prot · G00964 · 1976-12-31 00:00:00 — Viansåg också att målsättningen med barnomsorgen skall vara att ge allaförskolebarn plats på ell bra daghem och all alla barn mellan skallfå plats på fritidshem. Samhällethar inte resurser att klara en sådan här utbyggnad, säger man. Men det är intesant. Här handlar det om hur samhällets tillgångar används. Hur den nyaregeringen ser på vad som är angelägel kommer vi snart all få se. Till daghemsulbyggnadenfinns del alliså inie lillräckligi med pengar. Men nog kan man förmoda altförsvarsminister blir bönhörd när del gäller begäran om anslag lilldet miljardslukande projektet med etl nytt svenskt stridsflygplan. Förall barnslugeulbyggnaden skall få den nödvändiga omfaltningen måste staten gåin och genom att påta sig kostnaderna garantera alt ut- byggnaden kommer tillstånd. kommunisterna ställer etl krav på sex timmars arbetsdagoch anser atl den reformen bör vara genomförd 1980. Det här är etl krav som harmånga dimensioner. Det är en naturlig följd av den stegrade arbetstakten, somhar lett till ökningar av sjukskrivning och utslagning från arbetsmarknaden.Men det är också en reform som på etl avgörande sätt skulle förändrabarnfamiljernas situation genom all förkorta bortovaron från hemmet för barnenlill förvärvsarbetande föräldrar. Vistelseliderna på daghem och i familjedaghemär ofta alltför långa. Enförkortning av arbetstiden skulle också leda till en kraftig ökning avsysselsättningen, och den skulle därför öppna arbetsmarknaden för många av dekvinnor som tvingas gå arbetslösa. Den skulle också betyda att mångakvinnor, som har jobb men tvingas arbeta alltför kort lid för att detskall ge ekonomiskt oberoende, skulle kunna få heltidsarbete. Viser alltså hur dessa båda frågor - utbyggnaden av barnomsorgen ochförkortningen av arbetsdagen - var och en på sitt sätt är avgörande förkvinnornas ekonomiska och sociala frigörelse. Utan en utbyggd barnomsorgkommer kvinnorna även i fortsättningen alt i stor utsträckning vara fjättradevid hemmen. Och ulan den ökning av antalet arbetstillfällen som en förkortningav arbetsdagen ger kommer inte tillräckligt många jobb atl kunna erbjudaskvinnorna. Den fulla sysselsättningen kommer naturligtvis ändå inte att uppnås- därvidlag är det bara att konstatera privatkapitalets oförmåga. Som jag redansagt fordras det ju en aktiv statlig företagsverksamhet för att klarasysselsättningen. Vpkhar en rad andra förslag till viktiga reformer som vi aktualiserat genommotioner. Det gäller en fortsatt utbyggnad av föräldraförsäkringen och elterkännande av principen att föräldrapenning skall täcka inkomstbortfall somuppslår i samband med barnens sjukdom. Vi kräver alt vårdbidragen lillföräldrar med svårt handikappade barn ges en kraftig höjning liksom allbarnbidragen höjs och indexregleras. Vi anser också att ålderspensionärernasekonomiska och sociala situation måste förbättras. En grupp i samhället som rönte ett häftigt uppflammande intresse förevalet men som har kommit i skymundan igen är invandrarna. Ja, helt iskymundan har de inte kommit. Socialdemokraterna har tagit upp etl gammallvpk-krav som de för mindre än etl år sedan var med om att avslå, nämligenrösträtt för invandrare även vid riksdagsvalet. Vad som förändratställningstagandet på det hållet vet jag inte, men något måsle del väl vara. Rösträtten- rätten alt genom de politiska kanalerna påverka sin silualion - ärgrundläggande, och den rätlen bör man ha där man bor och arbetar. Det är ettviktigt medel för all bryta den diskriminering som stora grupper av invandrarei dag är utsatta för. Men de politiska rättigheterna måste följas upp medinsatser som skapar social, kulturell och ekonomisk jämställdhetför invandrarna. Det är därför vpk ställer kraven på obligatoriskhemspråksundervisning, och del är därför vi kräver att förelagen verkligentvingas atl ge invandrarna svenskundervisning på betald arbetstid. Och det ärockså därför som vi ställer andra krav för att förbättra invandrarnas situationnär del gäller arbete, utbildning