prot · G00948 · 1976-12-31 00:00:00 — 1. att hos regeringenhemställde om lagförslag innebärande förbud mot svenska investeringar iSydafrika så länge rasförtrycket bestod, 2. alt skarpt fördömdesvenska förelags investeringar i och förbindelser med och krävde attde skyndsamt avvecklade dessa. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975/76:1134, såvill nu var ifråga. Hen (vpk): hållning och ställningstaganden i internationella frågor avden typ som vi här diskuterar har alltid varit dubbeltydiga. Delta har gälllsåväl under den socialdemokraliska regeringen som under den nuvarandeborgerliga. Å ena sidan framträder vi i internationella organisationer och iandra sammanhang och förespråkar en progressiv och radikal politik, syftande tillalla folks frihet och lika rättigheter. Å andra sidan drar vi oss ängsligttillbaka så snart det gäller verkliga aktioner som kan påverka vår ställningekonomiskt och handelspolitiskt. Ochså måsle del naturligtvis bli. Vi tillhör, och inlemmas alltmer i, detkapitaliskimperialisliska systemet. Vi profiterar tillsammans med andrahögulvecklade industriländer i väst på tredje väridens råvaror och arbetskraft.Våra stora företag, som är mera multinationella än många andra länders, satsarsitt kapital där det ger störst profit. I dagens värld sker det i stater där enliten överklass genom ett ohämmat förtryck kan exploatera och utsugaunderklassen, den stora massan av befolkningen. Menom vår roll i de här sammanhangen talar vi inte så högt. Det vore ändå smakligtom vi erkände att vi inte är så moraliskt högtstående när våra egnaekonomiska intressen hotas. Och del vore ändå bättre om vi oftare i verkligthandlande stödde förtryckta folk och inte enbart ställde upp med vackra fraser. Förett par dagar sedan debatterade vi bojkottaktioner mot i den härkammaren. Problemet är detsamma, och de svar ochmotiveringar som utskottet liar lämnat är också desamma i båda fallen. SverigeföOersin linje med beundransvärd konsekvens! En gmndläggande tankegång, somständigt återkommer, är att inte ensamt kan göra någon insats avbetydelse. Utskottet säger att påtryckningar "kan bli verkligt effektivaförst om tar ställning för världsomspännandesanktionsåtgärder i någon form och att isolerade svenska åtgärder skulle bliverkningslösa". Hurvet man det? Del är visseriigen sant att sanktioner, även sådana medinternationell uppslutning, inte har förmått knäcka regimer eller fått dem attpå ett avgörande sätt ändra sin politik. FN-bojkotten mot är detsenaste exemplet på det. Men att påstå att det skulle vara verkningslöst ens ometl enstaka land som agerar, det är ett alltför bekvämt argument. Nej,sanningen är att det passar oss bra som medlem av de privilegierade staternasfamiO att krypa bakom FN och skylla på att säkerhetsrådet inte gått med påsanktioner. Undertiden pågår förtrycket och tar sig alltmer brutala former. Jag behöver inteupprepa alla de exempel på lagar som den vita förtryckarregimen i harstiftat för all så effektivt som möjligt kunna kontrollera och terrorisera densvarta befolkningen. Vad vi vet är att situationen förvärras. Senast igårdagens kunde vi läsa om hur man genom mentalvårdslagar skaffar billigarbetskraft till industrin. Vilken svart medborgare som helst kan bli omhändertagenoch klassad som mentalsjuk. Sedan förpassas vederbörande till läger som drivsi privat regi av ett bolag kallat Deiia bolag bedriver""sysselsättningsterapi"", dvs. man hyr ut människornatill lokala industrier. Vem som tar hand om netloförtjänsien säger sig självt. Ioch för sig är det här ingenting nytt, annat än all man fört in det undertäckmanteln mentalvård. Svarta medborgare har kunnat ar- Förbudmot svenska investeringar i Förbudmot svenska investeringar i resteras för brott motpasslagarna och sedan dömts till arbetsläger. Det nya och fiffiga ur den vitaadministrationens synpunkt är all den nu slipper allt besvär med åtal,rättegång och publicitet. Den som är sjuk måsle ju tas om hand, inte sant? Vivet också, och det har ju utskottet nämnt, att alla försök till oppositionobarmhärtigt slås ner så som skedde i . Menvilka slutsatser drar utskottet av den här kunskapen? Jo, alt vi genom FN börförsöka åstadkomma påtryckningar på , alt vår regering bör sökapåverka den internationella opinionen och vidare avråda svenska företag attinvestera i . Alltsammans vackra fraser utan verkligt innehåll. Trorverkligen utskottet att svenska storföretag tar intryck av någon form avavrådan om det gäller att öka lönsamheten? Tror utskottet alt t. ex. ,eller regeringar skulle gå