prot · G00994 · 1976-12-31 00:00:00 — Vilka förslaghar för att man skall kunna skapa de här jobben, för alt uppnåmålsättningen som det nu heter? Sedansade att och socialdemokraterna ju har en gammaltradition när del gäller att slå vakt om sysselsättningen. Ja, men, herrGustafsson, regerar ni ju tillsammans med och ,och understöder väl inle CUF:s slogan i detta sammanhang,"go home, ", och propagerar för nyval för att ingå i koalitionmed socialdemokraterna. Efter era utspel tror jag det skulle varafullständigt hopplöst. Nusäger i ; Vilka grupper vill ni hålla utanförsysselsättningen? Del är ju vi som föreslår förbättringarför arbetsförmedlingen, för kvinnosysselsättningen, till slöd för handikappadeo. Det är ni som håller grupper utanför sysselsättningen, inte vi. Vidaretalar i om den försämrade konkurrenssituation sominträtt under den socialdemokratiska regeringens tid. Brukar verkligen herrGustafsson i göra gällande att hade ett bättrekonkurrensförhållande till omvärlden än vad vi har - för det är juvad ord innebär? Del är felaktigt ur alla synpunkter, även ielt kortare perspektiv. Jag hoppas alt vill förklara vad hanmenar på den punkten. säger dessutom atl det enda socialdemokraterna föreslår är ökadelöneskatter. Löneskatter är ju ett ord som tillhör vulgärpropagandan. Niföreslär ju själva nu en höjning av socialavgifterna av lönesumman.Det är ni som lägger på bördorna i det här sammanhanget, inlesocialdemokraterna. Ni regerar f n., i . Hen i (c) kort genmäle: Jag vill först till i säga atl man självfallet kandiskutera innebörden av orden "full sysselsättning". Jag sade att vianser alt goda sysselsättningsmöjligheter skall finnas för alla som önskar ettarbete, oavsett bostadsort, fysisk eller psykisk status eller kön. Jag vel inteom vi kan komma närmare en definition. Var och en som vill ha ell arbete skallalltså kunna fä det. Vidaresäger att sysselsättningen minskar i de mindre företagen. Ja, delär alldeles rikligt. Del är vad som har skett , bl. a.på grund av den näringspolitik som socialdemokraterna har drivit och som hardrabbat de små och medelstora förelagen synnerligen hårt. HerrFagerlund efterlyser konkreta åtgärder, och vi har etl näringspolitisktprogram med åtgärder som vi kan sätta i verket för att någon gångi försöka nå målet 400 000 nya jobb. Vi är ju ändå överensi det här avseendet och har varit del. När jag sade atl vi av tradition harslagit vakt om den fulla sysselsättningen låg det inte någonting negativt idella. Vad jag menade var atl det inte har skett några förändringar i vårinställning liksom inle heller inom den nya regeringen när del gäller viljanatt slå vakt om sysselsättningen. Jag talade för det också. Närdet sedan gäller konkurrensen har jag erfarenheter frän min hemkommun, därförelag på grund av utländsk konkurrens tvingats att slå igen. Att vi nu fårhöja löneskatten är elt resultat av förbättringar av sjukförsäkringen. Eftersomvi har ställt oss bakom detta, kommer vi naturligtvis också alt ta deekonomiska konsekvenserna härav. skall vi vä! se lill att ändrastorleken av denna löneskatt. i (vpk) kort genmäle: Jag ställde inte frågan hur i definierarbegreppet sysselsättning teoretiskt - del fick jag i och för sig besked om. Jagställde frågan: Om nu arbetslösheten befinner sig på en väsentligt högrenivå än tidigare och en allt allvarligare problematik böriar utvecklasig, vill då fortfarande definiera lägel med orden "fullsysselsättning"? När upphör det att vara full sysselsättning under dennastegring av arbetslösheten och utslagningen? Någonstans måsle det ju sluta. Vikan ju inte kalla vad som helst för full sysselsättning bara för att del skallse snyggt ut. Jag påpekade att det är en historisk tendens, som man kaniaktta sedan mycket läng lid tillbaka, och en obönhöriig tendens i det härstadiet av kapitalismen, att småföretagen äts upp och slås ut av de storakapitalen och de stora företagen. Del beror inle alls på om landet har ensocialdemokratisk regering eller inte, så