prot · G00983 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag tror, herrtalman, att det målet är del viktigaste att arbeta för. Jagber med det sagda att få instämma i yrkandena om bifall till hemställan isamtliga utskottets betänkanden. () kortgenmäle: När vissa representanter för de partier som ingår i regeringen tyckeratt socialdemokraterna lägger fram skatteförslag som belastar alla grupper isamhället säger de att socialdemokratin är ovänligt HerrSöderström tog upp frågan om egenavgifterna och sade att nu faller masken, nuvisar socialdemokraterna vad de vill. Socialdemokraterna vill att alla skallskatta för sina inkomster oberoende av vem som tjänar dem - företagare elleranställda. Har vi en produktions-faklorsskatt skall den betalas av alla somproducerar någonting, anlingen det är en egenföretagare eller en ansiäUd. Harvi ell socialförsäkringssystem, för vilket vi lagt avgifterna på produktionen,måsle i all rimlighets namn någon betala socialförsäkringsavgifierna också förden lantbrukare eller egenföretagare som får nytta av dessa socialförsäkringar.Del är här inte fråga om att vara ovänlig mot företagsamheten ulan om att skaparättvisa i systemet. Går det aldrig upp för att det är pä detsättet? HerrSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: Isitt första anförande före middagsuppehållet sade allföretagarna åker snålskjuts på sina anställdas bekostnad. Jag reagerade mycketstarkt mot det påslåendet. Om det verkligen vore så som sade attdet är skulle jag ha sagt att det inte skall vara pä det sättet. Men jag tyckeratt situationen för våra småföretagare och egenföretagare är den raktmotsatta. Detskulle fakliskt vara frestande att berätta sagor här, men vi har Pomperipossasagani sä färskt minne att jag kan avstå. Lål mig ta elt exempel! Det är synd att varken herrWärnberg eller hade tillfälle att hörsamma den inbjudan som vifick till stämma . Vi fick nämligen dären hel del förnämligt siffermaterial. Man redovisade personalkostnaderna peranställd dels för I97I, dels . En anställd som kostade 43 000kr., kostade . är 1976, dvs. kostnaden hade fördubblats. Vederbörandeslön hade stigit frän . lill , dvs. med 75 96, medan desociala avgifterna och andra avgifter har stigit från . till 28 600 kr.eller med 186 96. har konsumentprisindex stigit med ungefär 50 96.Detta visar att den tidigare regeringen ensidigt lagt kraftigt ökade bördor pävåra företag. Därför tycker jag all det är egendomligt att man nu reagerar såhårt, när vi för en gångs skull vill gå en annan väg. Hur länge anser herrWärnberg all man kan hälla på och plussa på utgifterna för företagen? Finns delöver huvud taget någon övre gräns för ? Hen () kortgenmäle: Jag skall be att läsa protokollet med mitt tidigareanförande, eftersom han tydligen hörde alldeles galet. Jag frågade nämligenrepresentanterna för majoriteten om de ville att egenföretagarna skullebefrias frän alla socialavgifter och alla produktions-faklorsskatter. Om deville det, så var det fråga om alt åka snålskjuts, i annat fall inte. HerrSöderström berättade att han varit på och där fåttreda pä vilka personalkostnader man har. Jag bestrider inte de siffrorhan redovisade, men de bestyrker ytterligare mitt påstående att omegenföretagaren icke vill betala alla dessa personalkostnader utan överlåteråt andra att göra del, sä åker han snålskjuts. Alla som har anställda fårvidkännas personalkostnader av den storlek som talade om, ochdä måste också egenföretagaren ha ungefär motsvarande kostnader för sittsociala skydd och sin skatt på produktionen. Vargränsen för produktionsfaklorsskatterna går vet inte jag. Men vare sig man tarut skallen på konsumtionen, på produktionen eller direkt pä lönerna, sä blirdet i stort sett samma människor som får betala den. Vill man ha förmåner,måste man också betala dessa förmåner på något sätt. Det går inte att, som herrSöderström vill, hålla pä och låna utomlands för att kunna äta, utan man måstebetala pä något sätt. Hen (vpk) kortgenmäle: Om med siffrorna