prot · G009119 · 1976-12-31 00:00:00 — Ulbildningskonsulenierna inomföretagarföreningarna har också som en speciell målsättning att inom de olikalänen eller regionerna anordna förelagsanpassade kurser. HerrHagberg i tyckte att moiionen 940 hade en tunn skrivning, och det kanjag i och för sig förstå. Såvill jag kunde uppfatta menade atlutskottets redovisning så att säga var styrd av den borgerliga regeringen ochalt den representerade arbetsgivarinlressena. Men jag tror inte att man kanpåstå all utskottet, som var enhälligt på den här punkten, har haft någolsådant i tankarna. I det sammanhanget förmodar jag att inle ärstyrt av arbetsgivarinlressen, utan all man inom rådet ser på dessa problemutifrån sin slällning som arbetstagarnas främsta representanter. Vi haremellertid hänvisat lill miljödatanämndens ansvar, och vi har också tagil upp- och det är ganska väsentligt i det här sammanhanget - frågan omintegriletsskyddet och pekat på de risker i del avseendet som finns förknippademed förslaget i moiionen. Hen i Boriänge(vpk): Vad gäller det sisla argumentet - att det skulle finnas risker i frågaom integritetsskyddet - så kan sådana risker bara drabba företagen. Derasinlressen i del sammanhangel får man då ställa emot vad det här egentligen ärfråga om, nämligen de stora riskerna inom arbelsmiljöområdel. Menjag vill se nonchalansen i utskottets skrivning litel vidare än så. Detforsknings- och utvecklingsarbete som pågår ulgör ju bara en ytterstliten börian. Vi föreslår konkret ell anslag för alt man skall kunna vidga denhär forskningen, men lill detta ställer sig utskottet nonchalant Man kan nämnasom exempel ell område inom arbetsmiljön där vi har väldigt lilel forsknings-och utvecklingsarbete och där man skulle kunna använda datatekniken, nämligendel stora arbelsmiljöproblem som skapas av arbetsintensiteten och denomfattande ulslagningen och som vi vel myckel litet om i dess helhet Härskulle det vara oerhörl värdefulll om man med hjälp av datatekniken kunde tafram hur det svenska arbetslivet ser ut. Det är sådana forskningsprojekt somman verkligen skulle kunna arbeta med, och då är det viktigt alt vi böriar meddem . Näringsulskollets avslag måsle jag därför se som en nonchalans mot deverkliga krav som växer fram på arbelsmiljöområdel. i (fp): Jag kan på intet sätt dela i uppfallning atlutskottet har varil nonchalant vid behandlingen av den här frågan. Vi harhänvisat till vad som pågår. Om detta inle spänner över det breda fält som herrHagberg talar för vad gäller moiionen 940, så får delta vägas mol de risker ifråga om integriletsskyddet som vi har redovisat. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr I avherr m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i belänkandel nr26 punkten 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBengtsson i begärde rösträkning verkställdes volering medomrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt Mom, I och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 940 av , fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: 3 protokoll 1976/77:119-120 Den som vill alt kammarenbifaller näringsutskottels hemställan i belänkandel nr 26 punkten 13 mom. 3röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 940 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes volering medomrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemslällan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl. och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskollets hemställan i betänkandet nr26 punkten 20 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBengtsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 12 Föredrogs Näringsutskottetsbetänkande 1976/77:29 med anledning av proposilionen1976/77:96 med förslag till lag om patentbesvärsrätlen m. m. §13 Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1976/77:11 med anledning avpropositionen 1976/77:85 om åtgärder för försöriningsberedskapen på skoområdetjämte motion. Regeringen hade ipropositionen 1976/77:85 () dels gett till kännavad föredragande statsrådet anföri om försöriningsberedskapen m. m, påskoområdet, delsföreslagit att godkänna de åtgärder för försöriningsberedskapen påskoområdet som föredragande statsrådet förordat. