prot · G00985 · 1976-12-31 00:00:00 — När företagen vill hamer av en sorts arbetskraft, så tar man hänsyn till det och lägger omutbildningen. I ett kapitalistiskt samhälle finns inte någon planering som göratt man kan räkna pä läng sikt. FöOden blir en ryckighet i AMS-utbildningen sominte kan vara bra. Jag vill emellertid upprepa frågan om maninte skulle kunna tänka sig att vidga kriteriet för att få utbildning genom atten viss del av utbildningskvoten ställs till förfogande även för dem som inteuppfyller nuvarande villkor. börjar pä sedvanligt sätt att förtalaarbetsmarknadsutbildningen - sådant har vi ju hört frånkommunistiskt håll - genom att säga att den bara skall fylla kapitalels behovav arbetskraft osv. Jagredovisade några siffror i mitt förra inlägg: 8 000 sjukvårdsbiträden, 1 500barnskötare, 4 000-5 000 hemsamariter. Är det kapitalismen som driver fram utbildningenav t. ex. hemsamariter? Tror verkligen det? Hon tar upp oerhört viktiga frågor. Vi är överens idem. Därför måste vi snabbt bygga ul daghemmen. En av de poster som i åretsbudget har fått den största ökningen är just stödet till barnstugorna. Det harökat från I 200 miO. till 1 800 miO. Nuär det oerhört viktigt att kommunerna inser sitt ansvar och lever upp tillplanen om 100 000 nya daghemsplatser . HerrLÖVENBORG (-); Del är klart all arbetsmarknadsutbildningen framför allt är anpassadtill kapitalets behov. Det är ett faktum som man har svårt att komma ifrån, ochjag betraktar inte det konstaterandet som något förtal avarbetsmarknadsutbildningen. Den betraktar jag som något positivt, naturligtvisunder förutsättning att dess syfte inte är alt maskera arbetslöshetssiffrornaoch under förutsättning att den som går igenom utbildningen också fär ett jobb. region som jag kommer ifrån har arbetsmarknadsutbildningen av naturligaskäl varit hög, och det har naturligtvis haft myckel positivt i föOe. Men ocksådär har jag ställts inför frågor från människor som gärna skulle ha velal ladel av de kurser som pågår men som tyvärr inte har uppfyllt de villkor som harställts. Jag tycker att Per borde fundera litet över detta förhällande. HenSVENSSON i (vpk); Per frågade varför vi kritiserade AMU-utbildningen för attvara alltför anpassad lill den kapitalistiska arbetsmarknaden. Detgör vi bl. a. därför att utbildningsledare pä AMU-centrer har framhållit som enfördel med denna utbildning att den är så direkt anpassad lill näringslivet. Det är därför vi vill fråga: Är del verkligen enriklig undervisnings-politisk målsättning att de enskilda företagen får ensådan makt över utbildningens utformning? Vore det inte bättre om utbildningenvar till för elevernas skull och gav dem en större bredd, så att de kunde klarasig bättre även pä den kapitalistiska arbetsmarknad som de är nödsakade att haatt göra med? (vpk): Hundratusentals daghemsplatser pä en femårsperiod täcker ju inte detverkliga behovet. F. n. är det av de svenska barnen i förskoleåldernsom kan beredas barnstugeplals, och dessutom finns många AMU-centrer pä orterdär utbyggnaden av barnstugeverksamheten sker på en mycket lägre nivå än denblygsamma genomsnittsnivån. Jagtycker också det är frappant, herr talman, att Per , som är en av deivrigaste förespråkarna för en lag mot könsdiskriminering, inte vill ge mignågot konkret besked på den punkten. Hur ser ni pä detta med lagstiftning motkönsdiskriminering i det här konkreta fallet? Hen MÅBRINK (vpk); Jag är ändå inte helt nöjd med arbetsmarknadsministerns svar. Detär riktigt alt den formella gången är att ledning ocharbetsförmedlingen tar kontakt. Men, , del finns också en annankontakt. Observera att det är arbetsgivaren som då tar kontakt medutbildningsledarna och inte med lärarna vid AMU-centrerna. Attdet kan gå till sä här har bekräftats av utbildningsledare viden rad mindre och även mycket stora AMU-centrer, och vederbörande har påtalatjust detta förhållande, som de anser inte är bra. Man har bett oss la upp sakenoch begära att det kommer till stånd centrala bestämmelser också när det