prot · G00910 · 1976-12-31 00:00:00 — Deolika försök lill samverkan som gjorts av de enskilda företagen har inie leiilill några mera påtagliga resultat. Konsekvenserna kan avläsas i svagproduktions- och investeringsutveckling och en sjunkande sysselsättning. Detvar den socialdemokraliska regeringens uppfattning all denna ulveckling måsievändas med hänsyn lill den betydelse stålindustrin har för samhällsekonomin,sysselsättningen och den regionala balansen i vårt land. Det finns en radgynnsamma förulsällningar för slålprodukiion i : ell gedigei yrkeskunnande,en högl uivecklad verksiadsindu-stri, egna malmtillgångar och en brageografiski läge i förhållande lill de siora konsumiionscenira. Erfarenhelernabåde från vårt eget land och från andra länder visar alt omställningarna istålindustrin måste ske under ledning och aktiv medverkan av staten. Annarsblir de varken socialt acceptabla eller ekonomiskt möjliga. Densocialdemokratiska regeringen hade inlett arbetet på en näringspolitisk plansom skulle göra det möjligt för samhället all, i samverkan med industrin och deanställda, la ett samlat grepp över utvecklingen inom svensk järnhantering.Förutom det siarki ökade statliga engagemanget i stålproduktionen i Norrbotteninleddes överläggningar med enskilda förelag för produktionssamverkan på olikaområden. Utredningar inom Jernkoniorel om specialsiålindustrin och inomStål-branschrådet om handelsstålindustrin skulle mot slutet av detla år geunderlaget för en samlad prövning av åtgärder och planering för stålindustrinsutveckling, modernisering och effektivisering. Denna uppläggning hade stöd avde fackliga organisationerna. Någradagar efter valet offentliggjorde sin avsikt all överlåta specialstål verkei i lill ochall lägga ner tillverkningen av specialstål i Vikmanshyitan. Enligtbolagsledningen måsle denna transaktion genomföras snabbt, och pågåendeutredningar kunde inte inväntas. Efter protester från de anställdas fackligaorganisationer och representanter förde berörda kommunerna har beslutet omöverlåtelsen t. v. uppskjulits. Detvå storföretagens agerande i denna för svensk stålindustri viktigastrukturfråga har väckt berättigad oro och upprördhet bland de människor och på de orter som berörsav transaktionen. I Vikmanshyitan gäller det sysselsättningen för deöver 400 anställda vid stålverket och på frågan om hela ortensmöjligheler att överleva. I har också oro skapats om framlideneftersom betydande oklarhet råder om Uddeholms AB:s planer och resurser allfullfölja och utveckla det från övertagna specialsiålverket. Omdenna transaktion och sättet alt genomföra den är atl betrakta som ell förebudom hur strukturomvandlingen av svensk stålindustri kommeratt hanterastorde oron sprida sig till alla stålindustrins anslällda och till alla de ortersom är mer eller mindre beroende av denna industri. Del betyder attomställningarna kommer alt styras av enskilda företags och ägargruppersintressen utan alt ingå i en samlad plan. Det gör det bl. a. omöjligt all vägaolika allernaliv till lösningar mot varandra, där man inle är bunden lillsamverkan mellan endasi vissa ägariniressen. Del ger.inte heller utrymme för enbedömning av olika lösningar från samhällsekonomiska, sociala ochregionalpolitiska synpunkter. Del lämnar de anställda och de berördasamhällsintressena ulan reell möjlighet all påverka skeendet. Ensådan utveckling kan enligt vår mening inle accepteras. De nödvändigaomställningarna av stålindustrin måste ske i socialt acceptabla former. De somarbetar i induslrin måsle tillförsäkras arbete och trygghet och ges insyn ochinfiytande i omställningsprocessen. Strukturförändringarna måste ske på sådantsätt och i sådan takt all nya arbetstillfällen skapas för människorna på deorter där sysselsättningen påverkas. Denregeringsförklaring som avgavs inför innehöllingeniing om hur den nya regeringen avser all möta strukturproblemen inomsvensk industri. Däremot säger sig regeringen vilja verka för decentralisering,motverka maktkoncentration och föra en polilik för sysselsättning och boende ialla delar av landet. Jag anhåller därföralltill herr industriministern få rikta följande frågor: Avser regeringen atl fullföljaarbeiei på en plan för den strukturella ulvecklingen av svensk stålindustri somsäkerställer all nödvändiga strukturförändringar sker i socialt acceptablaformer, med trygghet och inflytande för de anslällda och efter en samladsamhällsekonomisk och regionalpolitisk bedömning? Kommer regeringen i avvaktan påen sådan plan all förhindra genomförandel av transaktionen mellan och och av liknande transaktioner somföregriper en samlad lösning av stålindustrins strukturproblem? 