prot · G00964 · 1976-12-31 00:00:00 — När det gäller uppgifter i propositioner är det oftastsparsamt med upplysningar om uppgifternas ursprung, och så förhåller det sigockså i detta fall. Jagkan nämna att revisorer i en skrivelse tillregeringen angående samhällsinformation rekommenderat vissa förändringar i dennuvarande samhällsinformationen. Revisorerna har framkastat tanken atl man föralt få ett effektivare informationsflöde lill allmänheten bör upprättainformationscentraler i varie kommun. Vid granskningen har del visat sig attmedborgarna har svårigheter all få en överblick över gällande lagar och bestämmelser.Såväl Landstingsförbundet som understryker också atl samhälletmåste söka sig nya vägar för att nå ut med sin information lill nya medborgargrupper.Samhällsinformationen bör rent allmänt göra medborgarna medvetna om rättigheteroch skyldigheter och öka deras möjligheter atl hävda sina egna idéer ochintressen i den demokratiska processen, och därmed också deras möjligheter attpåverka samhällsutvecklingen. Revisorernasförslag innebär i första hand en förstärkt informationsmöjlighet på del lokalaplanet. I det stora informationsutbud som präglar vårt nutida samhälle har detblivit allt svårare att få samhällsinformationen atl tränga igenom.Medborgarna möts ständigt av sakupplysningar. anvisningar och framförallt säljbudskap i mängd. Jagberör delta eftersom del inte är helt ointressant vad som föregått regeringensställningstaganden vid utformningen av propositioner och förslag. Jag kan ocksånämna att revisorer i samband med en proposition från förrekommunikationsministern om indrivningen och handläggningen avparkeringsböter gjorde en ganska stor utredning i , som dockinte avspeglades i skrivningarna i propositionen. Iövrigt har jag ingenting alt invända mot vad departementschefen anfört omuppgiftsfördelning, samverkan m. m. mellan den centrala revisionen ochralionaliseringsorganen. Jag vill särskilt instämma i hans utförligaredovisning beträffande gränsdragningen mellan ochstatskontoret. Efteratl ha anfört dessa synpunkter på revisionsområdet vill jag något gå in på dendebatt som förts om näringsfrågorna, ekonomin och sysselsättningen. De problemsom föreligger i dessa avseenden har behandlats i går och kommer naturligtvisatl även behandlas i fortsättningen, och del är väl svårt att komma med någotnytt. Jag skulle dock vilja bifoga en synpunkt. Vihar medbestämmanderätt i företagen när det gäller planering för omläggningar,för fortlöpande drift och förelagets skötsel. Fråga är om inte facket ocksåskulle komma in mera på försäljningsområdet och praktiskt mera direkt medverkatill att avyttra de produkter som de anställda tillverkar. Del är en personligsynpunkt som jag har på denna fråga. Jag tror att den kan bli av viss betydelsei framtiden. i lät i ett inlägg påskina att formuleringar i uttalanden frånpågående utredningar tyder pä att lokaliseringen av försvaretssjukvårdsstyrelse till inte skulle fullföljas, så att försvaretssjukvårdsstyrelse skulle få flytta tillbaka till . Jag har talat meddem som känner till detta och som sitter med i den pågående utredningen, och debestrider mycket bestämt att något sådant skulle vara på tal eller på något sättpåtänkt. Jagkan inte låta bli att observera att socialdemokraterna när de talar omproblernen i näringslivet mest tar upp sådant som gäller sysselsättning,råvaror m. m. men säger ytterst litet om avsältningsproblemen. Avsättningen ärju det slutliga steget när det gäller att få betalt för arbetet. Manhar också tagit upp nya aspekter bl. a. på aktieutdelningarna och framställerdessa som om de skulle vara något otillbörligt. Insatser i aktier är juegentligen ett lån till företaget, som enligt aktiebolagslagen inte fårförbrukas. Att man inte skulle förränta dessa pengar på samma sätt som manförräntar andra lån som företaget tar upp från privata banker, från samhälletoch från samhällets banker verkar mycket egendomligt. Det måste på dem som inteär tillräckligt insalta i dessa