prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — 2. lill Sysselsättningsskapande åtgärderpå tilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa etlreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1976/77:1476av herrar Nyhage (m) och andre vice talmannen () samt 1976/77:1478av m.fl. (s), vari yrkats 1. att som sin meninggav regeringen till känna vad i molionen anförts rörande villkor för utgivandeav särskilt tidsbegränsat sysselsättningsbidrag, 2. alt som sin meninggav regeringen lill känna vad som i molionen anförts rörande behovet avsärskilda insatser i orter med leko-förelag som drabbades av mera betydande s.k. naturlig avgång. 1. beträffandesärskilda villkor för det tillfälliga sysselsättningsbidraget att skulle avslå molionen 1976/77:1478, yrkandet 1, 2. beträffande tiden för dettillfälliga sysselsättningsbidraget m. m. att med avslag på motionen1976/77:1476 godkände propositionen 1976/77:105, bilaga 2 i motsvarande del, 3. all godkände ipropositionen förordade riktlinjer för ett tillfälligt sysselsättningsbidragför äldre arbetskraft inom teko-industrierna, i den mån frågorna inte förutbehandlats, 4. beträffande särskilda insatseri vissa orler pä grund av s. k. naturlig avgång från leko-förelag all molionen1976/77:1478, yrkandet 2, inte föranledde någon åtgärd, 5. atl med ändring av tidigare beslut (AU1976/77:25 och AU 1976/77:26) och med bifall lill propositionens förslag lillSysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget III till statsbudgeten /77 anvisade etl reservationsanslag av 1 , varavförslagsvis . atl avräknas mot automobilskatiemedlen. Reservationhade avgivits beträffande särskilda villkor för det tillfälligasysselsättningsbidraget m. m. av herrar , i Varbergoch i samt , , och fruFlodström (samtliga s) som ansett att utskottet under I och 4 bort hemställa 1.beträffande särskilda villkor för det tillfälliga sysselsättningsbidraget atlriksdagen med anledning av molionen 1976/77:1478, yrkandet 1, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 4.beträffande särskilda insatser i vissa orler på grund av s. k. naturlig avgångfrån leko-förelag att med anledning av motionen 1976/77:1478,yrkandet 2, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Tekobranschens bekymmersamma läge har under en följd av är diskuteratsi denna kammare. Det torde därför slå klart för var och en hur besväriigi detlägel är, och jag behöver knappast närmare gå in pä det. Förall underlätta en nödvändig omställnings- och anpassningsprocess gjorde densocialdemokratiska regeringen betydande insatser för altstödja tekoföretagen. Som framhålls i propositionen 1976/77:105 har den samladeeffekten varit god. Trots delta står tekoindustrin f n. inför betydandeaktuella svårigheter, vilkel också framhålls i propositionen. har 3 96 arbetslösa som tillhör A-kassan. Del är dubbelt så mängasom i industrin i övrigt. Dessutom har man 5 000-6 000 anställda på den s. k.25-15-kronan. Problemen har alltså inle blivit mindre. Vi vet dessutom atlAlgots officiellt har sagt att man inle kan garantera arbete längre än lilldelta års slut. Åsling har också fält en fråga från anledning av delta uttalande. Regeringenhar lagt fram förslag som skall syfta till alt förslärka branschenskonkurrenskraft på lång sikt och säkra sysselsättningen. Vi socialdemokraterhar i en parlimolion gett vår syn på tekobranschen och lagt fram våra förslaglill lösningar. Låtmig först konstalera atl regeringen i ston följer del stödprogram som den förraregeringen lade fast - ja, den följer även förslag där man har gåttemot den socialdemokratiska regeringen. Man kan fråga sig om det är enomvändelse under galgen eller om den praktiska verkligheten har bevisat alt densocialdemokratiska regeringen hade rätt i sin bedömning attstrukturomvandlingen inom tekoindustrin skulle fortsätta med ytterligaresysselsättningsminskning som följd. Några långsiktiga lösningar på problemenföreslår regeringen dock inte. Vihar i vår motion pekat pä all de problem som