skall inle allsförsöka skylla på den föregående regeringen, utan det är en tendens som man haratt räkna med och som man knappast kan hoppas kunna vända. I varje fall kan manicke räkna med all de små företagens samlade sysselsättning i absoluta talskulle öka. Man kan alltså inte vänta att det netto skulle bli några som helstnya arbetstillfällen. Detär här jag inte förstår hur får det att gå ihop. Får han detatl gä ihop, har han en myckel märklig bild av verkligheten. I så fall har haninte observerat vad alla andra kan observera, nämligen att småföretagen i dethöginduslriella samhället minskar i relativ och absolut betydelse. () kortgenmäle: i säger atl löneskatten är nödvändig för alt viskall kunna klara sjukförsäkringen, och del är väl riktigt. Men intressantareär att säger att skall vi försöka ändra det här uttaget- det måste ju vara sjukförsäkringen som avser - och att detinle längre skall las direkt frän företagen. Jaghar en känsla av att det är många grupper inom fackföreningsrörelsen somär intresserade av atl höra hur ni då skall flnansiera hela densocialförsäkring som vi finansierar genom arbetsgivaravgift. Skall det gåtillbaka dithän att var och en betalar sina avgifter, eller vad är meningen? Sedankommer i tillbaka till frågan om de mindre företagen.Han nämnde i sill inledningsanförande att det var kriser i vissa företag ochatt det har lagts fram en proposition , där man verkligen tar upp dessaproblem och där man satsar miljarder för alt trygga sysselsättningen. Jag tarför givet att menar propositionen 95. Den är ganska intressantutifrån hela diskussionen om all man skall stödja de små företagen. ex. del 75-procentiga bidraget för de små företagen, när det krävspermittering av 100 människor eller minst 5 96 av de anställdaför alt delta bidrag skall utgå? Det är ju direkt lagt för de stora företagen. säger att vi socialdemokrater har fört en småföre-tagsfientligpolitik, och han går återigen tillbaka lill traditionen och talar om hur delvar 1932 och hur del är . Hur var det för jordbrukarna 1932? ju om del socialdemokratiska regeringsinnehavet . Småföretagenkan ha problem i dagens samhälle. Det har de haft och kommerkanske atl ha det. Pä grund av koncentrationen i näringslivet, som herrSvensson i har tagit upp, kommer det atl uppstå problem - men herrGustafsson skall inle tala om företags-flentlighet när han nämner densocialdemokratiska regeringen. Nusäger : Vi har ett näringspolitiskt program. Tala om vad det äri det näringspolitiska programmet som skall förverkliga er målsättning om 400000 nya jobb - eller om det behövs 800 000 eller 900 000 nya jobb för att skapamöjlighet all ge alla en meningsfull sysselsättning. HerrGUSTAFSSON i (c) kort genmäle; Beträffande löneskatten vill jag bara hänvisa tillregeringsdeklarationen. Beträffande värt näringspolitiska program kan juherr få ett sådant . Vi behöver inle la kammarens tid i anspråkmed att läsa ur det. Men i det utskottsbetänkande som vi nu behandlar föreslårmajoriteten i arbetsmarknadsulskotlet vissa åtgärder i varje fall för all kommaen bit pä vägen. Det är utbyggnad och effektivisering av arbetsförmedlingen,åtgärder för arbetshandikappade, insatser för att underlätta de ungassituation pä arbetsmarknaden, åtgärder på jämställdhetsområdet och åtgärderför all förbättra del allmänna sysselsättningsläget. Lät mig böria med det yrkande i den socialdemokratiska partimotionensom de borgerliga ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet har anslutit sig till.Del gäller frågan om "Arbete, praktik och utbildning för allaungdomar". Ungdomsarbetslöshetenhar, som utskottet konstaterar, pressats tillbaka under de senaste tre åren.Det är tack vare arbetsmarknadspoliiiska insatser, förbättradeutbildningsmöjligheter och sysselsältningsskapande verksamhet. Menfortfarande är arbetsmarknadssituationen svårare för ungdomar än för de vuxna,och svårast är det för flickorna och för dem som saknar yrkesutbildning. Viär kritiska mot den borgerliga