prot · G009109 · 1976-12-31 00:00:00 — Hade vi inte den uppfattning vi har, hade vi naturligtvis ingenanledning all skriva in den i vår reservation, som vi nu har gjort. HerrLORENTZON i (vpk) kort genmäle: Herr talman! försöktegöra gällande att det blev en utveckling som vi aldrig kundeförutse. Men kommunisterna gjorde det. 1 motion år komvi till detta faktum all man inte kan ha fri konkurrens när del gäller SJ ochde privata företagen, så att de senare får agera helt fritt. Denstatliga trafikpolitiken, tn. HerrTALMANNEN lät nu klubban falla och yttrade: Jag får erinra om att herrLorentzon har fått genmäle med anledning av anförande. Detkände jag inte till. Häravbröts talaren ånyo av , som yttrade: Det är på som har fått rätt HerrMellqvist har själv haft genmäle till . Ett genmäle ger inte rätttill genmäle från annan talare. Då, herr talman, skulle jag vilja säga att herrLothigius inte gav mig anledning att gå upp i debatten, eftersom jag inte blevapostroferad, vilket jag hade väntat mig. Jag vet alt är enmyckel stridbar man, och jag har i olika sammanhang debatterat med honom idessa frågor. Vid det här tillfället hade jag emellertid inget skäl att begäraordet med anledning av hans anförande. Då, herr talman, skulle jag ha gjort dettidigare. () kortgenmäle: tog bara upp en av de frågor som jag berörde, nämligenden om trafikpolitiska utredningen och kostnadsansvaret. , somsjälv sitter i trafikpolitiska utredningen, vet att vi på denicke-socialistiska sidan var mycket angelägna om att få la upp kostnadsansvaretförst i vårt arbete för alt komma på rätt bog Denstatliga trafikpolitiken, m. m. med denna utredning.Därigenom har vi också skapat möjligheter alt snabbare komma fram till ettresultat i denna utredning. Nuhar den nye departementschefen givit den nya trafikpolitiska utredningenstränga order om att arbeta snabbt i frågan om kostnadsansvaret, och jagförmodar att en del av de synpunkter vi har som underlag för våra diskussionerockså kommer att ligga som underlag för kommunikationsministerns arbete medpropositionen . HerrMELLQVIST (s) kort genmäle: Den icke kapitalistiska sidan i utredningen har kanske inte sammauppfattning som utskottets värderade vice ordförande här för till torgs. Det ärmycket möjligt att den nye departementschefen - energisk som han är - har gjorten sådan hemställan till utredningen som nämnde. Därmed är,intesagt all denna hemställan kan effekliveras på ett sådant sätt som från erasynpunkter skulle vara önskvärt. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Mitt genmäle skall bli mycket kort.Jag är helt övertygad om att resultatet av vår diskussion och vårtställningslagande kommer all ligga som underlag för det arbete som kommer attutföras i departementet. Vi har från socialdemokratiskt håll i vår gruppmotion 1318 utförligtoch ganska uttömmande redovisat vår principiella syn på den framtidatrafikpolitiken. Vi har följt upp våra värderingar i motionen 1318 i femreservationer vid trafikutskottets betänkande nr 18. Utskottetssocialdemokratiske ordförande har tidigare i debatten ut-föriigtredogjort för vår principiella syn. Det finns, herr talman, ingen anledning förmig att nu upprepa vad som sålunda redan redovisats. Låtmig bara slå fast att en god trafikförsörining har blivit en allt viktigare deli vår välfärdspolitik. Samhällsutvecklingen trafikpolitiskabeslut, som fattades i stor enighet av riksdag, har successivt letttill att såväl den enskilda människan som näringslivet i stort blivit- alltmerberoende av ett väl fungerande transportsystem. Vi har genom dennasamhällsutveckling fått en fortgående urbanisering. Vi har fåll problem i våratätorter genom en ökad privatbilism, vi har fått minskad framkomlighet på våravägar och en försämrad miljö. Denutveckling som vi kunnat notera har lett till att krav har ställts på all nyaprinciper bör vara vägledande för vår framlida trafikpolitik. Det är intemöjligt att enbart från strikt företagsekonomiska utgångspunkter utforma denframtida trafikpolitiken. För att nå