prot · G00990 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:90 §1 Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. §2 Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövnings-nämndeninkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare har från riksskatteverkel inkommit bevis om atl EricHägelmark, , utsetts lill ledamot av samt all Ann-MarieBriidigam, , och , Arkels-lorp, utsetts lill ersättareför riksdagsledamot. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, att deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 ! Omvillkoren för svensk vapenexport Det skulle antecknas alt ()utsetts all inträda som ledamot av kammaren i stället för () somavlidit. § 3 Om villkorenför svensk vapenexport Henhandelsministern erhöll ordet för att besvara herrSöderqvists (vpk) anmälda interpellation, 1976/77:103, ochanförde; har frågat mig om vapenexport lill ärförenlig med de svenska bestämmelserna för vapenexport och om jag tänker stoppaförsäljningen av fyra svenska bålar av Spica-lyp till . Medundantag för och de neutrala staterna i prövas frågan omtillstånd till export av krigsmateriel från fall till fall enligt de riktlinjersom fastställdes av riksdag. Inför varje avgörande insamlas ell säbrett faktaunderlag om bl. a. förhållandena i köpariandet som det över huvudtaget går atl fä. Det är också av betydelse vilken art av materiel det gälleroch i vilka sammanhang den kan användas. aktuella fallet har del konstaterats att inte är invecklat i någraexterna konfiikier som skulle hindra export av krigsmateriel. Sedan denegentliga gerillaverksamhelen upphörde återstår igränsområdet mot en del beväpnade och inbördes Dessa gruppers verksamhet har påtagligt matlats men kvarstår och kräver uppmärksamhet vid bedömningen. Något inbördeskrig är det inle fråga om. Exporllillståndet, som meddelades , gäller fyra patrullbåtar av Spica-lyp för kustbevakningsljänsl. svensk vapenexport kronavarvet. gavstillstånd att fullfölja förhandlingarna, syftande till denna försäljning.Båtarna kan bl. a. sättas in för att bekämpa den omfattande smuggling sombedrivs i dessa farvatten och för alt skydda yrkesfiskarna från denpiratverksamhet som också förekommer utanför landels långa och utsatta kuster. Smugglinghar blivit ett tilltagande problem i . har särskiltnarkotikasmugglingen blivit allt allvarligare. Handelsvägarna från den s. k.Gyllene triangeln går också, som har bekräftats av FN-experter, viaMalaysia. Idet omfattande material som har legat lill grund för bedömningen av dettaärende har jag dock inte kunnat finna några belägg för att någon vapensmugglingskulle äga rum sjövägen till . Kustbevakningsljänslenfyller uppenbarligen andra funktioner än att påverka utvecklingen istörningsornrädet kring gränsen mot . Den sammanvägning av olika faktorer som har gjortsi delta fall har givetvis följt de allmänna riktlinjerna, och någon omprövningav beslutet är inte aktuell. Hen (vpk): Jag tackar för svaret. Del var mycket dåligt! Jag vill ställa någraföljdfrågor till handelsministern men önskar först säga något om debestämmelser och principer som gäller för svensk vapenexport. Exportav vapen och krigsmateriel frän är förbjuden, det är den grundläggandebestämmelsen. Den utförsel som sker och som har pågått beviljas från fall till fall med särskilda tillstånd, som juhandelsministern också sade. Det här är etl typiskt sådant fall. Bestämmelsernaför hur det skall skötas finns i en kungörelse, omarbetad , och i deallmänna riktlinjer som antogs av 1971, vilket också berördes avhandelsministern. Dehär riktlinjerna eller principerna daterar sig frän 1956 och formulerades då,just i en interpellationsdebatt, av dåvarande statsministern . Att detskedde just berodde på att del i samband med hadeuppdagats att svenska vapen exporterats till bl. Det uppstod då,under trycket av kritiken mot de affärerna, ett behov av att precisera ochfastslå principer för handlande på det här området. Underde många debatter som har förts , och som under 1960-taletresulterade