regeringen därför att den inte i budgetpropositionenmed mer konkreta åtgärder har följt upp de riktlinjer som antogs av ihöstas om den samordnade sysselsättnings- och regionalpolitiken.Därför är det så mycket mer glädjande att hela utskottet nu ställer sig bakomförslagen i vår motion. Vad jag vill peka på som särskilt viktigt är delsbehovet av de korta yrkesinriktade och påbyggbara kurserna i gymnasieskolan,dels insatser för all främja tillsvidareanställning i yrkesutbildning för deungdomar som inle går vidare lill gymnasieskolan eller som har fått en mindreomfattande gymnasieutbildning. Del är bra att sysselsältningsutredningen nugenom det socialdemokratiska initiativet får i uppdrag alt pröva de härförslagen. tycks vara dålig kontakt mellan de borgerliga ledamöterna i olika utskott.Medan man i arbetsmarknadsutskottet menar att de förslag som förts fram imotionen skall prövas i positiv anda avstyrker man i utbildningsutskottetmotsvarande förslag. Det är ingen konsekvens i de borgerligas agerande där deena dagen avslår våra förslag om korta yrkesinriktade kurser i gymnasieskolanoch vill pröva dem i positiv anda. Låtmig sedan, herr talman, gå över lill att diskutera åtgärder för jämställdhetpå arbetsmarknaden! Denborgerliga utskottsmajoriteten skriver i avsnittet om mål och riktlinjer försysselsättningspolitiken bl. a. följande: "Politikens verkliga innehållframträder ofta först då man presenterat åtgärder för att förverkligamålen." Om man tar den satsen till utgångspunkt för en granskning av hurkvinnornas situation behandlas i bil. 15 till budgetpropositionen, så blir delen förödande kritik av arbetsmarknadsministern, som ju tillika ärjämställdhelsminister. Han talar om alt driva pä arbetet för jämställdhet, menhan försummar all skaffa sig de praktiska handlingsmöjligheterna. Den borgerligautskoitsmajoriteten har pä alla sätt försökt skyla över della, och man har jufaktiskt också på några punkter - utan att öppet vilja erkänna det - närmat sigde krav som vi socialdemokrater har fört fram. Detär sannolikt att kvinnornas utträde pä arbetsmarknaden kommer attske i ett något långsammare tempo, säger arbetsmarknadsministern.Utskottsmajoriteten säger sig ha svårt att förslå den kritik som vi på den härpunkten riktar mot budgeten. Men vad saken gäller är ju helt enkelt att kvinnornainle får betraktas och behandlas som en konjunkturregulator, och det kan välinte vara svårt all förstå! 1reservationen 3 tar vi upp de särskilda förmedlingsinsatser och de försök medkvinnor i traditionellt manliga arbeten som den tidigare jäm-ställdhelsdelegationenlog initiativ till. Vi kan inle acceptera att man nu utan vidare sätter stoppför försöksverksamheten med de 100 arbetsförmedlare som haft till uppgift attsärskilt ägna sig åt kvinnliga arbetssökande. Jämsiälldhetskommiiiénhar skickat över en skrivelse med förslag tillarbetsmarknadsministern. Där står bl. a.: Enligt kommittén behövs därför desärskilda tjänstemännen även fortsättningsvis såväl i del externaförmedlingsarbetel som internt inom förmedlingskonioren Densom inle vill sätta käppar i hjulen för jämställdhetskommitiéns arbete böralltså rösta med den socialdemokratiska reservationen 3. Det gäller ävenbeträffande försöksverksamheten med kvinnor i traditionellt manligt arbete, somju arbetsmarknadsministern glömde bort när han gjorde upp budgeten. Den härverksamheten måste fortsätta och vidareutvecklas, säger vi i reservationen.Detsamma säger kommittén i sin skrivelse. Dedeltidsarbetande har varit uppe lill diskussion här . Dendeltidsutredning som den tidigare jämställdhetsdelegationen gjorde gälldeförhållandena . Då fanns det 735 000 deltidssysselsatia, varav 650 000 hadestadigvarande deltidsarbete. var de deltids-sysselsatta över 900 000.De deltidsanställdas villkor måste förbättras -det stod ju också i denborgerliga regeringsdeklaratioren. Men trots att remissvaren pä delegationensutredning kom in har den borgerliga regeringen ännu inteens redovisat hur och när förslagen