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag om åtgärder för att trygga försöriningsberedskapeni fråga om skor. Ettupprätthållande i fredstid av en viss löpande produktion av läderskor bedömssom nödvändig från försöriningsberedskapssynpunkt En åriig fredsproduklion påca 2 milj. par bör säkerställas medan en produklion på 2,5 milj. par ärönskvärd. Föralt kunna bibehålla en aktiv läderskoinduslri bedöms en viss omstruktureringav industrin vara nödvändig. Någon hårdhänt sammanslagning av företag bör dockinte ske. Möjligheter bör också föreligga för livskraftiga, fristående förelagatl självständigt fortsätta sin verksamhet. Föratt främja omstruktureringen bör särskilda s. k. skostrukturlån kunna utgå.Lånebeloppet föreslås för /78 bli sammanlagt 10 milj. kr. Enmodifiering föreslås av de s. k, försöriningsberedskapslånen. För budgetåret1977/78 beräknas en medelsförbrukning på 10 milj, kr. Vidare beräknas enmedelsförbrukning på 5 milj. kr, för utnyujande av det s, k, offeriförfarandetför att irygga den långsikliga försöriningsberedskapen. Offertförfarandet skallkunna avse dels löpande produktion, dels s. k. malpåsekapacitet Föravskrivningslån till investeringar inom skoindustrin föreslås för budgetåret1977/78 ett ökal anslag på 10 milj. kr. Ramen för lån till teko-, sko- ochgarveriindustrier föreslås ökas till 170 milj. Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:1446 av m.fl, (s), vari såviti nu var i fråga (yrkandet 1) hemslällts att , med avslagpå propositionen i denna del, godkände de ålgärder för försöriningsberedskapenpå skoområdel som förordats i motionen. a. förordat alt skulle ta slällning för elt samhälleligtägarengagemang i all den utsträckning som behövdes för alt upprättas, k.hörnstensföretag i den omfattning som var nödvändig för all klara vårförsörjningsberedskap. borde de nuvarandeimportrestriktionerna behållas. 1. attriksdagen lämnade utan erinran vad föredragande statsrådet hade anfört om försöriningsberedskapen m. m. på skoområdel, 2. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på mo tionen 1976/77:1446, yrkandet I, godkände de åtgärder för försörinings beredskapen på skoområdet som föredragande statsrådet hade förordat Reservation hade avgivits av herrar iEskilstuna, Holmqvisl och i , samt herrar ,och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 2bort hemslälla alt med avslag på propositionen och medbifall till motionen 1976/77:1446, yrkandet 1, godkände de ålgärder förförsöriningsberedskapen på skoområdel som hade förordats i motionen. Hen (): All upprällhålla en god försöriningsberedskap när del gäller beklädnad,livsmedel, energi m. m. är nödvändigl för trovärdigheten i vår säkerhetspolitik.Under de senasie åren har förulsätiningarna härför försämrats när det gällerskoområdet. Statliga åtgärder har satts in men effekten har varit otillräcklig.Statens industriverk och överstyrelsen för ekonomiskt försvar har låtit utredabranschens problem. Den företagna utredningen, , visar atl merbetydande produktivitets- och effektiviielsvinster endasl kan uppnås efler engenomgripande och planmässig omstrukturering av den svenska läderskotillverkningen.I en sådan process krävs med nödvändighet aktiva samhälleliga insalser. Kravetpå sådana insatser har vi socialdemokrater framfört i moiionen 1446 medanledning av propositionen 1976/77:85 om försöriningsberedskapen påskoområdel. Socialdemokraterna i närings- och försvarsutskotten har ställt sigbakom motionens krav. Ansvariga statsrådet däremot sätter i propositionen sinlit till alt man genom statliga bidrag i olika former skall uppnå denerforderliga strukturomvandlingen och avser atl tillkalla en delegation med uppgiflatt fram till nästa års ulgång bl. a. förhandla med företagen om dessastödformer. Han avvisar däremot tanken på ett direkt statligt ägarengagemang. Vi socialdemokrater inärings- och försvarsutskotten som står bakom motionen är av en annanuppfattning. Samma grundsyn har kommit till uttryck i de fackligaorganisationernas bedömning av vilka åtgärder som behöver vidias. En framlidaskoinduslri måste enligl deras mening byggas upp kring s. k. hörnstensförelag.Vi delar denna uppfattning. Detär inte sannolikt att man kan åsladkomma den behövliga strukturomvandlingenmed hjälp av en insatt bidragsgivning till enskilda och företag.Eu betydligt mer aktivt engagemang från samhällets sida behövs, enligt våruppfattning, om man skall nå det uppställda målet. Vidaretalar sannolika skäl för all behovet av samhälleliga stödinsatser, som bl. a.statens industriverk påpekar, kommer att bli av både långvarig och omfattandenatur. Detta förhållande, i förening med den relativt sell mycket högastödnivån, utgör ett starkt skäl för att samhällel också skall få ett direktägarinflyiande i branschen. Vivill också framhålla alt både och anser attden enda praktiska lösningen i allt fler företag är ett statligt engagemang.