prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — Det främstamotivet för att åstadkomma ett snabbare valgenomslag är att den tillträdandemajoriteten skall kunna påverka utformningen av budgeten för nästkommande år.Den växling för de beslutande organen som föreslås ske är ettuttryck för vad jag nä-mnde. har vi hafi mycket ingående resonemang om ett ännu snabbare valgenomslagi kommunerna. Vi har diskuterat möjligheten att tillämpa samma principer därsom vid riksdagsvalet. Dessa resonemang redovisas i betänkandet. Utskottet hardock lill slut stannat för propositionens förslag om . Införandeav ett snabbare valgenomslag för styrelser och nämnder har varken utredning,proposition eller utskott velat föreslå. Det skulle försvåra partiernasnominering. Jagkan självfallet inte i detta översiktliga inledningsanförande gå närmare in påden mängd av olika sakfrågor som har tagits upp vid utskottsbehandlingen utanfår här nöja mig med att också peka på alt den nya kommunallagen ger bättremöjligheter för de förtroendevalda att fullgöra sill arbete. Dels föreslåssålunda lagbestämmelser om rätt till ledighet från anställning - både avheltids- och av deltidsnalur - för fullgörande av kommunala uppdrag, delsföreslås vidgade möjligheter till ersättning för kostnader som har föranleitsav förtroendeuppdrag. a. skall kostnader för barntillsyn och särskilda kostnaderför han- Nykommunaltag m. m. Nykommunallag m. m. dikappade kunna ersättas.1 dessa, liksom i flertalet övriga hänseenden, slår utskottet enigt bakom deframlagda förslagen. Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet25. HerrJOHANSSON i (s): Även jag vill börja mitt anförande med att uttrycka min glädje över denstora enighet som vi har nått fram lill. För den som tillhörkonstitutionsutskottet ligger det nära till hands att jämföra med behandlingenav grundlagsärendena. När det gäller dessa har vi alllid haft ambitionen alt fåså stora majoriteter som möjligt bakom beslutade ändringar. Vi lyckades meddelta när vi antog regeringsform. Formellthar kommunallagen inte grundlagskaraklär. Reellt är kommunallagen dock någotav en grundlag för kommunerna. Även den innehåller spelregler för det politiskalivet. Vi får utgå från alt vi i vissa fall är oeniga om politikens innehåll.Men det är av stort värde att vi är eniga om formerna för det kommunala livet,och det är vi . Jag har haft ambitionen att verka i den riktningen. Jag villgärna uttrycka min glädje över den stora enigheten. Enighetengrundlades i utredningen om demokrati, där man nådde fram till enbetydande enighet även i tidigare starkt kontroversiella frågor. Propositionenom demokrati kunde departementschefen i betydande utsträckning byggapå förslagen från demokratiutredningen, självklart med beaktande av desynpunkter som utvecklades i remissvaren. Till grund låg även det arbete somutförts av kommunallagsutredningen och som av remissinstanserna bemöttesmycket välvilligt. Propositionenom minskad statlig detaljreglering för kommunerna knöt an till strävanden, somofia fått stöd här i , inte minst i belänkanden frånkonstitutionsutskottet, att öka kommuners och landstingskommunershandlingsfrihet och därmed ge kommunerna större möjligheter alt anpassaverksamhetsformerna efter lokala förhållanden. har vi varit angelägna om att nå så stor enighet sommöjligt. Även jag vill vitsorda grundligheten i behandlingen. En del förändringarhar skett i förhållande lill båda propositionerna, väsentligen av formellkaraktär. Utskottet har även tagit hänsyn till synpunkter och förhållanden somblivit kända sedan propositionerna skrevs. Socialdemokraternai utskottet har inte haft ambitionen att rädda alla formuleringar ipropositionernas lagtexter och motiveringar. När vi har resonerat fram ochtillbaka i utskottet har vi dock i allmänhet stannat för dessalagformuleringar. Framför allt har det blivit få ändringar i sak. Man kandärför säga atl den socialdemokratiska regeringens båda propositioner nu blirriksdagens beslut. Det innebär att socialdemokratin