ekonomiska förhållanden verka vilseledande. Vadman ger i utdelning på en aktie är - såvida del inte gäller otillböriigt högutdelning - bara att betrakta som ränta på det lån som företaget har fått. i sade också atl företagare och andra grupper i måstese om sitt hus. Det är riktigt, det skall alla göra, även samhället. Om jaginte minns fel hade socialdemokraterna i tidigare ensamma majoriteteni länet, men den har gått föriorad , så det är tydligen fler sombehöver se om sitt hus. Medanledning av vad framhöll om alt det är viktigt med transportstödtill sjöfarten på kan jag nämna atl den frågan kommer att behandlas itrafikpolitiska utredningen . Del var den socialdemokraliskaregeringen som genomförde transportstödet men utelämnade sjöfarten på Vänern.Sedan vi nu fått ny regering ser det dock ut som om denna fråga skulle få ensnabb lösning. Detta oaktat är det väl inget fel i att från denna talarstolefterlysa det här transportstödet. Viskall emellertid komma ihåg att företagens möjligheter att bestå ochupprätthålla sysselsättningen till stor del påverkas av konkurrensen frånutlandsmarknaden och de internationella handelsrörelserna. När del t. ex.gäller sjöfarten på ligger den svenska sjöfartens bemanningskostnaderskyhögt över de kommunistiska kostnader. Dessa länder tränger meroch mer in på vår marknad och är nu t. o. m. ule för att bilda bolag i Sverigeför att kunna konkurrera ännu effektivare med oss. Regeringenhar i en proposition på det nya året föreslagit utökat stöd till den manuellaglasindustrin. Denna industri utgör ett särdrag i vårl lands näringsliv. Den äri huvudsak lokaliserad till och , ofta till småsamhälleni skogsbygder. Sysselsättning och övrig verksamhet i dessa samhällen är oftahelt beroende av glasbruken. Denmanuella produktionen i glashyttorna har varit elt fascinerande inslag i vårthögaulomatiska industriella produktionssamhälle. Den utveckling som industrinnu genomgår innebär naluriiglvis stora påfrestningar för dessa glashyttor. Dehar liksom företagen i andra branscher kommit atl få ökade bördor genomavgifter på arbetskraft osv. Detta slår särskilt hårt mot sådana härarbetskraftsiniensiva förelag. Stödetavser ju att stimulera sammarbetsprojekt hos bruken, men det finns ocksåförslag om exportstöd som bör ge resultat, och detta kanske är den viktigastedelen av propositionen. Visserligen har de småländska glasbrukens produkterfunnits att köpa på de amerikanska varuhusen , men det räckerinte. Det stöd som föreslagits kommer alt möjliggöra en bredare insats ochbör ge avsett resultat. Därför erfordras de här nya åtgärderna som dennuvarande regeringen har föreslagit. i (s) kort genmäle: i Glömminge böriade med alt påstå alt jag hade yttratalt sjukvårdsstyrelsen skulle flyttas tillbaka lill eller flyttastill annan ort. Vadjag sade var all ett offentligt uttalande från ansvarigt håll-närmast av någonföreträdare för regeringspartierna - bör ge etl för- tydligande av vad sommenas i försvarsutredningens betänkande med att flytla stora delar avsjukvårdsstyrelsen till andra organ. Det var den frågan jag ställde mig, men ärdet så som säger, alt majoritetens skrivning iförsvarsulredningens delbetänkande inte har någon som helst aktualitet, är jagnöjd, och med mig många andra värmlänningar. Den här frågan har valsal runt ipressen och lokalradion, och personalen känner sig orolig. Därför tycker jagdel är bra atl få ett klarläggande svar, och då bör också flera företrädareför de borgeriiga partierna uttala sig offentligt var de står. Jagskall gärna framföra vad har sagt för att på så sätt stillapersonalens oro. fortsatte anförandel med atl säga all man skall se om sitt hus. Ja,herr talman, men vad jag yttrade i mitt tidigare inlägg var allUddeholmsbolaget i likhet med många andra företag inte i tillräckligt god tidhade sett om sitt hus då det gällt produktutveckling, innovationer etc. harman mött konkurrens från den japanska och den europeiska järnindustrin -branscher med bättre produktutveckling - och har därför tappat