prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagpekar på detta förhållande närmast med anledning av de resonemang som förs imolionen 1475, som näringsutskotlet samtidigl har behandlat. Jag förutsätteremellertid atl förelagsskalteberedningen nu är i färd med all utvärderasystemet med arbetsgivaravgifter. Vi får anledning att återkomma till dessafrågor när utredningsresultatet föreligger. Detär i nuvarande konjunktursituation naturiiglvis vanskligt all göra någonprognos för branschens framlid. Den är ju beroende av den utländskakonkurrensen, den inhemska kostnadsutvecklingen och den egna skickligheten inombranschen på alla nivåer. Självfallet har också de åtgärder som vi just nudiskuterar sin betydelse och naturligtvis även den ekonomiska poliliken istort. Jag konstaterar dock all viljan atl bemästra problemen finns hos allaparter, men insikten om problemen borde ha funnits för fem, sex är sedan. Somframgår av propositionen är regeringens förslag ett led i en långsiktigbevakning och uppföljning av branschens problem. Den fortsatta utvecklingen fåravgöra om del finns behov av sysselsäitningsstöd eller stöd förmarknadsföringsåtgärder etc. "Jag ber att få yrka bifall till såväl näringsutskottets somarbetsmarknadsutskottets hemställan på samtliga punkter. FruHANSSON (s) kort genmäle: i uppehöll sig vid socialiseringen, men innan jaggår in på den frågan vill jag någol litet bemöla hans påstående atl det högakostnadsläget är boven i detta sammanhang. Del är del nog inle enbart. Jag villhävda alt tekoförelagen själva på ett aktivt sätt har medverkat till attproblemen har uppkommit för den inhemska produktionen, därigenom all mångaföretag alltmer går över frän att vara enbart producenter till alt kompletterasin försäljning med import, antingen från egna företag i utlandet eller genominköp frän utländska förelag. Sedanställde i frågan: Vill socialdemokraterna socialisera? Hanmenade atl vårt förslag innebär ett hot om en regelrätt socialisering och atldet är den som ligger i bakgrunden. Jag vill då svara all vi har gjort denbedömningen alt del kan bli nödvändigt med ett aktivt engagemang frånsamhällets sida för atl lösa de problem som tekokrisen för med sig när detgäller försörjningsberedskap, regional utveckling och omställning för deanställda i socialt acceptabla former. Men ett sådant uttalande vill deborgerliga alls inte vara med om. Skälet härför är naturligtvis de borgerligasideologiskt motiverade rädsla för statligt engagemang. För vår del måste alltidkravet au finna lösningar på de allvarliga problemen komma i första rummet. Ochdå är vi beredda på ett aktivt statligt engagemang i all den utsträckning sombehövs för att problemen skall lösas. Om staten inte behöver överta ettföretag, alltså om det går bra ändå, sä blir det naturiiglvis ingetövertagande. Men om vi på grund av problemens storlek finner det nödvändigt, såskall vi inle avhända oss den möjligheten. Slutligenvill jag fråga : Är den borgerliga regeringen beredd alt enbart avideologiska skäl avstå från sådana insatser? Kan ni verkligen lova alt lösa deförsörjningspoliliska, regionalpoliliska och sysselsäitningspolitiska problemenändå? Om ni kan lova det - ja, då behöver ju ett statligt ägarengagemang aldrigtillgripas. Åtgärderför text il-och konfektionsindustrierna (vpk) kortgenmäle: i lalade om kostnadsutvecklingen inom tekobranschenmen sade att den ändå var lägre än för annan produktion. Han undrade också hurman skulle kunna få konsumenterna att betala mellanskillnaden mellantillverkningskostnader och försäljningspris. Ja, jag tror att man måste gå inoch granska hela försäljningsledet, för all klargöra kostnadsläget. Statligtägande är naturiiglvis bättre Åtgärder för textil-och konjektions-industrierna än privata företag, ävenom inle ett statligt ägande löser alla problem. Men låt mig la etl exempel. År1973 träffade staten etl avtal med Eiser om all överlä halva aktiekapitalet.Del var alltså inle del rika Eiser Invesi utan dotterbolaget . Statenövertog halva