prot · G009149 · 1976-12-31 00:00:00 — De få skiljaktiga meningar som redovisas kan jaginte betrakta som annat än marginella och egentlig betydelse i sak. Jaghar inle velat ta tid här för att upprepa Och kommentera de konkreta förslagenom de mer konventionella stödformerna - det har andra redan gjort. Däremot harjag velat markera två saker: För det första - rasera inte den varvskvalitet somvi kan behöva i en internationellt förbättrad marknadssituation. För det andra- spara ingen möda att finna alternativ produktion för att trygga enmeningsfull sysselsättning. Med det, herr lalman, villjag yrka bifall till utskottets förslag. HerrHUGOSSON (s): Jag skall också med hänsyn till ansträngda tidsprogrambegränsa mitt anförande till att omfatta endast ett par punkter i regeringensvarvsproposilion - även om det för en riksdagsman som representerar landetsstörsta varvsregion, , skulle vara frestande alt något belysa denbristande planeringen och de missgrepp som de privata Göteborgsvarven begickunder 1960-lalet och i börian av 1970-talel och som fått lill följd altsamhället med jämna tidsintervall tvingats gå in i den svenska varvsindustrinmed olika former av stödåtgärder för att rädda sysselsättningen i de svenskavarven. Detvar, herr talman, med utomordentligt stor förvåning jag lyssnade till herrSiegbahns inlägg. Han sadeatt den socialdemokratiska politiken hade kännetecknats av mannamån och mygel.När samhället med jämna intervall tvingats gå in för att rädda sysselsättningenförst vid Göiaverken och sedan vid Eriksbergsvarvet och slutligen tvingas tahand om hela varvsproduktionen i skulle det alltså vara ett uttryckför mygel och mannamån, som säger. Visom representerar i har alllid tidigare varit över ens - oavsett vilket parti vi tillhört - när syselsättningen vid de gö- 115 Nr 149 leborgska varven sviktat och sagt att det är samhällets uppgift altslå Frpflappn den '' sysselsättningen och varvsindustrin. Och jag vill till 100 96 in- 3 iuni 1977 stämmai vad sade från talarstolen om all det gälleralt slå vakt om den varvsindustri som vi har. Vissa vaiysfrågor därför med förvåning vikonstaterar att vi på Göteborgsbänken fått en riksdagsman som har fögaanknytning till och som för sådana resonemang som här. Hadevi tillämpat ideologi och utgått från hans syn på svenskvarvsindustri hade vi inte behövt föra den här debatten - då hade vi inlehaft en enda svensk varvsarbetare kvar. Det är sanningen. Och del var därförmed utomordentligt stor förvåning man lyssnade till hans inlägg. Närvi diskuterade varvsproblematiken förutsåg jag och minasocialdemokratiska kolleger från i en motion att fortsattastödåtgärder måste tillkomma för att klara svensk varvsindustri över den krissom gäller för branschen i hela världen. Det är därför med tillfredsställelsevi noterar att den borgerliga regeringen i stort sett fullföljer densocialdemokratiska regeringens politik, även om man mellan raderna ipropositionen kan utläsa att det sker utan någon större grad av entusiasm. Medtanke på valslogan "Sociala reformer utan socialism",affischtexten "I växer inte staten ihop med storföretagen"och allmänna negativism mot samhällsengagemang i näringslivet,som gett uttryck för, förstår man att det var en stor dosav självövervinnelse som den borgerliga regeringen tvingades lill för attfullfölja den socialdemokratiska linjen genom att satsa på ett massivtsamhällsstöd lill varvsnäringen och fullborda en total socialisering avGöieborgsvarven. Alltnog, herr talman,stora problem möter de svenska varven , och den nedbantning av näringens omfattning som sker skapar utomordentligt stora sysselsättningsproblem i varvsor terna. Inle minst gäller detta , där bortemot 6 000 varvsanställda förlorar sina jobb under loppet av lid. Till detta antal kommer de människor som är anställda i olika förelag, oftast mindre och me delstora förelag, som utgör underieverantörer till de svenska varven. För alt i någon mån dämpa problemen har vi från socialdemokratiskt håll krävt att