prot · G009120 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:120 Torsdagen den 28 april1977 Hushållningmed energi i byggnader m. m. § 1 Hushållning med energii byggnader m. m. Fortsallesöverläggningen om civilulskotlels betänkande 1976/77:32. Den propositionsom vi behandlar sägs utgöra ett led i del sparprogram varigenom centernskulle uppfylla de löften man givit till väljarna om all kunna genomföra ettmer ambitiöst sparprogram och att göra della mer effektivi än någon annan. Låtmig då böria med atl erinra om vad bosladsministern här säger i propositionenom just den saken. Proposilionen inleds med följande ord: "I propositionenläggs fram förslag som syftar till att förbältra hushållningen med energi ibyggnader m. m. Det är angeläget alt kraftfulla åtgärder vidias för allytterligare höja ambitionsnivån i energisparandet. De förslag som läggs framulgör på olika säll åtgärder för att öka energisparandet." Längrefram fortsätter bosladsministern: "Del av fattade energipolitiskabeslutet innebär atl tillväxten av energikonsumtionen om möjligt skallbegränsas lill fram . Del är emellertid mycket angelägetatl åsladkomma besparingar utöver vad detta beslut anger. Det krävs både enförstärkning av redan vidtagna åtgärder och en komplettering med nya åtgärder.Vad gäller nya åtgärder för energihushållning i byggnader har undersökningarbedriviis inom planverkel, vars preliminära rapport f n. är föremål förremissbehandling," Sedan hänvisar bosladsministern lill att hon snarastmöjligt skall återkomma med förslag på grundval av rapporten. Detär, herr lalman, mot den här bakgrunden viktigt atl granska om propositionenverkligen molsvarar den pretentiösa beskrivning man ger av den och deförväntningar som sådana uttalanden naturiigtvis väcker bland människorna. Dethar andra redan gjorl, och fier kommer också alt göra del liksom jag återkommertill del senare i den här debatien. Menjag kan inle, herr talman, underlåta all i del här inlägget också sätta in denproposilion som vi nu behandlar i sitl slörre energipoliliska sammanhang, såsomvi har gjort i vår molion och i det särskilda yttrande som är fogat lillutskottets betänkande 1976/77:32, Energifråganär med rätta en fråga som dominerar den politiska debatten, både på grund avsitl fakliska sakinnehåll och på grund av den roll som den kommii att spela isvensk polilik. Tillgång lill energi och behovel av energi kan sägas vara detmoderna industrisamhällets både Hushållningmed energi i byggnader m. m. styrka och svaghet.Styrkan ligger ju i att lillgång lill energi är en förutsättning förvälfärden, för ulvecklingen, för alt vi skall kunna förbättra människorslevnadsvillkor. Den framtidstro som är kopplad lill de möjligheter som energinger har funnits i vårt samhälle ända sedan industrialismens genombrott, ochden finns i dagens . Och jag tror all del vore djupt orätt om vi skullekarakterisera den framlidstron som bara materialism och prylraseri, Åandra sidan finns också en svaghet hos del moderna industrisamhället i det attvåra möjligheter all få den energi som vi så väl behöver är begränsade.All de system varigenom de fiesta industrisamhällen försöris med denenergi de behöver på många sätl har stora svagheter, som innebär stora riskerfrån säkerhetssynpunkt, för de framtida resurstillgångarna i världen och fördet nationella oberoendet Del är inle underligt att energifrågan har fungeratsom en väckarklocka och fått människor all förstå atl vi behöver en bättrehushållning med väridens resurser. Detär mol den här bakgrunden alldeles nödvändigt alt varie land skaffar sig engenomtänkt och långsiktig politik på energiområdet, för atl kunna irygga enenergiförsörining som klarar sysselsättningen, välfärden och utvecklingen utanatt hota människors miljö och den mänskliga naturen - helt enkelt att klaraatt utnyUja energikällorna på ett ansvarsfullt sätt för att tillgodosegrundläggande mänskliga behov och sociala mål för samhällel, var delförsta land i världen som lade fast ett sådant program. Del