prot · G009149 · 1976-12-31 00:00:00 — Därför ärdet med tillfredsställelse jag konstaterar att stöd även skall kunna utgå isärskilda fall när det gäller utländska beställningar vid svenska varv.Utskottet säger all det kan gälla redare - i första hand i nordiskt land-somlänge anlitat varvet i fråga. Vidare skall beställningen ha avgörande betydelseför sysselsättningen vid varvet. Om jag har tolkat näringsutskotiets skrivningrätt innebär detta bättre möjligheter för Ud- devallavarvet ,eftersom produktionen vid detta varv uteslutande går till norska redare. Ivår motion 1633 kräver vi att de regionalpoliliska och arbetsmarknadspolitiskainsatserna förstärks i och i norra . Utskottet pekari det sammanhanget på att Göieborgsdelegationen med förtur skall angripa defrågor som berör sysselsättningsproblemen och alt omfattas avdess uppdrag. I nästa mening skriver utskottet att delegationen skall lämnaförslag till konkreta åtgärder som kan förbättra sysselsättningsläget iGöteborgsregionen. Med utgångspunkt i det avstyrker utskottet motionen. Dennaskrivning, herr talman, tyder på en ganska stor okunnighet om hur kartan ser uti . ingår inle i Göteborgsregionen.Vidare kan inte jag, när jag läser kommittédirektiven från industriministerntill Göieborgsdelegationen, tyda dem på annat sätt än att kommittén enbartskall arbeta med de problem som hänger ihop med och näraliggandekommuner. Det var för att jag ville ha klarhet på den punkten som jag skulleställa några frågor. Ändå ser jag varken industriministern eller någon avutskottets talesmän, men del är möjligt alt jag under kvällens lopp kan få svarändå. Därför vill jag ställa följande frågor antingen lill någon av utskottelstalesmän eller lill industriministern, som kanske lyssnar någonstans bakom kulisserna: Vadskall egentligen den 16 man stora Göieborgsdelegationen syssla med? Är detproblemen i ? Skall problemen i och län iövrigt behandlas i delegationens arbete? Omsvaret på frågorna blir alt hela länet och dess problem ingår iGöteborgsdelegationens arbete, varför har regeringen då inte utsett någrarepresentanter med, som man skriver i propositionen, kunskap och kännedom omförhållandena i de olika kommunerna? Jagtror alltså inte alt det är på del sätt som utskottet skriver att Uddevallaregionenskall omfattas av Göteborgsdelegalionens arbete. Jag lar därför inga riskerulan yrkar bifall till molionen 1633. I detta anförandeinstämde (). (-); Del förslag som ligger på bord och som vi nu skall fattabeslut om kommer att få mycket allvarliga konsekvenser för min hemstad,. Förnågra månader sedan framställde jag en inlerpellation till , som dåframförde ungefär samma synpunkter som , nämligen att har"etl rikt fasetterat näringsliv" som väl kan svälja dem som ställsutan arbete. sade att neddragningen av sysselsättningen vidvarven inte får så allvarliga konsekvenser för . Som belägg för deltakonstaterar att de norrlänningar som flyttade till underden period då varvs- och bilindustrin var Nr 149 mycket expansiva och krävde stora nytillskott på arbetarsidan finnskvar Fredaeen den '. Det skulle alltså vara ett bevis för att där finns ett mång- 3 iuni 1977 fasetteratnäringsliv som kan suga upp de människor som friställs vid --------------- varven.Vill berätta för mig vart de människorna skulle flytta Vissa varvsfrågor för att beredas arbetstillfällen? De har väl inget val. Detmångfasetterade näringslivet i har diskuterats i många sammanhang, ochvi har alltid hävdat att näringsliv är mycket ensidigt sammansatt.Del domineras helt av tung industri. Arbetsintensiteten bland kvinnorna ärlägre i än på andra platser i landet, vilket också har betonats. Dettahar naturligtvis flera orsaker. En orsak är det ensidigt sammansattanäringslivet. En annan orsak är att vi har haft enborgerlig regering som så till den milda grad har eftersatt den kommunalaservicen all kvinnorna av tradition har fått stanna hemma och ersätta densamhälleliga service som kommunerna har förmenat dem. Densvenska varvsindustrin har genoni åren haft en internationellt sett mycketframskjuten position. Ägandeförhållandet inom den har varitintimt kopplat till landets redarkapital. Fraktpriserna har växlat, bl. a. pågrund av internationella konflikter, och såväl varvs-som rederinäringen hardärför ofta använts som