tekoindustrin står inför är avlångsiktig och strukturell natur. Med hänsyn lill försörjningsberedskapen harvi också pekat på vad som är nödvändigt för statsmakterna all snabbi taställning lill. Man måsle bestämma vilken nivå konfektionsindusirin avberedskapsskäl skall ha. Förutsättningarna för atl den omstrukturering sommåsle komma lill stånd skall ske spontant genom statligt generellt stöd ärbegränsade. Staten måste ta på sig ett betydande ansvar för alt aktivt medverkalill en lämplig struktur Enligtsocialdemokraternas uppfattning har samhället ett avgörande ansvar för alt viskall kunna upprätthålla försörjningsberedskapen på tekoområdet. Denproposition som regeringen har lagt fram innehåller förslag om extraordinärainsatser av temporär natur för all skapa del rådrum som behövs föromställningar. Några initiativ som innebär aktiva åtgärder från statsmakternassida för att komma till rätta med de längsikiiga problemen föreslås inte. Vimenar atl de strukturåtgärder som föreslås har en passiv inriklning i denmeningen att initiativen överlåts åt företagen. Del rådrum som man talar ommåste utnyttjas för mer långsikliga omslällningsälgärder. I annat fall skjuterman bara problemen på framliden. Vi har därför i vår motion krävt atl riksdagenskall uppmana regeringen atl la aktiva initiativ i syfte alt medverkatill en sådan företags- och ägarstruktur inom tekobranschen att desamhällskrav som kan ställas från försörjningsberedskapspolitiska,konsumenipoliiiska, regionalpoliliska och arbetsmarknadspolitiskautgångspunkter tryggas. Självfallet bör dessa initiativ las i nära samverkanmed de anställdas organisationer. I del sammanhanget har vi också pekat på attetl ökat samhälleligt ägarenga-gemang i många fall bör vara en lämplig väg. Viser del som helt nödvändigt bl. a. med tanke på alla de pengar som statenpumpat in i branschen för atl få etl riktigt grepp på situationen och lösasysselsättningsproblemen på ett socialt acceptabelt sätt. De här förslagen har vi också tagit upp i reservationen 1 tillnäringsutskottets betänkande nr 41 som jag ber alt få yrka bifall lill. Närdel gäller förslaget om ökat stöd till exporlfrämjande åtgärder har kravet imolionen blivit tillgodosett i utskottets skrivning. Därför finner jag inteanledning att närmare gå in pä den punkten. Detsamma gäller detaljhandelnsprissättningsmeioder, där regeringen uppdragit åt statens pris- ochkarlellnämnd atl undersöka huruvida metoderna alt beräkna påläggen på svenskaresp. importerade varor inom beklädnadsindustrin leder till kostnadsmässigtmotiverade resultat. Jag vill ändå här påpeka all pris- och karlellnämndenredan för tio år sedan konstaterade att det procentuella påslaget hade denackdelar för den svenska produktionen i detaljhandelsledel som vi konstateratoch som påtalat. Jag hoppasnu all SPK inle gräver ner sig i en ny utredning, ulan all man snabbi kan kommafram lill lösningar på problemet. Vi menar alt den här frågan är tillräckligtutredd. Vi har emellertid inte velat reservera oss på denna punkt utan vi harvelal ge SPK några månader för atl utföra regeringens uppdrag, även om vi troratl en lagstiftning ändå blir nödvändig. Om inte SPK:s uppdragsnabbt leder till konkreta resultat måsle frågan om en lagstiftning snabbt tasupp på nytt och då i enlighet med den inriktning vi visat på i motionen 1976/77:1446. Jagvill gärna i detta sammanhang la upp ytterligare en fråga som vi berört i vårmotion och som utskottet har behandlat med en enligt vår meningtillfredsställande skrivning. Frågan gäller de förhandlingar som pågår mellande fem kvarvarande bomullsspinnerierna. Statsrådet flnns i kammaren ochskall senare delta i debatten, och jag vill därför fråga honom om han kan geell besked om när dessa förhandlingar kan tänkas vara slutförda. Närdel sedan gäller de särskilda slruklurgaranlierna noterar vi medtillfredsställelse alt den nuvarande regeringen följt upp den socialdemokratiskaregeringens förslag på den punkten. Förslaget innebär att strukturgarantiernabör utformas