i en utredning och det nyssnämnda riksdagsbeslutet , har dessaprinciper gång på gång fastslagits och förklarats vara normgivande för densvenska,vapenexporten. I propositionen 1971 formuleras de på följandesätt; Export bör inte beviljas till "statsom befinner sig i väpnad konfiikt med annan stat, oavsett om krigsförklaringavgells eller ej, statsom är invecklad i internationell konfiikt som kan befaras leda till väpnadkonfiikt, eller stat som har inre väpnadeoroligheter". Somjag har sagt i min interpellation är de här bestämmelserna otvetydiga när detgäller stater som befinner sig i konflikt av något slag. Ochdärmed över lill det aktuella fallet. Är förhållandena i / dag sådanaatt någon av de nämnda principerna bör tillämpas? Enligt officiellauppgifter från har underM976 ett hundratal gerillasoldater dödats ochett tusental tillfångatagits. 2 000 regeringssoldater har vid ell tillfällesatts in i striderna. Vadjag kan förslå måste dessa händelser väl uppfylla beteckningen "inre väpnadeoroligheter". Det är inte fråga om något inbördeskrig, sägerhandelsministern. Lät gå för det. Vi behöver inte den definitionen. Medanknytning till principerna ställer jag min första följdfråga till handelsministern;Har inre väpnade oroligheter eller inte? Såöver till själva materiel frågan. Är Spicabåiarna att betrakta somkrigsmateriel? 1972 omarbetade kungörelsen finns en förteckning övervad som skall betraktas som krigsmateriel, och där finns under rubriken pä materiel som inte får exporteras utan tillstånd:"För militän bruk utformade fartyg och båtar." Handelsministerntalar om kustbevakning och smuggeljakt. Man får ett intryck av alt han närmastjämför med våra egna fredliga svenska lulljagare på patrull i Roslagen ellernågot sådant. Om det är sådana uppgifter man vill lösa, köper man inte dyratorpedbåtar beslyckade med torpeder och Boforskanoner och med 30 mansbesättning. Detfinns en annan kufisk formulering i handelsministerns svar. Han säger attmarinstridskrafterna har andra funktioner än atl påverka läget inne i landet.Det är första gängen jag hört en sådan strikt uppdelning av ett landsförsvarskrafter i olika vapengrenar. Om del skulle gälla kunde vi ju 1962, närIndien och slogs för fullt uppe i , ha sålt krigsfartyg på löpandeband lill bägge två, eftersom de uppenbarligen inte hade någon stridsaklivitetpå havet. Jagvill alltså ställa min andra följdfråga till handelsministern: betrakta som krigsmateriel? Omsvaret på de här bägge frågorna är ja, dä vill jag be handelsministern, för dettredje, förklara hur han har kommit fram till slutsatsen i interpellationssvaretatt de allmänna riktlinjerna har följts och att någon omprövning av beslutetinte är aktuell. Slutligenen sista fråga. Jag har fått vissa uppgifter om att det planeras försäljning avytterligare Spicabätar . Är detta sant och, i så fall, kanhandelsministern närmare redogöra för vad det rör sig om? Omvillkoren för svensk vapenexport Omvillkoren för svensk vapenexport Pä första fråga går det bra att hänvisa lill del svarsom jag redan har gett på interpeliationen. Jag vill upprepa vad jag där sade;"Sedan den egentliga gerillaverksamhelen upphörde i slutet av 1950-taletåterstår i gränsområdet mot en del beväpnade och inbördesrivaliserande grupper. Dessa gruppers verksamhet har påtagligtmattats men kvarstår och kräver uppmärksamhet vid bedömningen. är det inte fråga om." Attjag gjorde det påpekandet att det inle är fråga om ett inbördeskrigsammanhänger med att i sin interpellation hävdade att detgällde ett inbördeskrig. Påden andra frågan vill jag svara att det är självklart att det rör sig omkrigsmateriel, och det är ingen som har gjort gällande något annat heller. Omdet inte vore krigsmateriel, skulle ju frågan inte ha prövats mot denkungörelse som vi diskuterar f n. Hurman kan komma fram till detla beslut har jag motiverat i mitt svar till herrSöderqvist. Låt mig understryka alt sådana beslut självfallet är mycketgrannlaga - del är alltid svårt atl dra gränser, hur