från vill bestrida vadjag sagt om skattepolitiken i stort, tycker jag att han förfaller tillnågonting som han sade att han inte skulle ägna sig åt, nämligen att berättasagor. Dessa siffror kan pä intet sätt förändra den totala bilden, nämligen attskattebördorna har ökat just för låg- och medelinkomsttagarna och attskatteinkomsterna frän bolag och kapitalvinsterna har fåll en relativt settmindre betydelse. Jagtycker nog all över huvud taget försöker förvilla begreppen. Iett lidigare inlägg försökte han tala om att även företagarna bildade hushållnär han skulle försvara den något besynnerliga utformningen av energiskatten.Del kan inte bestridas, , att det förslag som regeringen harlagl drabbar låg- och medelinkomsttagare hårdast. HenSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: Jag kan hålla med om att låg- och medelinkomsttagare drabbas väldigthårt. Men de högre inkomsttagarna drabbas inte mindre hårt, det serprogressionen i vårt skattesystem till. Isitt inledningsanförande sade , något som han också nu harbekräftat, att alla dessa avgifter är en belastning på produktionen. Detbetyder dyrare produkter, och dyrare produkter betyder ökade priser. De ökadepriserna är någonting som vi konsumenter, dvs. de svenska hushållen, fårbetala. Därför tycker jag att det klingar falskt när man i en socialdemokratiskreservation beskärmar sig överalt företagsamheten undantas och avgifternalastas över pä hushällen. HerrWärnberg har under hela sin tid i majoritetsställning varit med om att belastade svenska hushällen i precis lika hög grad. Skillnaden mellan er och oss äratt vi låter det ske direkt och öppet. Herrtredje vice lalmannen anmälde att anhållit att lill protokolletfå antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligare replik. HenCARLSTEIN (s): I mitt inlägg kommer jag att uppehålla mig vid skatieutskottelsbetänkande nr 22, som behandlar förslagen om ändringar i den indirektabeskattningen. Tillbetänkandet har vi socialdemokrater fogat en reservation. I den föreslär vi enannan utformning av energi- och fordonsskatten. Jag skall i milt anförandenågot belysa motiven för värt reservationsförslag. Ipartimotionen 1976/77:1294 har vi redovisat den socialdemokraliskauppfattningen om hur dep ekonomiska politiken bör utformas. Vi är av denbestämda meningen all det behövs en stram ekonomisk politik om vi skall kunnaklara sysselsättningen och prisutvecklingen. Som ett led i denna ekonomiskapolitik ingår höjningen av vissa indirekta skatter. Utformningen av åtgärdernamåsle dock ske på sådant sätt att de inte får ofördelaktigafördelningspolitiska verkningar. Åtskilligaav de förslag som den borgerliga regeringen nu har presenterat har uppenbarabrister i detta avseende. En stor del av höjningarna drabbar ensidigt desvenska hushällen, medan däremot näringslivet i stort sett undantagils. Vianser att detta i princip är fel. Även förelag-samheten och produktionen måslebära sin del av pålagorna. Våra förslag har utformats med hänsyn härtill. Närdet gäller energiskatten var denna föremål för omläggning 1975, dä vi gick överfrån värdeskatt till styckeskatt. Den omläggningen innebar en kraftig ökning avenergibeskattningen för de svenska hushållen. Genom särskilda dispensreglererhöll den energikrävande industrin nedsatt beskattning. Centerpartietvar inte speciellt tilltalat av de här dispenserna utan motionerade om att deborde tillämpas med stor restriktivitet och all krav borde ställas på att denminskade skattebelastningen skulle utnyttjas för investeringar i energisnålareproduktionsprocesser. Detbör inte komma i fråga, sade man då frän cenierhåll, att dispenser lämnasenbart i kostnadssänkande syfte, lika litet som staten subventionerar andrainsatsvaror i speciella företag. Dessa betänkligheter är nu tydligen heltborta. Regeringenföreslär att skatten höjs till per förbrukad kWh upp till enförbrukning om 40 000 kWh per är. Kvar skall också finnas möjligheterna lilldispensgivning för den speciellt energikrävande