och möjligheter lill etl kulturellt liv. Detskall bli intressant att se - fram , när vi har att ta ställning till dehär olika förslagen - vilken riktning del är som segrar inom regeringen: densocialliberala, med sina stolta paroller om jämlikhet och reformer utansocialism, eller den gamla Bohmanska konservatismen. I vårt land liksom i andra länder har en växande andel av resursernatagits i anspråk för hälso- och .sjukvården. Denna sektors andel avbruttonationalprodukten har fördubblats . Huvudmännenhar genomfört en myckel imponerande utbyggnad av sjukvården. Vid eninternationell jämförelse ligger också långt framme i fråga om vårdplatser,läkartäthet osv. Trots della saknas ingalunda problem. Sjukvården har tvärtomlänge befunnit sig i stora svårigheter. Köerna till främst långtidsvården är,som också erkänner, mycket långa. Stora svårigheter föreligger närdel gäller atl rekrytera och behålla personal. Pris- och löneökningarna harvarit större än för samhället i övrigt. Detfinns därför anledning att granska hälso- och sjukvårdsområdet för att sätta inåtgärder där förbättringar kan åstadkommas. Jag vill peka på några sådanaområden. Enbartinom långtidsvården har vi en brisl på ungefär 10 000 platser. Atl vårdenav de äldre behöver byggas ul kraftigt slår helt klart. De äldre inte bara ökari antal, allt fler uppnår också mycket höga åldrar. svarar de 10 96 avbefolkningen som är för halva sjukvårdsbehovet. De 2,5 96 som äröver svarar för hela 25 96. Vi kan förvänta oss en ökning med ungefärhälften av dessa de äldsta bland våra äldre . Enligtsjukvårdshuvudmännens planer kommer antalet långvårdsplatser all öka med 12500 fram lill . Isin sammanställning av sjukvårdshuvudmännens planer konstaterar socialstyrelsenatt endast en av 16 huvudmän räknar med den kraftiga förskjutningen mot högreåldrar i sin behovsbedömning. Trots den planerade kraftiga ökningen avlångtidsvården fram skulle bristsituationen inte bara bibehållasutan sannolikt förvärras. Parallelltmed utbyggnaden av den slutna långtidsvården behövs därför också en kraftigsatsning på hemsjukvården. Många patienter vill bo kvar i hemmiljön undersjukdomstiden, eller så fort som möjligt återvända dit. Anhöriga, hemsamariteroch vårdlag med sjuksköterskor, arbetsterapeuter, sjukgymnaster och läkare kangöra della möjligt. och kvalitativförstärkning av hemsjukvården skulle därför ge stora mänskliga vinster.Detsamma gäller möjligheten alt utnyttja dagsjukvård som komplement till vård ihemmet i stället för sluten vård. Liksom hemsjukvården är dagsjukvården mycketolika utbyggd i olika delar av landet, och del torde därför finnas storamöjligheter all öka denna vårdform uiöver huvudmännens planer. Vifår inte heller glömma bort att äldresjukvård inte är detsamma somlångtidssjukvård. De äldre har ett mycket stort behov av alt då och då kunna fådel av akutsjukvårdens kvalificerade resurser - inte minst för att göra detmöjligt för dem alt sedan återvända till den egna miljön. Dimensioneringen avakutsjukvården måste naluriiglvis la hänsyn även till detta. Detär också utomordentligt viktigt att kontakten mellan den kommunala och denlandslingskommunala vården fungerar, att del finns en väl sammanhängandevårdkedja. Jag tror vi är helt överens om atl kommunerna så långt som möjligtskall satsa på vård och service i del egna hemmet och på boende i servicehus.Men vi behöver också en vårdform som kan ge en omvårdnad motsvarande den som ges på ålderdomshemmen. Hoppar vi över det stegel kan resultatet bli attmånga äldre, som inte är sjuka i egentlig bemärkelse men som av olika skälbehöver en mer kontinuerlig omvårdnad, i stället hänvisas till sjukhemmen. Alltdetta gör det angeläget alt få ett samlat grepp om det långsikliga behovet aväldresjukvård och hur den bäst skall utformas. Den särskilda arbetsgrupp jaghar aviserat i budgetpropositionen syftar lill att ge en realistisk bild av deekonomiska och personella insatser- och de åtgärder på olika plan - som behövsför alt på bästa tänkbara sätt tillgodose vårdbehovet