så att intern omstrukturering, som syftar till atl bl. a. göra detmöjligt för tekoförelag all övergå lill annan produktion, underlättas -ja, mananser den t. o. m. särskilt angelägen. Vi kan erinra oss att så sentsom motsatte sig att slruklurgaranlierna skulle fä en sådaninriklning atl samgående och samverkan mellan förelag skulle bli etl krav förall erhålla stöd. Även reserverade sig de borgerliga ledamöterna iutskottet mol förslaget att resurser skulle användas för andraproduktionsområden - en reservation som med hjälp bifölls avriksdagen. Man har i regeringsställning accepterat den praktiskaverkligheten och lagt fram förslag i detta syfte. Onödig tidsspillanförorsakade emellertid loliningens utfall . Vihar emellertid i vår motion, som vi också följt upp i reservationen 2, sagt atldessa särskilda slruklurgaranlier inte bör kunna ulgå för den del av företagenstillverkning som är förlagd utanför , och vi anser att de riktlinjer förlillämpningen av garantisystemet som statens industriverk skall utarbeta börutformas i enlighet med vårt krav. har inte utskottets majoritet velal gåmed på, utan man har bara skrivit rent allmänt att man i beredningsarbetetskall beakta om ett företag med viss tillverkning utomlands skall fåstrukturstöd. Vi anser alt klara riktlinjer för industriverkets behandling avdessa ärenden är nödvändiga. Det får inte vara så atl företagen skall kunnaanvända strukturstödet för all ytterligare inrikta verksamheten på atlimportera konfektionsvaror i stället för att tillverka dem i . Jagskulle därför vilja fråga statsrådet vilka synpunkter han har när delgäller slruklurgaranlier till förelag som har delar av sin produktion förlagdautomlands. Jag vill till slut bara uttrycka min tillfredsställelse över att vårparlimolion i denna del, den arbetsmarknadspoliliska delen som har behandlatsav arbetsmarknadsutskoiiei, på flera punkter blivit tillgodosedd iutskottsbehandlingen. Det har därför endast blivit två reservationer. Jagkan emellertid, herr lalman, inte låta bli atl ta tillfället i akt och anläggaen personlig synpunkt. Del gäller förslaget om sysselsäitningsstöd med . ilimmen för anställda över 50 är. Som kvinna och kände jag enförnedring när jag läste propositionen. Vi vet att en tredjedel av de anställdainom tekoindustrin är över 50 är, och vi vet au de flesta är kvinnor. Jag vetatt det speciellt inom denna bransch är genom träning lill rutin och snabbhetsom man kan göra en produktiv Åtgärder för textil-och konfektionsindustrierna Nr 138 insats. Dessa egenskaper besitter i hög grad den som har mångårig er- den farenheli branschen, och det har dessa kvinnor. Därför känner jag del 25 mai 1977 " ' ' "S'''' ' " insinuation att 50-äringar och äldre inte har fullkapacitet, och att regeringen därför föreslår stöd till just dessa. Åtgärder för textil- Säharög läst förslaget, och jag finner det myckel beklagligt att man ochkonfektions- inte funnit bättre former för stödet. Jag vill med del anförda yrka bifall till de två social- demokratiskareservationerna som är fogade lill näringsutskottets belänkande. Under detta anförande övertog herr tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruNORDLANDER (vpk): Del har sagts här atl krisen inom textil- och beklädnadsindustrin inteär någon ny företeelse, den har pågått under en läng följd av år. En lika längrad av åtgärder har föreslagits och beslutals utan alt dellett lill någon godtagbar eller varaktig lösning av krisen. sade att stora pengar har pumpals in i branschen. Del är sant, men inteheller den socialdemokratiska regeringen ställde under sin regeringstid någrakrav eller villkor med dessa pengar. Resultatet har därför blivit vad vi har : hög arbetslöshet, en stor del av de anställda på särskilda bidrag,nedläggningshot och permiltering - allt detta kvarstår. Bidraghar getts till sanering, rationalisering och modernisering av tekoindustrin.Och visst har det rationaliserats inom beklädnadsindustrin.Arbetsproduktiviteten har här ökat snabbare än inom den