Även LO har gell ullryck för denna uppfattning. Med en sådan inriktning avnäringspolitiken kan man också ge den föreslagna delegationen den aktiva roll istrukturomvandlingen som bl. a. industriverket efteriysl. Detförhållandet alt det här rör sig om ett för totalförsvaret väsentligt område ärockså ett skäl för ett aktivt samhällsengagemang. Visocialdemokrater förordar således att tar ställning för all ellsamhälleligt ägarengagemang skall aktualiseras i den utsträckning som behövsför all upprätta s. k. hörnstensförelag i den omfattning som är nödvändig föralt klara vår försöriningsberedskap. Vidbedömningen av vilka förelag som skall ingå i denna grupp måste givelvis slorhänsyn las till regionala och sysselsätlningspoliliska förhållanden. Enligtvår mening är frågan om vilka instrument samhället kommer all nyUja avgörandeför de praktiska möjlighelerna all upprätthålla en önskadförsöriningsberedskap på främst läder- och skoområdel. Får inte insatserna deavsedda effekterna kan man snabbi passera möjlighelen atl upprätthålla denönskade produktionskapaciteten om minst 2 miljoner par läderskor. Iproposilionen anför statsrådet vidare att han vid ell bifall lill regeringensförslag avser alt föreslå ett upphävande av importrestriktionerna för skor denI . Ett sådant beslut är enligl vår uppfallning djupt olyckligt ochskulle försvåra den avsedda omstruktureringen. Regeringens förslag i denna delbör därför genomföras försl sedan de föreslagna ålgärderna för att stärkasvensk skoindustri fått den avsedda effekten. Ju aktivare insatser som görs föromstruktureringen, desto snabbare kan den förvänlas bli genomförd och därmedförutsättningarna för en avveckling av importrestriktionerna föreligga. Med del anförda vill jag yrka bifall till den socialdemokraliskareservation som fogats till försvarsulskollels belänkande nr 11. i (fp): har vi här i talat om sko-industrins problem.Den svenska skoinduslrin har haft problem börian, och båderiksdagen och den lidigare regeringen har varit väl medvetna om dem. Utredningefler ulredning har sedan 1940-talels.börian kartlagt den svenska skoinduslrinsproblem. Och har i olika omgångar beslutat om branschstödjandeålgärder för all om möjligt göra svensk skoindustri konkurrenskraftig både påhemmamarknaden och på exportsidan. Branschenhar fått avskrivningslån som kapitalsiöd för att möjliggöraproduktivitetsfrämjande investeringar i nya maskiner eller rationella fabriksbyggnader.Dessa stödformer har dock bara haft en begränsad belydelse. Skoindustrin ärföga kapitalkrävande, Inle mer än 8 96 av produktionskostnaderna ärkapitalkostnader, I andra länder där man har satl in olika former av stöd hardet också visal sig att efterfrågan på kapital för rationaliseringar har varitmycket liten. Skoindustrin i t, ex., som knappt har näsan övervattnet, har inte tagit ut några av de pengar som finns anslagna. Skoinduslrinhar fått export- och utbildningsslöd, men del är alldeles tydligt att dessastödåtgärder inte heller har varit tillräckliga för alt öka den svenskaskoinduslrins konkurrenskraft. Även om man inom skoindustrin harrationaliserat och förbilligat produktionen har del endast haft en marginelleffekt, och det skall vi ha klart för oss när vi diskuterar skoindustrinsproblem. Man har kunnat sänka tillverkningskostnaderna med en eller någrakronor per par, och det skall då ses i relation till atl ulländska läderskorkoslar . mindre i tillverkning. Detta förhållande återspeglas också iden proposilion som vi behandlar. Delär första gången som vi har fått en proposition som slår fasl hur många parskor vi från beredskapssynpunkt måste kunna tillverka här i landel. En sådanplan orkade den socialdemokratiska regeringen inte med att upprätta under allade år den satl. I utredning efter utredning har begärts besked om hiir mångapar skor den svenska nationen behöver vid en avspärrning. Vi har haft garderobsinvenleringaroch inventeringar av alla slag, men de har inte tidigare resulterat i någonproposition. vel vi att vi skall ha en minimitillverkning av två miljonerpar läderskor . Densvenska skoinduslrin har fram till utgången av 1976 beviljats 7,8 milj. kr. iavskrivningslån och 1,9 milj. kr. Det visar all del inle ärpengar som är del avgörande ulan all del finns andra problem. Reservalionenfrån socialdemokraierna visar lydligl alt de inle har följt med i ulvecklingen.De iror på dessa