utförliga texter ipropositioner än görs. 1riktlinjerna heter.det all export inte bör beviljas bl. a. till stat som harinre väpnade oroligheler. Det är klart att detla begrepp kan ges flera olikatolkningar, men det är också uppenbart atl det i del här sammanhanget måsteröra sig om oroligheler som har etl klart deklarerat politiskt syfte och somockså har en viss omfattning och utbredning samt en enhetlig ledning.. Del fårsåledes inte bara röra sig om t: ex. enskild piratverksamhet eller tillfälligtuppblossande stamfejder. Förhållandena i olika länder är ofta olikartade. Manfinner vid en hastig blick på kartan en mångfald former av inre väpnadeoroligheter, vilket innebär att de måste analyseras från fall till fall, ochgivetvis på grundval av ett sä omfattande referensmaterial som det över huvudtaget är möjligt att ta fram. Jaganser atl man också måste göra en skillnad mellan vad för sorts materiel det ärfråga om - delta sägs uttryckligen i propositionen om riktlinjer förvapenexport, där man skiljer mellan utpräglat defensiv materiel och offensivmateriel. Därför finns det faktiskt anledning att i det här fallet påpeka atldet handlar om båtar. Båtar kan ju gärna inte la del i någon sorts krigföringuppe i några berg eller i väpnade oroligheter eller hur villdefiniera vad del är som man kräver att uppmärksamheten skall riktas pä motbakgrund av villkoren för vapenexporten. Meddella tror jag, herr talman, att jag har besvarat de frågor som . Låt mig i anslutning till frågan om exporten av båtar också poängteraatt narkoiikasmugglingen verkligen inte är något som man kan ta lättvindigt pä;del är ju högt sofistikerade verksamheter med mycket pengar bakom ryggen ochutrustningar därtill för att sno sig undan de kontroller som man måsteupprätthålla. Jag tror att det med det växandenarkotikaproblem som vi har fått i finns all anledning att hauppmärksamheten riktad på vad som kan göras i olika avseenden för atl försvära,till atl börja med odlandet av narkotikaväxter i dessa områden men sedannaturligtvis också uifraktningen och vida-reforslandet av dessa för inte minstSverige så utomordentligt bekymmersamma produkter. Omvillkoren för svensk vapenexport HenNORDIN (c); Jag skall till skillnad mot inte ifrågasätta huruvidahandelsministern handlat riktigt i denna fråga. Jag tror nog att tolkningenjust i del här fallet kan vara riktig mot bakgrund av de bestämmelser som nugäller. Vad jag skulle vilja la upp är i stället själva principfrågan. Delär vid del här laget drygt 20 är sedan man slog fast den gällande principen. Omdenna princip, nämligen att vapenexport är förbjuden, råder kanske fortfarandeinga delade meningar, utan de undanlag som görs bekräftar bara regeln. Men pådessa har det hänt väldigt mycket. Den tekniska utvecklingen har gåttoerhört snabbt, och de vapen som var moderna är högst omodernai dag. Gränsdragningen mellan offensiva vapen och defensiva vapen är över huvudtaget inte gjord i de riktlinjer som gäller. Delfinns en sak lill - och den skymtade också fram i - nämligen definitionen av vad som är väpnad inre konfiikt.Någon närmare definition av detta finns inte i nuvarande riktlinjer. Enligt minmening, herr talman, borde tiden nu vara inne att en sådan definition görs bådeav skillnaden mellan offensiva och defensiva vapen och av vad som är väpnadinre konflikt. Då skulle vi slippa ifrån de här debatterna - som återkommeroftare och oftare - där man visar upp ett enskilt fall och menar alt det kanvara diskutabelt. Allra sist, herr talman, vill jag betona atl vimåste ha klart för oss att vi aldrig helt kan förbjuda vapenexport. Om vi ivårt land skall upprätthålla tron pä vår neutralitet, måste vi ha en egenkrigsmalerielindusiri. Den är för sitt liv beroende av att fä byta bäde varoroch tjänster med andra krigs-materielproducenter. Men del är ett byte som skallske mellan jämställda nationer, och till den nationsgruppen hör avgjort inleMalaysia. Hen (vpk): Handelsministern slingrar sig i den här frågan, och något annat varkanske inte