skall behandlas av . Ireservation nr 4 kräver vi dels att man ger besked på den här punkten, dels attriksdagen redan nu beslutar om en informationskampanj bland dedeltidsanställda. Pä den senare punkten yrkar utskoitsmajoriteten direktavslag. Det mäste såvitt jag förstår betyda att man under nästa budgetår -alltså och - inte kommer att kunna genomföra ensådan här informationskampanj. Så sågar utskottels borgerliga majoriteteffektivt av ytteriigare ett förslag som jämställdhets-kommittén står bakom. Deborgerliga ledamöterna av jämställdheiskommittén har del inte sä lätt med sinapartivänner. Ireservation nr 7 föreslär vi en ordentlig höjning av det s. k. jämställdhetsbidragettill . Inte heller det vill utskottsmajoriteten vara med om. Man säger attden lägre bidragsnivän - dvs. - motiveras av att den här utbildningensker i anslutning till produktionen. Också pä den punkten harjämställdhetskommittén en annan syn. De borgerliga ledamöterna av kommitténlägger sig ungefär mitt emellan utskottets skrivning och den socialdemokratiskareservationen. Man föreslår atl regeringen utnyttjar sin fullmakt och i någralän höjer bidraget lill . Men varför del här haltandet? Andrautbildningsbidrag kan man ju höja kraftigt. Varför då den här njuggheten närdel gäller jämställdhetsbidraget? Vad var det egentligen som var så bra medatl flytta över jämställdhetsfrågorna från statsrådsberedningen tillarbeismarknads-departemeniel? Sammasnålhet visar man - som redan har sagt -beträffande bidragettill utbildning av handikappade. Vi föreslår i reservation nr 13 också där enhöjning lill . Utskottsmajoriteten ifrågasätter om denstödformen över huvud taget fyller någon funktion. Men om man har deninställningen, då skall man ju avskaffa bidraget helt och inte bara låta dellöpa i samma former som . Vi föreslår alltså en höjning. Vi tror attdet för de handikappade är betydelsefullt att också det här bidraget finnskvar. Ytteriigareen av våra reservationer har anknytning lill arbetsmarknadsutbildningen. Detär reservation nr 9, där vi yrkar att försöksverksamheten med barntillsynskall utvidgas till att gälla även i de fall där utbildningen sker inom denegna kommunen men utanför hemorten. Det är angeläget inte minst för många av destora Norrlandskommunerna. Det är ju också länsarbetsnämnderna där uppe somförst har kommit med det här förslaget. Lätmig även säga några ord om uibildningsfonderna, som här har varit uppe tilldiskussion. senaste inlägg i den frågan klargjorde skillnadenmellan socialdemokraterna och de borgerliga. Han sade att vi fär avvaktakartläggningen av förelagens inlernutbildning för att se huruvida förslaget omulbildningsfonder har den bärighet som socialdemokraterna vill göra gällande.Herr är alltså inle säker på att han verkligen vill utreda fondfrågan.Men det är vi, och del var den förutvarande regeringens avsikt att göra det.Där ligger skillnaden, . I de socialdemokratiska reservationerna lill arbetsmarknadsutskottetsbetänkande följer vi upp de riktlinjer för sysselsättningspolitiken som ladesfast i proposition 211. Jag yrkar bifall till samtliga våra reservationer. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenWIRTÉN (fp) kort genmäle; Efiersom åter tog upp frågan om utbildnings-fonderna, villjag bara erinra om att det hon nu citerade från mitt anförande också i sin turvar ett citat, nämligen ur den proposition som hon har, tror jag, ett rättstort ansvar för. Det gäller alltså den proposition som arbetsmarknadsdepartementetutarbetat med och som ansvariga. Att jag här säger atl man inte skall skrivaunder på allt vad som har sagts i det förberedande arbetet beror naturligtvispå att vi inväntar ett regeringsförslag. När vi har sett det, är jag ocksåberedd att säga exakt i vilka delar jag menar att det här förslaget omulbildningsfonder är riktigt. Del är alltså en mera avvaktande hållning, ickeen avvisande hållning, . Så sent som hade vi i denna kammare en störresysselsättningspolitisk debatt, då principerna för arbetsmarknads- ochregionalpolitiken diskuterades. De principer som dä fastlades, och om vilkabred enighet förelåg, är vägledande också för della betänkande. redan tidigare här redogjort för dessa principer. ochvåren har den svenska ekonomins utsatta läge nödvändiggjort kraftfulla insatserför alt hävda sysselsällningen. 