slora hörnsiensföretag. Vilka svenska skoföretag var det somramlade först? Jag kan nämna statens egen skofabrik, försvarets skoindustri.Sedan följde långa raden - Gyllene Gripen, KF:s , m. fi. Det vari huvudsak de slörsla fabrikerna som ramlade först. De fickett industrigaraniilån på 3 milj. kr. som de har betalat lillbaka. ned massor med pengar iförelaget men lyckades inle hålla det i gång. Desocialdemokratiska reservanterna menar alltså att vi måste gå in medytteriigare statsstöd. Jag är fullt på del klara med atl statsstöd behövs föratl stimulera företagarna. Del har funnits förslag om ett särskilt produktionsstöd- kommerskollegium föreslog ett sådant 1975. Men del är ju trots alll fråga omlönsamhet, och staten har tidigare inle ansett del vara lönsamt atl drivaskofabriker. HerrBrännström ondgjorde sig över atl handelsministern föreslår ell upphävande avimportregleringen på skor. När dessa importbegränsningar infördes på hösten1975, baserades de på den genomsnittliga importen av läderskor under åren 1972,1973 och 1974, 1972 importerade vi II miljoner par läderskor,1973 ca 8 miljoner par och 1974 ca 8 miljoner par. Del blev alltså ettgenomsnitt på 9 miljoner par, Licensliden slogs ut på en 14-månadersperiod,vilket betydde elt genomsnitt på drygt 10 miljoner par. Trornågon atl denna reglering har varit lill nytta för skoindustrin? HerrBrännström har citerat industriverket, men han borde också ha citerat urpropositionen på s, 21, där både kommerskollegium och industriverket särskiltbetonar hur fariigt det är med sådana här importbegränsningar. Vi vet vad sominträffat på massasidan. Vid alla förhandlingar som kommerskollegium haftunder den här perioden har man haft problem med importbegränsningarna när detgäller skor. Detblev alltså en ökad import av skor , och ingen kan påslå allimportbegränsningarna har hjälpt den svenska skoindustrin, får vi ettmode med tygskor, och det kommer atl bli den nya stora importen. Jagdelar handelsministerns uppfattning när han varnar för en överdriven tilltrotill sammanslagningarnas posiiiva effekt Reservanlerna däremot tror påsammanslagningar. Reservanterna har tydligen inle hört talas om Sju Skomakare,Det var sju skofabriker i som slogs ihop. Man fick bl. a. banklån föratt kunna åsladkomma en effekiiv produktion. Det hela blev ingen slörre succé,ulan det slutade i konkurs. Det finns ingenting som säger att en storskofabrik kan tillverka rationellare och billigare än en liten fabrik. Detfinns lönsamma skofabriker, men det är fakliskl - del har jag belägg för -mindre skofabriker, som har en smal produktionssektor. Man kan t ex. arbeta medtre och sälja dessa skor över hela landet. För ett sådani förelag gårdet bra. Del gäller t. ex. också fabriker som gör damskor av en viss sort. Detär fakliskl sådana förelag som lönar sig bäst. Jag tror inte att dessa småföretag skulle kunna ingå i elt sådant här hörnstensförelag. Med denproduktionsinriktning de har skulle de i så fall få svårt atl uppnå lönsamhet De problem som svensk skoindustri har finns även inom andra ländersskoindustrier. Det är i och för sig en klen tröst När reservanterna anser allstarka skäl lalar för alt staten bör tillförsäkras ett väsentligt ägarinflyiandei skobranschen, har de en övertro på statens förmåga att fä lönsamhet i enförlustbransch. Det som är väsentligt -och här håller jag med reservanterna -är att den särskilda grupp som skall tillsättas kommer att bestå av folk somverkligen kan ekonomi och kan branschen och som kan hålla kontakten medskoindustrin. Med dessa ord yrkar jag bifall till försvarsutskottets hemslällan ibetänkandet nr 11. HenBRÄNNSTRÖM (s) kort genmäle: Det är värdefullt atl i hittar någontingpositivt i vår skrivning. Men sanningen är ju ändå den att borgeriigheten ochvi skiljer oss i fråga om det grundläggande synsättet när det gällerhanteringen av den här branschen. Jag tror att del är viktigt att uppmärksammaatt vad vi betonat är nödvändigheten att vi motsvarar de krav som vårneutralitets- och säkerhetspolitik ställer. Det är den härför nödvändiga minimiproduktionenvi på della sätl har försökt säkra. Närdet gäller de kvotrestriklioner som infördes bör det noteras allde egenlligen inle fick någon genomslagskraft, eftersom man då redan hade köptin för vinter- och sommarsäsongen. Kvoterna böriade försl påverkaden situation som den svenska skoindustrin befinner sig i. Egenlligen har deböriat verka försl . De olägenheter som kvolerna till att böria medförde med sig och som kanske i någon