atl vänta. Vadmin första följdfråga beträffar rör det sig här, som så riktigtpåpekade, om definitioner. Om man tar i beaktande de uppgifter som har lämnatsfrän om striderna som pågår där, kan man inte på något sätt förnekaatt där förekommer väpnade inre oroligheter. Jag kan inte förstå hur man kangöra någon annan bedömning av händelserna där. Det är den ena sidan av saken. Denandra sidan berörde jag i min andra fråga, som gällde om han- delsminisiern medger ait de sålda båtarna är krigsmateriel. Han talade i sitt interpellationssvar om kustbevakning och försökte göra gällande att de var något slags medel för all bekämpa narkotikasmuggling osv. Det är ju att gå helt och hållet förbi det faktum det är fråga om. Man behöver inte, som jag har sagt tidigare, köpa molortorpedbåtar för atl svensk vapenexport bekämpa smuggling, utanbåtarna är naturiigtvis avsedda alt ingå i styrkor. Det är självfallet,och det är därför jag vill ha en precisering. Detfinns också en annan aspekt på begreppet inre oroligheler som jag villåtervända till. Jag ber att få läsa upp ett avsnitt ur propositionen 1971:146,där man anlägger några andra synpunkter på saken som också bör tas med ibedömningen. Där står följande: "Starkautrikespolitiska skäl talar vidare mot all exporterar krigsmateriel,som kan bli utnyttjad för att undertrycka mänskliga rättigheter. Även om dennaprincip redan nu kan sägas vara vägledande för praxis i tillslåndsärenden, ärdet angeläget att det uttryckligen slås fast som en grundläggande regel attexport inte kan medges i dessa fall. Regeln avses medföra ökad restriktivitet ifråga om urvalet av mottagare för svensk krigsmaterielexport i överensstämmelsemed det allmänna syftet somjag förut harangen förde nya riktlinjerna. Regelnbör uttryckas så, att tillstånd inte skall ges för export av krigsmateriel lillstat, som på grund av deklarerade avsikter eller rådande politiska förhållandenkan antas använda materielen för alt undertrycka mänskliga rättigheter somanges i ." Det var dåvarandedepartementschefens, föredragning i den här frågan. Regeringeni är utan tvivel inte särskilt progressiv. Den förtrycker verkligensina medborgare i många fall, och det är därför man har fått en upprorsrörelsei landet. Jag skulle ytterligare vilja frågahandelsministern: ni tagit någon hänsyn till det som är fastslaget i denhär propositionen och som har beslutat? Det hör ju också tillövervägandena. Och lät oss slippa höra talas om narkotika och sådant, för dethör inte hit! Hen handelsministernBURENSTAM UNDER: Den prövning som är gjord i det här fallet har uppenbarligen gjortsmed hänsyn till de olika kriterier som är formulerade i den regeltext som härgäller. Låtmig också säga att marinen uppenbarligen fullgör en kustbevakningsuppgift. Jaghar inte försökt göra gällande i mitt svar att detta är någonting annal änkustbevakning, dvs. vad en marin ägnar sig ål. I detta fall har man faktisktockså till uppgifi atl försöka hindra en hel del av den smugglingstrafik mednarkotika som pågår. Även om rycker på axlarna åt detta villinte jag göra del. Tillherr skulle jag vilja säga att de frågor som vi nu diskuterar har blivitföremål för principiella beslut från sida - inte sedanutan faktiskt . Det är väl antagligen så alt hur utförligt manän försöker skriva i förarbeten och uttalanden i propositioner, sä kommerdel alllid alt bli svåra gränsdragningsfall. Jag tror inle man kommer ifråndet. Nuföreligger i en motion som går ut på alt man pä nytt skall övervägaom man kan klarare precisera de regler som skall gälla i dessa grannlagaspörsmål. Självfallet får utrikesutskottet och ta ställning till hurman skall behandla den motionen. Minerfarenhet, efter att ha hållit på ett tag med dessa frågor, är att så oerhörtmycket mera ledning kan man faktiskt inte få, även om man skulle göra enförnyad granskning som bara gick ut på alt försöka precisera. Om man heltville ändra ambitionsgraden, skulle man givetvis få sätta sig ned och utformanya regler. Dendistinktion som jag i ett