tillverkningen. Förslagetinnebär att hushållen ensidigt drabbas och att den industriella förbrukningen istort sett inte vidkänns några höjningar. se del här förslaget som etl inslag i strävandena att få lill stånd enbättre hushållning med energin och begränsa energikonsumtionen, så bör ävenindustrin vara med. Vi anser därför att den höjda energibeskattningen ävenskall gälla den industriella förbrukningen. När det gäller den specielltenergikrävande tillverkningen är vi ense om att ett dispensförfarande börfinnas även i fortsättningen. Vårt förslag ger ca 100 miO. i ökadestatsinkomster under /78 jämfört med regeringens förslag. Jaglyssnade med intresse på anförande före middagspausen,speciellt det avsnitt som gällde energibeskattningen. Förstod jag , menade han att vi inte fullt ut har kunnat genomföra beslut omomläggning av energiskatten, och det skulle nu utgöra motiv för att undantanäringslivet frän den föreslagna höjningen av energibeskattningen. HerrJosefson avsåg tydligen förhållandet med ett dispensförfarande för denenergikrävande industrin. Här gäller det emellertid etl begränsat antal företaginom speciella branscher, och att nu ta dessa lill inläkt för att undanta helanäringslivet rimmar utomordentligt dåligt med tidigare inställning närdet har gällt att söka begränsa energikonsumtionen. Beträffandefordonsskatten föreslår regeringen en höjning med 75 96 för personbilar ochmotorcyklar. Som skäl anges att fordonsskatten varil oförändrad underförhållandevis . Även här väOer regeringen samma linje. Lastbilar,traktorer och övriga skattepliktiga fordon går fria från höjningen. Hushällendrabbas ensidigt, men drivmedelsskatten lämnas orörd. Vi reservanter anser atten höjning av fordonsskatten är alltför kraftig. Inte heller kan vi senågon godtagbar anledning att hell undanta näringslivels fordon. Ävenföretagsamheten bör bära sin del av den ökade restriktiviteten. Sammantagetslår åtgärder av det slag som den borgerliga regeringen nu genomför mycket hårtmot den enskilda människan, speciellt mol dem som befinner sig i små ekonomiskaomständigheter. Jag har träffat ålskilliga pensionärer, som är mycket bekymradeöver att deras ekonomiska situation blir ytterligt försämrad. De håller sigmed en äldre bil för att kunna ta sig till och från sommartorpet, som de medstor möda och sparsamhet har skaffat sig under de yrkesverksamma åren. Så mängamils körning blir det inte fråga om, men bilen är nödvändig för alt de skallkunna komma till och frän sommarstället. Nuhar de fält kraftigt höjda försäkringspremier. Service- och reparationskostnadernahar stigit. Bilbesiktningsavgifien räknas upp, och så kommer en 75-procenlighöjning av fordonsskallen. Bilen har blivit upp emot . dyrare per årgenom ofrånkomliga kostnader. Lägger man sedan till alla andra avgifter somjusterats upp, är det uppenbart att den ekonomiska situationen har blivit klartsämre för dessa pensionärer med små eller inga möjligheter att kompensera sigpå annat sätt. Jag kan försäkra och andra att dessa människorhar svårt att förstå alt inte skatten på exempelvis lastbilar och traktorerskall höjas. Viföreslär en annan utformning när det gäller höjningen av fordonsskatten. Vianser inte att det finns rimlig anledning att undanta traktorer, lastbilar ochandra beskattningsbara fordon och ensidigt låta höjningarna drabba de enskildabilisterna och motorcykelförarna. 10 protokoll 1976/77:82-83 ansetts att det skall varaen så långt som möjligt rättvis fördelning av vägkostnadsansvaret mellan deolika fordonen, men detta lämnar regeringen helt därhän, när den lägger framsill förslag. Vireservanter har stannat vid en höjning av fordonsskatten med 40 96 men föreslåratt höjningen skall omfalla alla fordonsslag och således inte begränsas tillpersonbilar och motorcyklar. Genom alt skatteunderlaget vidgas till attomfatta alla fordon blir intäkten av värt förslag lika stor som i regeringensbudgetförslag. Denav regeringen föreslagna höjningen av fordonsskatten har knappast någon effektfrån