aktiekapitalet på 10 miljoner och betalade för delta 45 milj.kr. I gengäld skulle Eiser etablera sig i , och ochdär skaffa fram 600 nya jobb. Det blev ca 170 jobb, huvudsakligen i Kramfors.Samtidigl förlorade Eiserarbetarna i 250 jobb, då strumptillverkningenflyttades till strumpfabrik. Med hot om utflyttning av tillverkningenlill utlandet bedrevs ytterligare utpressning. NärBrasonsömmerskorna strejkade för att få . i timlön visade Eiser sinarbelsköparmenlaliiet. Man avskedade flera strejkande som man frånstaten fick . per arbetare och timme i utbildningsbidrag, alltså 4 kr.mer än den limlön som kvinnorna förgäves strejkade för. Måste inle detta sägaoss atl vi måste ställa andra krav pä förelagen i samband med statliga bidragoch subventioner, som ställs lill förfogande för företagen? HerrSVENSSON i (m) kort genmäle: Jag vidhåller verkligen alt del är kostnadsutvecklingen som är detstora problemet bakom denna utveckling. Låt mig här bara redovisa skillnaden iarbetskostnad , inkl. sociala kostnader, i förhållande lill Finlandåren 1972-1977 - för ar det självfallet fråga om en prognos. År1972 var skillnaden . pekar prognosen på . 1 förhållande tillEngland har skillnaden utvecklats på följande sätt: 1972 , 1973 10:80kr., 1974 , 1975 . pekar prognosen, somjag sagt, på en skillnad av . Skillnadeni pris på sädana här varor har säkerligen alla svenska turister märkt när dehandlat textilvaror utomlands, t. ex. i . Det måste gå all sälja deprodukter vi tillverkar inom landel, och det är del vi måste åstadkomma. Jagkan konstatera alt skillnaderna ökat mest . Frågan är, och : Kandelta fä fortsätta? Vad är socialdemokraternas alternativ? I diskussionen ombudgeten föreslog de 15 olika skattehöjningar utöver regeringens förslag. Enföretagare i del inre stödområdet får t. ex. en höjning avarbetsgivaravgifterna. Poliliken är nya pålagor, dvs. ytterligare kostnader förföretagen. Kan man säga all det är atl hjälpa näringslivet och atl främjasysselsättningen? Vad vi behöver är en ny allmän skatte- och näringspolitik somär positiv för branschen. Tekoindustrin har varit en industri på nedåtgående, ochredan vid mitten av 1960-talet uttalade vi socialdemokrater från SödraÄlvsborg i en motion allvarliga farhågor inför bran- Jagpoängterade i riksdagsdebatten alt branschen liknade en elefant på lerfölleroch att det kunde fä mycket allvarliga följder i synnerhet för Boråsregionenmen också för andra orler, om vi skulle fortsätta all så gott som helt föriitaoss lill denna industrigren även i framliden. rör det sig kanske inle omnågon elefant, möjligen om en halv sådan, men lerfötierna finns kvar. År1965 arbetade i det närmaste 90 000 personer i hela landet inom tekoförelagen.I dag finns del ca 45 000 personer kvar i denna bransch. Tekoindustrierna harsåledes sysselsättningsmässigl halverats . Självklart hardella drabbat södra delen av myckel hårt, eftersom branschen haren så stark koncentration till Boråsregionen. Överen tredjedel av tekoindustrins sysselsatta finns i delta län och i kommunsysselsätter lekobranschen närmare 70 96 av samtliga anställda inom industrin.Enbart inom kommun har antalet anslällda i tekoindustrin minskat med 6000 personer . Enligl den prognos som i länhar gjort skall ytterligare 7 000 lekojobb försvinna i södra delen av länetfram lill 1980. Det är alltså en halvering av vad vi nu har kvar. I självaverket visar utvecklingen atl det torde gå ännu snabbare än vad denna prognosulvisar. Delär ju inte heller någon optimistisk bild man får av den kommande utvecklingen ipropositionen 105, ulan där talas mest om att det gäller alt skapa rådrumeftersom risken finns all den negativa utveckling, som inträffade under 1976när det totala antalet anställda minskade med drygt 5 000 personer, kommer allförslärkas . Ett belägg för detta är atl i årvarslades över 1 500 av Beklädnads medlemmar om uppsägning, vilket är drygt400 fier än . Dessutom har 25- och 15-kronan för varselholadpersonal beviljats för närmare 5 000 anslällda vid drygt100 företag