sätter sin prägel på denkommunreform som riksdag om kommer alt besluta. För mig är del två sidorav denna reform som betyder mest. ena har utskottetsordförande redan pekat på, nämligen att vi vidgar den kommunala självstyrelsen.Den fortsatta debatten kommer troligen all ganska litet röra sig om proposition1976/77:1, och därför vill jag gärna erinra om den stora betydelse som denpropositionen har för den kommunala självstyrelsen. Den ger en starkt ökadhandlingsfrihet åt kommuner och landstingskommuner. SomKarl redan har påpekat, innehåller den nya kommunallagen ett minimum avsärregler och detaljföreskrifter. Genom det beslut av allt att dömakommer att fatta med anledning av proposition nr 1 slår denna ordning igenomäven i de specialreglerade nämnderna, vilket icke hade varit fallet om intedenna proposition lagts fram. Jagvill gärna också fästa uppmärksamheten på att utskottet har tagit ytterligaresteg mot den ordningen alt kommunen själv skall bestämma formerna för sinverksamhet. Särskilt vill jag peka på att den gamla tvistefrågan ommandattiderna för presidierna i fullmäktige fått sin lösning iöverensstämmelse med den kommunala självbestämmanderättens principer. Kommunenfår själv avgöra om presidiet skall väljas eller för helavalperioden. Denandra sidan av reformen som jag vill tillinäla mycket stort värde är atldemokratin på det kommunala området förstärks och fördjupas med bevarande avden representativa formen. Genom den representativa formen är det möjligt attförena effektiviteten i demokratin och i verksamheten. Ännu för någraårtionden sedan avgjordes de kommunala ärendena i fiera kommuner på stormöten.Kommunalstämmorna var sådana stormöten. Den formen av demokrati var ineffektiv.Tillfälligheter bestämde i hög grad besluten. Underdet besök som företog i sedanfick vi tillfälle alt studera de kommunala folkomröstningarna där. De varineffektiva från demokratins egen synpunkt genom atl slumpen så lätt bestämdeutgången. Vid enstaka tillfällen kunde deltagarantalet vara mycket högt.Vanligen var det dock lågt. Systemet förde också med sig ineffektivitet från enannan synpunkt. Det innebar nämligen en stor handlingsoförmåga hos kommunerna. Detär med tillfredsställelse jag nu konstaterar alt ingen i samband med dennareform har föreslagit införande av beslutande folkomröstningar. Inte hellerhar någon föreslagit rådgivande kommunala folkomröstningar i detta ordsegentliga betydelse. Tanken skymtar i ett särskilt yttrande av det förklarar han att en "väsentlig landvinning är att kommunalafolkomröstningar nu blir lagliga". Men jag har varken i utskottets lagtexteller utskottets motivtext hittat orden kommunala folkomröstningar. Deomröstningar och opinionsundersökningar som lagen nu öppnar möjligheter tilloch som talade om är inte de kommunala folkomröstningar som mantidigare har pläderat för från denna talarstol. Inomramen för den representativa demokrati som kommunallag befästeröppnas stora möjligheter att engagera ett ökat antal med- Nykommunallag m. m. A'>'kommunallag m. m. borgare i den kommunalaverksamheten. Meningen är atl de politiska partierna och andra folkrörelserskall spela en mycket större roll än nu och att det främst genom dem skallfinnas många och täta kontakter i båda riktningarna mellan väljarna och devalda. Det kan utvecklas en mycket fin form av mellanvalsdemokratigenom dessa förbindelser. Såvitt jag förstår är vi fullständigt eniga om dettainom utskottet. Vi är också eniga om att det bör finnas förtroendemannaorganunder nämndnivå. Det kan vara institutionsstyrelser, alltså organ som är knutnatill bestämda institutioner, idrottsanläggningar, barnstugor, skolor etc. Delkan också vara kommundelsorgan, dvs. organ som har en geografisk förankring. Vihar tidigare från talarstol fått höra att del skulle obligatoriskti kommunerna inrättas direktvalda kommundelsråd med beslutande och förvaltandeuppgifier, och har också de som ivrat häftigast för detta förklaratalt del var dålig demokrati om man inte hade sådana organ. anser