för våra äldre. Mycketmaterial finns redan på delta område och jag räknar därför med atl gruppen - enexpertgrupp - skall kunna arbeta snabbt. En sådan översyn, , skulleingalunda stoppa upp det utvecklings- och utbyggnadsarbete som pågår, utan haen mer långsiktig inriktning. Vi måste - för att citera frångårdagens debatt - i vara beredda alt ta ansvar för framtiden. Målet stårhelt klart - att göra det möjligt för sjukvårdshuvudmännen alt med självklarhänsyn till de äldres värdighet och integritet ge dem den omsorg och den vårdsom behövs i varie enskilt fall. Enledstjärna i allt sjukvårdspolitiskt arbete måste vara att sätta patienten icentrum. Jag tror att all personal inom sjukvården verkligen strävar efter attge patienterna en god och medmänsklig omvårdnad. Vad det gäller är alt se lillatt också sjukvårdssystemet ger utrymme för sådan omtanke. Sjukvården får inteutformas efter någon löpande band-princip. Del skulle göra vården outhärdligbåde för patienter och för personal. kommer därför enutredning atl tillsättas om vårdens inre organisation, i syfte alt förbättrapatienternas och personalens inflytande på vården. Frågan om hur gruppvårdeller lagarbete kan bedrivas skall särskilt studeras. ningen måste naturligtvisvara patienternas behov och önskemål - alt ge dem bästa möjliga omvårdnad ochkontinuitet i kontakten med personalen. Detär också önskvärt alt patienterna får större möjlighet atl delta i vården påetl mer aktivt sätt. Insikt och engagemang betyder naturligtvis mycket förvårdresultatet. En förbättrad omvårdnad om patienterna -inte minst delångtidssjuka - skulle säkerligen också i sig innebära störrearbetstillfredsställelse för de anställda och - tillsammans med andra angelägnaåtgärder - motverka den på många håll orimligt höga personalomsättningen. Ett annat stort problem inom svensk sjukvård är bristen på kontinuiteti den öppna vården. Läkarnas ändrade arbetstider liksom den myckel storaandelen läkare under utbildning har medfört atl del ofta är svårt atl fåträffa samma läkare vid återbesök. Ändå är kontinuiteten oerhört viktig bådeför läkare och för patient. Personkännedom sparar mycket lid och arbete ochleder i allmänhet till bättre vårdresultat. a. i delta syfte har tanken påett s. k. husläkarsysiem förts fram. Avsikten är atl varie person eller familjskall kunna ha fast anknytning till en läkare - som man känner förtroende för -inom den offentliga öppna vården eller en privatpraktiserande. Därigenom kanman bygga upp etl ömsesidigt förtroende mellan patient och läkare till storfördel för båda parter. Olika former av husläkarsysiem finns i en rad andraländer. Det vore värdefullt atl pröva husläkarsysiem av olika modeller för attfinna former som kan anpassas till förhållandena i . Iregeringsdeklarationen slås fast att öppenvården stegvis skall organiseras somelt system med husläkare och mindre vårdenheter. Jag kommer därför att låta enarbetsgrupp pröva olika sådana system och lägga fram förslag som syftar lillsåväl större valfrihet som förbättrad kontinuitet inom den öppna vården. HerrAspling nämnde i sitt anförande alt all vård borde ske i samhälletsregi. Ändå har ställt sig bakom del gällandeläkarfördelningsprogrammei, som innebär elt oförändrat antal privatpraktiker,trots all alltså antalet har varit sjunkande. Jag hoppas all slår fast vid denna uppfallning. Viär säkert överens om att det behövs fortsatt utbyggnad av både den öppna ochden slutna vården. Jag tror också all vi är överens om all vi inte kan klarasjukvården enbart genom ökade resurser. som vi bygger ul ochförbättrar sjukvården måste vi salsa mer på förebyggande åtgärder av olikaslag. Olika undersökningar, inte minst i , visar alt våra vardagsvanorbetyder mer för hälsa och sjukdom för folkhushållet i dess helhet än olikamedicinska åtgärder. Egenvård är ett begrepp som kommit i centrum för.sjukvårdsdebatten , och jag tror att det finns stora vinsterför människors hälsa och välbefinnande all hämta på del området. Vadär då egenvård? Egenvård innebär