skedde på initiativav den socialdemokratiska regeringen efler en myckel ingående medborgardebalt,och vi var långl före alla andra industriländer. Detbeslut som vi fattade 1975 var ett mycket viktigt beslut, ett avgörandebeslut. Det var naturligtvis å andra sidan inle invändningsfrilt, Ingelenergipolitiskl beslut kan - i den situation som världen befinner sig i- försälta oss i ett idealtillstånd. Ty så är ju inte situationen!Del var heller inle det enda, del unika eller del slutgiltiga beslut som vi harall fatta. Men del var startpunkten till den serie av beslut som successiviskall ge oss en bällre situation! Det var ell strategiskt program för hurenergiförsöriningen, omgärdad av för världen unikt stränga säkerhetskrav, skallkunna , som vi medvetet arbetar oss fram lill slörrehandlingsfrihet, ökal nationellt oberoende och nya och bällre lösningar pådessa svåra frågor. Del var därför som vi, i samband med det beslulel, satte igång en rad ulredningar och forskningsprogram för att få ökade kunskaper ochsäkrare och effeklivare metoder att använda både de nu kända och de s. k.alternativa energikällorna. Del var också därför som sparandet av energi intogen central plats i det programmet. Vifastlade då ell mera ambitiöst sparprogram än något annat land. Vi satsade, somjag framhöll i debatten förut , mycket på spar-programmel så länge som vihade möjligheter att göra del - när vi hade regeringsmakten. Vihar också fåll en redovisning såväl i propositionen som i ulskottsbelänkandetom vilka betydande insatser del faktiskt har varil fråga om. Det varnaturligtvis också mot den bakgrunden vi uppdrog ål planverket att genomföraden undersökning som skulle kunna ge oss en grund att stå på när det gällde attgå vidare i sparprogrammet Dåkan man fråga sig hur och den nuvarande regeringen.-efler atl de ivalrörelsen framställt oss som energislösare, slarviga kärnkraflsenlusiasteroch sig själva som så oerhörl ansvarsfulla - nu har agerat. Jo, man går ut ochulnyUjar människors oro på ell ansvarslösl säll för alt vinna röster,förespeglar dem att man sitter inne med lösningar på svåra problem som manfaktiskt i verkligheten inle har. och folkparlislerna, som ju haren helt annan uppfattning i energifrågan än vad har, teg då tyst,efiersom de var så angelägna om all med den här frågan vinna valet - för hellandra syften. Och så vinner man valel! Och man sitter vid maklen och harmöjlighel all genomföra ett program som skall motsvara de förvänlningar som manhar väckl. Jo, vi får inga konkreta förslag, men däremot en rad"paradnummer" för all utåt hålla masken. Vi får en regering som ärsplittrad och handlingsförlamad i den här frågan och därför griper till enförhalningslaklik för alt slippa fatta beslut! Man satsar visserligen miljarderpå energifrågan, men inle på konstruktiva ålgärder ulan för att man skall fåmera tid på sig alt slippa la ställning i dessa besvärliga frågor. Och vad blireffekten av del? Jo, effekierna blir naturligtvis myckel farliga i olika avseenden.Människor föriorar tron på demokratin och pä möjligheten all påverka framtiden.Vi hindras från atl arbeta på elt konstruktivt sätt för alt lösa de svåraproblem del här är fråga om, att lägga fram en långsikiig plan. För varie månadoch som går ulan konstruktivt arbele ökar ju riskerna förframliden och vår handlingsfrihet minskar. 1Svenska för i går finns det en slor artikel på jusl delta tema. Deninleds med orden: "Statsmakternas beslutsföriamning iener-giförsöriningsfrågan leder lill minskad handlingsfrihet, oljeberoende ochårligen åierkommande svåra kriser under 80-lalel." Tiden medger inle alljag går närmare in på den myckel omfallande argumenlalion som finns där, mendet är en artikel som jag vill anbefalla till läsning. Del skulle kanske kunnamedverka till att statsråden begriper att de nu måsle böria arbela med dessafrågor i stället för all hålla lal. Denproposilion som vi behandlar är också den ell exempel på hur man bedriverell politiskt laktikspel irien i själva verket