inom leko. Del innebär alt ca 6 500 av de 45 000 inom leko ärvarslade eller lever under akut hot om varsel. Konfektionsindusirin är värstutsatt, och där torde var tredje arbetare vara varselholad. Till detta skallläggas alt arbetslösheten inom Beklädnads kassa legal på 3 9 Denfrämsta orsaken till den negativa utvecklingen av branschen är naturligtvis denalltmer ökade importen av lekoprodukler. Inom branschen finns också en myckelklar tendens, nämligen att allt fler lill-verkningsförelag också blirimportörer. Alltmer sömnad läggs utomlands - antingen som lönsömnad eller vidde egna förelagen. Tekoimporten, inkl. skinnvaror och skor, uppgick lillöver , medan exporten uppgick lill 2,8 miljarder. Men dåskall man naturligtvis också fråga sig hur mycket av del vi exporterade somhade tillverkats i ell annat land. Sedanläng lid tillbaka har förelagen hävdat atl importen är en förutsättning förfortsatt produktion i . hävdatmotsatsen i denna kammare. Vad som egentligen har skett är att man sågat av dengren som man själv har suttit på. Även om förelagarna inte har drabbats själva- de brukar ju ha en förmåga atl klara sig - har i vart fall de svenskatekoanställda fått betala priset. Från fackels, dvs. Beklädnads, sida redovisarman också atl den praktiska erfarenheten är atl importen oftast är det förstasteget mol nedläggning i , och all allt fler arbetstillfällen försvinnerpå detta sätt. Del finns många exempel på detta - som avvecklade sinaSverigefabriker redan på 1960-lalet, Peiri som lagt ned en radlönsömnadsförelag i sydöstra , Gefa som varslar nu och har allt mindreproduktion i , Junex som varslar och importerar, SweTeco med somvarslar och många fler. Närdet gäller SweTeco så hade jag en interpellationsdebatt om derasullandsetableringar. Jag sade då att jag tyckte det var orimligt atl etlstatligt företag skulle gå ut med verksamhel utomlands, och jag stårnaturligtvis för det uttalandet även . Jag finner det synnerligen olämpligt.Del hjälpte tydligen inle alt man lade ned fabrik i den tidpunkten. är det det är fråga om, och nästa gång är delnaturligtvis något av förelagen i eller i . Dennautveckling visar mycket klart atl det är en kortsiktig och omöjlig lösning atlla lill produktion utomlands för atl bevara sysselsättningen i . FallelAlgots är för resten det bästa åskådningsexemplet på detta: man har därberedvilligt tagit emot statligt stöd i olika former för all skapasysselsättning i men hela liden hjälpt till alt konkurrera ihjäl sigsjälv och även andra förelag genom ullandsetableringar och lönsömnad utomlands.Tyvärr finns del alltför många förelag som har handlat på samma sätt, dvs. dehar sörplat i sig det lekostöd som har utgått i olika former sedan 1970-lalelsbörjan för alt sedan kvickt lämna den svenska tillverkningen när del har börjatla emot. Ipropositionen 105 föreslås nu olika åtgärder för all stödja företag inomtekobranschen, och på det arbetsmarknadspoliliska området föreslås ell särskilttidsbegränsat sysselsättningsbidrag med . och arbetstagare somär . Bidragssumman för ell företag skall dock inle få överstiga 10 %av förelagels totala lönekostnader, sociala avgifter inberäknade, och stödetföreslås ulgå endast under förutsättning all företaget inte varslar omdriftinskränkningar eller lar tillbaka utfärdade varsel. Däremot bör enligtpropositionen personalreduktion tillåtas genom s. k. naturlig avgång. Delarbetsmarknadspoliliska syftet med det här föreslagna bidraget anges vara attmotverka arbetslöshet genom att hålla tillbaka sysselsält-ningsminskningen inomlekoindustrin. Stödet är utformat som en generell lönesubvenlion, som utgårlill företagen efter ansökan. Utskotlsmajoriteten har tillstyrkt deltaförslag, men socialdemokraterna i utskottet har fogat en reservation tillbetänkandet vilken bygger på vår partimotion nr 1478. Vi anser nämligen altdel finns många skäl som talar för att omstruktureringeninom tekoindustrin kräver statlig medverkan. Eftersom minskningen av densvenska produktionen nu går så snabbt är del