energiförbrukningssynpunkt, och enligt vår mening bör höjningen avfordonsskatten kompletteras med en höjning av energiskatten på bensin. Viföreslär därför att energiskallen på bensin höjs med per liter. En sådanhöjning ger ökade statsinkomster med 230 miO. för /78. Densärskilda kilomelerskatten bör i konsekvens härmed höjas i motsvarande mån, ochvi föreslår en höjning av den skatten med 15 96. Med hänvisning lill det anförda ber jag att få yrka bifall till den vidskatteutskottels betänkande nr 22 fogade reservationen av m. fl. Hen () kortgenmäle; förfasar sig över att vi höjer energiskalten med 50 %.Ja, det låter väldigt myckel, det är jag medveten om också. Men om man har entaxa som är tvä öre och är överens om att höja den, dä är den minsta höjningsom praktiskt kan komma i fråga ett öre, och det blir 50 96. Jag skulle viOa erinra om- lät oss gå lillbaka fem, sex eller sju år - hur det var när viinförde arbetsgivaravgiften. Den var då en procent. Socialdemokraterna höjde den till tvä procentenheter. Då talade man om att man höjde avgiften med en procent, men i själva verket höjde man den med 100 96. Jag har inget minne av att slein den gången förfasade sig över den hundraprocentiga höjningen. Och inte nog med det. därpå höjdes avgiften med ytterligare 100 96 och inte heller då var uppe i talarstolen och protesterade. Delblir sädana här orimliga procenteffekter på så låga tal, men i kronor räknatblir effekten inte så stor på energibeskattningen som på arbetsgivaravgiften. Närdet sedan gäller bilskatten tycker jag att borde slå upp s. 23 iskatteutskottets betänkande nr 22. förfasar sig över vårthöjningsförslag som ger så orimliga effekter för pensionärer - talade om1 . Enligt vad reservanterna själva skriver stiger kostnaden något mindre i deras förslag än i rege ringens - i stället för I . kanske del blir . Jag tror att vare sig merkostnaden blir 980 eller . så kommer den som drabbas att förfasa sig precis lika mycket. Med erl förslag är det praktiskt taget lika illa som med vårt i så fall. Hen JOSEFSON (c) kongenmäle: Det är givet att här råder en viss principiell skillnad mellanregeringspartiernas uppfattning och den som socialdemokraterna för fram. Dethar sagts såväl i proposilionen som i finansutskottets betänkande att det ärangeläget att man inte avsevärt försämrar kostnadsutvecklingen förnäringslivet. Vi vet allesammans att näringslivet har det besvärligt ikonkurrensen både på exportmarknaden och här hemma. Det är mot den bakgrundenregeringsförslaget har lagls fram. Somjag sade tidigare, kommer även de avgifter som tas ut pä ett indirekt sättslutligen att fä betalas av den enskilde konsumenten. Ser vi till konsumentenstotala intresse måste det ju vara angelägel alt få fart på vårt näringsliv ochpå exporten. Då skall man inte onödigtvis fördyra produkterna och försväramöjligheterna att åstadkomma den förbättring av exporten som vi allaeftersträvar. HerrCarislein log upp - och det var därför jag begärde ordet - ståndpunktbeträffande energiskatten 1975. Jag vill framhålla all första gängen vi fördefram detta var , och dä var lägel helt annorlunda. Det året hademan ju beslutat om olika åtgärder för att ta ifrån företagen deras s. k.övervinster, och i delta läge pekade vi pä möjligheterna att höjaenergiskatten. Det är ett faktum att det fanns ett ganska gottutrymme. Situationenhar förändrats avsevärt , och kämpar näringslivet med rättstora svårigheter. Det är orsaken till all vi går försiktigare fram när detgäller näringslivet. Dock skall det konstateras att regeringen har sagt att denlägsta gränsen för nedsättning av energiskatten kommer att höjas. Närdet gäller fordonsskatten vill jag bara säga att 1968 fastställdes de nuvarandefordonsskatterna. Ansåg man att det var en riktig avvägningmellan energiskatt och fordonsskatt kan man väl knappast ha så förfärligt storainvändningar mot den höjning som föresläs. 