inle arbetar på ett seriösl sättmed energifrågorna. Som Per redan framhållil innebär propositionen inlenågol resurstillskott och ännu mindre innebär den en sådan höjning avambilionsnivån som statsrådet så slok lalar om i proposilionen. Vidare lanserarden elt mycket krångligt system som gör del svårl för enskilda människor attutnyUja del föreslagna stödet Arbetarbladetför innehöll en artikel under rubriken: Det är inte någon ledare, och Hushållningmed energi i byggnader m. m. Hushållningmed energi i byggnader m. m. det ligger ingen partipolitiskpropaganda till grund för rubriken. Det är i slället länsbostadsdirektören iGävleborgs län som talar om all regeringens politik på energisparområdet harlett till all de åtgärder som var i gång för alt spara energi ibostäderna genom olika förbättrings-och ombyggnadsarbeten nu har stoppats upp.Varför? Jo, därför att fick länsbostadsnämnden encirkulärskrivelse från där det klargjordes att man skallstoppa denna verksamhel till dess propositionen om nya rikllinjer på områdethar behandlats i . Därtill kommer, säger länsbostadsdirektören, alldel nya systemet är så krångligt att ingen kommer all kunna begripa sig pådet, 1 varie fall kommer det att leda till stora förseningar. Mot den bakgrundenär det ju inle så konstigt om det uppstår reservaiioner på de anslag som stårlill förfogande . Och det förhållandel alt de medlen skall få utnytriasnäsla år är minst av alll ett resurstillskott. Snarare är del ett sätl attnågot minska effekten av de förseningar som har skett på grund av regeringenshandlande. har vi fått veta atl den proposilion om ytteriigare energisparande åtgärdersom lidigare utlovats inte kommer alt läggas fram. Och statsrådet har i detsammanhangel sagt någol som har uppfyllt oss med förvåning och gjorl oss mycketupprörda, nämligen all del är inte hennes sak att svara på hur detta påverkarenergibalansen. Det är någon annans ansvar. Men för del första är del ju så attansvarel för energisparandet i bosläder formellt ligger hos bostadsministern.Och för det andra kan jag inle begripa hur någon centerpartist - allra minslen centerpartist som sitter i regeringen - kan undandra sig del moraliskaansvarel i dessa frågor. Det är för oss fullkomligt obegripligt! Vihar fört en diskussion om vad ambitionsnivå egentligen belyder i de härsammanhangen och vari skillnaderna i ambitionsnivå mellan oss består. Lål migdä säga, herr talman, alt en hög ambitionsnivå på detla område självfalletinnebär att tillföra de resurser till energisektorn som behövs för elleffektivi sparande. Men del innebär också att arbela med dessa frågor.Del innebär att lägga fram konkrela förslag. Det innebär att se lill att vi fåren långsiktig planering. Del innebär förmåga atl fatta beslut och att skaffaökade kunskaper för framtiden. Kort sagt, det innebär att regera! Likasåinnebär det att man skall fungera som en folkrörelse och föra en bred deballmed landets medborgare i dessa frågor. Och del skall vara en deball som inte ärunderbyggd med allmänna deklarationer och vulgärpropaganda, som gör atlmänniskorna tappar tron , utan en debatt som bygger på kunskaper,ärliga besked och tro på att vi kan påverka framliden med egna insalser. Det ärpå del sättet som vi, herr talman, tänker forlsälla att arbeta med de härfrågorna. Hade vi fortfarande frän kanslihuset haft möjlighet att påverkapolitiken i det här landet, skulle del ha varit möjligl att för riksdagenframlägga betydligt mer långtgående förslag än de som föreligger, för dåhade vi sluppit föriora månader och år på en meningslös diskussion, som grundarsig på att försöker klara sig ifrån sina helt orealistiska vallöften. HerrGUSTAFSSON i (fp): Jag skall vid del här tillfället inte ingå i polernik mot anledning av hennes brandtal. Del blir väl senare tillfälle för andratalare att göra detta. Hushållningmed energi är någonling som alla bedömer som oerhört viktigt Det harskett en belydande omsvängning sedan och sommaren 1973presenterade en ny energipolitik, byggd