spelplan för spekulanter. harstaten i allt större utsträckning fått utgöra garant när spekulanternas vinsterhar beskrivit en fallande kurva. Kopplingen redar-kapital-varvsnäring harinneburit stora möjligheter att använda varven som avskrivningsobjekt. Rederioch varv ellerdelarav varv harinköpts för pengar som borde ha använts i svenskavarv för att klara vågdalarna. Hälf-tenbruket staten-Eriksberg 1. ex. utgjordeett utmärkt tillfälle för aktieägarna på att föra ut ytterligarepengar ur vårt land. Underen för varven mycket besvärlig period - - har just rederierna, somså effektivt bidragit lill alt ställa varven i denna mycket prekära situation,visat etl totalt oansvar och inget som helst intresse för att underlättavarvens sysselsättningssiluation. HerrSiegbahn sade i ett inlägg här att såväl som har gjortgoda insatser för alt bygga ut varvsnäringen även utom regionen. Ja, herrSiegbahn, och del är inte bara utanför regionen - om därmed menasGöteborgsregionen - som dessa företag har gjort utomordentliga ansträngningarför alt bygga ut varvsnäringen, utan sanningen är att de också har byggt ut dennäringen långt utanför landels gränser! då staten stoppadein pengar i varven passade på att bygga ett varv i det då fascistiskaPortugal för pengar som svenska varvsarbetare hade arbetat ihop! Sedanfortsatte anförandet och kom in på ett konkurrens förhållande på frakimarknaderna. Han påstod att det finns ett allvarligt kon k urrensförhål lande till de österuropeiska staterna och fram för al 11 dålill , och han konstaterade alt det äranmärkningsvärt atldei för håller sig på det sättet alt man kan frakta varor billigare på sovjetiska kölar 142 än på svenska. Omvi i förhållande till andra länder har påstådda konkurrenssvårig- Nr 149heter brukar och andra vanligen säga att det beror på alt Fredaeen den de svenska löntagarna har alltför höga löner och att lönernadärför måsle 3 : .0-7-7 pressas ner så all vi kanbli konkurrenskraftiga. Men om det skulle visa sig att vi har svårighetermed konkurrensen på fraklmarknaden med Vissa varvsfrågor ,betyder det att dumpar priserna! - Det kan kanske tänkas att mani inte har redarkapital som tjänar otroligt stora pengar - vilketingen kan bestrida att de svenska redarna har gjort . Vihar i vår motion visat alt det finns möjligheter att finna nya marknader ellerutveckla redan befintliga marknader. Vi avser då närmast de socialistiskastaterna, men vi avser också de nya stater som är i färd med att byggaupp sina länder. För dessa torde det finnas ett behov av tonnage, som de inteav egen kraft kan tillfredsställa. Alternativet för dessa nya stater blir dåatt de tvingas ut på en mycket, mycket dyr chartermarknad. Vadgäller de socialistiska länderna finns redan etablerade kontakter, mendessa kan betydligt fördjupas. Även här handlar del om krediter. Kring båda dehär problemen finns det utrymme för insatser från statens sida för att delsutreda det reella behov av tonnage som föreligger i världen och dels finnaformer för krediter som möjliggör produktion av större betydelse änlagerproduktionen. Hela varvsindustrin börförstatligas, liksom rederinäringen! Vidden fortsatta verksamheten bör större vikt läggas vid komplet-leringsverksamhelsamt teknisk forskning. Genom förstatligandet av rederinäringen skulle mankomma ifrån den utläggning av order till andra länder som f. n. utgör ettmyckel stort problem. Inte ens 4 96 av de svenska redarnas beställningar avtonnage läggs inom del här landets gränser - inte ens 4 96 av derastonnagebehov, alltså! Detta skulle man bl. a. kunna komma ifrån genom att man betraktadevarvs- och rederinäringarna som ett begrepp och förstatligade båda delarna.Den erfarenhet och den yrkesskicklighet som varvsarbetare ochtekniker har skaffat sig måste utnyttjas, och dessa arbetare måste beredasarbete. Vidareanser jag att del här omtalade måste förverkligas. Jägmenar också att det behövs en enhetlig ledning över varven och att det då måstegälla hela den svenska varvsindustrin. Sedanvill jag också understryka alt jag delar deras uppfattning vilka framfört denmeningen att de anställda vid etl sådant statligt varvsföretag bör ges ett heltannat infiytande och andra beslutsmöjligheter än vad som har gällt idet här landet vid alla olika typer av förstatligande. Jag ber att få