mån har påverkat svenska företagsmöjligheter att sälja i utlandet har övervunnits. hävande avkvoterna lorde inle nämnvärt förändra silualionen. Däremot bör det varapositivt all låta dem vara kvar lill dess man ser all omstruktureringen når deåsyftade målen. Det är nödvändigl all lägga fast atl hörnstensföretagen skallbyggas upp kring produkter som tillgodoser de behov vi reservanter har skriviifram. Vi tror att del är nödvändigt atl se över den struktur som den nuvarandesvenska skoindustrin dras med. Hen i (fp) kort genmäle: Jag skall återgå lill restriktionerna, som påstår intehar haft någon effekt. Det kan jag väl hålla med honom om. Men de hade rätt sågod effekt för dem som gjorde affärer med dem. sedanlicenserna släppts ut betalade man . paret går det att få dem gratis.Sedan gick kommerskollegium över lill data. Men det hela böriade inte allfungera förrän i slulel av 1976. Del var någonling av kejsarens nya kläder. Deluppstod problem när del gällde förhandlingar på andra områden. De som kom frånorter där man tillverkade vissa papperssorier var inte så särskilt glada. Kommerskollegiumsförhandlare hade verkliga problem i delta avseende. Altvi inte hyser någon övertro på slatens förmåga alt sköta skoinduslrin är intealls någon speciellt borgerlig filosofi. Landet behöver en skoindustri frånberedskapssynpunkt. Det har jag pläderat för här i kammaren. Menvi får leva med den verklighet vi har. positionen har sinafördelar och kanske nackdelar. Man skall inte ha någon slörre övertro på attsvensk skoinduslri kan klara sig utan myckel speciella stödåtgärder. För deltatalar all erfarenhet. Så säger också både kommerskollegium och industriverket isina bedömningar . Del är alltså på inget sätl en borgeriigfilosofi, ulan erfarenheten är den att industriländerna med sill kostnadslägehar väldigt svårt atl hänga med i konkurrensen. Människorna är nu sådana all deköper kvalitet till del pris som passar dem själva. Del lär vi nog få svårl altändra på. HenBRÄNNSTRÖM (s) kort genmäle: Det råder väl inga delade meningar om all industriländerna i dennabransch har speciella svårigheter att konkurrera med lågprisländerna. Men detär kanske inle det som skall vara avgörande för den polilik som bör föras föratt möta de praktiska försöriningsproblem som finns på della område. Innanman går in med slöd av denna omfattning, är det nödvändigt all man också serlill alt stödet når de önskade effekterna. Vi från socialdemokratiskt hållmenar att de effekterna når man inte om man inte förutsätter attsamhället får ett slörre inflytande än hillills. Vi är inte beredda att baralåla pengarna gå in i skoinduslrin ulan ordentlig uppföljning. Vi tror inte atlman då når de effekler som samtliga instanser som hanterar dessa problemeftersträvar. HenANDERSSON i (fp) korl genmäle: Del är nalurliglvis viktigt all man inte går in med pengar utan atlfölja upp vart dessa lar vägen. Del är också viktigt att det skapas ellförsöriningsläge som kan vägas av mol en avspärrningsperiod. Vid dengarderobsinventering som gjordes sades det alt var och en behöver ell parläderskor om årel. Del innebär 8 miljoner par, och propositionens förslag ärdärför ett minimiprogram för en avspärrning. Vi kan aldrig nå upp lill fulleffekt. Men har vi trols alll fått en proposition,vilket vi inte fick som socialdemokraterna haderegeringsmakten och behärskade har vi någonling attbygga på, och den beflntliga skoinduslrin har någonting att se fram emotoch arbeta för. Del lycker jag är del mest väsenlliga i sammanhangel. iVarberg (fp): Tillfredsställande försöriningsberedskap är ju en av förutsättningarnaför att vårt säkerhetspolitiska mål skall kunna uppnås. I propositionen nr 85akutaliseras försöriningen med skor. Naturligtvisär det myckel angelägel alt en viss minimistandard verkligen skall kunnaupprätthållas i elt krisläge när det gäller tillgången på skor. harsvensk skotillverkning varit föremål för utredning - jag har själv deltagit iden aktuella försörinings- beredskapsulredningen, somäven log upp problemet med skoförsöri-ningen. Denna utredning föranledde atlriksdagen behandlade förslag framlagda i propositionen1972:127. Propositionen var baserad på de bedömningar av nödvändig uthållighetoch standard m. m. som försöriningsberedskapsutredningen redovisat i sillförsta betänkande. Detunderlag som användes vid ställningstagandet 1972 är nu omkring gammaltStödet till teko-, sko- och garveriindustrierna har verkat under några år.Imporl och produktionsförhållanden har förändrats .