de mål som vi från socialdemokratiskt hållhar ställt upp krävs en planering och en styrning av vår trafik och vårtrafikpolitik, och det behövs också ett vidgat samhällsekonomiskt synsätt istället för ett strikt företagseko- Skall viuppnå en god trafikmiljö i landets olika delar Nr 109 -och det vill vi - och skall trafikpolitiken utjämna skillnader i socialt Fredaeen den och ekonomiskthänseende mellan olika delar av landet och mellan olika jj jj g-j-j grupper av människor, såkan vi inte bedriva vår styrning från strikt ----- företagsekonomiskautgångspunkter, utan då måste en samhällsekono- Den statliga misk bedömning ligga till grund. Jagtror att detta är den stora principiella skillnaden mellan en so- in. m.cialdemokratisk trafikpolitik och en borgeriig trafikpolitik. Vi vill skapastyrinstrument och vi vill anlägga samhällsekonomiska bedömningar för att uppnåde mål som jag tror att man på olika håll är ganska överens med oss om,nämligen en god trafikförsörining i landets olika delar, framkomlighet m. m.Jag anser att förutsättningarna härför är en bättre styrning, en bättreplanering och samhällsekonomiska bedömningar. Jagskall, herr talman, bara ta upp en del av trafikpolitiken, och den har med vårtvägväsende att göra. Vägväsendet har ju länge haft en långsiktig planering avsåväl den statliga som den statsbidragsberättigade väghållningen. Denplaneringen har gjorts av i samarbete med länsstyrelserna. Jag trorinte att jag gör mig skyldig till någon överdrift om jag säger att vårvägplanering har bättre demokratisk förankring än något av våra andrasamhällsplaneringssystem. Det är på , regional och central nivå somförankringarna sker. Menvägpolitiken är mycket väsentlig. Vårt väg- och gatunät är basen för vårtstörsta transportsystem. Praktiskt taget varie hushåll i vårt land kan nåsgenom en vägtransport. Staten är väghållare för , kommunerna förnågot och enskilda väghållare för . Av dessa har65 statsbidrag. Vi har alltså vägar och gator. Detfinns ett järnvägsnät, som kan jämföras med dessa , på 11 400 km.Vägnätet är med andra ord 35 gånger större än järnvägsnätet. Detär självklart att detta existerande vägnät har stor betydelse församhällsplaneringen och att det även måste utgöra en utgångspunkt förtrafikpolitiken. Väginvesteringarna är stora och har lång varaktighet. Dennaverklighet måste all realistisk trafikpolitik beakta. Åandra sidan är det viktigt att den framtida väghållningen inte blir merstyrande för samhällsplaneringen än nödvändigt. Vägpolitiken måste underordnasen långsiktig trafikpolitik. Dådet i väghållningen ingår långsiktigaplaneringsprocesser och långsiktig alternativplanering, måste vägpolitikenutformas så, att den behövliga planeringen kan genomföras förväghållningsåtgärder som fiexibelt kan anpassas till den verklighet somtrafikpolitiken skapar. Vihar i vår reservation sagt att man i den trafikpolitiska proposition som haraviserats bör ta upp vägpolitiken som en del av tra- .fikpolitiken och att man med utgångspunkt i förslag som har redovisats avkommittén för den långsiktiga vägplaneringen, KLV, bör presentera den framtidavägpolitiken. Jag vill, herr talman, idetta sammanhang - eftersom jag berört väg- 23 Denstatliga trafikpolitiken, m. m. politiken och efiersomherr kommunikationsministern på grund av tjänsteresa inte hade möjlighet attnärvara då vi här i diskuterade vägfrågoroch väganslag - ta upp ett par frågor. driftbudget som vi antagit har stora prutningar gjorts när detgäller väganslagen, varför stora brister kommer att uppstå på väghållningensområde. Utskottets talesman, i Heden, sade i vägdebatten att isamband med den trafikpolitiska propositionen kommer inte bara denprincipiella vägpolitiken att presenteras, utan också anslagsmedel utöver vadsom finns upptaget i driftbudgeten och har beslutats av kommer attredovisas. Jag skulle vilja ha del löftet verifierat avkommunikationsministern. 