tidigare inlägg använde mellan offensiva ochdefensiva vapen har man också tagit hänsyn till i den regeliext sorri finnsfrån är 1971. Det är alltså inte någonting som bara är påklistrat efter hand ivåra försök till bedömningar, utan del finns alldeles klart frånsagt att mangör denna skillnad på den här punkten. Omvillkoren för svensk vapenexport HenSÖDERQVIST (vpk): Jag tycker det är erbarmliga argument som handelsministern kommer mednär han t: ex. börjar tala om att skilja pä stridskrafter och arméstridskrafter.Det kan man inte göra, som jag påpekade tidigare. Här har vi bestämmelserna.Del förekommer beväpnade grupper och väpnade inre oroligheler i . Deltahar inle handelsministern förnekat, och del är också svårt alt förneka.Krigsmateriel får inle exporteras lill ett sådant land, och därmed får man inleskilja pä om del är fartyg - alltså marin krigsmateriel - eller om det ärflygplan, stridsvagnar eller vad del kan vara. Handelsministern kan inte sittaoch dela upp pä det sättet. Krigsmaterielexport är förbjuden under sådana omständigheter. Medsamma motivering skulle man kunna säga atl om det pågick stridsaklivitet ikustområdena eller på havet utanför, sä skulle vi dock kunna sälja exempelvisterrängfordon eller stridsfordon lill . Del är ju helt ologiski. Jagvill återvända till detta med kustbevakning. Vill man ta itu mednarkotikasmuggling eller annal som handelsministern tycks vilja tala om här, säär det bättre atl förslärka tullen eller motsvarande organ som kan finnas i denstat det gäller. För det behöver man inte siridsfariyg, del är fullt klart. Detär alltså ell sidoargument, som inte hör hit, som handelsministern försöker drain i debatten här. I mitt första anförande frågade jag om det finnsplaner på att sälja ytterligare Spicabätar. Det har jag inte fått något svarpä. Hen (); Jag vill till handelsministern bara säga, efiersom jäg utgår från atthan tänker sitta kvar på sin stol under åtskilliga är; au jag tror atl han skulleha glädje av atl i sin ämbetsutövning kunna ha litet fastare Omökad rättvisa i fråga om boendekostnaderna vid olika besitlningsformer normer att gä efter. kommer nämligen alt möta svårare vapenexporlproblem än idet här aktuella fallet. Jagerinrar mig en överläggning som vi hade i för några årsedan, när den gamla regeringen hade sysslat med vapenexportaffärer av litetmer diskutabel natur. Del gav mig anledning atl fundera över om inte tidenborde vara mogen för litet bättre regler, så all regeringen inle i onödanhamnar i blåsväder. Det gjorde den gamla regeringen . Del finns icke några andra tillstånd beviljade lill export avSpicabätar. I den mån det skulle framkomma att Karlskronavarvel har någrakontakter med andra länder om försäljning av sådana båtar får frågansjälvfallet prövas på samma sätt som skett i del nu aktuella fallet. Omdet går atl precisera riktlinjerna, så utmärkt! Det skulle vi väl alla varamyckel glada över-inte minst jag som ibland har atl la ställning lill de härfrågorna. Men jag tror atl del är mycket svårt atl - i situationer som ärvarierande från land till land och som växlar genom liden -i lag och iförarbeten lill lag komma fram till verkligt hanterbara och i alla dessa olikafall lillämpbara kriterier. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om ökadrättvisa i fråga om boendekostnaderna vid olika besittningsformer erhöll ordet för atl besvara () den 17februari anmälda interpellation, 1976/77:100, till fru bostads-ministern, ochanförde: har i en interpellation frågat bostadsminisiern vilkakonkreta åtgärder som kommer atl vidtas för att bereda ett kommande förslag omökad ekonomisk rättvisa i fråga om boendekostnaderna vid olika besittningsformer.Enligt fastställd ärendefördelning är det jag som har all besvarainterpeliationen. HerrBergman har i sin interpellation i huvudsak tagit upp reglerna förvillabeskattningen och bosladslängivningen. I regeringsförklaringen slås fast:"Valfrihet och likvärdiga boendekostnader mellan olika upp-lålelseformerskall eftersträvas. Rätlen