1976/77:7 av (vpk) till herr statsrådet om regeringens linje ikärnkraftsfrågan: Under senare lid haren radhändelser inträffat, somgördel nödvändigt att återuppta diskussionen om kärnkraften och alternaiivaplaner för såväl produktion som konsumlion av energi. Deltorde nu slå helt klart, trots ivriga försäkringar om motsatsen, attkärnkraftens avfallsproblem ännu inte har fått någon godtagbar lösning. Dettakonstaterades i en nyligen framlagd offentlig utredning i . Detvar också orsaken till att man för en kort lid sedan satte stopp för vidareutbyggnad av kärnkraft i . Undervalrörelsen deklarerade att man konsekvent skulle komma allmotarbeta en vidare utbyggnad av kärnkraften och skulle motsätta sig enladdning av . Regeringsförklaringens formuleringar ger utrymme förtolkningen alt i förhandlingarna fått vika sig för de övrigaborgerliga partierna, som verkat för utbyggnad av kärnkraften. Barsebäckär ett av de mer kontroversiella kärnkraftverken i landet. Det är beläget i enovanligt tätbefolkad region i omedelbar närhet av stora stadscentra. Det ärdärför logiskl, om utbyggnad av jusl elt sådanl verk sätts under debatt i enför svensk kärnkraftulbyggnad ny situation. Manhar nu ell läge, där energipolitiska linje får anses överspelad.Någon ny energipolitik har icke lagit form. I detta läge är det naturligt attinte automatiskt fortsätta utefter en linje som är parlamentarisktoch politiskt grundad. Motsätterman sig kärnkraft , kräver konsekvensen att man anvisar alternativ. Enalternativplan måste vara trovärdig och användbar i tidsperspektivet fram till1985-1990. Det räcker inte med att för det korta perspektivet hänvisa till vadsom vore möjligt under ett helt annat ekonomiskt system. 1riksdagens energibeslut förutses en ökning av den totala energitillförseln1973-1985 med samt av elenergin med ca 100 96. Kärnkraftsinslaget påelsidan motsvarar el. Man kan diskutera om dessa ökningar ärrätt beräknade. Tendensen pekar mot lägre nivåer. Å andrasidan skulle en högre målsättning för sysselsättningen än vad som gäller i dennuvarande kapitalistiska ekonomin krävas. Vi accepiei"ar i resonemangetdärför de angivna storheterna. Genom allernaliv eller besparingar skall alltsåkärnkraftsbortfallet täckas. Detär fulll möjligt att till 1985-1990 avslå från kärnkraft och samiidigi ökasysselsättningen. Någon fara för byggnadsverksamheten behöver heller inteuppstå. De alternativa åtgärderna torde sysselsätta minst lika mångabyggnadsarbetare som kärnkraftverken. Detfinns inget universalmedel som kan ersätta hela eller merparten av den elkraftkärnkraften beräknas ge. Varken omfattande isoleringsprogram förfastighetsbeståndet eller någon enskild allernativ energikälla kan täcka dettaflöde. Vad som krävs är en hel serie av mindre tillskott och besparingar.Däremot finns del. stora möjligheler alt välja mellan olika kombinationer avsådana tillskott och besparingar. En tänkbar ersättningsplankan inrymma följande åtgärder. 1.Gradvis förskjutning av industrins sammansättning till mer högförädling. Ensådan förändring är fördelaktig för sysselsättningen och ger vid årlig förskjutningi induslrisysselsältningen en besparing på el. Indirekta besparingar av oljaoch kol genom den förändrade in-duslrisammansäilningen och dämpningen avrovdriften. Inbesparad olja kan användas för elproduktion. Kraftigt stöd (eventuelltlagstiftning) till förmån för kraftvärmeverk, som tillvaratar oljansvärmeinnehåll. Lagstiftning som tvingarinduslrin att där så är möjligt använda överskoltsånga för elproduktion. Lagstiftning för atl hindra allinduslriell spillvärme släpps ut i de fall där den kan användas föruppvärmning. Obligatorisk samordning av industri- och bostadsplanering för allutnyttja spillvärme. Införande av termostater ochlidur för i princip all lokaluppvärmning. Ordentlig statlig satsning påvindkraften. Vindkraften kan med sin relativt enkla teknik ge ett inteoväsentligt tillskott. Satsning päsoluppvärmningssystem på bostadssektorn med målsättning att efter 1980 allaeller merparten av nytillkomna bostäder skall bygga på sådana system. Viss förskjutning itrafikstrukluren genom ökad kollektivtrafik och restriktioner mot biltrafik islörre lätortsregioner. Dessa åtgärder är motiverade också av helt andra skälän energipoliliska. Somsynes återstår utöver dessa