yrka bifall till motionen 1627. HerrBLOMKVIST (s): Jag vill först uttala min tillfredsställelse över att den borgeriiga regeringen i stort sett i varvspropositionen fullföljer den ti digare socialdemokratiska regeringens politik i varvsfrågan. Det är också 143 Nr 149 glädjande att utskottet vid sin behandling av propositionen nästanhelt Fredaeen den 'kunnat ställa upp bakom huvudlinjerna i densamma. '1977 betänkandehar fogats fyra reservationer av näringsutskottets socialde- Jag ber all redan nu få yrka bifall lill samtliga dessa reser- Vissa varvsfrågor vationer. Ifortsättningen av mitt anförande skall jag dock helt ägna mig åt förslagen imotionen 1626. Jag och mina medmotionärer har fördel första där fört framförslag om att den nu tillsatta Göteborgsdelegationen med uppgift att kommatill rätta med de sysselsätlningspoliiiska problemen i ävenborde få arbeta med problemen i berörda delar i . Som framgår avutskottsbetänkandet har ett liknande förslag rörande förts fram i enmotion av i m. fi. Jagvill vid delta tillfälle erinra om att jag tillsammans med representanter frånvästregionen i olika motioner tagit upp de regionalpolitiska frågorna för heladenna region. Där har vi sökt belysa de aktuella strukturproblemen både inomnäringslivet och på arbetsmarknaden. Vi har vidare belyst lägel för deanställda inom tekoindustrin, varvsindustrin, glasindustrin, bilindustrin,fisket och konservindustrin. I anslutning till detta har vi pekat påatt det har växt fram ett nära och värdefullt samarbetemellan berörda länsstyrelser, landsting, näringsliv ocharbetsmarknadsparterna. Det beror naturligtvis först och främst på ettgemensamt intresse när del gäl ler al t komma t il I rätta medstrukturproblemen inom västregionens näringsliv. Fortlöpande söker mannuinomolikasamarbelsorganstödjaochutvecklademindreoch medelstora företageninom regionen. Här vill jag bara erinra om att landslingen och de olikalänsorganen i västregionen f. n. håller på alt bygga upp ett produktutvecklingscentrumi . Det är bl. a. mot denna bakgrund som vi motionärer an.ser detangeläget all den tillsatta delegationenäven får i uppdrag att ägna sig åt deuppkomna sysselsättningsproblemen i samband med varvskrisen i exempelvisSkaraborgs och även i . Tyvärrhar utskottet avvisat vårt förslag. 1 stället understryker utskollel att det ärviktigt att delegationen verksamt bidrar till att åstadkomma en regionalkraftsamling för att lösa sysselsättningsproblemen. Det är också mot dennabakgrund som utskottet uttalar att det inte är ändamålsenligt att nu utökadelegationens arbetsuppgifter. Utskottetförutsätter att sysselsättningsproblemen i de nu aktuella länen noga följs uppi de allmänna regionalpolitiska sammanhangen, bl. a. i den nu pågåendelänsplaneringen. Jagvill här uttrycka den förhoppningen att frågan om ett utvidgatverksamhetsområde för delegationen kommer att aktualiseras så snart som möjligti enlighet med de synpunkter som vi framfört i motionen och som jag här haranfört. Enligtmin mening vore det olyckligt för hela denna region om man inle får rnöjlighei att utveckla samarbetet mellan länsorganen på detta 144 vikliga regionalpoliliska område. Ivår motion har vi vidare framfört krav på en kartläggning av följderna Nr149 av varvskrisen för varvens underleverantörer. Vi har också föreslagit att Fredaeen den varvens inköp av varor och tjänster i första hand skall ske från svenska 3: : 10-7 underieverantörer. Vihar i motionen konstaterat all den planerade neddragningen av Vissa vaiysfrågorvarvens produktionsnivå kommer att få mycket besvärande konsekvenser för dessa.Representanter för underleverantörerna har vid uppvaktning inför utskottetverkligen kunnat verifiera de kommande svårigheterna för såväl de stora som desmå förelagen. Del är därför glädjande att utskottet understrykeratt detta ärett stort och viktigt problem. I samband med de upplysningar som utskottet harinhämtat anser utskottet all den kommande utvecklingen för underieveranlörernabör följas. I det här sammanhanget vill jag gärna citera följande ur utskottetsbetänkande; "Enligtutskotlels mening bör del dokumenteras vilken andel av sysselsättningen iunderieveranlörsförelagen som varvens beställningar utgör. Vidare börundersökas vilken andel i företagens omsättning som varvens order svarar