en viss del avsin exportmarknad. Gå ut och fråga arbetare och tjänstemän på bruken hemma iVärmland - , , , och andra platser - hur dekänner det! De känner en allvarlig oro , och de ropar efter samhälletsstöd. Tillsist, herr talman! Den beskrivning av transportstödet som var inte riktig. Del var ursprungligen i en motion med mitt namn -i Karistad - överst tillsammans med andra motionärer, inkl.företrädare för borgeriiga partier, som frågan om transportstöd på togsupp. Den motionen har resulterat i en utredning, och jag är den förste attsäga att jag i likhet med mina partivänner blir glad, om den borgerligaregeringen nu mycket snabbt genomför transportstödet - nuvarandekommunikationsministern positiva inställning till detta stödhar cirkulerat i pressen. Ingen kommer alt känna sig gladare än jag och minapartivänner i om transportstödet när det gäller införsomedelbart. i Glömminge(c) kort genmäle: Herr talman! Det är klart att jag inte är tillräckligtinformerad om hela behandlingen av försvarets sjukvårdsstyrelse i Karistad. Mendet har sagts mig att man naluriiglvis måste förhandla - man har också haftförhandlingar med och -om ell visstsamarbete över hela landet. Det är förhandlingar och resonemang som inte pånågot sätt undergräver etableringen i Karistad. - Detta är allt vad jag vet iärendet. Jaghar inte bestritt atl i Karistad väckt en motion -det står ocksåangivet i handlingarna - om transportstöd till sjöfarten på medanslutande kanalsystem. Hur stort stödet kan bli vet man ännu inte. i Karistad(s) kort genmäle: Det sista noterar jag med tillfredsställelse. Del betyder atl en vissomorganisation inte på något sätt kommer atl försvaga eller undergrävaKarlstads ställning som lokaliseringsort för nuvarande försvaretssjukvårdsstyrelse. Detta besked skall jag ta med mig hem i bagaget. Jag troratt det också lugnar personalen vid försvarels sjukvårdsstyrelse i ;men skulle så inte bli fallet får vi väl återkomma. Sanningenom transportstödet är att det finns en utredning som vi hoppas kommer atlresultera i all trafikstöd införs då det gäller . Eftersom utredningenskall sammanträda , hoppas jag atl och hansvänner kommer att klara av det här mycket snabbt, så alt vi snart får detefteriängtade irafikstödet. Vårt skattesystem och dess verkningar för de enskilda medborgarna harsäkeriigen varit föremål för debatt då beskattning över huvudtagel har skett. Intensiteten i debatten har emellertid, helt naturiigt,blivit större med den stigande andel av människornas inkomster som gått tillden offentliga sektorn i form av olika skatter och avgifter. Dekrav som man bör ställa på ett skattesystem är många. De måste naluriiglvis hasom sin utgångspunkt beskattningens syfte - att ge det allmänna inkomster.Bland kraven kan nämnas all skatterna måste upplevas som rättvisa och rimligaav de enskilda medborgarna, att de måste utformas så att de stimulerar tillarbete och företagande och därigenom blir tillväxtfrämjande för samhället idess helhet och att de bör uppbäras i former som är så enkla som möjligt förmedborgarna. Skattesystemet måsle vidare byggas upp så alt skattefusk ochskalleflykt motverkas. Delskattesystem som utvecklats under den långa socialdemokratiska regeringstidenuppfyller inte de krav som man bör ställa. Låt mig ge några exempel på sådantsom bl. a. vi moderater kritiserat : De orimliga marginalskatterna innebär i sig självaatl uppemot två tredjedelar av inkomstökningar för människor med vanligainkomster går bort i skatt - för alt inte tala om vad som kan inträffa när manfår avtrappning av bostadstillägg, stigande daghemsavgifter och annal. Den starka progressiviteten i skattesystemetinnebär all inflationen höjer skatterna ulan att fattar några somhelst beslut. De ständigt ökande arbetsgivaravgifterna innebär enmycket hård press på företagarna i vårt land, liksom kapitalbeskattningen,förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatterna, som framför allt för små ochmedelstora företag ställer förräntningskrav som knappast