hög tid all bestämma nivån förkonfeklionsinduslrins del liksom alt fullfölja omstruktureringen när det gällerden grundtextila tillverkningen. För delta sakliga engagemang talar såvälsysselsättnings- som regionalpoliliska skäl. Oron för framtiden är stor blandde anslällda, men också bland de ansvariga i kommuner och orter, som kommer attdrabbas myckel hårt om vi får en ytterligare snabb och okontrollerad nedgång itekoindustrin. Menäven de försörjningsberedskapspolitiska skälen är starka. Vi kan inle i det härlandet göra oss urarva när det gäller alt kunna försörja oss själva medbeklädnadsvaror. Det är därför med beklagande som vi på socialdemokratiskt hållkonstaterar all regeringen inle redovisat en mer framåtsyftande planering föraktiva samhällsinsatser, men vi har med hänsyn till det besvärliga läget förflertalet företag i branschen inte motsatt oss all ett tillfälligtsysselsättningsbidrag införs. Personligen vill jag här deklarera atl del ärbeklämmande atl stödet har fått formen av ell slags klimakleriebidrag. Bland deanställda vid tekoförelagen som är gamla finner man nämligenförelagens mesl yrkesskickliga och erfarna medarbetare, och del är frän densynpunkten knappast lustigt all man skall behöva subventionera just den gruppenav arbetskraft. Delfinns även andra anledningar au rikta ytterligare invändningar mot utformningenav det föreslagna stödet. Så gott som alla företag kommer i åtnjutande avstöd, oavsett om del går bra eller dåligt för dem. Det finns nämligenlekoförelag som fortfarande går bra - t. o. m. myckel bra - enligl uppgiftersom jag inhämtat från olika håll, och vissa företagare har även självabekräftat della för mig. Utskottet har påpekat att av företagen ibranschen inle beräknas kunna komma med någol positivt resultat . Menhur hårde haft det under de närmast föregående åren? Vilka vinster har de gjortdå? Hell klart är del enligt min mening all lekodireklörerna inle är precisbarskrapade - del kan ju jag inlyga, som känner lill siora fasiigheisköp m. m.Del har funnits goda möjligheter att i diverse objekt plöja ner vinster frånmånga goda år. De som återstår kommer således all göra vinster såvitt jagkan förslå. Man kan inte heller blunda för att de investmentbolag som bildatsinte har någol större intresse av att rädda de tekoföretag i vilka de har sittursprung. Man kan i stället misstänka att avsikten är att slakta eller, om manvill använda ett finare ord, avveckla lekodelen för all ägna sig ät annanverksamhet. Tyvärr hamnar inle denna verksamhel i de orler där de gamlatekoförelagen har varit etablerade. Vi menar att det inte kan anses rimligt altvälkonsoliderade förelag eller företagsenheter i vinstgivande koncernererhåller sysselsättningsbidraget. Vi anser alt ett grundläggande villkor förerhållande av bidrag bör vara atl bidraget är nödvändigt för all ge företagetekonomiska möjligheter att undvika mera väsentlig sysselsättningsminskning. Vitycker därför att som särskilt villkor för stöd bör gälla all del kan beviljasförst sedan förelagets ägare beslulal inställa eller väsentligt reducerautdelning av eventuell vinst i stödföreiagel och, i förekommande fall, i övrigaförelag i koncernen. Det innebär alt lönebidrag med statsmedel överförs tillförelagen först sedan företagets ägare dokumenterat sitt sociala ansvar förupprätthållande av produktion, sysselsättning och varuförsörjning. Våruppfattning är alltså alt stödet bör förbehållas förelag i ekonomiskasvårigheter. Man kan då möjligen anföra att det skulle få en icke önskvärdkonkurrenseffekt om endast vissa företag får del av bidragen. Mot delta kananföras atl när det gäller de särskilda slruklurgaranlierna är dessa avseddaalt utgå endast lill företag som kan ha förutsättningar för att långsiktigtupprätthålla en lönsam produktion. Regeringen anser ju själv alt sysselsättningsbidragenkan räknas som ell rådrumsslöd. Den korta tid som gäller för dessa bidrag gerockså vid handen alt man avsett detta. Då kan del inle heller vara rimligt använder bidraget för generella