övriga industrin igenomsnitt. har ungefär hälften, eller 44 000av de 90 000 tekoanställda rationaliserats bort eller vad man vill kalla att enså stor del försvunnit. Men inle nog med detta. Enligl industriministernsbedömning finns risk för att ytterligare 5 000 a 7 000 personer anställda inomtekoindustrin kan komma all förlora sina arbeten . Delfinns heller ingen bransch där hotet om företagsnedläggelse kunnat utnyttjas så effektivt av företagen som just inom beklädnadsindustrin. De anställda har i varje avtalsrörelse tvingats till ett lägre löneläge än andra grupper. Inför det ständiga hotet om företagsnedläggelse har kraven på arbeismiljöförbällringar inte heller ställts. Hotet om företagsnedläg gelse har varit särskilt verksamt på grund av beklädnadsindustrins lo kalisering och koncentration, men mest beroende på alt beklädnadsin dustrin ofta utgjort enda möjligheten för kvinnorna att fä jobb. Bekläd nadsindustrin är ju en typisk kvinnoinduslri, och med kvinnojobb följer som regel lägre löner och sämre arbetsförhållanden. Det är också svårt all hitta någon produktion där lönen utgör mindre del av försäljningspriset 62 än inom beklädnadsbranschen. Trotsdetta påstås lönsamheten ha varit dålig, vilket inte gäller generellt. Medanmänga små textilfabriker - 800 enligl beklädnadsfackei - lagts ned under entioårsperiod, har de stora bolagen - delvis med hjälp av statsstöd - kunnat gefortsatt utdelning lill sina aktieägare. Av propositionen framgår alt del ärstora bidrag det rör sig om, bidrag som getts utan att skapa verklig garantiför en utveckling av beklädnadsindustrin. Del finns så mycket skumrask i denomlokalisering, rationalisering och utlovade sysselsättning som gettsi samband med det statliga stödet. Man behöver bara nämna ochEisers handläggning i utan att gå in på detaljer. Någon ordentlig redovisninglär vi inte få. Vänsterpartietkommunislerna har inte motsatt sig det ekonomiska stöd som föresläs ipropositionen. Motiveringen är att misskötseln av lekobranschen görstödåtgärder ofrånkomliga av sysselsäitningspolitiska skäl. Vi har ur flerasynpunkter inte råd att förlora fler arbetstillfällen inombeklädnadsindustrin. Men vi ställer vissa villkor i samband med dessastödåtgärder. Kapitalisternainom tekobranschen - del gäller främst storföretagen som inte harskötts på ett tillfredsställande sätt - kan inte bara fortsätta med sinutpressning mol staten utan garanti för ett mera lång-syflande program för helatekoindustrin. Vi föreslår därför alt de stora lexlilkoncernerna förstatligas.De statliga bidrag och subventioner som redan getts och som ytterligareföreslås måsle staten kunna tillgodoräkna sig i förhandlingarna om formernaför ett övertagande. Manmåste också ställa krav på statlig verksamhel. Vi har redan en statligtexlilkoncern, SweTeco, som är på väg au flylla slörre delen av sintillverkning utomlands. SweTeco har redan en fabrik i med flerahundra anställda. Men det statliga förelaget vill tydligen ha ännu billigarearbetskraft och har planerat att lägga ut sin tillverkning till ellerHongkong som är rena fascistdikialurer. Om inle ell sialligl förelag har meraansvar för de anslällda än alt det kan etablera sig i fascistiska diktatureroch där medverka i exploateringen av människor - i länder där arbetarna intehar några som helst rättigheter och lönerna hålls nere så mycket som möjligt -då kan man inle ha någonting alt vänta från de privatkapilalistiska förelagensom helt styrs av vinsi-och profltinlressen. Avvecklingenav Rangfabriken i , som ingår i SweTecokoncernen, beräknas ske 1978. Deanställda i har i brev till industriminister , enligl radion , frågat vad han tänker göra åt beslutet om förflyttning av sysselsättningentill , som tycks vara det senasle budet. Här har regeringen ettavgörande inflytande som man kan använda sig av. De anslällda vid Rangfabrikenvill gärna ha ett svar i samband med debatten om tekoindustrins vara eller intevara. Vad anser industriministern? Har råd med ytteriigare åderiåtningav