kan uppfyllas ochdärmed försvårar generationsskifte och fortlevnad för många av dem. Sanktionssystemets utformning ger en hel delorimliga effekter. Det jag tänker på är i första hand tillämpningen avbestämmelserna om skattetillägg. har man sett exempel på attfelaktigheter i de- klarationer och uppgiftersom icke på något sätt är avsiktliga - de som gjort dem har handlat så all sägai god tro - ändå betyder skattetillägg på ganska stora summor, vilket kanfördärva vederbörandes ekonomi och ge dem en myckel besväriig situation. Denförutvarande socialdemokratiska regeringen verkade ointresserad av atl vidtaåtgärder för att rätta lill de här missförhållandena. Kanske kan del förhållasig så, att den tidigare regeringen med ideologisk tillfredsställelseaccepterade de resultat den förda skattepolitiken gav. Trots de så gott somårligen genomförda skalteprovisorierna under 1970-lalel steg nämligen deltotala skattetrycket i vårl land år för år. regeringsdeklaration som förelades heter detom skattepolitiken : "Skattesystemetmåsle reformeras. En varaktig skattereform skall innehålla bl. a. sänktamarginalskatter i vanliga inkomstlägen, inflationsskydd i skattesystemet samtåtgärder för atl hålla tillbaka de kommunala skattehöjningarna." Redanunder hösten vidtogs flera åtgärder av den nya regeringen ochriksdagsmajoriteten med syfte att nå en rimligare beskattning i den riktningsom inte minst moderata samlingspartiet förordat. Så fick vi ettskatteprovisorium, som i förhållande lill det förslag som den förutvaranderegeringen lade fram var en klar förbättring. Man gav nu störredelen av de heltidsarbetande skattelindring och kunde också gå högre upp iskalleskalan när del gällde marginalskattesänkningar. Vi fick alltså enförbättring jämfört med det tidigare förslaget. Ifråga om' folkpensionärerna har man i avvaktan på de förslag som kan komma från1972 års skatleulredning gjort vissa förbättringar och bl. a. höjt gränsernaför avtrappningen på grund av pensionärers förmögenhet. Denfaktiska sambeskatlningen har avskaffats genom att man tagit bort den orättvisatredjedelsregel som tidigare infördes enligt den socialdemokratiskaregeringens förslag. Man kan nu i de förelag som berörs av detta dela uppinkomsten på det sätt som arbetsinsatserna verkligen ger anledning till. Arbetsgivaravgifisuttagethar blivit åtminstone 1,5 96 lägre än del skulle ha blivit med den politik somsocialdemokraterna förordar. Den från allmän arbetsgivaravgift fria delen avegenföretagarnas inkomst har höjts . Manhar aviserat atl propositioner skall komma med förslag lilljusteringar av reglerna för skattetillägg och dessutom med förslag tillskattelättnader för familjeföretag. Redanav dessa punkter framgår klart i vilken riktning den nya regeringen är bereddatt gå för atl skapa ett bättre fungerande skattesystem. Regeringsdeklarationenfullföljs också i de tilläggsdirektiv som getts till de tre arbetande skatteutredningarna,som - lill skillnad från vad som var fallet under den tidigare regeringen -fått en tidsbegränsad uppgift. Förslag skall presenteras under senare delen avhösten innevarande När utredningarna dåpresenterar sina resultat bör en reformering av skattesystemet kunna genomförasetappvis med börian , 1972års skatleulredning skall dessutom med förtur lägga fram förslag lillinflalionsskyddade skatteskalor med sikte på genomförande . Socialdemokraternasäger, i sill allernativ lill den nya regeringens politik, nej tillinflationsskyddet. Del är helt i enlighet med socialdemokraternas tidigarelinje. Men låt oss konstatera att om inga åtgärder vidtas , så kommermed en prisstegring på ca 8 96 en automatisk skatteskärpning med ca 3 miljarderkronor att äga rum. Man kommer alltså att av de enskilda medborgarna i vårtland kräva ökade skatter till en summa av . Deindexreglerade skalleskalorna innebär inte - som del ibland hävdas i debatten -en skattesänkning, utan de innebär att infiationen inte tillåts höja den andelav en medborgares inkomst som går lill skatt. De skatteintäkter