att ta vara på och uppmuntra den enskildesansvar för egen och andras hälsa. Torsdagenden 3 febmari 1977 Delfinns både en överkonsumtion av sjukvård och en underkonsumtion. Vimåsle vela mer om hur vi skall sköta oss efter sjukhusvistelse ellerläkarbesök. Vi måste veta mer om vilka krämpor av olika slag som naturen sköterlika bra eller bättre själv. Vi måste också veta mer om de symtom som lyder påatl vi snabbi bör söka läkare. Fören väl fungerande egenvård krävs naturligtvis framför allt undervisning ochinformation på alla plan och till olika grupper. Pä mödra-ochbarnavårdscentralerna görs redan nu mycket, men mer skulle kunna göras. Låt migsom enda exempel nämna information om rökningen. Mycketkan också göras inom skolan, på sjukhusen, genom distriktssköterskor,vårdcentraler, apotek, liksom genom patientföreningar av olika slag, för altbara ta några exempel. Egenvårdär naturligtvis en fråga på lång sikt. Men vetskapen om detta får inteförhindra en konstruktiv debatt om hur en sådan verksamhet bäst skall kunnabyggas upp. Efter denna genomgång av några av de olika åtgärder som är angelägnainom hälso- och sjukvårdsområdet vill jag helt kort beröra de ekonomiskamöjligheterna att genomföra en utbyggnad. Grunden för ell framgångsriktreformarbete är en stark ekonomi, heter det i regeringsdeklarationen. De tiosenaste åren har haft den näst svagaste utvecklingen av BNP bland 13OECD-länder med i genomsnitt 2,9 96 mot för de övriga. Framförallt har tillväxten i varit utomordentligt låg.Samtidigt räknar olika utredningar med att enbart en oförändrad ambitionsnivåskulle motsvara ell nödvändigt resurstillskotl på 1,5 96 förlandstingens del. En bättre skattepolitik och en näringspolitik som intemotverkar ulan stimulerar initiativ på olika områden krävs därför för atttrygga sysselsättningen och för att ge ökade resurser till den offentligasektorn, inte minst då lill vården av barn, sjuka och gamla. En ökning av BNPmed ytterligare en procent skulle exempelvis ge det samlade folkhushålletytterligare varav bortåt i ökade intäkterför det allmänna. Låtmig då avslutningsvis något kommentera det av socialdemokraterna framlagdaförslaget på hälso- och sjukvårdens område. Jag noterar med stor glädje att nuockså socialdemokraterna ställer sig bakom en kraftig satsning påhemsjukvården. Förutsättningar finns därmed för politisk enighet i denna förpatienterna så viktiga fråga. Det råder inte heller några delade meningar mellanpartierna om behovet av en utbyggd långtidssjukvård. Socialdemokraterna nämnersiffran 10 000 platser . Landstingens egna planer räknar med enökning på 12 500 långtidsplatser fram till är 1981. Närvi kommer till ekonomin ställer jag mig mer undrande till socialdemokraternasförslag. Socialdemokraterna påslår sig vilja stimulera utbyggnaden avlångtidssjukvården och hemsjukvården genom att till landstingen ge ell bidragpå 250 milj. kr. tänker de sig etl belopppå 500 milj. kr. Samtidigtföreslår de atl arbetsgivaravgiften höjs med ytterligare 2 96 från iår. skulle förorsaka ökade landslingsutgifler i storleksordningen 210milj. Till delta kommer effekterna för del inre stödområdetgenom atl socialdemokraterna vill häva den tvåprocenliga nedsättningen av denallmänna arbetsgivaravgiften där. kommer arbetsgivaravgiftshöjningeni enlighet med socialdemokraternas förslag att innebära en ännu störreutgiftsökning för landstingen. Sammanlaget innebär det socialdemokraliskaförslagei all landslingen under dessa båda år får ell utomordentligt begränsattillskott om ens något. För dei inre stödområdet blir resultatet av detsocialdemokraliska förslaget en direkt försämring. Atl mot den bakgrunden talaom starka satsningar på sjukvården är helt obegripligt. Förslaget innebär heltenkelt alt socialdemokralerna vill la med ena handen vad man ger med den andra. Ingensjukvård, hur önskvärd den än må vara, kan byggas ul med hjälp av ekonomiskasynvillor. Låtmig också inom parentes säga att höjningen av arbetsgivaravgiften enligtsocialdemokraternas förslag naturligtvis