emol sina stora företagsinvesteringar och vapenaffärer i ? Vi vet allesamman alt det intefungerar på del sättet. Menvi har möjligheter att själva ta ställning, vi kan visa att vi menar allvar medvåra deklarationer och att vi inte är så hårt uppbundna i de västligaindustriländernas krets att vi inte kan vidta konkreta åtgärder när det gällerförtryck av det slag som det här är fråga om. Vi kan genom lagar hindraåtminstone våra egna företag att utnyttja och tjäna på systemet i . Vikan ekonomiskt stödja de befrielserörelser som trots oerhörda svårigheterarbetar inne i landet. Jag yrkarbifall till motionen 1134. Hen WIRMARK (fp): Även jag vill erinra om att den situation vi nu har i ärmycket allvariig och att den påtagligt skärpts . På dennapunkt vill jag ge föregående talare rätt, eftersom södra ett av vår tids verkligt stora och svåra internationella problem. Utrikesutskottethar ägnat den motion vi nu diskuterar ingående uppmärksamhet, och deltaavspeglas i belänkandet. Ulskollel har i sin skrivning just erinrai om attsituationen blivit mera allvariig genom att rasmotsäii-ningarna har skärpts ochförtrycket hårdnat. Vorsterregimen har tillbaka försökt geomvärlden ett intryck av samförstånd, att man ville ha vad man kallade détante.Man sade i internationella fora: ""Ge oss lill, såskall ni se att ändringar kommer till stånd."' Man lovade att""petty apartheid" skulle bort, men i stället kom . Detblev oroligheter, och man slog ner kraven på rättfärdighet, på rättigheter åtden afrikanska befolkningen, med massiva insatser av polis och vapen.Afrikanernas krav möttes alltså med ökat våld, och detta har rivit av den vitaminoriieisregimen i Sydafrikan den slöja, i vilken den ville skruda sig. Vihar i FN sagt att situationen i är ett hot mot världsfreden och attvi därför anser att omväriden bör utöva påtryckningar mot regimen i Sydafrika.I utskottets betänkande relaterar vi här vad som föreslagits från svensk sida. Jag kancitera vad utrikesminister sade den 13 okiober : "Densituation som skapats i södra har av och många andra staterkarakteriserats som ett hot mot freden, vilket innebär att vi anser det riktigtatt om ej godtagbara resultat uppnås genom förhandlingar säkerhetsrådettillgriper sanktioner för att avlägsna hotet. I första hand har vi föreslagitatt den rekommendation som säkerhetsrådet antagit av innebörd alt allavapensändningar till bör upphöra skall omvandlas lill ett bindandebeslut. Därmed skulle hela världssamfundets fördömande av politikkomma till verksamt uttryck. Vi skulle vidare vara beredda all stödjarealistiska förslag till ytterligare åtgärder, däribland ett förbud mot utländskanyinvesteringar i och ."" Somframgår av betänkandet har detta sedan föOts upp i FN och frågan omnyinvesteringar i tagils upp både i generalförsamlingen och avsäkerhetsrådet. Utskottetanförde vidare all ""påiryckningarna på att ändra sinraspolitik kan bli verkligt effektiva först om tar ställning förvärldsomfattande sanklionsåtgärder i någon form. sådant beslut avsäkerhetsrådet - vare sig det är av bindande natur eller endast utformas som enrekommendation - utgör också en förutsättning för alt den svenskasanktionslagsliftningen, som endast tillämpats på , skallkunna träda i kraft i fråga om ."' Utskottet erinrar också omde åtgärder regeringen vidtagit och fortsätter: "Ulskollelfömlsätter att regeringen noga föOerden fortsalla utvecklingen i ochsåväl internationellt som på det nationella planet vidtar lämpliga åtgärder bl.a. för att motarbeta en utbyggnad av de utländska företagsengagemangen där."" Problemeti är inte bara en fråga om felaktig politik från makthavarnas sidautan består ock.så i det faktum att de nuvarande härskarna i stödsekonomiskt av en rad utländska investeringar. Det gäller alltså att häråstadkomma etl tryck på företagen så all detta stöd inte kommer att fortsätta. Tillden föregående talaren vill jag säga att jag tror att svenska företag tarintryck av vad politiker säger, av vad riksdag och regering säger. Del har visseffekt på förelag att attityden från politikerhåll så tydligt har klargjorts iSverige. Del kan konstateras - inte i alla företag, men i ett flertal förelag. Detsägs ock.så i betänkandet att de utländska företagens medansvar för det sätt påvilket den icke-viia arbetskraften i utnyttjas måsle framhävas,liksom den viktiga roll som fackföreningsrörelsen i industriländerna kan spelanär det gäller alt påverka moderbolagens uppträdande i dessa frågor. Här harbåde LO och TCO gått före och på ett aklivi sätt tagit upp Sydafrikaproblemenoch