på hushållning med energi, effektivarestyrning och satsning på alternativa energikällor. Även om alla nu är ense ombetydelsen av atl spara energi, är de praktiska resultaten alkjämt ganskabegränsade. Del är nödvändigl att med olika åtgärder stimulera lill fortsattainsalser för alt spara energi. har också i de senaste årensriksdagsmotioner hävdat att jusl hushållning med energi måste bli enhuvudpunkt. Eftersomuppvärmningen av bostäder och lokaler lar i anspråk bortåt hälften av våraenergiresurser, är del naluriigt att sparinsatserna i betydande grad inriktaspå detta område. Denproposilion som ligger lill grund för del utskottsbetänkande som vi nubehandlar möjliggör en uibyggnad av det energisparstöd lill bostäder ochlokaler som infördes av 1974, Men det har skett en höjning avambitionsnivån. Jag lillåler mig att säga detla, även om det i de föregåendedebatterna diskuterats huruvida det förhåller sig så, Ostridigl är emellertidatt den penningsumma som ställs lill förfogande har höjts. Rimligtvis bör mandå också kunna räkna med att det skall gå att åsladkomma fier energisparålgärder.På en del områden har det också blivit utvidgningar, och dessutom företas vissaändringar av den administrativa handläggningen. Delär klarl alt det här förslaget inte innebär något särskilt stort steg i frågaom hushållning med energi i bostäder, Bostadsminislern har ju också meddelatall yllerligare en proposilion om åtgärder för energibesparingar i befintligbebyggelse kan väntas, sedan en aktuell rapport från planverketremissbehandlats. Skallvi i någon högre grad minska energiålgången i våra bostäder, krävs delförmodligen ell tålmodigt och kontinuerligt arbete för sådana ålgärder på allaplan och oberoende av vilken regering vi har. Jag har därför ingen förståelseförde försök alt bagatellisera propositionens förslag som återfinns i del särskildayttrandet från de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet Detfinns i del här belänkandel en rad frågor som föranlell socialdemokratiskareservaiioner. har som lalesman för utskottsmajoriteten tagilupp en del av dessa invändningar. Jag skall här nöja mig med all göra någrakommentarer i anslutning till de åtgärder i förslaget som speciellt berörkommunerna. Del är onekligen så all kommunernas agerande i dessa frågor har enicke oväsentlig belydelse för Hushållningmed energi i byggnader m. m. 8 prolokoll 1976/77:119-120 Hushållningmed energi i byggnader m. m. den kommunala ekonomin.Kommunerna kan dessulom som föregångare ha en mönsterbildande effekt och utgöraen god illustration i den information som föruisäiies för alt man skall fäfart på energisparandet. Den höjning av maximigränsen för bidrag lill 300 000kr. för kommunala lokaler och byggnader som genomförs bör innebära att äventill beloppet ganska belydande projekl exempelvis inom del kommunala fastighetsbeståndetkan ges en förhållandevis hög prioritet Enutomordentligt viktig uppgifl för kommunerna är alt bedriva en väl utbyggdinformalions- och rådgivningsverksamhet lill allmänheten beträffandeenergisparmöjligheierna. Efiersom denna verksamhel kommer all ställa ökadekrav på kommunerna har bostadsminislern föreslagit all 15 milj. kr. skallställas lill regeringens förfogande för alt användas med del huvudsakligasyflel all kommunernas insalser med rådgivning snabbt skall ökas. Reservanlernapå den socialdemokratiska sidan menar all förslagei är dåligl underbyggl ochyrkar avslag på del. För min del vill jag säga, alt jag lycker alt delär rikligt atl man snabbt ökar insatserna belräffande information ochrådgivning ule i kommunerna. Om det skall kunna ske redan under innevarande årär del nog nödvändigl med särskilda sialliga bidrag lill kommunerna. Denbud-gel som de flesta kommuner lever har knappast några extramarginaler för nya insatser på det här områdei. Genom den nu föreslagnamedelsanvisningen kan pengar i begränsad omfallning ställas lill kommunernasförfogande. Av utskoltsskrivningen framgår att regeringen vid fördelningen avanslagel