samhället fårökar, men de ökar på samma sätt som medborgarnas inkomster, inte på grund avprogressiviteten i skatteskalorna. Den nya riksdagsmajoriieien menar att skallskallen höjas så bör del ske genom riksdagsbeslut. Den nya regeringen visar således en vilja atl skapa ett väl fungerandeskattesystem som upplevs som rimligt av medborgarna och som genom stimulans avarbete och företagande också är tillväxtfrämjande för samhället. Densocialdemokratiska oppositionen förefaller däremot alt vilja gå vidare på denväg man böriat gå, med ständiga automatiska skatteskärpningar och de orimligamarginaleffekter som har uppstått genom det skattesystem man själv byggt upp underdet långa regeri ngsi nnehavel. Den fortsattalågkonjunkturen innebär många problem för näringsliv och sysselsättning. Ävenom regeringen genom åtgärder av olika slag försöker begränsa lågkonjunkturensnegativa verkningar, så har ändå påfrestningarna förstora delarav näringslivetblivit besvärliga. Konsekvensernaav delta berör de allra flesta, löntagare som företagare, men också samhället idess helhet och givetvis samhällsekonomin. Regeringens presenteradeåtgärdsprogram skall väl i någon mån brygga över den närmaste tidenssvårigheter, men vad vi framför allt väntar på är en allmän konjunkturuppgång ivärlden. lågkonjunktur framträder mer än eljest de ömma punkterna isamhällsmaskineriet. För många företag framträder skatte- och avgiftssystemetsom ett av de allra största problemen - främst givetvis de skatter och avgiftersom skall erläggas även om vinslen är minimal. Vad jag här främst tänker på ärarbetsgivaravgifter som las ut helt oberoende av lönsamheten. En annan utgift som ävenden betyder ganska myckel för familje- företagen, de mindre ochmedelstora förelagen, är den årliga kapitalskatten. Oberoende av lönsamhetenfår ägaren betala den åriiga förmögenhetsskatten. Framför allt genominflationen har värdet av förelagel eller aktievärdel stigit mycket väsentligt.Kapitalskatten skall betalas med beskattade medel och kan komma all medföra allföretagels ekonomiska resurser i ganska hög grad urholkas, resurser som med enannan utformning av kapitalbeskattningen hade kunnat användas för alt konsolideraföretaget. Jagbesökte för någon vecka sedan etl familjeförelag med elt hundratal anställda,där både företagare och anställda var helt överens om nödvändigheten av enannan beskattning av det i företaget bundna kapitalet. Imotioner från borgerligt håll och även från enskilda statsråd i den tidigareregeringen har uttalats angelägenheten av en lindrigare beskattning av det iföretagen bundna kapitalet. Och behovet härav framträder tydligare än någonsini dagens hårt pressade läge för företagen. Det var därför medtillfredsställelse vi tog del av förelags-skatteberedningensförslag, Särskilda skattelättnader för familjeföretag, utarbetat av enarbetsgrupp inom företagsskatteberedningen. Detta förslag berör främst problemi samband med generationsväxling och tar sikte på alt lindra arvs- ochgåvoskatten i samband därmed. I realiteten medför förslaget en avdragsrätt vidinkomstskatteberäkningen för avsättning till en arvs- och gåvoskattefond, elleri vissa fall en direkt avdragsrätt under en följd av år för eriagd arvsskatt.Utan tvivel skulle genomförandet av detta förslag underiätlagenerationsväxlingen och medföra större möjligheter att bibehålla de mindreoch medelstora företagen som enskilda företag och som familjeförelag. Och jaghoppas verkligen all det skall vara möjligt att i kunnafatta ett positivt beslut i denna fråga. Mennär man läser utredningsförslaget och lyssnar på företagens problem idagsläget ställer man otvivelaktigt frågan: Måste vi inte göra något även motden åriiga kapitalbeskattningen? Positiva uttalanden som gjorts om en lindringav kapitalbeskattningen har ju omfattat även den åriiga beskattningen. Därföranser jag det nödvändigt att regeringen låter snabb-ulreda denna del avkapitalbeskattningen, så atl kan fatta beslut inte bara omåtgärder för all underlätta