åtgärder och strör ut det även lill vinstgivandeföretag för all ytterligare öka ägarnas vinster. Somjag nämnde lidigare är många tekoföretag i växande omfattning engagerade medförsäljning av importerade varor. Vi anser inte all dessa företag skallpremieras för att de hjälper till alt gräva en grav för den svenskatillverkningen. Del kan inte vara rimligt atl lönestödet även skall utgå försådan personal som är verksam med import av konfektionsvaror. Vi tycker därföratl som ett allmänt villkor bör gälla alt för förelag vilkas försäljning lillicke obetydlig del består av importvaror bör stödet schablonmässigt minskas.Utskotlsmajoriteten i arbetsmarknadsutskottet nöjer sig med del enligt minmening ohållbara argumentet "att inkomsterna av försäljningen avimporterade varor i mänga företag används för att upprätthålla den mindrelönsamma inhemska produktionen". Man har alltså en helt annan syn pådenna fråga än vad t. ex. Beklädnads redovisar och vad som är en allmänerfarenhet, nämligen att utlandsetablering och lönsömnad utomlands inte räddarsysselsättningen här hemma. Detär intressant alt ta del av vad näringsutskottet skriver när det gällerstrukturgarantierna kontra importföretagen. På s. 11 konstaterar man: "Motionärerna pekarotvivelaktigt på ett allvarligt problem." Mananser också att industriverket i sill beredningsarbele särskill bör beakta ivilken mån ell företag skall kunna uppbära strukturstöd trots en visstillverkning utomlands. När det gäller exportstödet förutsätter utskottet på s.12 "atl den rådgivande nämnden och industriverket vid sin bedömning nogaprövar i vad mån etl projekt bidrar till alt skapa sysselsättningstillfälleninom landet". Enligt vår uppfattning kan man på samma sätt pröva huruvidadet bör utgå sysselsättningsbidrag lill företag som till icke obetydlig delsysslar med försäljning av importvaror. Vi anser också atl som ytterligarevillkor för bidrag bör gälla atl förelaget förklarar sig villigt alt ta uppförhandlingar om offentligt ägarengagemang om staten påkallar delta. Det ärhelt i linje med vad vi framförde i vår reservation medanledning av propositionen om regionalpolitiskt stöd till ochEiser. Åtskilligamiljoner har under de senasle åren pumpals in i tekobranschen från statenssida, och det statliga engagemanget har numera en betydande omfattning.Samtidigt har graden av inhemsk försönning med vissa produkter drastisktminskat. Därför har också de försörj ni ngsbe-redskapspolitiska motiven förstatligt engagemang i tekoindustrin ökat i tyngd. Del är nödvändigt atl enforlsalt produktion kan upprätthållas i långsiktigt starka ochulvecklingsdugliga företag, alt den nödvändiga omställningen sker i en takt sommedger social trygghet för de berörda och atl en fortsall ulveckling av sysselsäliningenpå de orter som drabbas blir tryggad. Det är endast genom statlig medverkan mankan klara detta. Och det är hög lid alt man griper sig verket an med enomstrukturering - annars är del fara värt all kon dör och båset blir tomt, ochdå är det sä dags. Tillsist: Enligl propositionen skall naturlig avgång ej utgöra hinder för bidrag.Vi har påpekat alt betydande problem kan uppkomma genom s. k. naturlig avgång,och vi anser all denna svaghet i slödsyslemel bör mölas med rikiadearbetsmarknads- och regionalpoliliska åtgärder. Om ett företag med I 200anställda lägger ned verksamheten i en ort så blir del ell ramaskri och allailar lill och vill ge hjälp. När i har minskal sysselsättningenmed 1 200 anslällda genom s. k. naturlig avgång, är del knappast någon somlystrar. Men orler kan dö en långsam död genom s. k. naturlig avgång, och detbehövs verkligen kraftfulla insatser för att motverka även det som sker genoms. k. naturlig avgång. Del är hög tid alt regeringen inser all Boråsregionenmed del snarasie bör tillföras nya förelag i andra branscher, liksom alt ävenandra orler som i huvudsak är beroende av tekoindustrin behöver allt stöd ochall hjälp. Jag skulle vilja påpeka, eftersom nu industriministern finns här påplats, atl del