det s. k. genomförs och att redan nu intar en positiv ställning till detta. Lindholmenpro jekiets bakgrund är kortfattat alt beslöt att avveckla varvsrörelsen vid och att personalen därefter successivt skulle överföras till . Efter sammanslagningen av övervägdes inom olika användningar av . Dessa överväganden resulterade i bildandet av en referensgrupp med representanter för bl. a. fackliga organisationer och arbetsmarknads- och skolmyndigheter i . Re- 116 ferensgruppen fick i uppdrag att undersökamöjligheterna till skapande av en gemensam anläggningför produktion, tillverkning och arbetsmil- Nr 149 jöforskning. I ettförsta skede beräknas 900 personer sysselsättas inom Fredaeen denLindholmenprojektet. Kostnaderna för investeringen har beräknats till -> myT ca 50 milj. kr.Beredningen av projektet har skett inom departementen och av av en lokalreferensgrupp. Vad som återstår för ett genom- Vissa vaiysfrågor förande avprojktel är ett formellt beslut av regering och riksdag. Det är därförbeklagligt att industriminstern inle i anslutning till varvspropositionen hartagit upp medel för projektets genomförande. Med anledning av de motioner somväckts, bl. a. av oss socialdemokrater, har dock utskottet i sin skrivning ibetänkandet sagt följande: "Utskottetvill understryka all del är viktigt att alla möjligheter att lösa denbesvärliga sysselsättningssituationen i noga undersöks. Etlgenomförande av skulle bl. a. bidra till att lösa deproblem som kommer att uppstå inom Göiaverken. Göieborgsdelegationen har fåtti uppdrag alt la initiativ till ett genomförande av projektet. Utskottet utgårdärför från att förberedelser för alt genomföra projektet skyndsamt vidtas ochall ett definitivt förslag om kan föreläggas riksdagenunder . bör göra ett uttalande till regeringen av dennainnebörd." Detta uttalande av utskottet, som också kommer all bli genomdet beslut vi nu kommer att fatta om , innebär således ett principielltpositivt ställningstagande lill . Det är nu viktigt altfrågan på intet sätt förhalas av regeringen. Göteborgsdelegationens medverkan,som förutsätts i de av industriministern utarbetade direktiven, måste bli avpraktisk natur. Några nya utredningar eller andra överväganden behöver integöras. Eftersom industriministern är i kammaren vill jag till honom ställafrågan: Innebär uttalande om att regeringenkommer med förslag till genomförande av projektet ? Att jag ställerfrågan beror på att den moderata utbildningsministern för någraveckor sedan var i och gav uttryck för stor negativism mot projektet.Hon menade att mycket arbete ännu återstår, innan man kan ta ställning tillprojektet. Eventuella inbördes strider inom regeringen när det gäller dennafråga får inte leda till att klara beställning av ett definitivtförslag till höslriksdagen försenas. Jagblev också något orolig när jag lyssnade till i Glömmingesynpunkter på projektet. finns inte antecknad som närvarande vidjusteringen av utskotiets betänkande men är ändå främste talesman förnäringsutskoltet. Han sade ungefär att man noga måste undersöka projektet ochatt man inle nu skall göra något ställningstagande. förvånade mig, förutskottet gör ju ett ställningslagande. Del är ett enhälligt utskott, herrBörjesson, som begär att skall få ett definitivt förslag hösten1977. Därför undrar jag om någonting är på gång. Delär alltså inle bara piruetter utan även formuleringar i debatten som gör del nödvändigt att industrimi- 117 Nr 149 nistern klart säger att förslaget kommer . Fredaeen den 'projektet måsle ha klart besked på den punkten; annars 3 iuni 1977 '' ''' '"' ''' ''""rut i sanden. -------------- är delockså av utomordentlig betydelse med beslut . Vissa varvsfrågor Projektet ger, som jag sadetidigare, sysselsättning åt ca 900 personer redan i en första etapp. Den kapacitetsniinskning inom svensk varvsindustri som blir följden avförra årets varvspolitiska beslut och de förslag som återfinns i regeringensvarvsproposition måste ske på ett sådant sätt att det blir en mjuk