har inlepreciserats. Man kan därför påstå att sysselsättningspolitiken saknat konkretalinjer och mål. Regeringsdeklarationenger inga besked om hur sysselsättningsfrågorna skall lösas. Allmännaformuleringar om all regeringen skall föra en politik för sysselsättning ochboende i alla delar av landet, om all skattepolitik, näringspolitik ochkonjunkturpolitik är viktiga instrument för att trygga arbete åt allaförstärker intrycket av brist pä konkreta planer för sysselsättningspolitiken. Delhar inle heller varit tillskapandet av nya jobb som präglat utvecklingen undertiden efter valet . Tvärtom har varsel om driftsinskränkningar,avskedanden och permitteringar varit en daglig företeelse. Tusentals anställdahar ställts inför hotel att föriora sina arbeten. Förutomde tragedier för de anställda som arbetslösheten medför har enskilda kommuneroch hela regioner ställts inför stora problem. Del är inte ovanligt all ettenda företag dominerar sysselsättningen i en kommun med därav följande problemför kommunen vid driftsinskränkningar. Denfaktiska utvecklingen i fråga om sysselsättningen går i rakt motsatt riktningmot de stolta parollerna om arbete åt alla och hundratusentals nya jobb. Det ärdå naturligt att frågan reses om vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för altinte arbetstillfällena skall minska i antal i stället för att öka. Regeringen,och särskilt , bör rimligen ha studerat deföreteelser som kommit till uttryck under senare lid i form av hot ompermitteringar och avskedanden, liksom följderna härav för såväl de anställdasom för kommuner och regioner. Av särskilt intresse borde vara all studerastorföretags liksom multinationella förelags roll i sammanhanget mot bakgrundav regeringsdeklarationens förklaring alt regeringen skall sträva efter altbryta tendenser lill maktkoncentration. Vidare bör driftsinskränkningarnaställas mot den uttalade strävan all ge arbete åt alla. Regeringensaktivitet sådan den offentligt kommit till uttryck synes främst ha bestått iatt industriministern mottagit en ström av uppvaktningar från krisdrabbadeförelag. Det har i hög grad handlat om passiv aktivitet fränregeringens sida. Med all rätt frågar sig de anställda vadarbetsmarknadsministern och gör för att möta denuppkomna situationen. Den nya regeringen har ännu inte gett uttryck för någonsamlad syn på dessa problem. Medhänvisning lill det anförda vill jag till herr arbetsmarknadsministern riktaföljande frågor: Finns det en samlad bild överantalet varsel om driftsinskränkningar i olika former? Vilka åtgärder ämnar regeringensätta in för all hindra all anställda liksom enskilda kommuner drabbas avdriftsinskränkningarna? Vilka mål har regeringen försysselsättningspolitiken, och vilka medel avser den använda för alt tryggaarbete åt alla? 1976/77:77 av herrBörjesson i (c) lill herr socialministern om vidgad rätt lill frisjukhusvård för ålderspensionärer: Del har framhållits från alla partier att vårapensionärer skall tillförsäkras en god levnadsstandard. Tyvärr kan detkonstateras att de pensionärer som är hänvisade till enbart folkpensionen fållvidkännas en standardsänkning på grund av de ständiga prishöjningar, inte minstpå livsmedel och dagligvaror, som förekommit . I åretsbudgetproposition harullovals höjningar av folkpensionen och kompensation förprishöjningarna. Dessa löften hälsas med allra största tillfredsställelse avlandets pensionärer. Vadsom kan ge anledning lill irritation bland pensionärerna är deulförsäkringsbeslämmelser som gäller inom sjukförsäkringens ram. Den person somär i aktivt arbete och som inte uppnått pensionsåldern får kostnadsersättningfrån försäkringen oavsett den lid sjukdomen omfattar. Den som uppbärålderspension och som fyllt 70 åreller som börjat uppbäraålderspension kan endast erhålla sjukpenning för . Därmedföljer alt för en pensionär som vårdas på sjukhus skall vårdavgiften betalasav försäkringen. görs ell avdrag pä den försäkrades sjukpenning med20 kr. per dag eller i vissa fall med lägre belopp. För den som uppbärfolkpension i form av hel förtidspension eller ålderspension svararförsäkringen för sjukhusavgiften under . Från den 1 juli 1976gäller den begränsningen för ålders- pensionärer endast för densom fyllt 70 är eller börjat uppbära hel ålderspension. Avdrag fördensjukhusavgifi som försäkringen betalar görs endast i de fall pensionärensamtidigt uppbär sjukpenning. Vid längre sjukhusvistelse får pensionären självsvara för vårdavgiften. När en ålderspensionärs sjukhusvistelse uppgår tillsammantaget får denne vidkännas en vårdavgift på högst . per dag.Denna avgift kan bli betungande för vederbörande pensionär, som har kostnaderför hyra av lägenhet, telefon etc. att