alla attkonsekvensen av självsiy-relseprincipen är att varje kommun skall besluta omdet skall inrättas kommundelsorgan eller inte. Ingen i utskottet föreslårheller att det skall inrättas sådana organ som är direktvalda och som harbeslutande eller förvaltande uppgifter. Man har även på borgerligt håll blivitmedveten om atl en sådan ordning innesluter svåra principiella och praktiskaproblem, exempelvis vilka uppgifier som skall åvila kommundelsorganen, vilkabeslut sådana organ skall kunna fatta utan alt ha en självständigbeskattningsrätt - något som ingen vill ge dem - och hur förvaltningsuppgifterskall kunna överlämnas till dem när kommunerna har en uppdelning av dessaefter funktionerna och inte efter geografin. Den komplicerade karaktären avdelta underströks av . Dåvi nu genomför en mycket stor kommunaldemokratisk reform kan vi alltsåkonstatera alt de borgerliga inte tagit med vissa av de saker som åtminstonetvå av de borgerliga partierna ivrigt propagerat för både här i ochute i landet, däribland kravet på kommunala folkomröstningar och obligatoriskadirektvalda kommundelsråd med beslutande och förvaltande uppgifter. När jagtalar om åtminstone två av de borgerliga partierna beror det på atl jag tyckeratl centerpartisterna här i kammaren har iakttagit en viss försiktighet i dessafrågor - en försiktighet som klart kom till uttryck i det anförande vi nysslyssnade till. Försiktigheten har dock inte varit lika stor ute i landet. Såvittjag förstår har också centerpartisterna givit upp kravet på to-talproportionalitet.Det kravet fanns i den centerpartistiska reservationen till betänkandet frånkommunala demokratiuiredningen, och under remissbehandlingen återkomcenterpartiet i landsting och primärkommuner till kravet. Del är säkerligenmånga kommunala förtroendemän och tjänstemän som har haft ett svårt huvudbrymed att finna den konkreta meningen i detta krav. Nustår vi alla i utskottet bakom kravet atl man skall kunna tillämpaproportionalilelsprincipen vid val av arbetsutskott. För mig har det inte käntspå något sätt besvärande alt vara med om ett sådant beslut i utskottet. Mendet betyder att centerpartisterna har gett upp kravet på proportionalitet närdet gäller presidier, kommunalråd, landstingsråd osv. Jag anklagar dem inte ettögonblick för att de avstått från delta krav efter den undervisning de fått utei landet och inom konstilulionsut-skoilet om de praktiska svårigheter som ärförenade med att förverkliga denna tanke. Pågrund av atl utskottet i så hög grad följt den socialdemokratiska regeringensförslag och självfallet också på grund av strävandena alt nå största möjligaenighet har vi trots vår minoritelsställning kunnat begränsa oss till trereservationer. De kommer senare att mera utförligt behandlas av andrasocialdemokratiska talare, men jag skall något beröra dem. De gäller närmastden tekniska utformningen av vissa lagbestämmelser. Men de hör även samman medsjälvstyreprincipen som vi håller hårt på. Det är ett genomgående drag ireformen alt fullmäktige skall ha den politiska beslutanderätten. Som viframhåller i vår reservation är det från demokratisk synpunkt väsentligt attkommunfullmäktiges och ställning som beslutande organ inteurholkas. Därför bör möjligheterna alt delegera beslut inte vidgas utöver vadsom f n. gäller. Såvitt jag förslår är vi eniga på den punkten, men jag villgärna markera denna ståndpunkt från vår sida. Närvi motsätter oss den delegationsregel som majoriteten föreslår är anledningenjust den att vi är rädda för atl regeln leder till atl beslutanderätten i ökadutsträckning kommer alt delegeras bort från kommunfullmäktige och landsting.Det är knappast möjligt alt förse denna paragraf med de inskränkningarbeträffande delegationsrätten som är nödvändiga utan alt man antingen gör detomöjligt för kommunerna alt klara vissa uppgifter eller atl kommunernaöverträder delegationsreglerna eller alt man vidgar delegationsrätten. Enligtvår mening är del därför bättre atl inte ha någon regel utan nöja sig med