beklädnadsindustrin? Är industriministern beredd atl medverka tillRangfabrikens fortsatta verksamhet i ? ÅtgärderJÖr text it-och konfektionsindustrierna att del är nödvändigt medökat inflytande för de anställda även i statliga förelag. Vpkär positivt lill ell ökat stöd åt de små företag som kan och vill förnya sinproduktion med sikle pä bättre lönsamhet och bättre arbetsmiljö. Det bordeflnnas möjligheter för mindre företag att fungera just i beklädnadsbranschen.Men villkoren måste också här vara full insyn och demokratiska rättigheter förde anslällda och krav på ordentlig redovisning av använda medel. Särskiltkännbar har tekoindustrins kris varit i , där textil- ochkonfekiionsföretagen helt dominerar. Här behövs enligt vpk:s uppfattningsärskilda åtgärder för alt ändra del ensidiga beroendet av tekobranschen, somslår så hårt vid nedläggningar och förhindrar en utveckling av hela regionen. Deförslag som ställts i propositionen och följts upp i betänkandet innehåller ingenlingnytt eller framåtsyftande. De särskilda strukturgarantier, som del talas omoch som skall kunna beviljas längst t. o. m. , syftar enliglutskollel lill alt skapa rådrum i den intensiva omstrukturering av branschensom nu pågår. Vidare sägs att syftet med de förslag lill åtgärder på olikaområden som läggs fram i propositionen är att förbättra lekoförelagensfinansiella villkor, så alt den nödvändiga strukturomvandlingen kan ske isocialt acceptabla former. Längresträcker sig inte regeringens ambitioner. Bara en fråga till industriministern:Vad innebär en strukturomvandling i socialt acceptabla former? Detfinns många obesvarade frågor kring förutsättningarna för beklädnadsindustrinsbåde ekonomiska och tekniska utveckling som behöver bli föremål för envetenskaplig forskning, både vad gäller lekobranschens problem och dessframlid. Om inte detta görs blir åtgärder som de föreslagna bara en tillfälliglivräddning som leder till fullständig undergång. Meddella, herr lalman, yrkar jag bifall till vpk-motionen 1479 pä samtligapunkter. Hen i (m): Tekobranschens problem sammanhänger främst med kostnadsutvecklingen,ett faktum som reservanterna - då inkluderande - knappast kanförneka. I samband med kammarens tidigare behandling av frågan omregionalpolitiskt stöd lill och AB Eiser redovisade jag någrauppgifter som jag då hade inhämtat. Enligl dessa uppgifter visar en prognos för1977 atl de svenska arbetskraftskostnaderna inom lekobranschen inkl.arbetsgivaravgifter och övriga sociala kostnader beräknas uppgå till något merän . Inom är denna timlön i jämförelse med andrabranscher ändå låg, men trots detta förhållande är motsvarande kostnad iexempelvis beräknad till hälften av del nämnda beloppet. Skillnaden iförhällande lill är ändå större. Prognosen pekar på drygt 23kronors skillnad. Självfalletär skillnaderna ännu större vid en jämförelse med de s. k. lågprisländerna. Delär mol den här bakgrunden som man skall bedöma situationen. Hur skall man, fruHansson och , få de svenska konsumenterna all betalamellanskillnaden? Priserna baseras ju på tillverkningskostnaderna. Dåfrågan om all anslå drygt 24 milj. kr. till och - för attgarantera sysselsättningen vid de båda Norrlandsfabrikerna i tvä är framåt -behandlades , begärde oppositionspartierna olika former avstatsingripanden. kommunisterna redovisade klart all man villesocialisera. har än en gång bekräftat detta. Socialdemokraterna,som synes ha samma ambitioner, uttryckte sig då - liksom nu - i kryptiskaordalag. ville man la upp frågan om att staten bör ta över ägandet av delekoförelag som blivit föremål för omfattande regionalpolitiskt stöd. Ireservationen 1 lill del näringsutskottets betänkande som kammaren nu behandlarsäger man att initiativ skall tas för all åstadkomma en sådan ägar- och företagsstrukturinom lekobranschen att "de samhällskrav som kan ställas frånförsörjningsberedskaps-, regional- och arbetsmarknadspolitiska utgångspunkterblir tillgodosedda". 