att göra avdrag för räntekostnader bibehålls." Somherr själv redogör för beslöt med stor majoritetatt ändra reglerna för bostadsfinansieringen så atl skillnaden iboendekostnader mellan de olika disposiiionsformerna äganderätt, bostadsrättoch hyresrätt minskade jämfön med tidigare. beslut innebar att denskattefördel som småhusägare har genom möjligheten att dra av räntor vidinkomstbeskattningen balanserades av en lägre garanterad räntesals för statligtbelånade bostads- och hyresrällslägenheter. De garanterade räntesatserna underförsta året av länetiden bestämdes för nybyggda bosläder till för hyres-och bostadsrättslägenheter och lill för småhus som bebos av ägaren. Omman - som statsmakterna gjorde - väljer au balansera en skattefördelmed en lånefördel, så ligger det i sakens natur atl rättvisa bara kan skapasvid en marginalskaltesats. De av valda räntenivåerna ger engodtagbar rättvisa för kapitalkostnaderna för nybyggda lägenheter vid enmarginalskatt pä . Bostadsfinansieringssystemethar nu tillämpats i drygt två är. Bostads-departementei följer självfalletuppmärksamt hur systemet fungerar. Skulle denna uppföljning visa att systemetbehöver ses över kommer jag att la initiativ lill en översyn. Det synesrealistiskt att räkna med au en sådan översyn behöver göras under de närmasteåren. Ettspeciellt problem med den nu använda metoden för utjämning mellanbesittningsformerna är frågan om de s. k. överkoslnaderna. Den redovisadeutjämningen gäller nämligen bara den del av fastighetskapitalet som ryms inomdet s. k. panlvärdei. Pantvärdebeloppen justeras successivt med hänsyn tillprisutvecklingen, och de normer som används för panlvärdei ses fortlöpandeöver. I de fall produktionskostnaderna trots det överstiger detta värde blirräntan på lån för dessa överkostnader olika tung alt bära beroende på vilkenbesittningsform det är fråga om. För dem som äger sin bostad gäller denallmänna regeln om rätt lill avdrag för skuldräntor vid inkomslbeskatiningen.För hyreslägenheter gäller atl räntan får betalas fullt ut av hyresgästerna viahyran. I bostadsrättsfallet blir kostnaderna beroende av om lån föröverkostnaden tas upp av bostadsräilshavaren direkt eller avbostadsrättsföreningen. Fråganom överkoslnadernas storlek samt hur dessa skall finansieras vid upphandling ikonkurrens har berörts i byggadministrationsutred-ningens belänkandeBosiadsverkei (SOU 1976:26). Betänkandet har remissbehandlats och bereds f n.i bostadsdepariemeniel. Frågan har också aktualiserats av bl. a. HSBoch . Den fortsatta behandlingen av problemet med överkostnadermåste enligt min mening grundas på utjämningssyfiet bakom riksdagsbeslutet år1974. Vidsidan av överkostnadsproblemet finns det ytterligare ett område som harbetydelse i della sammanhang. Generellt sett ger eget arbete en betydandeavkastning jämfört med det fall dä man med beskattade medel betalar andra föralt få arbetet ulfört. Jag tänker pä den möjlighet småhusägarna har alt utföravissa arbetsuppgifter själva. Samma valmöjlighet har i princip också bosladsrältshavarnai en bostadsrällsförening. 1 teorin finns också denna möjlighet för hyresgästeri samband med förhandlingar om hyran. 1 praktiken har dock möjligheterna au viddessa förhandlingar ta upp frågan om fördelning mellan eget arbete och hyrt arbeteinte utnyttjats. Hyresrättsutredningensförsta delbetänkande (SOU 1976:60) innehåller Omökad rättvisa i fråga ont boendekostnaderna vid olika besitlningsformer Omökad rättvisa i fråga om boendekostnaderna vid olika besittningsformer förslag till lag omförhandlingsordning på bostadshyresmarknaden. Förslaget innebär altföreträdare för hyresgästerna skall kunna påkalla förhandlingar om bl. a.hyresvillkoren och övriga boendeförhållanden. En ordning av den typhyresrättsutredningen skisserar ger självfallet hy-resgästförelrädarnamöjlighet atl förhandla om vilka kostnadsposter som skall ingå i hyran.Betänkandet remissbehandlas f n., och del är min förhoppning att propositionskall kunna föreläggas under detta år.