1 vägdebatten uttalade också utskottets talesman, attutöver del ytterligare anslaget i samband med den trafikpolitiska propositioneni höst skall stora anslagsmedel på tilläggsbudget tillföras vägväsendet. Delär ganska viktigt för oss att få klarhet i om det löftet är förankrat ikanslihuset. Jag skall något beröra en motion som har behandlats i anslutning tilltrafikutskottets belänkande. Det är en fempartimotion som gäller frågan ombevarandet av lokallågtrafiken på västra stambanan mellan ochGöteborg, 1 den motionen, som alltså samtliga fem partier som är representeradei står bakom, har vi krävt för del första att måtte beslutaatt hos regeringen begära att åtgärder vidtas för att säkra spårbunden lokalpersontrafik på järnvägslinjen och för det andra att statensjärnvägar åläggs att vid underhandlingar med berörda kommuner redovisa sittkalkylunderlag. Vidbehandlingen i trafikutskottet har utskottet ställt sig helt enigt bakom denhär fempartimolionen. Jag vill citera vad ulskollel anför på s. 12 i sittbetänkande: "anser det vara i hög grad angeläget att den spårbundna trafiken påden angivna bandelen bibehålls samt att en överenskommelse i berörda frågorsnarast kommer till stånd. Då det här rör sig om en förhandlingsfråga mellan SJoch övriga berörda parter anser emellertid utskottet att motionerna under nupågående förhandlingar inte bör föranleda någon särskild framställning i ämnetfrån sida. I sammanhanget vill utskottet dock erinra om vad somtidigare anförts om öppenhet från SJ:s sida vid förhandlingar med kommunalahuvudmän." Detär självklart att under en pågående förhandling inte skall fatta ettdefinitivt beslut, men vad trafikutskottet anfört är ett klart och entydigtuttalande om att anser att sådana åtgärder skall vidtas attpersontrafiken på västra stambanan mellan och skallbibehållas. Nuverkar det emellertid som om SJ med alla medel försöker förhala den förhandlingen.Därför får kommunikationsministern genom utskottets skrivning och riksdagensbeslut om någon stund del dokument han behöver för alt se till attförhandlingen verkligen leder till de resultat som anser att den börleda till. Jag vill skynda mig alt säga att sedan utskottetjusterat sill betänkande har SJ aviserat stora inskränkningar i trafikenmellan och i det tidlabellsförslag som har redovisats. Medandra ord, herr talman: gräset växer dör kon - om intekommunikationsministern håller fast vid den välvilliga inställning som handeklarerade när vi hade en debatt i anslutning till en frågahär i kammaren och om han inte följer upp de positiva och mycket glädjandeuttalanden som han har gjort i samband med uppvaktningar om trafikensbehållande på järnvägslinjen . Jag vill direkt fråga herrkommunikationsministern: kommunikationsministern efter detta entydigauttalande av att se till, för det första att några inskränkningar avtågtrafiken inte kommer till stånd, för det andra att en för kommunernaacceptabel överenskommelse kan träffas mellan SJ och de kommuner som berörs avden här för människorna där mycket viktiga persontrafiken? Denstatliga trafikpolitiken, m. m. Jag skall i detta anförande huvudsakligen redovisa utskottets ställningstagandetill ett par motioner rörande kollektivtrafik m. m. Eftersom jag är den endecenterpartist som är anmäld i den här debatten hoppas jag emellertid attkammaren ursäktar, om jag inledningsvis kort sammanfattar syn påtrafikpolitiken i stort. Centernarbetar ju för ett decentraliserat samhälle, och detta kräver en aktivlokaliserings- och regionalpolitik. Trafikpolitiken utgör en väsentlig del avdenna. Målsättningen för trafikpolitiken skall vara alt till rimliga prisererbjuda de enskilda människorna i hela landet goda kommunikationsmöjligheteroch att tillgodose näringslivets behov av iransporter och trafikservice iövrigt. Trafikpolitikenskall utformas så att den - tillsammans med andra åtgärder - underlättar en urmiljösynpunkt positiv befolknings- och näringslivsutveckling i landets olikadelar. Det är därför nödvändigt att alla delar av landet har ett väl anpassatvägnät. Efterdetta vill jag gå över till att kommentera vad utskottet har skrivitbeträffande kollektivtrafiken