punkter en rad smärre tillskott eller besparingar:isolering av byggnader, användning av torv, avfall, ökad effekl i befintligavattenkraftverk m. m. Tillsammans läcker de nio programpunkterna mer än välbortfallet av kärnkraft. Beroende på hur de kombineras och hur starkt manutvecklar dem moisvarar de mellan 100 och 150 96 av det beräknadekärnkraftsiillskoltet . Medhänvisning till del anförda vill jag lill herr statsrådet ställaföljande frågor: Hur ser regeringen påkärnkraftens framtida roll i ? Hur skall det energipolitiskaavsnittet i regeringsförklaringen konkret tolkas? Meddelades att följande frågor framställts den 13oktober 1976/77:11 av herrPetersson i Röslånga (fp) lill herr utbildningsministern om tolkningen avbestämmelserna om skolornas läsår: Skolornas läsår skall omfatta eller 40veckor. Sättet atl räkna arbetsdagar gör emellertid all skolor i olika delar av.landet får högst olika långa lov.Innevarande år fick t. ex. Stockholmsbarnen ett sommarlov som var elva dagarlängre än sommarlovet för barnen i de sydligaste länen. Läsåretslängd bör vara av ungefär samma omfattning över hela landet och inle avhängigav lokala tolkningar. medverka till alt del utfärdas klara bestämmelser, så all olikaskolors läsår ej blir beroende av hur man skall våga lolka rådandebestämmelser? 1976/77:12av () lill herr jordbruksministern om åtgärder mot ökadanvändning av handelsgödsel: har utkommit meden informationsskrift om Gödselmedlen och miljöskyddet. I skriften framhållsde uppenbara riskerna för miljön, främst i form av vattenföroreningar, som denkraftigt ökade användningen av handelsgödselmedel inom jordbruket innebär,speciellt i områden med lättare jordar. Vid undersökning av enskildavattentäkter i vissa kommuner hade 20 resp. 40 96 av brunnarna en så högnitrathalt att vattnet var olämpligt alt dricka, speciellt för barn under ettår. Den ökade gödslingen och bevattningen innebär på vissa håll elt allvarligtmiljöproblem, som inte slår i proportion till nyttan av gödslingen. Medanledning av upplysningar i nämnda skrift ber jag alt till herrjordbruksministern få ställa följande fråga: Tänkerjordbruksministern vidla några åigärder med anledning av rapporten? 1976/77:13av i (s) lill herr statsrådet om regeringenslinje i kärnkraftsfrågan: Genom statsrådet offenlligabeklagande av innehållet i regeringsdeklarationen vad gäller kärnkraften ochBarsebäck 2 har belydande osäkerhet uppstått i fråga om den borgerligaregeringens linje i kärnkraftsfrågan. Motdenna bakgrund ber jag att få ställa följande fråga till herr statsrådetJohansson: Gäller den i regeringsdeklarationen uttalademeningen atl får laddas och drivas som planerat, om avtal omupparbetning kan företes före den , eller gäller den avstatsrådet deklarerade uppfattningen? 1976/77:14 av herrWästbetg i (fp) till herr handelsministern om regeringens inställningtill svenska handelsförbindelser med : Instämmer statsrådet i uppfattningen atl svenskaföretag bör avveckla sina förbindelser med Svdafrika? 1976/77:15 av herr6'//p/7/;ag(fp) till herr utbildningsministern om åigärder för att nedbringaväntetiderna vid studiemedelsnämnderna: är väntetiderna för studiemedel påmånga orter otillfredsställande långa. IStockholm är väntetiden vanligen men kan i vissa fall bli tvåmånader. I , där den normala väntetiden är fem lill , fårvissa grupper besked om höstterminens studiemedel först . Mot denna bakgrund villjag ställa följande fråga: Vilkaåtgärder avser utbildningsministern vidta för atl nedbringa väntetiderna vidsludiemedelsnämnderna? 1976/77:16 avherr/yp/v/a/mo/; (vpk) till herr finansministern om åigärder mot valutaspekulation: Fortsäiier nedgången i valutareserven och vilkaåtgärder avser regeringen atl vidla mot valutaspekulationen? 1976/77:17av i (s) lill herr industriministern om översynen avpågående utredningar om stålindustrins problem: Vad innebär uppgifter i pressen om en översyn avpågående utredningar om stålindustrins problem för de av den lidigareregeringen aktualiserade samtalen om ett samarbele mellan staten ochGrängesbergsbolaget för att öka tryggheten för de anslällda i och hos 1976/77:18av i (s) till herr arbetsmarknadsministern omåigärder för ati irygga sysselsättningen i : Vilka åigärder ämnar arbetsmarknadsministern vidtaför alt möta de sysselsättningssvårigheier som hotar att drabba Flens kommuntill följd av Beijerinvests tillkännagivna planer att kraftigt reducerapersonalstyrkan vid AB Järnförädling i ? §12 Kammaren åtskildes .