har alt beakla både stödets avsedda effekter och rätlvisekravel mellanolika kommuner. På bör ell eventuellt fortsatt statligt stöd ges iandra former. Det skall kanske inle ens vara öronmärkla pengar i del härfallel. Enannan fråga som förutsätter medverkan är utbildningen av kommunalaförtroendevalda och vissa anslällda i kommunen. Jag tror atl det råder allmänenighet om atl de som skall förmedla informalion och kunskap till allmänhelenoch ge råd lill denna behöver en ingående utbildning i dessa frågor. Propositionensförslag alt skall genomföra en sådan utbildning under medverkanav planverket och SIFU godtas av hela utskotlel när det gäller de anslällda, medanreservanterna vill lägga denna utbildning på de poliliska partierna ochstudieförbunden när det gäller de förtroendevalda. Den här reservationen harjag verkligen svårl all förstå. utbildningsverksamhet förförtroendemän är väl etablerad och uppskattad . Under del sislaåret har parlierna också kommit överens om att för partierna, så all de för de egna medlemmarna kan ge en partiideologiskkomplettering av kursinnehållet Så kan del nalurliglvis gå lill även med dennakursverksamhei. Jagvill slulligen, herr talman, la upp frågan om flnansiering av fjärrvärmeanläggningar.Det finns ell slarkl intresse av atl bygga ut fjärrvärmenälen, både frånenergisparsynpunkt och för att förbättra mil- Alt bygga utfjärrvärmenätet är emellertid dyrt, och kommunerna tvingas ofta avstå, delsdärför att mer prioriterade investeringar inom andra områden ges företräde,dels därför att de lån man eventuellt kunnat ta upp skulle få en alldeles förkorl löptid - i allmänhet högst . Deutfästelserom all lösa finansieringsproblemel för Ijärrvärmeanlägg-ningar genomlån med längre löplider - anges som normal lånetid - som redovisasinnebär en betydande lättnad för många kommuner och kan bidra till atl denönskvärda utbyggnaden av fjärrvärmenätet kan ske i snabbare takt Även omreservanternas förslag om att betrakta hela fjärrvärmeutbyggnaden frånlånesynpunkt som en bostadskomplettering är tilltalande, tror jag att detfinns anledning att avvakta kapilalmarknadsulredningens förslag innan manvidgar den prioriterade bosladslånesektorn. Avslutningsvisvill jag, herr talman, yrka bifall till civilulskoiiels hemslällan ibelänkandel 1976/77:32 och avslag på de reservationer som är fogade tilldetsamma. Hushållningmed energi i byggnader m. m. Låt mig inleda med att sätta in den här proposilionen i sitt sammanhangmed regeringens energipolitik. "Regeringenavseratt presentera program för effeklivare energianvändning främsi i boslads-och lokaluppvärmning samt i industriprocesser. En plan skall upprättas förutbyggnad av kraflvärmeverk. Särskilda finansiella förutsättningar skallskapas för en snabb uibyggnad av induslrielll mottryck och ulnyUjande avspillvärme. Energiforskningenskall i ökad ulslräckning inriktas på all ulveckla leknik för användning avförnyelsebara energikällor, såsom solenergi, vindkraft och jordvärme." Regeringenhar lillsati en . Den har lill uppgifl att mer långsikligl ochövergripande överväga frågor angående både energiproduktion och energikonsumtionsaml olika alternativa energibalanser. I direkliven sägs emellertid också attdet är angelägel atl pågående ul-rednings- och förslagsverksamhet fortgår ochatt förslag läggs fram successivt i all den utsträckning som är möjligl, ulanatt överväganden avvaktas. Dennu liggande propositionen är ett exempel på hur regeringen följer upp detlauttalande. Industridepartementets förslag lill lag om energiplaneringär ett annal exempel. Den proposition som kommer au läggafram till höslen är ell iredje exempel. Beträffandeden proposition som jag räknar med all föreslå regeringen alt lägga fram tillhösten vill jag här nämna följande: Planverketlade fram en preliminär rapport angående möjligheter alt spara energi ibefintlig bebyggelse . Den rapporten innehåller ettantal delar: a) Där ges en genomgång avolika lekniska besparingsmöjligheter be- Hushållningmed energi