och vad sade om behovet avstyrinstrument. menade att skillnaden mellan socialdemokratiskoch icke-socialistisk trafikpolitik är den, att socialdemokraterna vill hastyrinstrument medan de icke-socialistiska partierna inte skulle vilja ha det.Det är ingalunda så, utan tvärtom har även den ickesocialistiska delen avutskottet redovisat en rad styråtgärder som vi vill vidta. Vi har också sagtatt man inte enbart kan förlita sig på företagsekonomiska kalkyler när manskall upprätthålla en rimlig trafikförsörining, utan man måste också se tillsamhällsekonomiska konsekvenser av olika trafikmässiga åtgärder. Nog om detta. Utskottsmajoritetenredovisar på s. 14 i betänkandet 1976/77:18 sin syn på kollektivtrafiken,varför jag här inskränker mig till några korta kommentarer. Regeringen harredan i budgetpropositionen visat en myck- Denstatliga trafikpolitiken, m. m. et positiv inställning tillkollektivtrafiken, något som bl. a. framgår av att man höjer statsbidraget tillolönsam landsbygdstrafik från 28 till 88 miljoner. Genom denna kraftiga höjninghar även skärgårdsområdena fått ökade möjligheter till kollektivtrafik tillrimliga priser. Närdet gäller den framtida trafikpolitiken ställer sig utskottsmajoriteten heltbakom vad kommunikationsministern i budgetpropositionens bil. 9 anger såsommålinriktning i fråga om kollektivtrafiken. Jag ber att få citera vad som därstår på s. 2: "Järnvägarnamåste även spela en betydande roll för både gods- ochpersontransporterna. Miljöhänsyn och trafiksäkerhetsskäl liksom önskvärdhetenav en mer energisnål trafik gör det nödvändigt att den rälsbundna trafikenstimuleras." Jagmenar att detta utgör en god garanti för att bl. a. pendeltrafikenGöteborg-Alingsås på järnväg kan bli kvar. 1 stort sett kan jag ställa migbakom vad har sagt beträffande denna trafik. Jag tänkerinte mer beröra den, eftersom jag vet att i kommer attutförligt kommentera de förhållanden som har lett till motionerna 798 och 815,där man begär att pendeltågtrafiken skall vara kvar. Som redanhar redovisat har ju utskottet ställt sig mycket positivt till detta. Meneftersom förhandlingar pågår kan vi givetvis inte i detta läge ta någrakonkreta beslut. socialdemokratiska reservationen nr 4 redovisar man i stort sett barasådant som utskottet år har sagt beträffande målsättningar för denframtida kollektiva trafiken. Jag finner det därför inte påkallat att göra.någon alltför ingående analys av vad som där står, men jag vill ändå kommenteraett par saker. Mansäger i reservationen inledningsvis att en ny trafikpolitik kräver konkretaåtgärder. Jag har naturligtvis då med stort intresse försökt konstatera vad detär för våldsamt kraftiga konkreta åtgärder som socialdemokraterna i dennareservation förordar. Det är faktiskt ganska magert; det är mest bara allmäntresonemang om värdet och vikten av att man har en god och väl fungerandekollektiv trafikförsörining. Jag hittar egentligen bara några få saker. Det ärförst statsbidrag till spårtrafikanläggningar. Därvidlag har jag själv varitmed och motionerat , och utskottet har också vid ett flertaltillfällen uttalat att man borde öka statsbidragen till dessa anläggningar. Dethar ju även aviserats att detta kommer att tas upp i den trafikpolitiskaproposition som skall komma . Det är liksom ingenting nytt man förfram. Enannan fråga som tas upp gäller länskort, och man anser tydligen att det skullevara något slags Columbi ägg som skulle lösa alla de problem som sammanhängermed en dålig trafikförsörining ute i länen. Jag vill gärna redan här säga attjag inte är helt övertygad, eftersom länsgränserna ofta inte är några naturligagränser för resandebehovet. Det har från många håll sagts att man har ganskaliten förståelse för vad ett länskort i skulle medföra förfördelar för dem som bor i . De kan få resa upp till 25 mildärifrån, medan deras resbehov kanske är mera inriktat påandra sidan gränsen, dvs. I t. ex. tvingas vitillgripa ett system som innebär att vi går över tre länsgränser för att överhuvud taget skapa en vettig