för.En sådan undersökning är nödvändigt underiag för överväganden om eventuellainsatser för att underlätta en omstrukturering av underieveraniörsföretagensproduktion." Detfinns anledning au här uttala vår tillfredsställelse över utskottets uttalandei detta sammanhang. Vikrävde vidare i vår motion all varven borde åläggas all i första hand köpavaror och tjänster från svenska underieverantörer. Det framgår av utskottetsbetänkande alt varvens inköp från underieverantörer uppgick lill ca 3,1miljarder kronor. Av detta belopp levererades ca 70 96 från svenska företag. Viär tacksamma över det uttalande som utskollel har gjort i detta sammanhang:"Utskottet räknar med att varven i fortsättningen söker att i så stor utsträckningsom möjligt placera sina order inom landet." Jag utgår ifrån att varven kommer all följa utskottets rekommendation. Idetta anförande instämde i (s). HerrHÅKANSSON i (c): I anslutning till del nu behandlade utskottsbelänkandet /77:53 omvissa varvsfrågor vill jag något beröra vad som framförs i motionen 1629. Denproposition som ligger till grund för denna debatt innehåller förslag tillolika åtgärder på grund av varvsindustrins förändradeproduktions-förutsättningar. I ulskoitsbetänkandet framhålls att del nu ärtredje året i följd som har all ta ställning till nya åtgärder somföranleds av varvsindustrins alltmer kännbara problem. FörSveriges del är problemet särskilt bekymmersamt, därför att varvs industrin i vårt land utgör en avsevärt större del av näringslivet än i övriga stora varvsländer. Då varven tillika som regel är stora företagsenheter, be- 145 10 protokoll 1976/77:149-150 Nr 149 rörs de orter vill vilka varven är lokaliserade särskilt hårt vidförändringar. Fredaeenden är i stort enigt om deövergripande åtgärder av skilda 3 iuni 1977 ' föreslås i propositionen. Att den reduktion av den svenska varvsindustrinskapacitet som är nödvändig sker i balanserad takt och Vissa varvsfrågor i socialt acceptabla formerär överensstämmande med vad statsrådet har framhållit i proposilionen. Imolionen 1629 upptas frågor som berör Öresundsvarvet, vilket med sina 46 96 avde inom kommuns industri sysselsatta har en avgörande roll främstför kommun men också för hela regionens arbetsmarknad. Utvecklingenför varvet följs därför med största intresse av samtliga invånare inom dettaområde. i Malmöhuslän har, inte minst utifrån länets svåra sysselsättningsläge, understrukitproblemen och anser det viktigt att sys-selsältningsmässiga aspekter beaktasvid val av neddragningsalternativ. kommun har, tillsammans medvarvets företagsledning och personalorganisationer, i skrivelser till ochuppvaktningar hos statliga och andra myndigheter framfört synpunkter på detallvariiga lägel vid en personalreducering på varvet. Vidare har Landskronakommun genom sin varvskommitté, tillsatt och inrymmande olikaföreträdare för kommunen och varvet, med största intresse och viss oro följtde utredningar som ligger lill grund för propositionen. Dethar varit kommitténs uppfattning att analysgruppen, genom att Öresundsvarvei ärett dotterförelag lill Götaverkskoncernen, inle tillräckligt beaktatÖresundsvarvets speciella situation, dess ekonomiska resultat, förutsättningarför framtiden och ortens och regionens utomordentligt stora beroende avvarvet. Öresundsvarvet är i fråga om antalet anställda lika stort somexempelvis Uddevallavarvet. Men Öresundsvarvets ekonomiska situation framgårinle på något sätt av det offentliga material som redovisas i analysgruppensrapport, då den presenterat Gö-laverkskoncernens negativa resultat i desshelhet. har redovisat resultat, som markant avviker från koncernenshelhetsbild. Dessa framtagna resultat visar att varvet under den granskadeperioden lämnat ett överskott, som klart skiljer sig från resultaten förvarvsanläggningarna i . Öresundsvarvet har f n.ca3 300anställda,varav2 625 kollektivanställda. 2 800 personer är sysselsatta inybyggnadsprodukiion, medan de övriga är engagerade i fartygsreparationereller annan till verkning eller är elever i verkstadsskolan. Dentill varvet hörande treåriga verkstadsskolan är en del av Landskronagymnasieskola och erhåller särskilt statligt stöd. Den är mycket populär,bidrar lill god personalutbildning och medverkar starkt till företagets godaproduktionsresultat. Öresundsvarvetsanläggningar kan betraktas som moderna och' väl lämpade för att mötaden fartygsefterfrågan som kan förväntas från svenska och utländskaredare in . 