annars blir en katastrofal situation , särskilt iBoråsregionen, som är den mest utsatta. Meddella, herr lalman, ber jag alt få yrka bifall lill den socialdemokraliskareservationen i arbetsmarknadsutskoliets betänkande nr 30. i (m)kort genmäle: Innebär del som nu har sagt atl socialdemokraterna villsocialisera lekobranschen? Vill man göra della så skall man, som jag sade imitt första inlägg, säga del renl ut och inte komma med tal om villkor avskilda slag. Detär bara all för kammaren konstatera atl vpk klart har uttalat atl man villsocialisera branschen. har jag tagit avstånd från såväl dennamålsättning som de melodiska åtgärderna för atl nå del målet. Jag har frågatfru om socialdemokraterna vill socialisera branschen -ja eller nej -och jag fick inget svar. frågar jag : Vill socialdemokraternasocialisera lekobranschen eller inte'? () kortgenmäle: När det gäller frågan om förstatligande - eller att staten får slörreinflytande över strukturomvandlingen - så kan väl ingen vara nöjd med denutveckling som sker, med den okontrollerade nedläggningsvåg som har drabbatbranschen. Det är mer eller mindre nogräknade företagare som slaktar företagför att investera i utlandet eller som sätter sig i - vi har mångasådana exempel - eller andra skatleparadis med pengar som de anställda underårtionden har fält slita hårt, stressa och jäkta för all kunna arbeta ihop. Viborde väl ändå vara ense, i , om atl den utvecklingen intekan fä fortgå. Då tror jag all det är nödvändigt att staten samordnar ochklarar denna omstrukturering som behöver ske. Vi vet ju också atl vi har deanslällda inom tekobranschen bakom oss i den frågan. i (m)kort genmäle: Jag tycker all det är ganska svagt atl socialdemokraterna inle kan geett klart och entydigt besked i socialiseringsfrågan. Lålmig då, herr lalman, deklarera alt vi moderater inte ställer upp på åtgärdersom innebär centralstyrning och kontroll. Politikerna kan inte och skall inleta över alla beslut inom etl företag. Samhället vet inte bättre än parternainom förelagen vad de bör salsa pä, producera och sälja. Det är ett uttryck försocialism och planhushållning all den centrala statsmakten skall la överansvarel för varje enskilt förelags agerande. Tvärtomskall besluten läggas närmare människorna. beslul om den framtidainriktningen av regionalpolitiken är ju ett bestämt ullryck för endecentralisering. Redan nu finns det, , möjligheter allaktualisera åtgärder av det slag vi nu diskuterar inom ramen för denlänsplanering som pågår och som initierats genom riksdagsbeslutet den 16december. Jagkonstaterar än en gång atl socialdemokraterna inte har model alt ge ett klartbesked i socialiseringsfrågan. FruHÖRNLUND (s) kon genmäle: Jo dä, i ! Jag saknar inte mod -del tror jag att deflesta som känner mig gärna instämmer i. Men jag märker också alt det går enbred och djup klyfta mellan och mina uppfattningar. vill ha en fortsättning på den ohämmade importen och tillverkningen isvenskägda förelag utomlands. Han bryr sig inte ell dugg om hur de svenskaarbetarna och de anslällda över huvud taget drabbas av delta. Han tänker inteheller på atl de seriösa lekoföretag som verkligen arbetar här hemma och inlehar gjort några ullandsetableringar blir drabbade av vad som sker.Jag tycker verkligen alt borde fundera litet på del. Detär min uppfattning atl vi aldrig kan klara en omstrukturering av lekobranschenutan alt gå in med ett ordentligt statligt inflytande. Herr tredje vice talmannen anmälde all herrSvensson i anhållit all till protokollet fä antecknat atl han inle ägde rälllill ytterligare replik. HenWIRTÉN (fp): Situationen inom lekobranschen är bekymmersam. Del har den här debattenredan visat genom de inlägg som gjorts. Vi har just blivit påminda om atlantalet sysselsatta i branschen halverats , och enbart harca 5 000 sysselsättningstillfällen försvunnit inom branschen. Tyvärr finnstecken som tyder på atl utvecklingen har förvärrats ytterligare i är.Arbetslösheten bland beklädnads-arbetarna är, som hell rikligtpåpekade, hög.