trafikförsörining i de aktuella områdena. Ireservationen anförs också: "Kollektiva trafikmedel i lokal och regionaltrafik bör i ökad utsträckning överföras i samhällelig ägo." Jag äringalunda övertygad om att vi får en bättre trafikförsörining bara av denanledningen att vi kommunaliserar olika trafikföretag. Däremotär jag av samma uppfattning som reservanterna när det gäller att vi måste ha enkommunal huvudman - det kan också vara - som är ansvarig föruppläggningen av trafiken, linjenät, turtäthet, taxor m. m. Jag vill återge vadutskottet har skrivit på s. 14 i betänkandet: "Dei dessa betänkanden" - dvs. de betänkanden som baserats påkollektivtrafikutredningen och utredningen rörande det allmänna kommunikationsväsendetsanpassning till de handikappades behov, - "upptagnafrågorna liksom utredningsförslagen avseende regionalt gällande generellatrafikrabatter avses, som tidigare nämnts, bli behandlade i den kommandepropositionen om den framtida trafikpolitiken." -Här menar man dentrafikpolitiska propositionen som vi väntar . - "Redan i sittbetänkande 1975/76:18 framhöll utskottet att arbetet med beredningen av dessafrågor borde påskyndas och förslag i frågan föreläggas senast isamband med att nämnda proposition läggs fram." Härredovisas alltså precis samma ställningstagande som . Vad somhar hänt är att regeringsskiftet möjligen har försenat denna proposition ensmula, men mot bakgrund av detta och eftersom de i motionerna 1318 resp, 819aktualiserade frågorna på kollektivtrafikens område är föremål för beredninginom departementet och även kommer att behandlas i den trafikpolitiskaproposition som har aviserats finner utskottsmajoritetenenligt gammal praxis ingen anledning till åtgärd från utskottets sida. Jag yrkar avslag på yrkandet 4 i motionen 1318 och på motionen 819. Denstatliga trafikpolitiken, m. m. () kortgenmäle: Jag vill återkomma till frågan om persontrafiken mellan ochGöteborg. Under förra årets valrörelse gav i tidningsartiklar ochdebattinlägg uttryck för den synpunkten att om det bara blev en borgeriigregering så skulle alla problem i samband med den frågan vara undanröjda inomen månad. Jag är glad att nu stöder mitt uttalande på den härpunkten och delar min uppfattning att kommunikationsministern äntligen böringripa. interpellerade jag i denna fråga. Men,herr talman, vad som föranledde mig att begära replik var närmast till vår reservation hr 4. Denstatliga trafikpolitiken, m. m. i det sammanhanget att vitalar om konkreta åtgärder men att vi inte föreslår några sådana. Men i vårreservation har vi ju redovisat och utredningen om länskort ikollektivtrafik. Vi har ju sagt att vi måste se till att genomföra de konkretaförslag som har lagt fram. Vi har också sagt att vi tycker attdet är riktigt att vi inför länskort. Och säger : Att införalänskort löser inga problem. Vad har man för nytta av dem i t. ex. Älvsborgslän? Detvar ju intressant. Är det således uppfattning att vi inte skallkunna få några konkreta resultat vare sig av eller avlänskortsutredningen? Från socialdemokratisk sida menar vi att det är väldigtbra om vi möjligt kan konkret genomföra de förslag som KOLT-utredningenhar lagt fram. Vi menar vidare att det är utomordentligt värdefullt om vi kanfå länskort. Sedanfinns det givetvis speciella problem i vissa län, men det har man ju ocksåbehandlat i utredningen. I t. ex. , där tre län möts, måste vinaturligtvis finna en lösning på sådana speciella problem och skapa ettregionkort. Vad det här är fråga om är att vi skall införa denna typ avrabattkort för att kunna stimulera den kollektiva trafiken och för altstimulera människorna att i stället för att använda sin bil använda kolleklivatrafikmedel. efterlyser förslag till konkreta åtgärder. Här har viju föreslagit en rad åtgärder, men dem ställer sig tveksam till. () kortgenmäle: Jag sade inte att man i reservationen saknade konkreta åtgärder, menjag sade att det var få nya konkreta åtgärder. Närdet gällde länskortet redovisade jag en viss skepsis. Jag anser att det