gällermuntliga besked av delta slag. Det finns utbildningsledare som säger nej tillsådant här, men det finns även utbildningsledare som säger ja och lämnar utpersonliga uppgifter om eleverna pä grund av att de kan hänvisa till att detinte finns några centrala bestämmelser. Därför kan jag ha rätt att föra framsaken här. Däåterstår frågan: Är arbetsmarknadsministern beredd att ta det här initiativetatt och centralorganisation sätter sig ned ochutarbetar sådana här bestämmelser, sä alt det blir klart hur det skall fungerai fortsättningen? HerrERIKSSON i (vpk); Jag har ju berört bidragsfrägan, och del är väl en fråga som avAMU-eleverna själva upplevts som en av de viktigare. Och jag frågade: Anserarbetsmarknadsministern att det nuvarande bidragssystemet är diskriminerandeför kvinnorna, för ungdomarna, för invandrarna? Här kan man väl få ett klart besked i rimlighetensnamn, för om det är diskriminerande, då är det också tvärtemot allt vadjämlikhet heter. Arbetsmarknadsministern har ju i massmedia framställts somnågot av en jämlikhetsapostel, så jag tycker alt jag har rätt att få veta vadarbetsmarknadsministern personligen anser om det nuvarande bidragssystemet. När det gäller det enhetliga bidragssystemet, sä skall vi alltsådiskutera det i kammaren. Närdet gäller frågan om ersättning vid sjukdom, så har riksförsäkringsverketsocialministerns uppdrag att se över den frågan. I direktiven för översyneningåratt man skall pröva möjligheten att göra utbildningsbidragensjukpenninggrundande. Och förslag frän kan väntas undervåren. Det är ju egendomligt att först säga att det ärkapitalismen som styr arbetsmarknadsutbildningen för att i nästa inlägg sägaatt del var ingen kritik av arbetsmarknadsutbildningen! Jag trodde att AlfLövenborg var kritisk mot kapitalismen och föOaktligen också Omrätt att utse skyddsombud vid arbetsmarknadsutbildning kritisk mot det somstyrdes av kapitalismen. Men jag kanske har miss-uppfattal plattform. Närdet gäller , så har vi ju samma grundläggande värdering omjämställdhet. Lagen mot könsdiskriminering skall framför allt klara ut all manicke tillsätter människor på jobb pä grund av kön ulan efter deras individuellaegenskaper. Detta är en viktig sak i arbetslivet. Skall vi få jämställdhetöver etl bredare fält är det nödvändigt med daghemsbyggande, alt vi förändrarmäns och kvinnors roller och alt vi bedriver ännu mer av aktiv opinionsbildningför jämställdhet mellan könen. HerrLÖVENBORG (-): En sak kan vi vara överens om, , och det är alt jag ärkritisk mot kapitalismen. Men alt jag också kan vara kritisk mot grunddragen iden nuvarande arbetsmarknadsutbildningen, som framför allt är anpassad tillkapitalets behov, hindrar ju inte att jag också inser att arbetsmarknadsutbildningenär nödvändig och att den ger möjligheter för många människor att vidareutbildasig. Det är ju de möjligheterna som jag vill utvidga, men den frågan berördefaktiskt inte med ett ord. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om rätt att utse skyddsombud vid arbetsmarknadsutbildning Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:264,och anförde: har frågat mig om jag avser att tillse att elever ipraktisk utbildning, t. ex. AMU-utbildning, får samma rättigheter som övriga"arbetstagare" beträffande skyddsombud och deras ställning. Ett förslag lill lag om arbetsmiOön skall inom kortöveriämnas till lagrådet för yttrande. Regeringens proposition i ämnet kommeralt avlämnas till . Den fråga tagit uppkommer att behandlas i det sammahanget. Hen (vpk): Man kan ju använda olika knep för att slippa svara pä frågor, och dethär var ett sätt. När man skall ta ställning till om även elever vid praktiskutbildning, exempelvis AMU-utbildning, skall få utse skyddsombud, måste manabsolut fråga sig vilka uppgifter ett skyddsombud har. Iarbetarskyddslagens § 40 a fastslås alt skyddsombud "företräder arbetslagarnai skyddsfrågor och skall verka för tillfredsställandeskydds-förhållanden". Skyddsombuden har också enligt ! ;40b räll altavbryta ett visst arbete, om