1968 hade vi ett bensinpris somlåg mycket, mycket lägre, och den höjning av fordonsskatten som här ärföreslagen motsvarar inte hell den penningvärdeförändring som skett. Realvärdetär inte riktigt detsamma som 1968. Hen CARLSTEIN (s) kortgenmäle: förfasar sig över att jag sade all det blir en50-procentig höjning av energiskatten. Men jag sade inte det i någon som helstond mening, utan jag konstaterade att en höjning från 2 Öre till är en50-procentig höjning och att den ensidigt drabbar hushållen - ingenting annat. Sedankan vi vara överens om att det i kronor räknat kanske inte blir så mycket - ivart fall inte för industrin, för den slipper undan. Däremot blir det kännbartför hushållen med en sådan här justering av energiskatten. När del gällerfordonsskatten blir det, som jag sade, så att vissa ka- tegorier drabbas speciellthårt. Jag tog exemplel med pensionären som kör väldigt litet därför att hankanske enbart behöver bilen för att ta sig ul till sitt lilla sommarställe. Hanfär den här fasta höjningen av fordonsskatten, som slår mycket hårt mot honomoch andra i ungefär samma situation. Däremot förbrukar dessa kategorier baralitet bensin. Då blir del fördelaktigare för dem med del förslag som vi harframlagt. Jagtycker att skall medge att sådana här människor drabbasspeciellt hårt av ert förslag. De har väldigt svårt all förstå att man skallundanta traktorerna, lastbilarna och andra tunga fordon. Vi har ändå sagl ossförut att vi skall försöka fördela kostnadsansvaret för våra vägar på ettrimligt sätt. Det bortser man helt ifrån i propositionsförslaget. Jagtog också upp inställning till energibeskattningen. Det var ändå så,, att ni var synnerligen kritiska mot att man över huvud tagetskulle medge lättnader för industrin och menade att om industriföretagen fårlättnader, så skall de använda pengarna - som det slår- för investeringar ienergisnålare produktionsprocesser. Det var inställningen, och den har ni jusatt på pränt i parlimolioner från . släpper ni detta helt och hålletoch säger i stället att hela industrin bör lämnas därhän när det gäller atthöja energiskatten. Det är en anmärkningsvärd förändring i inställningen. Hen () kortgenmäle; Får jag säga lill alt jag bara läste vad som står i eregen reservation i utskottsbelänkandet. Jag trodde att ni menar vad ni sägerdär. Men sedan jag nu hört skall jag nästa gång jag läser vadsocialdemokraterna skrivit ana argan list och kanske också läsa mellan radernadet som inte slår. HerrJOSEFSON (c) kort genmäle: bortser hell ifrån del konjunkturiäge som näringslivetbefinner sig i. Det var just det jag ville påpeka i milt förra inlägg. HenCARLSTEIN (s) kort genmäle: hänvisade lill konjunkturläget, men kvar står väl ändådet faktum att arbetar för att man skall få energisnålareproduktionsprocesser och för att man skall vaka över att vi inte har en onödigtstor förbrukning av energi inom näringslivet. Jag trodde att man inom centernalltjämt arbetade för den saken, men dä skall man inte undanta näringslivetfrän beskattningen av energi. Det är ju det man nu gör. Herr tredje vice talmannen anmälde alt herrJosefson anhållit att till protokollet fä antecknat all han inte ägde rätt tillytterligare replik. Jag skall som den troligen sista talaren i denna fråga något beröra densocialdemokratiska motionen om beskattningen av fa-miOeföretagare. Viddet här laget har vi debatterat frågan så mänga gånger i och så längeatt alla som är intresserade borde fatta vad det handlar om, nämligen en nyform av sambeskattning. Förslaget innebär inte en lika klar och tydligsambeskattning som den vi, efter stor möda blev av med för snart lio år sedan.Det skulle inte drabba alla gifta, men det går stick i stäv mot alla vackrauttalanden om jämställdhet på olika områden mellan makar och mot de principersom vi varit eniga om som skäl för all avskaffa sambeskattningen. Jagtror faktiskt att man inom det socialdemokraliska partiet har en hederligönskan att arbeta för jämställdheten, ochjag har medgivit all manhar arbetat bra. Men dä bör man vara konsekvent och inte som den gamlaregeringen med den ena handen lägga fram en proposi'ion