5 protokoll 1976/77:94-95 dana har också vidtagitsav regeringen. Budgetensinriktning präglas av omsorg om sysselsättningen. Listan kan göras läng över deåtgärder som regeringen har presenterat för . Enkort sammanfattning: Företagen får utnyttja investeringsfonderna lill slutet av1977. Bidragen och avdragen för maskinanskaffning har på samma sätt förlängts.Statliga byggen har lidigarelagts. Det stora sysselsättningspaketet kom ijanuari. De arbetsmarknadspoliiiska insatserna har förstärkts kraftigt.Statsbidragen till utbildning inom företagen har tredubblats under sex månader.Ett stort invesléringspaket har presenterats, avsett att stimulera företagen idel dämpade konjunkturläget. Särskilda insatser görs eller kommer att görasför hårt utsatta branscher - glas, varv, stål, textil, konfektion. betänkande finns inte mindre än 14 socialdemokratiska reservationerfogade. Innebär della stora anlal alt socialdemokraterna vill ha en helt annansysselsättningspolitik än riksdagsmajoriteien? Del har debatten här inle givit vid handen. En genomgäng av reservationerna visar också all deli mycket är fråga om s. k. överbud, dvs. fier tjänster och påplussningar påbidragssidan, alltså en sådan politik som av socialdemokraterna iregeringsställning ansågs ansvarslös. Mera i verklig mening partiskiljande ärden inriktning som sysselsättningspolitiken fick i den socialdemokratiskaalternalivbudgeten, som karaktäriserades av 15 olika skattehöjningar, deflesta riktade mol företagsamheten. Det innebär således atl socialdemokraternavill forlsälla en politik som redan gett upphov lill så stora problem för densvenska ekonomin, en politik som visat sig vara ell hot mol sysselsättningen.Hur mänga färre jobb skulle den socialdemokratiska alternativbudgeten hainneburit? 50 eller 100 000? Fleraav de socialdemokratiska reservationerna rör jämställdhelsarbetet. Det ärnaturligt att , som hon också har gjori här , vill sökauppmåla en bild av en regering som brister pä detla område. Jag menar allhennes uppgifi är svär. Regeringen har i regeringsdeklarationen fastslagit sinvilja att påskynda arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män. Denna viljahar fått konkret uttryck i regeringens sammansättning. Den har kommit tilluttryck i många utnämningar som regeringen haft alt göra, bl. a. tillordförandeposter och le-damolskap i utredningar. Den kommer till ullryck i detarbete som jämställdhetskommittén bedriver, där även ärledamot. Utskottsmajoritetenär inte - lill skillnad från socialdemokraterna -övertygad om detändamålsenliga i atl ha 100 arbetsförmedlare särskilt tilldelade för kvinnligaarbetssökande. Kvinnorna utgör av de arbetssökande vidarbetsförmedlingarna. Del naturliga är all alla arbetsförmedlare - och del ärväl nu bortåt 3 500 - kan ge riktig service och hjälp ål majoriteten av sinakunder. Sedan bör naturiigtvis den erfarenhet och kunskap som de 100arbetsförmedlarna besitter tas till vara i det fortsatta förmedlingsarbetet.Det kan också vara ändamålsenligt all ha en särskiltutbildad tjänsteman, t. ex. på länsarbetsnämnden, som har etl ansvar för altfölja upp de särskilda insatser som görs för all stödja kvinnorna påarbetsmarknaden. Socialdemokraternavill ha till en informationskampanj bland dedeltidsanställda. har i en skrivelse till regeringenframlagt en rad förslag beträffande de deltidsanställda. Jag utgår från altarbetsmarknadsministern har någon synpunkt pä delta i sitt anförande. Ifråga om det s. k. jämställdhetsbidragel kan vi konstatera atl det hittillskommit till myckel ringa användning. De socialdemokratiska reservanterna utgårfrån atl om bara beloppet höjs och yrkeskategorierna vidgas, sä