detinnebär omedelbar och allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa. Detstår klart att skyddsombuden har en funktion att söka få bättrearbetsförhållanden lill stånd, och det verkar också som om Per ansågdetta, eftersom han sade att arbetsmiOön skall förbättras inifrån. Bättre ochsäkrare arbetsförhållanden kan inte vara en angelägenhet enbart för dem somtraditionellt anses som anställda utan givetvis även för AMU-elever. Lärarnapä AMU, som man myckel väl kan jämföra med arbetsledare, har den givna rättenatt ulse skyddsombud, men eleverna, som enligt lagen kan jämföras medarbetstagare, har inte rätt att inom sig utse dem som skall företräda elevernai skyddsfrågor. Inställningen att eleverna inte fär utse skyddsombud är attjämföra med alt arbetsledare företräder arbetarna och bevakar skyddet för dem. PåAMU-centrer och deras filialer tillverkas olika produkter i s. k. legotillverkning.Vad är det då för skillnad om legotillverkningen äger rum i en vanlig industrieller pä ett praktiskt utbildningsinstitut? Faror lurar på båda ställena. Rättenatt utse skyddsombud och deras ställning som skyddsombud är dessutom också denbästa skolan, innan de går ut i arbete på den öppna marknaden. Givetvismåste de här bedömningarna också gälla skyddskommittéerna och deras verksamhet. Jagfår formulera om frågan och i stället säga så här, eftersom arbetsmarknadsministernnekar alt svara på frågan i dess ursprungliga form: Vad hararbetsmarknadsministern för personlig uppfattning i detta fall? Det bör han ialla fall kunna svara på, eller blir det även här fråga om en kommandeutredning? Överläggningen var härmedslutad. §9 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:102om svenska åtgärder mot kränkning av fri- och rättigheter I har till mig ställt en interpellation, där han efterlysersvenska åtgärder mot kränkning av fri- och rättigheter i . Jag ber alt fämeddela att svar på denna interpellation kommer att lämnas den dag dä denutrikespolitiska debatten äger rum här i kammaren. Omåtgärder mot terrorn i § 10 Om åtgärder motterrorn i Fru utrikesministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga,1976/77:299, och anförde; i har frågat mig huruvida regeringen harövervägt vad som från svensk sida kan göras för att fä klarlagt vidden av denterror som bedrivs av president i och vad som kan göras för atthjälpa folk till elt människovärdigt liv i trygghet och frihet. Delär med den djupaste oro och förstämning som vi tagit del av de skrämmandeuppgifterna om våldet i . Del är uppenbart att vi här står införupprörande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Förhållandena i ärsådana alt del är myckel svårt att få en klar bild av övergreppens omfattning.De siffrorom antalet offer som nämnts i sammanhanget uppvisar så storaskillnader att det f n. inte är möjligt att klariägga vidden av terrorn iUganda. Vi utnyttjar självfallet alla tillgängliga kanaler för att erhålla merakonkreta informationer om händelserna där. Sverigehar vid den pågående sessionen i med FN;s kommission för de mänskligarättigheterna verkat för att en skulle sändas tillUganda. Allt tyder dock på att del inte kommer att bli möjligt att få enmajoritet för ett förslag av denna innebörd. Del är med beklagande vi måstekonstatera att kommissionen, som avslutar sin session, inte har kunnatkomma fram till ett beslut i frågan. Dock har de meningsyttringar som kommitfram i samband med sessionen från ett antal medlemsstaters sida, däriblandSverige, givit uttryck ät en stark internationell opinion i frågan. Jagkan tillägga att även FN:s generalsekreterare tagit vissa initiativ men altinte heller dessa lett lill några resultat. Delär för mig uppenbart att de andra afrikanska staternas hållning måste vara avstörsta betydelse i sammanhanget. Det är min förhoppning att dessa stater skallmedverka till att en opartisk undersökning av händelserna i kommer tillstånd. Det är väsentligt att vi alla reagerar mot flagranta kränkningar avmänskliga rättigheter var de än förekommer, inte