behövsperiodkort, exempelvis inom vissa regioner där det finns ett naturligt behov avmånga och täta arbetsresor och serviceresor, men jag är inte alls säker på attlänet är det lämpliga området för dylika periodkort. Mendet mest intressanta är egentligen vad som står i reservationen på s. 24:"Sammantaget innebär delta att det ekonomiska och politiska ansvaret förbåde planering och genomförande av trafikförsöriningen kan ligga hos ett ochsamma organ." Det måste innebära alt när det gällerlänskorlen är villig all vara myckel generös på kommunernas och landslingensbekostnad. Del finns nämligen ingenstans antytt alt staten skulle gå in ochhjälpa dem all klara ul ekonomin. Jag tror alt vi - med den ekonomiskasituation som landsting och kommuner har - måste vara ytterligt återhållsammanär del gäller alt med statliga beslut lägga på kommunerna ytterligarebelastningar. Skall vi komma någonstans vad beträffar låga kostnader förperiodkorl tror jag tvärtom att staten måste gå in. Men även detta måstebedömas med utgångspunkt i den samhällsekonomiska situation vi befinneross i. Därför är inte jag - och tydligen inte heller - beredd atti dag lägga fram preciserade yrkanden på detta område. Vi vet alt här måste vägas in de ekonomiskaaspekterna av de förslag man lägger. Därför har inte ulskoltsmajoritelen kunnatställa sig bakom reservanternas krav på ett klart uttalande när del gäller enlösning av de här frågorna. Vi tror i vart fall inte att landstingen har deekonomiska möjligheterna att klara de subventioner som det här är fråga om. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle: Till att böria med vittnar senaste inlägg om alt han överhuvud laget inte har tagit del av utredningsbelänkandel Länskort ikollektivtrafiken. Hade han gjort det hade han inte fört det här ekonomiskaresonemanget. Sedantrodde jag, , all de politiska partierna liksom varöverens om alt del ändå är kommunerna som har del direkta ansvaret för den lokalaoch regionala trafiken. Vi har ju 70-kort i och och på endel andra ställen. Det vi vill medverka till är alt göra det möjligt att införasådana rabattkortsystem i hela landet. Sedanär det intressant alt notera att en representant för det borgerliga blocketstår och säger att i den samhällsekonomiska situation vi befinner oss imåste staten gå in och stötta upp kommunerna för att dessa skall klaralänskorten - vilket jag inte har någonting emot. Men det skall bli intressant atthöra kommunikationsministerns kommentar till löften till allakommunalmän och landstingsmän: skall ni få ersättning från staten för attklara den lokala trafiken. Skattebetalaresom skattebetalare, men med tanke på den samhällsekonomiska situation som denborgerliga regeringen har försatt det här landet i hyser jag stor oro för attdet, om man skall gå den vägen, kommer att dröja länge innan denna rabatteringkan vara genomförd. Denstatliga trafikpolitiken, m. m. () kortgenmäle: Jag har icke gett kommunerna några löften om pengar. Jag har tvärtomsagt att det är en sak som måste prövas noggrant. Men jag har också sagt attjag är övertygad om att kommunerna utan statlig hjälp inte kan klarafinansieringen av billiga periodkort. Regeringen har också visat att den ärberedd att hjälpa kommunerna när det gäller att vidta sådana åtgärder.Exempelvis skärgårdstrafiken har varit ett stort problem; men tack vare att vihöjde anslagen med drygt 60 milj. kr. det här budgetåret kommer mångaskärgårdsområden att få möjlighet till bättre kommunikationer till rimligakostnader. säger att jag inte läst periodkortsutredningen. Det är inte det som ärintressant utan vad socialdemokraterna har skrivit i reservationen 4. Där harni skrivit - och det är tydligen också mening - att det ärhuvudmännen som skall ha det ekonomiska ansvaret. Ni yrkar emellertid inte pånågra statliga bidrag. Jag har sagt att de kommunala huvudmännen skall haansvaret för politiken, men jag tror inte att de kommer att klara den utan visshjälp från staten. Hur stort detta bidrag skall bli och vilken omfattning detskall ha kan