i byggnader m. m. träffande ventilations-och uppvärmningsanläggningar, isolering m. m. b) Där läggs förslag om ändringar i byggnadsstadgan,som skulle göra det möjligl för byggnadsnämnder att ålägga faslighelsägarna allvidta dels enklare underhållsåtgärder, dels mera genomgripande upprustningsåtgärder. c) Där ges också förslag om en för kommunerna och iviss mån också för faslighelsägarna obligatorisk besiklningsverksamhet. d) Slutligenredovisas ett antal mycket intressanta räkneexempel. Till vår förvåning i departementet har de tagits till underiag för påslåendet alt rapporten visar att del är omöjligt all spara energi i stor omfallning. Densenare reaktionen kommer förmodligen av alt man ryggar för de slora tal somplanverkel här nämner - i det mest omfallande exemplet nämns 50 miljarderkronor - utan att förmå väga in de stora samhällsekonomiska värdena avenergisparandets resultat, bl. a. med hänsyn till att det finns all anledningatt vänta sig kraftigt ökade energipriser . Nuhar planverkets rapport remissbehandlats. Jag skall inte gå in på någradetaljer, men jag vill ändå passa på att konstatera att planverkets förslag iväsentliga avseenden mottagits positivt av remissinstanserna. Vad vi hittillssärskilt har studerat är förslagen om ändringar i byggnadsstadgan och omkommunal besiktningsverksamhet. Sänär som pä förslagen om mer långtgående upprustningsålägganden och attbesiktningsverksamhelen skulle göras direkt obligatorisk vill jag påstå altplanverkets förslag har fått elt mycket starkt slöd. Somjag tidigare sade är remissmaterialet mycket omfattande. Vi arbetar nu vidaremed en grundlig utvärdering av remissinstansernas synpunkler. Planverketarbetar också vidare med sin definitiva rapport. Den kommer att innehålla delsen fördjupning på de områden som behandlas i den preliminära rapporten, dels entotalredovisning av kostnader och : resursbehov av olika slag i någraalternativ. Vi väntar oss myckel av den rapporten och räknar med all dentillsammans med annat malerial om alternativa styrmöjligheter m. m. som tasfram skall komma alt ulgöra ett gott underiag för vår proposition, som vikommer atl avlämna lill hösten. Jagskall nu övergå till en kort genomgång av den nu liggande proposilionen - delblir närmast en komplettering till vad utskottets ordförande redan har anfört. Låtmig då först konstatera att förutsättningarna för arbetet med propositionen harvarit att vi skulle ta fram de förslag där det fanns tillräckligt underiagredan till . Avgörande har därvid varit atl vi på varie punktövervägt om frågan är av den art all den nödvändigtvis fordrar fördjupadeutredningar eller inle, samt viklen och värdel av verkande åtgärderpå just det området. Däremol har vi inle velat föregripa de resultat som merafördjupade studier kan ge på sådana punkter där fördjupningen verkligen ärnödvändig. Denproposition vi behandlar innehåller förslag till utökat energisparstöd,utökade resurser för experimentbyggande, utökade administrativa resurser förbostadsstyrelsen, länsbostadsnämnder och kommuner, utökade informalions- ochutbildningsresurser, resurser för undersökning av byggnadernas kvalitet frånenergihushållningssynpunkt och redovisning av förbäliradefinansieringsmöjligheter för fjärrvärme. Låt mig helt korl ge en orientering omhuvudpunkterna i regeringens förslag. Hushållningmed energi i byggnader m. m. attalla kategorier skall få belåning på godkända kostnader förenergisparande åtgärder, att bidragen per lägenhetutökas . atlamorleringsvillkoren på energispariånen förbättras i viss ulslräckning. Regeringenunderstryker vikten av att lån verkligen lämnas till alla ålgärder medenergisparande effekt och alt ny leknik följs upp och även lillämpas.Ell enigt civilulskoll har ytterligare understrukit detta regeringensuttalande. Delär också viktigt atl gällande schablonbelopp anpassas till den verkligakostnadsutvecklingen. Regeringen har även understrukit della, sombehovet av åtgärder för att följa upp kostnadsulvecklingen har framhållits.