1reservationen vid arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 30 anför reservanternaall man skall ställa det villkoret för de föreslagna arbetsmarknadspoliliskabidragen atl förelagen skall förklara sig villiga alt förhandla om offentligtägarengagemang, om staten påkallar detta. Socialdemokraterna menaruppenbarligen atl förelagen skall överlämna eller delegera den del avbeslutanderätten som berörs av åtgärderna. I förlängningen av detta resonemangframskymtar det all villkoren kan förvandlas till krav pä regelrättförstatligande. Med andra ord är det fråga om etl i villkoren inbyggt hot omsocialisering! Somjag redan inledningsvis påpekade, har del i många sammanhang framkommit hursvårt den svenska tekoindustrin har del på grund av den utländska konkurrensen.Enligl de uppgifter jag inhämtat har varslen inom denna sektor ökatmed 30 96 i förhållande till . Varslen skullesannolikt ha ökat ännu mer, om inte utbildningsstödet med den s. k. 25-kronanhade satts in. Åtgärden som sådan är ett av många uttryck för den aktivasysselsättningspolitik som den nya regeringen bedriver. Denstora skillnaden i jämförelse med andra länder när det gäller den svenskakostnadsutvecklingen har bl. a. inneburit alt importandelen på konfektionssidanär extremt hög - uppskattningsvis bortåt 80 96! Framstötarna omsocialiseringsätgärder eller andra mera förtäckta ingripanden i samma syfte ärenligl min åsikt meningslösa. Kostnadssituationen ändras inle genom etl ändratägarförhållande. Delav staten hälftenägda Eiser har exempelvis inte klarat sig bättre än delenskilt ägda . Inte heller har statens hälflenengagemang i Eiser utgjortnågon garanti för alt avtalet mellan förelaget och den dåvarande socialdemokraliskaregeringen kunde hållas till alla delar. 5Riksdagens protokoll 1976/77:138-139 Åtgärderför text il-och konfektionsindustrierna socialdemokratiskaambitionerna alt binda upp näringspolitiska, arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder vid hårda villkor, där en regelrätt socialiseringskall hota i bakgrunden, måste bestämt avvisas. Såvälnäringsutskotlet som arbetsmarknadsutskottet har, som jag ser del, utgått ifrånalt en helhetsbedömning av branschens problem pågår fortlöpande. Situationen ärsådan atl åtgärder måsle sältas in i såväl kortsiktiga som längsikiigaperspektiv. Vad gäller näringsutskottets behandling har utskottet ibetänkandet ställt sig bakom förslagen i propositionen. Beträffande anslagensstorlek, val av åtgärder och prioriteringar är utskottet enigt i sinskrivning. Vad reservanterna tar upp är riktlinjerna för tillämpningen, och motbakgrund av de synpunkter som jag redovisat ställer jag en direkt fråga lillfru : Vad är målsättningen bakom det resonemang som förs ireservationerna? Vill socialdemokraterna socialisera, bör de säga detta rentut och inte komma med förstucket tal om hårt villkorsbunden industri- ocharbetsmarknadspolitik! Näringsulskolletframhåller särskilt atl stödåtgärderna syftar lill atl stärka företagenskonkurrenskraft, innebärande atl del skapas mera livskraftiga företag.Avsikten är bl. a. att underlätta strukturella förändringar inom branschen. Ianslutning härtill framhåller utskottet - i likhet med vad som kommer lilluttryck i propositionen - all staten har ett ansvar för den förändring som skeroch för all förändringen sker på etl sådanl sätt atl den medför ett minimum avpåfrestningar för de människor, orter och regioner som berörs. Föregen del vill jag i anslutning härtill peka på andra åtgärder som ligger någolutanför de förslag propositionen tar upp men som i det stora sammanhanget harväsentlig betydelse för branschens framlida möjligheter att hävda sig. Ettsådant exempel är de ständigt höjda arbetsgivaravgifterna, vilka innebär ensvår belastning för alla exportkonkurrerande företag och de företag somkonkurrerar med importvaror. Anledningen är att arbetsgivaravgifterna, somegentligen utgör en löneskatt, missgynnar exporten men gynnar importen, dvs.gör svensktillverkade varor dyrare samtidigl som importerade varor slipperdenna form av beskattning.