minst för att bevara denmoraliska styrkan i vår kamp mot förtrycket i södra . Sedanflera år tillbaka har flyktingar frän beretts uppehållstillstånd iSverige. Vi kommer också att genom de internationella organisationerna gefortsatt ekonomiskt bistånd åt ugandiska medborgare i exil. Hen iSiockholm (s): Jag ber alt få tacka utrikesministern för svaret pä min fråga och förde åtgärder som regeringen har vidtagit i försöken att tillsammans med andrapåverka regimen i att i varje fall tillåta en opartisk utredning föratt söka vinna klarhet i vad som verkligen händer i . Att varkenansträngningarna från den , från andra regeringar eller frängeneralsekreteraren i FN har lett till resultal visar hur allvariig situationenär. Det är betecknande för president att han inte vill släppa in någonkommitté för undersökning. Deuppgifter som ständigt förekommer om terror, mord och t. o. m. folkmord harbåde tidigare och varit svära eller nästan omöjliga att kontrollera. Vi hartidigare blivit lugnade av våra afrikanska vänner, som nästan gått i god föralt det har varit fråga om överdrivna eller kanske t. o. m. felaktigauppgifter. Men jag lägger märke till att har dessalugnande röster praktiskt taget tystnat, och det måste jag tolka som ettmedgivande av att det trots allt pågår något ohyggligt i . Uppgifter fränflyktingar som lyckals komma ul ur tyder också på det. Mesloroande är uppgifterna om förföOelser och mord över hela landet på ledare förlango- och acholistammarna. Fru utrikesministern påpekar i svaret att det harstor betydelse vilken hållning de afrikanska staterna intar i delta sammanhang.Jag delar den uppfattningen, och jag vill fråga fru utrikesministern, som underdenna månad skall delta i ett nordiskl utrikesministermöte, om det ändå intevore möjligt för de nordiska utrikesministrarna att gemensamt försöka påverkavåra vänner i - de nordiska länderna har dock ett stort gemensamtförtroendekapital där nere - att hjälpa oss i strävandena att få till slånd enbelysning av förhållandena i . Omåtgärder mot terrorn i Jag vill gärna återkomma till frågan om förtryckets omfattning. Deuppgifter som vi får från är mycket osäkra. Uppgifterna om personer somär förföOda, avrättade - eller vad som kan ha hänt med dem - pendlar från 25000 upp till 300 000. Även om man ulgår frän den lägsta siffran är detfruktansvärda kränkningar av mänskliga rättigheter som äger rum. Jag är därför glad - det var ingen överraskning ioch för sig - all höra i instämmande i vår oro.Vi har ett stort ansvar tillsammans i att försöka skapa en opinion föralt åtminstone en skall kunna resa till , Ochsom ett direkt svar på den fråga som ställde vill jag nämna altfrågorna om naturiigtvis kommer upp på utrikesministermötet iReykjavik. Jag vill där gärna föra fram spörsmålet om vad de nordiska ländernakan göra gemensamt. Det är naturiigt för oss i de nordiska länderna att drivaen sådan opinionsbildning och se vilka praktiska och faktiska möjligheter somfinns för att söka hjälpa invånarna i så att de kan få leva undermänniskorvärdiga villkor. Överiäggningenvar härmed slutad. 10Riksdagens protokoll 1976/77:84-86 Omförbättrad kontroll av uppdragstagares redovisning av skatter m. m. Omifrågasatt nedläggning av enheter inom § 11 Om förbättradkontroll av uppdragstagares redovisning av skatter m. m. Herr budgetminisiern MUNDEBO erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga,1976/77:255, och anförde: i Siockholm har frågat mig om förslag om förbättradkontroll av entreprenörers och andra uppdragstagares redovisning av skatteroch arbetsgivaravgifter kommer att föreläggas i sådan tid att nyabestämmelser kan träda i kraft fr. o. m. . Enpromemoria med förslag lill lagstiftning på området har utarbetats inombudgetdepartementet. Förslaget har remissbehandlals och bereds f. n. inomdepartementet. Regeringen avser att lägga fram en proposition i saken underinnevarande år med sikte på att de nya reglerna skall tillämpas fr. o. m. år1978. HenKNUT i (s); Jag ber att få tacka budgetministern för det positiva svaret. Jag hartolkat innebörden i det sä att den omnämnda promemorian har utarbetats inom detförutvarande och att det utredningsmaterialet har legattill grund förden lagstiftning som regeringen kommer att föreslå. Med det, herr talman, ärjag helt till freds. Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Om ifrågasattnedläggning av enheter inom Herrbudgetminisiern MUNDEBO erhöll ordet för att besvara () den 28februari anmälda fråga, 1976/77:285, och anförde: har frågat mig om jag i min egenskap av representant förstatens ägarintresse i vill redovisa de företagsekonomiska ochsamhällsekonomiska bedömningar som leder fram lill beslut om att lönsammaenheter inom skall läggas ned. HerrFeldt syftar med sin fråga på aktuella uppgifter om att bryggeri skullekomma att läggas ned. Företagsledningeninom har lagt fram en utredning som anger de ekonomiska skälen för ennedläggning av bryggeridriften i . För-säOnings- ochdistributionsorganisationen skulle inte beröras. På uppdrag av de lokalaarbetstagarorganisationerna har en revisionsbyrå framställt en promemoriamed-kommentarer till den nämnda utredningen. har i sin tur i enpromemoria kommenterat revisionsbyråns beräkningar. Detframlagda materialet har behandlats vid lokal förhandling i mellanföretagsledningen och de anställdas organisationer. Centrala förhandlingar harinletts och parterna har enats om all ytterligare studera befintligtutredningsmaterial och om att fortsätta de centrala förhandlingarna eftersommaren. Avdet sagda framgår att något beslut om en eventuell nedläggning inte fattats avföretagets styrelse. Med hänsyn till de pågående förhandlingarna finner jaginte anledning att närmare kommentera de ekonomiska bedömningarna av frågan. Omifrågasatt nedläggning av enheter inom HerrFELDT (s): Jag vill lacka budgetministern för svaret. Det var ytterligare envaViant av s. k. undanläggningar, vid den här sortens övningar som vi har föross. Men ändå föreställde jag mig att budgetminisiern som representant förhälften av ägarintressena i Prippskoncernen skulle i någon mån ha funnitanledning all reagera på ett litet mera principiellt plan om del nu är så attbryggerienheten i går med överskott och en intrikat företagsekonomiskbedömning - som tydligen görs av koncernen - i alla fall leder lill att man ärberedd att lägga ner driften. Dehär förhandlingarna, , förs ju inte enbart så all säga för formensskull, utan bakom dem ligger otvivelaktigt en bestämd strävan frånkoncernledningens sida att göra någonting som den betraktar som enstrukturrationalisering men som för vanligt folk verkar väldigt konstigt,eftersom det här trots allt levererar ett överskott till koncernen. Omherr Mundebo vill la sig samman bara och fundera på om den enahälften av ägare vill ställa sig hell utanför varje bedömning av dennasom jag tycker intressanta principfråga, är det naturligtvis sakalt avslå från debatt här . I så fall skall jag återkomma i sinom tid, närförhandlingarna har slutförts och vi får veta resultatet. Men jag vill lägga honom till viss last om hanlåter förhandlingarna pågå fram lill dess att ell beslut har fattats ochbryggeriet läggs ned och det förhållandet är riktigt som jag förutsatt i minfråga, nämligen att detta är en lönsam enhet. Då har gett det svarsom han inte vill ge , nämligen att koncernledningen får hantera sinaolika enheter som den finner för gott och att regeringen, som står där med sinabetydande ägarintressen, struntar i vad som händer och efter vilkaföretagsekonomiska och samhällsekonomiska principer Prippskoncernen leds. I såfall är det en ganska allvariig undanläggning som gjort här . har inte frågat om några principiella synpunkter utan om enkonkret enhet i ett konkret företag. Jag har svarat på den frågan. Men låt miggärna tillägga att min principiella utgångspunkt är Omifrågasatt nedläggning av enheter den, att lönsamma enheterinom näringslivet skall fortsätta sin verksamhel. Detär företagets styrelse som har att bedöma huruvida enheten är lönsam ellerinte. Den