också slår utomordentligt hårt förkommunerna. Hur del skulle kunna slimulera en yiierligare utbyggnad avbarnomsorg och äldrevård är för mig en gåta. Överläggningarpågår f n. mellan staten och beträffande vissaersättningar från . Så mycket kan jagredan nu säga atl del rör sig om belopp på betydligt högre nivå än den somsocialdemokraterna föreslår. Från landstingens synpunkt är del säkerligen avsekundärt intresse i vilka former tillskotlen från staten sker. Det väsentligaför dem är naturligtvis de totala resurserna. kommer längre fram ivår au få ta ställning lill dessa frågor. Slutligen,herr talman, vill jag bara nämna att enhälligttillstyrkt förslaget i regeringsdeklarationen att de of-fentliganställdaläkarna fritt skall få ansluta sig till sjukförsäkringen om de etablerar sigsom fritidspraktiker. Effekterna av della föresläs följas upp efter entvåårsperiod. Med undantag alltjämt kanske för tror jag all ensådan reform skulle hälsas med stor glädje eflersom den innebär all också sjukamed låga inkomster skulle få möjlighet all besöka fritidspraktiker. () kongenmäle: Med anledning av kommentarer lill vårl förslagbeträffande insatserna för långtidssjukvårdens utbyggande vill jag göra etl parpåpekanden. Delförslag vi har lagt fram om en utbyggnadsplan för långtidssjukvård ochhemsjukvård innebär successivt stigande samhälleliga statliga insatser. Vi hari vår motion räknat med alt de statliga bidragen skall vara omkring 1000 milj, kr. Del är alltså fråga om väsentliga tillskott till landslingen. Viavvisar den borgerliga poliliken med dess gigantiska budgetunderskott. Vianser att de sociala reformerna skall betalas av oss svenskar och inte avutländskt kapital. Vi betalar våra förslag till sociala reformer medmänniskornas gemensamma insatser. Då kan givelvis inte landstingen som storarbetsgivare undantas. Vi lägger inte, som de borgerliga, bördorna påframtiden. Vårtförslag om höjd socialförsäkringsavgifi till folkpensioneringen var ettväsentligt led i den uppgörelse den socialdemokraliska regeringen slöt med LOoch TCO. De hade förklarat sig beredda atl ta hänsyn lill avgiftshöjningen iavtalssammanhang, och del löftet står de för. Den borgerliga regeringen,observera nu della , rev upp den uppgörelsen. Den lade på extrahöjningar till de högre inkomsttagarna. LO och TCO har med hänsyn härtillförklarat all de skall kräva ell extra påslag för låglönegrupperna. Eftersomjust landstingen har många anställda inom låglönegrupperna, är det i grund ochbotten de borgerligas upprivande av skatteöverenskommelsen som kommer att ledatill extra pålagor för landstingen. Glöm inte heller bort atl vårl förslag ärriklat. Det går direkt till omedelbara insatser för långtidssjukvårdens utbyggande. Fårjag sedan, herr talman, göra etl tillägg. När det gäller denna vikliga sektorär det angeläget atl vi gör insatserna snabbi och målmedvetet. av och erhålla etl myckelomfattande och utomordentligt grundligt material som beslutsunderlag. Det finnsingen anledning att vänta och starta en rad utredningar. Tiden medger inte atl jag går in på andra frågor. Jagfår återkomma i etl senare sammanhang. talar om successivt stigande statliga insatser förlandslingen, trots atl jag tycker all jag på ett pedagogiskt sätt har visal atldet inte blir något tillskoll lill landstingen genom socialdemokraternasförslag, jämfört med del förslag som regeringen redan framlagt. Omsocialdemokraternas avsikt inte skulle vara att öka arbetsgivarens,landstingens, kostnader genom de ytterligare höjningarna av arbetsgivaravgifterna,måsle ju pengarna till arbetsgivaravgifterna i slällel las från de anställdaslöner genom mindre löneökningar än eljest. Delta är ändå inte, ,etl särskilt bra sätt att få fram den ytterligare personal - sjuksköterskor,sjukgymnaster, vårdbiträden - som behövs både för de nytillkommandeavdelningarna och för att förstärka personaltätheten vid de befintligaavdelningarna. Jagvågar påslå, , all det förslag som socialdemokralerna lägger fram,och som kallas för ökat stöd lill