betala jämväl somsjukhusvistelsen varar. Exempel har förekommit på alt pensionär tvingas attvidta drastiska åtgärder för alt skaffa fram pengar lill all betala sinsjukhusvistelse, genom att exempelvis avyttra sin TV-apparat, avslänga sintelefon etc, bara för att kunna erlägga kostnader för sjukhusvården. Detta kaninle vara meningen. Den6 framställde jag en interpellation till dåvarandesocialministern , där jag frågade bl. a. om han var villig alt medverkalill att sådan ändring av de s. k. uiförsäkringsbestämmelserna företas allpensionärer jämställs inom sjukförsäkringen med personer i aktivt arbete ochdärmed får kostnadsersättning från försäkringen oavsett den lid sjukdomenomfattar. Isvaret hänvisade statsrådet till gällande bestämmelsermen framhöll också: "Del har dock förutsatts all sjukvårdshuvudmännen vidbehov medger avgiftsnedsättning eller avgiftsbefrielse för att inte vårdavgiftenför dessa pensionärer skall bli för betungande. Den värdavgift som pensionärenfår betala i dessa fall motsvarar i princip det sjukpenningavdrag som görs vidsjukhusvård för övriga försäkrade. Jagvill slutligen nämna att regeringen gav socialulredningen i uppdragatt utreda och möjligt lägga fram förslag angående avgiftsregler vidsluten sjukvård för dem som inte omfattas av sjukförsäkringensersättningsregler för sjukhusvård." Avgiftsreglernavid sjukvården bör enligt min mening utformas så att även en ålderspensionärskall kunna, därest del inte är fråga om ett varaktigt omhändertagande,erhålla fri sjukhusvistelse om vederbörandes sammanlagda sjukhusvistelse uppgårtill . Dock bör framhållas att detta inte skall gälla förvaraktigt omhändertagande. I sådana fall behöver ej ålderspensionären ha kvarsin lägenhet etc. I övriga fall skall vederbörande erhålla fri sjukhusvistelse. Medstöd av del anförda ber jag all få rikta följande fråga till herrsocialministern: medverka lill att ålderspensionärer, som icke är varaktigtomhändertagna för sjukhusvård, skall få fri sjukvårdsvistelse även omsjukhusvården omfattar mer än sammantaget ell år? 1976/77:78 av herrFågelsbo (c) \.\\\ herr jordbruksministern om reducering av älgstammen: har vid fiera tillfällenhaft att ta ställning till åtgärder inom viltvårdens och jaktens område. En avutgångspunkterna har därvid varil att skapa en stark och livskraftig djurstam. Enkonsekvens av de åtgärder som vidtagits är att bl. a. älgstammen under senareår kraftigt utökats. Åtgärderna har i dessa avseenden således haft åsyftadverkan. Men denna utveckling har inte kunnat ske ulan problem. Den kraftigttillväxande älgstammen åsamkar på många håll betydande skador såväl på ungskogensom på växande gröda. Betydande förluster kan härigenom uppslå. annatproblem som alltmer accentuerats är villolyckorna. Det blirallt vanligare med kollisioner mellan älg och bil, med betydande såvälmateriella som personella skador som följd. En snörik vinter som dennaförstärks problemet ytterligare genom att älgen tvingas ut på de plogadevägarna. Enligtmin uppfattning utgör den stora älgstammen numera ett så betydande problem attstatsmakterna bör la under allvarligt övervägande huruvida en kraftigreducering av älgstammen inte är nödvändig. En betydande tillväxt, så som skettde , kan inle rimligtvis tillåtas fortsätta. Medhänsyn till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lill herrjordbruksministern ställa följande fråga: Vilkainitiativ är statsrådet beredd la i samband med de allt större problemen ianledning av älgstammens kraftiga tillväxt? § 15 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:195av () till herr jordbruksministern om tillstånd till vårjaktpå sjöfågel: begärde en undersökning av demöjliga formerna för värjakl på sjöfågel under förslagsvis en försöksperiod . Under hänvisning härtillvill jag fråga herr jordbruksministern: När får förslag som ger denbofasta skärgårdsbefolkningen möjlighet att bedriva vårjakt på sjöfågel? 1976/77:196av () till herr kommunikationsministern om säkerheten för boendekring : om framtid även att beakta säkerheten för dekringboende i ? 1976/77:197av i (vpk) lill herr industriministern om enersättningsindustri i : Dä NCB är 1965 köpte sågverket i Köpmanholmenarbetade där 120 man. är endast 58 sysselsatta vid samma arbetsplats.Sågverket har fåll förfalla och driften upprätthålls på dispensfrån yrkesinspektionen och arbetarskyddet. Sågverket står nu inför sin nedläggning. Allttalar för att då NCB köpte detta sågverk var det den tillhörande skogen som vardet väsentligaste. Sågverket skulle vid lämplig lid nedläggas. Det är en metodkänd och använd även av andra skogsbolag och skogsbolagsdireklörer, och denskildras just nu i teaterstycket Chez nous pä i .