övergångtill nya sysselsättnings- och produktionsförhållanden. Neddragningen avsysselsättningen vid de enskilda varven kommer att få allvarliga konsekvenserför utvecklingen på arbetsmarknaden. Speciellt kommer detta att bli märkbart -det är märkbart - i . Vid varven i kommer,som jag sade inledningsvis, ca 6 000 arbetstillfällen att försvinna på någraår. Till detta kommer konsekvenserna för underleverantörerna till varven, somockså leder till personalinskränkningar. Vihälsar med tillfredsställelse att det äntligen gått upp för den nya regeringenalt det är stora problem på den göteborgska arbetsmarknaden som en följd avinskränkningarna inom varvsindustrin. Tyvärr har området ett mycket ensidigtnäringsliv, där även övriga större företag inom den tunga verkstadsindustrindrabbas av de strukturproblem som vi vid fiera tillfällen under den härvårriksdagen haft anledning att diskutera här i kammaren. Undermånga år har vi som representerar storstadsregionerna fått höra att våraregioner är expansiva och att arbetsmarknaden där är överhettad. Vi har eftermåttet av vår förmåga försökt informera kammarens ledamöter, inte minst desscenterpartister, om alt detta varit en falsk verklighetsbeskrivning. Ioktober 1976 uttalade industriminister - som vid den tidpunktenövervägde ytterligare nedskärningar av sysselsätlningsnivån vid Göieborgsvarven- i en intervju i att var en expansiv region där manborde kunna hitta alternativ sysselsättning för dem som berördes. interpellationsdebatt som jag och industriministern hade - alltså - sade industri ministern enligt riksdagsprotokollet: "I jämförelse med många andra delar av vårt land är expansivt, i synnerhet i den bemärkelsen alt Göleborg har etl rikt fasetterat näringsliv, som har större möjligheter att klara omställningsproblem än näringslivet på praktiskt taget vilka orter som helst i i övrigt." Jag protesterade motindustriministerns tal om expansion och mångfasellerat näringsliv. Jag skall inle upprepa mina argument ulan hänvisar till åtskilliga riksdagsprotokoll som belyser den pedagogiska verksamhet jag försökt bedriva för att ta industrimi nistern och andra kammarledamöter ur villfarelsen om expansion och 118 överhettning i . Jagär glad att denna upplysningsverksamhet lett till resultat. I di- Nr 149rektiven till den Göteborgsdelegation som industriministern tillsatt för Fredaeen den att ta itu med sysselsättningsproblemen i ärallt tal 3 : nn-j om expansion ochmångfasellerat näringsliv borta. gifter som redovisas idirektiven beträffande det minskade antalet in- Vissa varvsfrågor dustrijobböverensstämmer i stort sett med dem jag presenterade för Åsling förra hösten.Enligt direktiven bördelegationen verka för en samordning avsysselsättningsplaneringen i regionen, belysa de arbetsmarknadspolitiskakonsekvenserna av inskränkningarna inom varvsindustrin samt överväga deåtgärder som behövs för alt förbättra sysselsättningsläget i regionen. Deomedelbara sysselsättningsproblemen bör enligt direktiven angripas med förtur.Allt detta är bra, herr industriminister. Enförutsättning för att delegationens verksamhet skall få positiva resultat ärdock att regeringen ställer ekonomiska resurser till dess förfogande. Skallnya arbetstillfällen skapas i regionen kommer - det är jag fullt övertygad om -samhället att på etl helt annat sätt än tidigare behöva engagera sig. Det ärdärför min förhoppning alt industriministern och arbetsmarknadsministern, somockså har fått vara med på ett hörn, är medvetna om detta. Tillsättandet avGöieborgsdelegationen får inte på något sätt bli ett avlatsbrev för regeringen.De förslag till nya sysselsättningstillfällen som jag hoppas att delegationenkan presentera måsle på ett kraftfullt sätt genomföras av regering ochriksdag. Denfulla sysselsättningens politik med målet arbete ål alla bör vara vårt budskapi dag till alla de varvsarbetare och varvstjänstemän som känner oro införframtiden. Från socialdemokratins sida svävar vi inte på målet när vi ger dethär budskapet. Det är min förhoppning all den borgerliga regeringen kommer attstödja oss i detta arbete framgent. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiska reservationer som är fogadetill näringsutskotiets betänkande nr 53. I detta anförande instämde herrar iGöteborg, och samt fröken (samtliga s). HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle; Vad beträffar det uttalande som vill göra gällande attjag skulle ha fällt om så kan jag inte minns att jag sadepå det sättet. Jag talade om att propositionen inte innehöll nångonting omdetta i direkt positiv riktning utan att man hade sagt att det var ettnytänkande som man skulle fundera över. Man jag vet mycket väl attnäringsutskottet på s. 20 i betänkandet har skrivit in den positiva text somjag inte behöver läsa upp och som vi under mom. 23 i hemställan föreslår attriksdagen skall ge regeringen till känna. Attjag inle står under utskottsbelänkandet vet jag mycket väl, men det har i och för sig ingen betydelse i debatten här i kammaren. Det har det inte i andra fall, och i slår inte heller under betänkandet, om jag minns rätt. Nr 149 När säger att det är med tillfredsställelse som han tar Fredaeen den emotdet föreliggande förslaget, så vill jag erinra honom om en inter- 3 iuni 1977 pellationsdebattsom fördes . Jag vill minnas att dåställde kraven betydligt högre. Vissa vaiysfrågor Medanledning av vad sade återkommer jag till detta med vår sjöfart och vårvarvsindustri i förhållande till . Vad befraktarna och skepparnamest diskuterar när del gäller sjöfart i är just de lågadriftkostnader som man har på fartygen från . sadeockså att utskottet inte lämnat någon uttömmande redogörelse för vad del anserom återvinningsrätten. Jag tycker att del är litet egendomligt. 1 fråga omforskningen lalade för reservanterna men sade att han ämnar röstamed ulskottsmajoriteten, och i fråga om motionen om den lokala registralionenpå fartygen talade han för motionen och ämnar rösta för utskottet. Det kantydligen vara litet oklart även på det hållet. HerrSIEGBAHN (m) kort genmäle: Det är ju för denna kammare välbekant hur min bänkkamratKurt då och då eller rallare sagt ganska ofta går upp i falsett, intebara i tonen utan även i tänkandet. Här har han gjort sig skyldig till denvanliga förlöpningen. Förstoch främst är det något underiigt att föra en debatt om vilka som är frånGöleborg. Själv är efter vad jag förstår från en helt annanlandsända, och för en del år sedan var en f d. statsminister vald för Göteborgtrots att han inte heller var från den trakten. Detta tycker jag är ganskaovidkommande. Det viktiga är väl våra synpunkter, och jag tror att allaGöteborgsriksdagsmän står på samma linje i sak, nämligen att vi önskar rädda såmycket som möjligt av varvsindustrin där. Försök alltså inte all lägga in någonskillnad i del avseendet. anförde att jag hade talat om mannamån och partisk bedömning vidersättningen för och Eriksbergsvarvet. Detta protesterade ju ocksåRune mot. Jag vill bara påminna om att när varvsanalysgruppen underordförandeskap av direktören för Kockumsvarvet, , för tvåår sedan skrev en rapport riktades mycket allvarliga anklagelser motEriksbergsvarvet, att det inte var modernt, all det inte hade investerat osv.Mot den rapporten protesterade kraftigt de fackliga representanterna. Minbedömning och de fackliga representanternas bedömning är att man nedvärderadede insatser som hade gjorts av Eriksbergsvarvet och dess tillstånd. Detta varett av skälen till att utbetalningarna från statens sida lill de två varvenblev så olika. Det kan finnas även andra skäl, men dem skall jag inte närmaregå in på. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle: Jag blev något konfunderad när i Glöm- 120 minge höll sitt första anförande här . Jagskrev ned exakt vad herr sade: Vi imajoriteten har inte något emot projektet som sådant Nr 149 nu, men vi vill inteheller nu göra någon framställning. - Detta uttalande Fredaeen den förbryllade mig, därföratt det var ett enhälligt utskott som stod bakom 3 : inyy Del varutomordentligt bra att nu sade att vad utskottet skrivit påden här punkten gäller. Det skall komma ett förslag Vissa varvsfrågor från regeringen-jag tolkar senaste inlägg på det Delär möjligt att jag i interpellationsdebatten krävde ytterligareting än vad som har framkommit. Jag kräver nu och jag krävde attvi skall skapa ersättning för de 12 000 sysselsättningstillfällen somförsvinner från den göteborgska industrin . Därpå är det minförhoppning att den nu tillsatta Göteborgsdelegationen kan presentera förslagför vår borgerliga regering, som sedan kommer att fullfölja dem med riksdagensstöd. Det var det jag gav uttryck för i min interpellationsdebatt ,och det är det jag ger uttryck för . Jag hälsar med tillfredsställelse attregeringen äntligen har upptäckt att det finns sysselsättningsproblem istorstadsregionerna i allmänhet och i Göleborg i synnerhet. Sedanlill : säger att jag går upp i falsett och jag vet intevad det var för andra uttryck han använde. Det är klart att jag blev indigneradnär beskrev den socialdemokratiska varvspolitiken med ord som"mygel" och "mannamån". Regering och riksdag har ju medjämna intervaller fått gå in och stötta den privatavarvsnäringen. Men har icke ett enda ont ord att säga om detprivata ägarkapitalet: Brosirömkoncernen och Götaverksledningen, som tidigarekörde varven i botten, som plockade kapitalet från varven och investerade det iutländska företag. Mot detta har icke några som helstinvändningar att göra. Det är det som är så förvånande. Men när en regeringtvingas att gå in med samhällsstöd för att klara de problem som haråstadkommits av privat varvskapital, då talar om mygel ochmannamån. Det var det jag vände mig mot. HerrSIEGBAHN (m) kort genmäle: har inte förstått innehållet i mitt inlägg. Jag har intekritiserat den tidigare regeringen för att den stött varven i, olika sammanhang- lika litet som jag kritiserar den nuvarande regeringen för del. Vad jagkritiserade och diskuterade var frågan om ersättningen till Eriksbergsvarvetresp. Det var uteslutande den frågan som jag i det här sammanhangetberörde. Sedankom in på en annan fråga som ligger ganska mycket utanför vad vi diskuterar. Det låter så övertygande att tala om utförsel av kapital osv. Att vidareutveckla det skulle föra till en lång diskussion, som jag kanske inte för ögonblicket har tillräcklig dokumentation för att gå in på. Men är det så säkert att det var dåligt från Göteborgsvarvens synpunkt att de dellog i upprättandet av Lisna- 121 Nr 149 vevarvet i , som gjorde detn-iöjligt att bygga vissa delar av fartyg Fredaeen den ''" '" priser än del var möjligt att göra i ? Det gavju en ökad 3 juni1977 konkurrenskraft. Mer vågar jag intesäga på den här punkten , men -------------------- jag tror all det är en fullständig feluppfattning att betrakta investeringarna Vissa varvsfrågor i Lisnavevarvetsom en kapitalsmitning eller liknande. Jag tror att det medförde mycket godarent produktionsmässiga och ekonomiska fördelar. () kort genmäle; 1 sitt första inlägg utmålade ideologiska motvilja som han känner mot att samhället engagerar sig inomnäringslivet. I förra årets debatt sade på följande sätt, vilketjag citerar direkt från protokollet: "Vi tror tvärtom all del är lättareatt driva en näring, såväl inom varvsindustrin som på annat håll, när man intehar de hämningar som statliga företag ofta masta vara underkastade." Vi har också sett hur den privata varvsnäringen har agerati . Vi har fåll la konsekvenserna av del, och del har varit självklartför de göteborgska riksdagsmännen att ställa upp på en sådan politik, eftersomvi alla har varit intresserade av att slå vakt om sysselsättningen och skapa nysysselsättning för dem som tvingas lämna varvsnäringen. Och, , det var inte bara Lisnavevarvet somman etablerade. , som plockade alla medel från Eriksbergsvarvet,körde det i botten och investerade pengarna i en rederiverksamhet i Holland.Det var sannolikt inle någon god investering, men del är etl faktumatt