som man så vackertkallar avveckling av den faktiska sambeskattningen och medden andra handen komma med en annan proposition och införa en ny form avsambeskaiining. Det är precis samma idé som vi har debatterat nu när vi talarom beskattningen av småföretagare. Omtvä makar arbetar i ett famiOeföretag, skall enligt förslaget den ena maken iabsolut varje sammanhang taxeras för minst två tredjedelar av makarnassammanlagda inkomster. Man kan uttrycka det på etl annat sätt och säga att närdet gäller famiOeföretag är den enes arbete under alla förhållanden aldrig värtmer än hälften av den andres. Att det i praktiken betyder att det är hustrunsom i de fiesta fallen drabbas tror jag vi kan vara ense om. Det innebär att ialla mindre företag här i landet där båda makarna arbetar full tid, och detförekommer faktiskt ofta, skulle hustruns arbetsinsats automatiskt, efter beslutav riksdag, bara anses vara värd hälften av mannens. Etl sådant besluti kammaren skulle inte främja jämställdheten mellan könen. Ett sådant beslutskulle konservera den rådande uppfattningen om männen som huvudförsörjare. Ettsådant beslut skulle vara orättvist mot alla makar som är beredda att var ochen ta ansvar för sin försörjning. Ireservationen till utskollsbetänkandet talar man om favorisering av en vissgrupp skattskyldiga, en favorisering som för många framstår som orättvis. Jagförstår inte det resonemanget. Jag tycker att socialdemokraternas förslag ärdjupt orättvist och dessutom diskriminerande. När vi grälar om 400 eller 600timmar är det enligt min mening mest här-klyveri. Men när man försöker alt medtredjedelsregeln undervärdera kvinnors arbete, eller lika illa - vilket kan bliföOden - indirekl uppmanar dem att inte arbeta lika läng lid som mannen, dågäller det allvarliga principer. Jag beklagar att principfastheten när detgäller jämställdhet inte är större än att man för fram ett sådant här förslag. talade omalt man inte behöver ta någon som helst hänsyn till den insats somden ena maken gjort utan att man skulle kunna göra en godtycklig - jag tror detvar uttrycket - hälftendelning. Sä står det inte i lagtexten. Där står för delförsta att maken måsle arbeta minst , för del andra att den ersättninghon fär - för del blir väl oftast hpn - skall vara marknadsmässig. Det betyderinte att man genomgående och i samtliga fall skall dela den gemensamma inkomsteni tvä hälfter. HerrWärnberg nämnde vidare att han inte var främmande för en annan uppdelning menhöll fast vid den socialdemokraliska sä länge ingen har kunnat visa att den varfelaktig. Jag vet inte vad har för bekanta, men jag känner tillmånga makar som faktiskt båda arbetar och gör en lika värdefullinsats i sitt företag. Jag känner lanl-handlarpar, där båda makarna finns ibutiken från kl. 9 till 6 eller 7 . Jag känneråkeriägarpar, där båda kör skolbussar och turistbussar precis lika mycket. Jaghandlar ofta bullar som är bakade av en man, och jag köper dem av hans fru. Dearbetar båda i sin rörelse. Det är fråga om makar som arbetar likalänge. Sådant skall vi vara tacksamma för och inte gå ifrån jämställdhetsprinciperna. HerrWärnberg tog också ett sifferexempel som gällde elt klart fall avhälftendelning. Han sade all elt par med tillsammans . i inkomst sornskulle dela denna lika skulle lura staten pä . genom att manipulera. Vikan säga all det i detta fall gäller mina lanthandlare, eftersom jag faktisktredan har räknat på just det exemplel. Enligt den tabell som gäller förStockholm rör det sig om . Men, för mig är det inte så viktigt om det ärfråga om 240 eller . - det är principen som är väsentlig. () kortgenmäle; Representanterna för majoriteten envisas med all påstå att det alltidrör sig om kvinnor, dvs. att vi har diskriminerat kvinnor. Jag kan inte påminnamig att del står något om vilken av makarna som är man resp. kvinna. Del spelarhär ingen roll vilket kön man tillhör - vad som har betydelse är vilken avmakarna som är företagsledare resp. medhjälpande make. Det är den distinktionenvi skall göra.