landstingen, lill sin effekt inte ärnågonting annal än en bluff Jag tror att om politisk reklam skulle granskas avkonsumentombudsmannen, skulle del här vara etl utomordentligt exempel på hursådan inte bör bedrivas. Vi är överens om atlförsöka underläiia för landslingen, men, , då skall man Nr 64 komma med förslag som verkligen innebär resurslillskott för landstingen. den Det gör inte socialdemokraternas förslag. HerrASPLING (s) kort genmäle: senaste inlägg skulle kunna ge anledning lill mångakommentarer. Jag upplever det som cyniskt. När hon lar ordet bluff i sin mun,skulle jag vilja returnera del till henne själv. Vadjag påpekade var fakta. Här river man upp en skatteuppgörelse. En uppgörelsesom LO och TCO förklarat atl man skulle ta hänsyn till vid kommandeavtalsförhandlingar. Jag framhöll all LO och TCO nu kommer atl kräva extrapåslag för låglönegrupperna och att det just inom landstingen finns mångamänniskor som tillhör den kategorin. Del är de borgerligas upprivande avskalteöverenskommelsen som kommer att lägga de extra pålagorna pålandstingen. Sedanskulle jag, , bara vilja göra del tillägget när det gäller ekonomiatt del här är en fråga om solidaritet med de gamla -att solidariskt görainsatserna. försöker komma undan detta. Var skulle vi ha stått i det svenska samhället om vi inte genom socialpolitiken ochfördelningspolitiken hade kunnat skapa bättre förhållanden? , vihar ingen anledning alt vänta med insatserna för de gamla ulan måsteomedelbart starta utbyggnaden av långtidssjukvården. Vi kan vara helt överens om all del är ett välfärdssamhälles absolutaplikt att väl söria för de gamla och för de sjuka. Vi är också helt överens omatt del krävs solidaritet från oss alla. Vi har dessutom tidigare här iriksdagen varit helt överens om alt den utvidgning av den offentliga sektornsom kan komma till stånd i första hand skall inriktas påomsorgen om de gamla och sjuka och på omsorger om barnen. Menskillnaden mellan förslag och mina synpunkter är atl man inteskapar solidaritet med luftpengar. Socialdemokraternas förslag innebärantingen att man tar ifrån landstingen resurser i form av höjdaarbetsgivaravgifter lill elt belopp som motsvarar debidrag man hade länkl ge. Eller också innebär del en motsvarande urholkning avden lönepott som står till förfogande för de anställda inom sjukvården i denlönerörelse som vi har framför oss. Jagtycker att skall välja sida i detta fall. Men för au ge en litetkonstruktiv prägel åt debatten vill jag också säga, att jag tycker atl vi kanvara överens om att landstingen framgent behöver en ökad andel avbruttonationalprodukten för all klara sina åtaganden på det sätt som vi önskaroch begär av dem. Men då skall det också ske genom reella pengar och inte genomluftpengar. Herrtalmannen anmälde all anhållit atl lill protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytleriigare replik. HerrKARLSSON i (s): strör verkligen uttalanden omkring sig som ärhäpnadsväckande. Jag skall återkomma till dem litet senare i mitt anförande,men jag tycker alt man redan i inledningen måsle säga alt del är minst sagthäpnadsväckande ord hon tar i sin mun. Delavsnitt i den allmänpolitiska debatten som pågår berör för de vanligamänniskorna viktiga och väsentliga frågor. Det är frågan om omsorgen om deäldre, omsorgen om barnen, familjepolitik och sjukvårdspolitik och även allmänvårdpolitik. Omman blickar tillbaka i tiden kan man på detta område konstalera, atl här skettmyckel stora förbättringar under den socialdemokratiska regeringens tid.Barnomsorgen har fått en helt annan omfattning än tidigare och befinner sig i kraftig utbyggnad lack vare ell starki stöd från staten till kommunerna.Inom sjukvården pågår en stor satsning på den öppna vården, och när det gällerutbildning av läkare och landläkare befinner vi oss i loppklass i vårvärldsdel. Landstingoch kommuner har gjort mycket för alt skapa bättre förhållanden för de äldre.Men de mäklar inte med den ytterligare utbyggnad som är nödvändig för atlklara de äldres vårdbehov.