atthårt trycka på restriktiviteten i fråga om delegationsmöjligheten. Attvi i begränsad utsträckning vill behålla det s. k. ställföreträdarskapet förlandstingets förvaltningsutskott hör delvis samman med denna syn pådelegationen. Även med ett ökat antal landstingsmöten i förhållande tillnuläget - och jag skall inte dölja att jag tycker alt man i landstingen iallmänhet bör ha flera än de fyra möten som det talas om i lagtexten - blir detnödvändigt för förvaltningsutskottet att besluta. Jagförstår atl man här kommer alt hänvisa till de möjligheter somdelegationsregeln öppnar, och det hade naturligtvis varit helt omöjligt alt tabort slällförelrädarskapsregeln och inte föra in en delegationsregel. Detfinns emellertid två risker med den av majoriteten föreslagna ordningen. Denena är att man genom delegationsregeln ger förvaltningsutskottet befogenhetersom man med skäl kan säga att med sin ställning som beslutandeorgan bör ha kvar. Den andra risken är att det uppstår betydande svårigheterför landstingskommunen att klara A'>' kommunallag m. m. A''kommunallag m. m. uppgifter beträffandevilka förvaltningsutskottet inte i kraft av sitt ställ-företrädarskap kan fattabeslut. Jagskall förstås inte överdriva riskerna. De kommer emellertid i remissvaren frampå ett sådant sätt atl jag för min del inte har ansett mig kunna hålla fast vidmin tidigare mening, nämligen atl ställföreträdarskapet skulle kunna upphävas.Del ligger även i linje med själv-bestämmandetanken atl landsting som önskarbevara ställföreträdarskapet skall ha rätt lill detta. Reservationen3 bygger också i hög grad på synpunkter som kommit fram i remissvaren.Egentligen är jag förvånad över att det inte blivit enighet om den lösning sompresenteras i reservationen. Den gäller valnämndernas medverkan i kommunalaopinionsundersökningar av omröstningskaraktär. Det är uppenbart att nämndernasledamöter representerar en kunnighet och erfarenhet som del kan varavärdefullt för kommunen att ta i anspråk. Det finns emellertid bådeprincipiella och praktiska invändningar mot atl valnämnderna som sådanafungerar vid dessa opinionsundersökningar. Det är specialreglerade kommunalanämnder med uppgifter som uteslutande regleras i vallagen. Redan detta gör delbetänkligt alt de skall ha uppgifier vid sidan av de ordinarie uppgifterna vidde allmänna valen. Deras auktoritet kan försvagas om de i vissa fall står somansvariga för förrättningar som är betydligt mindre formbundna än de allmännavalen. I vissa fall skall vallagens regler gälla för deras medverkan, i andrade regler kommunen själv ställer upp. Den ordning vi föreslårinnebär att del finns möjligheter för en kommun atl utse ledamöterna i denkommunala valnämnden till ledamöter i en kommitté för undersökningensgenomförande. En landstingskommun kan på samma sätt utse ledamöterna i dekommunala valnämnderna till ledamöter i lokala kommittéer. Varje ledamot avgörsjälv, om han ställer sig lill förfogande eller inte, och del behöver aldriguppstå svårigheter med kostnadsersättningar från landstingskommuner tillprimärkommuner o. d. Inte heller kan en kommun säga nej till ett landsting,som vill genomföra en opinionsundersökning av viss karaktär, om man i dennakommun av del ena eller andra skälet motsätter sig detta. Enligt min mening ärdet en betydligt bättre lösning som presenteras i reservationen. Med det anförda ber jag att få yrka bifall lill de vid utskottetsbelänkande fogade reservationerna. () kort genmäle: Efter i refererande anförande skulle jagkanske inte ha anledning att göra några kommentarer. Med tanke på att han såstarkt betonar att det är propositionen som har varit vägledande i alla delar,vill jag ändå bara erinra om alt utskottet på bl. a. tre väsentliga områden - iett fall enigt och i två fall med majoritetsbeslut - förordat förändringar avbetydande kommunaldemokra-tiskt innehåll. Detgäller för det första avskaffandet av ställföreträdarskapet för landstingetsFU kompletterat med lagbestämning av delegationsinstilutet. Del gäller för