generationsväxlingen utan också för att lindra denårliga beskattningen av det i företagen bundna kapitalet. Närjag ser på det forna regeringspartiels attityd till de mindre och medelstoraföretagen blir jag verkligen förvånad över den negativa inställning somsocialdemokraterna intar mot denna samhällsgrupp. I förra årets valrörelsebetonade socialdemokraterna sin positiva syn på småföretagen. Årets motionervisar något annat; på punkt efter punkt föreslås åtgärder som riktar sig motsmåföretagarna. Och detta görs då hela näringslivet stårinför allvariiga problem på grund av lågkonjunkturen. Man kan inte annat änbeklaga denna inställning. I stället för atl skapa motsättningar krävertidsläget atl vi alla känner vårt ge- mensamma ansvar förframtiden. Vi har genom lågkonjunkturen men också genom kostnadsutvecklingenhamnat i ett ekonomiskt besväriigt läge, där vår konkurrenskraft i förhållandetill andra länder väsentligt försämrats. Vadsom nu behövs är ell gemensamt ansvarstagande, där regering och riksdag -oppositionen inräknad - tar sitt ansvar och där arbetsmarknadens parter uiöversina egna partsintressen också känner ansvaret för den ekonomiska utvecklingeni vårl land. allmänpolitiska debatten underströk jag atl socialdemokratin äveni oppositionsställning kommer atl se lill att socialpolitiken förblir en avpolitikens huvudfrågor. Vi har lagt fram förslag som syftar till envidareutveckling av den sociala tryggheten på väsentliga områden. Det gällerfamiljepolitiken, hälso- och sjukvården samt utbyggnaden av långtidssjukvårdenoch hemsjukvården. Mångaav dem som är gamla har fått känna av fattigdom och arbetslöshet i eltsamhälle där materiell trygghet, sjukvård och utbildning var förbehållet någrafå. De har en självklar rätt lill den välfärd de själva varit med om atl byggaupp. Det gäller materiell standard genom folkpensioner och ATP, det gällerhälso- och sjukvård. Dethar varit en ovärderlig styrka i vår hälso- och sjukvård atl samhället genomlandstingen nu svarar för praktiskt laget all sjukhusvård och den övervägandedelen av den öppna hälso- och sjukvården. Därigenom kan sjukvården ges ensocial helhetssyn. Vi har kunnat genomföra reformer som genom sjukförsäkringengett samhället del avgörande inflytandet över de privatpraktiserande läkarnasverksamhet och som genom tandvårdsförsäkringen gjort landvården till ensamhällets uppgift på samma sätt som hälso- och sjukvården. Genomsjukförsäkringen har vi kunnat tillföra sjukvårdshuvudmännen ett betydandeekonomiskt stöd för alt underlätta utbyggnaden av den öppna hälso- ochsjukvården och på så sätt föra sjukvärden närmare människorna. Denna samladeoch målinriktade sjukvårdspolitik är av avgörande betydelse för den utbyggnadav långtidssjukvården som den socialdemokratiska regeringen prioriterade ochsatte i centrum för insatserna på det sjukvårdspolitiska området. Därför vändervi oss mot alla försök till privatisering av den svenska sjukvården. De nyasignaler som i detta avseende nu hissas av den borgerliga regeringen geranledning till oro. Den reaktion som de redan åstadkommit är inte alt ta mistepå. Vårprincipiella uppfallning om en kommande sjukvårdslagstiftning är atl alla skallha lagfäst rätt till hälso- och sjukvård på lika villkor och alt samhälletgenom lagstiftningen skall svara för hälso- och sjukvården i sin helhet. Enav de helt överskuggande frågorna när del gäller social trygghet nu och för1980-lalet är en angelägen och kraftfull utbyggnad av långtidssjukvården. långvårdsplatser från 20000 till ca 40 000, men vi måste få till stånd en ökning lill minst 60 000platser om den efterfrågan vi nu kan räkna med skall kunnaläckas. Vi vet all de äldre och deras anhöriga känner oro för alt slå ulantillräckliga vårdmöjligheter. Vi vet att de äldre blir allt fler och attvårdbehovet därför ökar. Vi vet atl över 10 000 patienter väntar på plats ilångtidssjukvården. Vi vet atl det behövs mer personal på de sjukhem förlångtidssjukvården som redan finns. Vi vet alt det behövs mer hemsjukvård.