146 i nya bäddkranar med ökade lyftkapaciteter, varvets fariygsbädd harockså byggts om i en modernbetongkonslruklion och utförts som halvdocka. Vidare har under 1970-taletbetydande moderniseringar ägt rum i produktionsapparaten. Sammanlagt har underdenna tid investerats 180 milj. kr. a. skrovhall, huvudförråd,fiakverkstad, kranulrustning, målnings- och serviceverkstäder samtpersonalmatsalar och hälsovårdscen-tral. Varvsanläggningenär således väl utrustad och dimensionerad för nuvarande personalstyrka. Detbör understrykas att ytteriigare personalreducering utöver de 350 som tidigarebeslutats för all möta kraven i propositionen 1975/76:121 försämrarproduktionsekonomin och minskar konkurrenskraften. Näringsutskoltetföreslår inget direkt antal när del gäller personalminskningar. Om delta skallbetraktas som ett instämmande i vad som föreslagils för Öresundsvarvet avanalysgruppen, så rör det sig om 700 personer och enligt propositionen om 500personer. Båda dessa tal slår hån för såväl kommun som regionen iövrigt. De berör t. ex. skolan, bostads- och byggnadsmarknaden samtdagligvaruhandeln och annan serviceverksamhet, som kommer alt få räkna medminskad köpkraft. De kommer också att beröra andra förelag som redan har svårigheter. Förslagentill personalreducering för Öresundsvarvet är en hård nedskärning iförhållande lill övriga varv. Vi har därför i vår motion föreslagit attriksdagen noga bör överväga och pröva skälighelen i den föreslagnanedskärningen. Imolionen framhålls vidare alt den minskning av antalet arbetstillfällen inomLandskronaregionen som kan bli aktuell kommer alt ställa myckel stora krav påaktiva insatser från samhällets sida, vilket också har underslrukits av industriministern.Detta gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av utbildning,beredskapsarbete m. m. En förstärkning av arbetsförmedlingens resurser iregionen bör övervägas. Eftersom i synnerhet yngre arbetskraft berörs avnedskärningen kommer de nyiillirädandes problem att förstärkas. För attförhindra en utflyttning från regionen måsle strävan vara au lokalisera annanverksamhet lill området. Imotionen har vi också framhållit att det som synes vara på gång av minskadearbetstillfällen för Landskronaregionen - procentuellt sett jämförbart medGöteborgsområdet - gör att del är i hög grad befogat att för Landskronaregionenutse en liknande delegation som i proposilionen har föreslagits förGöteborgsregionen. Vi menar att konsekvenserna för dessa regioner ärlikvärdiga, inte minst med tanke på hela sysselsättningsproblem. Medvarvspropositionen som snart kommer att antas har gjort ett av sinastörsta ekonomiska och arbelsmarknadspoliiiska åtaganden för statens räkning imodern tid. I fråga om den nya organisationen för de statliga varven har viföreslagit att moderbolaget begränsarsin verksamhet till finansiering ochfastställande av planer förde i koncernen ingående Nr 149 dotterbolagen, men att dessa isin verksamhet i övrigt bereds en myckethög Fredaeenden " självständighet. Detta innebär attÖresundsvarvet, som tillhör 3 iuni 1977 Götaverksgruppen,blir en självständig juridisk enhet placerad Vissavarvsfrågor En större självständighet för de olikavarvsenheterna är ett önskemål från bådeföretagsledningar och anställda. Den ger ur olika synpunkter fördelar, inleminst vid resultatjämförelser mellan de olika företagsenheterna. Det anförda är några synpunkter hämtade ur motionen 1629. Jag har ingetyrkande. På förslag av herr förste vice talmannen beslötsatt kammarens fortsatta överläggningar skulle uppskjutas lill . §14 Anmäldes och bordlades betänkande 1976/77:54 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden till /78 1976/77:34 med anledning av i propositionerna1976/77:100 och 1976/77:150 framlagt förslag om anslag till oförutseddautgifter för /78 jämte motion 1976/77:35 angående investeringsplan ochinvesieringsstater för /78 jämte motion 1976/77:36 angående inkomster på statsbudgeten /78, m. m. 1976/77:37 angående tilläggsbudget 11 ochtilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för /77 1976/77:38 angåendestatsbudget för /78 §15 Kammaren åtskildes .