den gjordes. Jag skall inte ytterligare beröra det. Jag konstaterar baraavslutningsvis: har inte någon kritisk synpunkt alt komma med pådel privata kapital som har drivit varvsnäringen till botlen - där nu samhällettvingas ta över. för fram kritik mot socialdemokratin förmannamån och mygel för att den tidigare regeringen tog konsekvenserna och sågtill att slå vakt om sysselsättningen i den mån det var möjligt - liksom den nuvaranderegeringen gör, vilket jag hälsar med tillfredsställelse. Herr industriministern , sommeddelat att han i samband med behandlingen av delta ärende ämnade besvara herrSvenssons i (vpk) anmälda inlerpellation, 1976/77:105, omvarvsindustrin, erhöll ordet och anförde: Bakgrunden till den krisartade situationenför varvsindustri är välkänd för kammarens ledamöter och en väsentligdel av den debatt vi har lyssnat lill här har dröjt vid dessa problem. Så sent som beslutade om ett omfattandestöd till svenska varv, kombinerat med en plan för neddragning av varvens ka pacitet med och en sysselsättningsminskning med ca 5 600 per soner. Det är ett omfattande branschprogram som utvecklas. Jag vill nu närmare redovisa regeringens syn på den aktuella situationen för 122 svensk varvsnäring. Denkraftiga obalansen mellan tillgång och efterfrågan på fartygston- Nr 149nage väntas medföra ett begränsat behov av nybyggnad av fartyg också Fredaeen den . Frågan är när en rimlig balans påfraktmark- 3 -- g-j-j nadena kan uppnås ochnybeställningsintresset därmed återkomma. frågan är fortfarande heltöppen. Bedömningarna om när balanstidpunk- Vissa vaiysfrågor teninträffar skiljer sig nämligen liksom tidigare starkt från början av år 1978till fiera år in på 1980-talel. Enligt nuvarande bedömning väntas dock nybyggnadsbehovetklart understiga den nuvarande varvskapaciielen åtminstone under förstahälften av . Svårigheternaför varven att finna avsättning för sin produktion har lett till enfartygsmarknad med starka inslag av prisdumpning. I många fall offereras fartygtill av de svenska varvens självkostnad. 1 detta läge har det varit heltnödvändigt, inle minst med tanke på sysselsättningssituationen ivarvsregionerna, att genom temporärt statligt stöd bidra lill att dennödvändiga reduktionen av kapaciteten i svensk varvsindustri sker i balanseradtakt och i socialt acceptabla former. Regeringenhar därför föreslagit att ytterligare garantier om närmare 10 miljarder kronorges till svenska varv och till de svenska rederier som beställer fartyg vidsvenska varv. Rederierna föreslås få avskrivningslån på avkontraktspriset, om beställning sker . En ram om 1 300milj. föreslås för detta ändamål vid beställningar hos svenska varv.Därtill kommer stöd till den föreslagna statliga varvskoncerrien i form avförlustgarantier om 800 milj. kr., aktieteckning och annat medelstillskoli omnärmare 900 milj. kr. och föriusttäckning i varv om drygt 850 milj.kr. För att möjliggöra bildandet av en fristående statlig varvskoncern föreslåsdessutom att aktier förvärvas för drygt 200 milj. kr. Genomdessa mycket kostnadskrävande insatser från staten beräknassysselsättningsminskningen vid varven fram kunna begränsas tillknappt I 500 personer utöver de 5 600 enligt de gällande planerna. Jag villdock betona att det statliga stödet är temporärt och att svensk varvsindustripå sikt måste anpassas till de marknadsförhållanden som råder. Delta kan iframtiden komma att medföra nya smärtsamma omställningsprocesser. Det ärdärför med tillfredsställelse jag noterar att näringsutskottet i sillbelänkande i allt väsentligt är enhälligt i sin tillstyrkan av propositionensförslag. Delär en väsentlig slyrka för svensk parlamentarism att i denna enighet kunna besluta om ett så stort och ekonomiskt betungande varvsprogram, som inte minst från regionalpolitisk synpunkt har stor strategisk bety delse. Jag vill också ge ett erkännande till oppositionen med min fö reträdare i i täten för ställningstagandet i ut skottet. Del präglas av realism och vilja till saklig debatt.