delandra omröslningsförfarandel för atl utröna och få fram opinioner vid beredningav ärendena för beslut. I dessa två fall är del fråga om majoritelsförslag. Pås-sidan ger man uttryck för vissa avvikande uppfattningar i sina diskussioner,men också i dessa frågor är vi i de grundläggande delarna eniga. Fördet tredje gäller det tillämpningen av proporlionalitetslagen också vidinomkommunala val. Det aren utomordentligt betydelsefull reform, som nuutskottet enigt slår bakom. Den garanterar minoriteten den berättigade insyn iberedningen av ärendena som ur kommunaldemokratisk synpunkt är av storbetydelse. Del har ju förekommit upprörande exempel - om också få - där mankommit fram till ställningstaganden som verkligen inte gjort det lätt förminoriteter atl verka. Medanledning av att sedan något kommenterar och nästan ironiseraröver alt har avfallit från sitt tidigare uttalande om attproporlionalitetstillämpningen borde gälla också presidievalen vill jag erinraom den lag som gäller fr. o. m. och som medför all vi i allanämnder och styrelser också kan få en andre vice ordförande. De uttalanden somriksdagen gjort i anslutning till delta garanterar minoriteternas infiytandeockså i presidieavseende. Nykommunallag m. m. iTrollhättan (s) kort genmäle: Jag skall uppehålla mig vid de tre punkter som log upp. Närdel gäller de två första, om ställföreträdarskap och valnämnd, är vi inte helteniga. Hade vi varit del hade vi självklart inte reserverat oss. Men det finnsen enighet i grundsynen, som jag ändå vill markera. Och den enighet som finns idessa två frågor bygger på propositionen. Beträffandetillämpningen av proportionalitetsmeloden vet vi att vi under hela debatten iutredningen om den kommunala demokratin och sedan i olika remissinstanser haftdelade meningar om detta. Jag har från början tyckt det vara beklagligt att viinte kunde arbeta oss fram till någon enighet. Hade och jag lyckatsgöra det redan i utredningen tror jag atl vi båda skulle ha funnit deltavärdefullt. Men vi lyckades inte. När sedan saken behandlades i utskottet fannvi varandra i en lösning, och den är jag tillfredsställd med. Jag ställer mighelt bakom vad utskottet här föreslagit och uppfattar det inte som någontingsom strider mot den principiella syn jag har och som också kom till uttryck ipropositionen. OmKarl uppfattade mig på del sättet alt jag ironiserade över attcenterpartfet ändrat ståndpunkt, så måste jag säga att det inte var någon ironifrån min sida. Tvärtom var jag glad över atl på denna punkt hade kommittill samma slutsats som jag. Framför allt vill jag understryka atl vi alla äröverens om att minoriteten skall ha möjlighet till insyn och inflytande på detkommunala området. Ny kommunallag m. m. igen i utredningensbetänkande. Del uttalades av flera remissinstanser. Det bar upp propositionen.Och det kom lill klart uttryck i utskottets betänkande. HerrBOO (c) kort genmäle: När det gäller proportionalitetslagens utökning alt gälla ocksåinomkommunala val vill jag bara erinra vännen om alt iutredningen om den kommunala demokratin var vi från ensamma om enreservation i den riktningen. tillhörde majoriteten, som ickedär var beredd alt göra ett ställningstagande för utökning avproportionalitetslagens tillämpning i inomkommunala val. Jagvill också ytterligare understryka att när det gäller minoritetens rätt tillbl. a. insyn i presidierna vid det beredningsarbete som eventuellt sker där, såfinns det ett starkt uttalande här i utskoltsbelänkandel att om presidiernaskall vara beredningsorgan skall proportionaliielsreglerna tillämpas också vidval av dessa presidier. Det är en styrka. Beträffandede heltidsengagerade förtroendemännen och val av dessa vill jag säga alt viifrån genom hela diskussionen haft den meningen i debatten alt deheltidsengagerade även från minoritelssidan skall vara förankrade i denkommunala organisationen. har vi inte fått den meningen fastlagd i det härförslaget, men vi har ändå fått inskrivet att oppositionsråd skall kunnainrättas och därmed ge möjligheter alt ta del av förberedande diskussioner ibeslulsfrågor. Tillsist bara något om direktvalda kommundelsråd. Vi har från aldrigförordat alt de råden skulle vara obligatoriska. Vi har i alla diskussionergenom åren förordat att man skulle utreda och sikta mot rätten för kommunernaatt inrätta direktvalda kommundelsråd - men att de skulle vara fakultativa. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! När det gällerkommundelsråden gjorde jag ett undanlag för i redan i mittförra inlägg. Däremot har jag faktiskt ute i kommunerna mött centerpartistersom har förfäktat en annan mening. Vad sedan gäller frågan orn proportionalitelenkunde med all rätt erinra om alt var ensam om sin ståndpunkt ikommunala demokratiutredningen. Men gav oss inte budet atl man skulleavse bara arbetsutskottet, utan jag fattade hela debatten där så, att det somför honom var det centrala var att man fick proportionalitet i fråga omlandstingsråd, kommunalråd och presidier. När man i utskottet kom fram tilldetta kände jag därför ingen som helst svårighet att godta tanken atl manskulle ha proportionalitet i arbetsutskotten. (vpk): Behovet av förändringar i kommunallagen för alt förstärkamedborgarinflytandet i kommunerna har länge framstått klart. las i denna riktning genomförslagen i proposition 1975/76:187 och betänkande medanledning av propositionen och hithörande motioner. I vissa avseenden tvekar mandock att ta nödvändiga steg för att lagen skall få angivet innehåll. Denovanligt lång-dragna utskottsbehandlingen av ärendet förefaller mer ha berottpå en tidsödande teknisk genomgång av lagbestämmelserna än på verkligt principiellamotsättningar mellan de partier som ingår i . 1 självaverket framträder inga avgörande skillnader mellan utskottsmajoritet ochreservanter. Detär angeläget att de förtroendevaldas arbetssituation förbättras och attmedborgarnas möjligheter lill insyn och dellagande i den kommunala verksamhetenökar. För alt så skall bli fallet behövs säkert längre gående åtgärder än desom nu föreslås. Rätten till ledighet för fullgörande av kommunala uppdrag ärbetydelsefull liksom de föreslagna ersättningsreglerna, bl. a. i fråga ombarntillsynen. Det är beklagligt atl inte utskottet är berett att biträdavpk-motionens tankegång om åtgärder för alt ar-betsköparna inte skall kunnaförsämra arbetsvillkoren för den som innehar förtroendeuppdrag. Där finns ettreellt problem, som borde angripits i detta sammanhang. Till detta återkommerjag. Deåtgärder som föreslås för atl framhäva de beslutande organens centralaställning är befogade. Delegationsrätt bör begränsas så långt som möjligt. Detär den öppna debatten som skall främjas om man vill öka allmänhetens insyn ochinfiytande över kommunalpolitiken. Fortfarandebehäftas förslagen om minoritetens ställning med en uppdelning i majoritet ochminoritet utifrån synsättet om ett socialdemokratiskt parti och ett borgerligtblock. Detta gäller tydligen också replikskiftet mellan herrar ochHilding i kammaren. Alltför liten hänsyn tas tillandra partibildningar. Det finns partier som inte ingår i delta mönster och sommed den proportionella valmetoden inte blir företrädda i olika kommunalaorgan. I vpk-motionen har vi pekat på att alla de i minoriteten ingåendepartierna måste tillförsäkras goda arbetsmöjligheter. Detta är en viktigdemokratisk fråga. Det hade varit angeläget med klarare markeringar på dettaområde. blir det som en fråga för bedömning i varje kommun ochvarje landsting hur problemet skall lösas. Vi anser inte motionen besvarad medutskottets skrivning. Detär bra att valgenomslaget blir snabbare för alt förhindra alt en tidigaremajoritet i realiteten styr även efter valet. Detta gäller bl. a. budgetfrågorna,men del kan också gälla andra vikliga frågor. Det visar de borgerligapartiernas agerande i val. Beträffandede förtroendevaldas villkor finns anledning att uppmärksammakonstitutionsutskottels påpekande att olika grupper i samhället har olikamöjligheter atl engagera sig i det lokala politiska arbetet.