utredning som gjordes av företagsledningen visade all driften i Moraär förlustbringande. Den bilden rubbas inte av lön-tagarkonsulentensberäkningar, och den slutsats som löntagarkonsulen-ten kommer fram till är ickeatt man bör säga nej till en nedläggning, utan att man skall förorda ettuppskjutande av ett beslut lill i varje fall etl år efter det att deförändringar pä dryckesmarknaden som skall göras har skett. Nupågår överläggningar i det aktuella fallet, och då tycker jag inte att det ärrikligt av mig alt göra uttalanden i större omfattning än vad jag nu har gjortförrän de överläggningarna har fått fortsätta på det sätt som man är överensom. Som jag sade kan jag förstå alt i det skede somförhandlingarna befinner sig i inte vill göra några konkreta och bestämdauttalanden om vilka resultat han önskar se av dem. Men varje ord av herrMundebo här kommer naturligtvis all studeras av parterna i den härförhandlingen, och därför är det ganska viktigt vad han säger. Nukonstaterar att lönsamma enheter i princip skall leva vidare. Detär ju inget sensationellt uttalande, men jag vill ändå tolka det sä, att dettabör vara till viss vägledning för den förhandlande pari som företräder PrippsBryggerier. Emellertidär det väl inte riktigt så enkelt i det här fallet. Frågan har också att göramed Prippskoncernens mera långsiktiga struklurinriktning. Uppgifterna om attbryggeriet i går med överskott har jag fått direkt frän den fackligasidan. Om har andra uppgifter kan det bero pä att man frånPrippskoncernens sida hävdar att del krävs vissa investeringar, och när de hargjorts går inte längre med överskott. Men lär det göra det. Vadbåde den fackliga sidan och jag är intresserade av är hur Prippskoncernen pålängre sikt tänker strukturera sig - om tanken är att lägga ned alla de mindreenheterna, vare sig de ger några bidrag till koncernens vinst eller inte, föratt koncentrera all verksamhel till , och . Det ärkanske pä sitt sätt en vida allvarligare fråga än just frågan om nedläggning avbryggeriet i . Omherr Mundebo med vad han sagt har velat för företagsledningen peka pådel intresse regeringen har av att i kvarstår, såvida det ärlönsamt, och om däri också ligger all regeringen har ett intresse förPrippskoncernens strukturella utveckling, då kanske ändå det här meningsutbytethar haft något värde. Jag konstaterar att och jag är ense om att jag medanöverläggningarna pågår inte bör göra mera omfattande uttalanden än jag nu hargjort. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om SAS frikort Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga,1976/77:287, och anförde; har frågat mig om jag avser stoppa de blå och gulafrikorten på SAS och i övrigt sätta stopp för mulor. har vissa regeringsledamötertilldelats frikort -s. k. blå kort - av SAS. har frikorterhållits även äv . Utan alt ta ställning till frågan om detlämpliga i alt kort av denna beskaffenhet delas ut anser den nuvaranderegeringen för sin del att statsråd inte bör använda dem. Mot bakgrund häravoch med hänsyn till intresset av att regeringens integritet inte i någotavseende sätts i fråga har de medlemmar av regeringen som erhållit frikort fränSAS och Linjefiyg skickat tillbaka sina kort. Hen (vpk): är det inte bara korta motiveringar eller nästan fullständigbrist på motiveringar när man vill avslå motioner. svarar man inte heller påfrågor, vilket vi väl ändå har anledning att begära. Jaganser det vara helt otillfredsställande att högt uppsatta politiker,regeringsledamöter, f d. regeringsledamöter eller tjänstemän inom offentligförvaltning mottar mutor, i vilken form de än förekommer. Detär också anmärkningsvärt att mutor över huvud taget kommer till användning,eller i varje fall att de ingår som en naturlig sak, vare sig det gällerpolitiker, militärer eller vilka andra människor som helst. är detta någotsom i vida kretsar ses som naturiigt. De kretsar som främsi kommer i fråga isådana här sammanhang är inte de vanliga människorna, arbetarna, de lägretjänstemännen eller liknande grupper.