blirjämställdhetsbidragel ett effektivt hjälpmedel på arbetsmarknaden. Det vet vifaktiskt inle. Däremot kan en försöksverksamhet med etl höjt bidragsbelopp ivissa län vara befogad, och regeringen har möjlighet alt ta initiativ lill ensådan i enlighet med jämställdhetskommitiéns skrivelse i denna fråga. För attinte skall hitta fullt så många skillnader mellanjämställdhetskommitiéns initiativ och skrivelser och vad utskoliet har skrivitvill jag ta mig friheten alt citera elt stycke ur utskottsbelänkandet på s. 19: "Somframgår av motionen" - del är den socialdemokratiska motionen som åsyftas- "har försöksverksamheten, som går ut på atl öka kvinnornas möjligheteratt få arbete i traditionellt manliga arbeten, givit positiva resultat.Utskottet itgär frän att denna verksamhet kommer atl forlsälla även efter den Ijuli 1977. Utskoliet vill peka på att det tidigare nämndajämställdhetsbidragel, som är etl betydelsefullt hjälpmedel i den aktuellaförsöksverksamheten, är avsett atl utnyttjas även under nästa budgetår. Det tersig naturligt att man sä snart det är möjligl lar ställning till vilka delar avverksamheten som bör permanentas och ingå i det reguljära förmedlingsarbetel ihela landet. Del är också önskvärt att nya försök initieras för att förajämställdhetsarbelel vidare. Denna fråga kommer enligt vad utskoliet inhämtatatl övervägas inom jämställdheiskommittén." vet har jämställdheiskommittén redan tagit fiera initiativoch avlämnat en diger skrivelse lill regeringen, daterad . Enuppgift för arbetsmarknadspolitiken som vi nu måste böria uppmärksamma ärmöjligheterna atl vid den ökade efterfrågan pä arbetskraft som en kommandekonjunkturuppgång förhoppningsvis medför kunna bryta könsuppdelningen päarbetsmarknaden och stärka kvinnornas ställning. Min kollega kommer i sill anförande alt beröra elt antalandra frågor i utskottets belänkande som vi moderater fäster särskild vikt vid.Jag ber alt få yrka bifall lill arbetsmarknads-uiskotlets hemställan ibetänkande nr 21. () kortgenmäle; Jag beklagar atl jag var ouppmärksam förut och inte hann begära replikpä i lid. får jag inle argumentera emot honom, efiersom han intehar någon chans att svara. Jag har därför bett en av mina partivänner, som slårlängre ned på talarlistan, all la upp frågan om utbildningsfonder igen. Fruaf talade bl. a. om jämställdhetsarbelel och sade atl kommittén idagarna har lämnat en diger skrivelse till arbetsmarknadsministern. Ja, menvad innehåller den skrivelsen? Jo, förslag om fullföljande av de olika projektsom den gamla delegationen hade startat och som vi i vår socialdemokratiskaparlimotion har tagit fram - där vi har kritiserat arbetsmarknadsministern föratt han i budgeten glömt bort eller nonchalerat eller avslagit de härförslagen. Det är bra all kommittén går vidare, och det råder storöverensstämmelse mellan det som står i kommitténs skrivelse och del som slår ide socialdemokratiska reservationerna. har själv försalt sig i en något underlig situation somledamot dels av utskoliet, dels av kommittén, när hon på den posten säger altverksamheten som bedrivs av de hundra arbelsförmedlar-na är väldigt väsentlig -atl den har betydelse för såväl de arbetssökande som förhållandena internt inomförmedlingskonlorel och att del finns skäl all de skall vara kvar - och pä denandra posten säger atl försöksverksamheten skall upphöra fr. o. m. den 1 juli1977. - Del är två oförenligaståndpunkter. Delär tyvärr inte svårt all ge en bild av en regering som brister när del gällerjämställdhetsfrägor, men precis som jag sade i milt första inlägg har, lack ochlov, utskoliet försökt förbättra bilden och delvis också lyckats. Jag kan hållamed om alt utskottsbelänkandet är bra myckel bättre från jämslälldhetssynpunklän regeringens förslag, men det är inle tillräckligt bra! Lätmig sedan säga några ord om det som inledningsvis logupp, den socialdemokratiska alternalivbudgeten. Hon ställde frågan hur mångafärre jobb vi skulle ha haft med den - 50 000 eller 100 000.