försöker nu utöva påverkan, tillsammans med politikerna, pä företagen. Söderqvistfrågade: Hur vore del om vi verkligen stödde förtryckta folk, dem som kämpar iSydafrika? Denna riksdag har beslutat att Förbudmot svenska investeringar i Förbudmot svenska investeringar i stödja naiionalisirörelsenANC i . ANC får sålunda rejäla belopp lill sin verksamhet frånSverige. Det finns också i regeringsdeklarationen en passus som säger altstödet till södra skall öka. Därför finns det anledning all förmoda här politiken ytterligare kommer all accentueras. Situationen i är unik - unik i sin ondska. Jag vill sluta medatt citera en representant för just ANC. Jag kommer från etl möte medANC, ett solidarilelsmöte för alla dem som har fallit i och på andraplatser, dvs. de över 500 personer som har dött ikampen. Vid just ett sådant här möte sade ANC:s representant :"I do not ihink thal ihere is any other country in the world which says;'You, because your face is black and your hair is like mine, you cannot sit inthe parliament and voie.' I do not ihink ihere is such a country in the world.I do not Ihink there is such a country in the world who says thal:"because you are an African you cannot bccome a Bishop of the Dulch ReformedChurch." Such a country does not exist anywhere in the worid, excepl SouthAfrica. South is exceptional in this respect."" Ingen skallkunna inbilla svensk allmänhet alt del inte finns en myckel bred uppslutning idenna kammare kring den politik som har förts för alt stödjabefrielsekampen i och som finns framlagd i utrikesutskottetsbetänkande /77:10 vilket jag yrkar bifall till. Hen (); Det är inte bara i utan i hela södra som de senasteåren har inneburit en våldsam upptrappning av konflikten. invaderadeAngola och förhöslen 1975. trappade i samma sammanhangupp sin bekämpning av den av FN erkända befrielserörelsen i Namibia.Regeringens politik mötte en hård opposition inne i . I juni i årdödades 200 människor av polis och militär, framför allt var det skolungdom somsköts ner i förstaden . Befolkningen svarade med hårda fackligamotåtgärder. Strejker av de svarta och de färgade arbetarna förekom på mångafabriker och andra företag med en anslutning på ibland upp lill 80-90 96.Regeringen svarade med massarresieringar . 2 000 människorarresterades i ell enda svep. Särskilt fackföreningsledare sattes i fängelse. Förraveckan fick vi uppgifter i den internationella pressen om all nukraftigt har trappat upp sin militära närvaro i Capriviremsan, del ytterligtstrategiska område som gränsar mot såväl som , ochRhodesia eller . Sverigehar ju redan lidigare ansett alt den sydafrikanska politiken är ett hot motinternationell fred och säkerhet, och vi har i FN stött krav på allmännaekonomiska sanktioner i FN:s regi mot . Men utvecklingen har alltsåtrappats upp ytterst kraftigt . Inför denna upptrappning avkonfiikien i har den förra regeringen intensivt drivit ökade krav påmotaktioner, internationellt och nationellt, mot den sydafrikanska politiken.Den gick ut med krav på en skärpning av omväridens hållning gentemotSydafrika. Den tog också iniiiativ i det nordiska sammanhanget. De nordiskautrikesministrarna enades om gemensamma nordiska aktioner i Förentanationerna. Sedandess har de socialdemokratiska partierna i vid den nordiskaarbelarkongressen i ställt krav på dels internationella aktioner,dels nationella aktioner. Skillnaden mellan de kraven och dem som har rests iden vpk-motion som utskottet nu avstyrker är att vpk-kravet strider mot denGATT-stadga som liksom de andra nordiska länderna är anslutet till,medan de nordiska arbetarpartiernas krav är förenliga med GATT-stadgan. Desocialdemokraliska kraven gäller bl. a. en ökning av den nordiska samordningeni syfte alt få en effektiv isolerings- och sanklionspolitik i FN mot Sydafrikaoch , all de nordiska arbetarpartierna stöder ett förbud motnyinvesteringar i och att en nationell aktionsplan antas i enlighetmed de av FFI antagna rekommendationerna. De innebär stöd för en bindandeFN-resolution mot vapenexport och militärsamarbete med och utökatstöd till de befrielserörelser där som redan stöds. Samtidigthar alltså Fria fackföreningsinternationalen, FFI, antagit en aktionsplan förinternationella och nationella aktioner gentemot . Det är deFFl-kraven som bl. a. den svenska socialdemokratin har ställt sig bakom. FFIkräver genom FN omedelbara åtgärder för att få till stånd ett internationelltvapenembargo mot , ett genomförande av obligatoriska ekonomiskasanktioner och en rad andra internationella åtgärder. Menman riktar sig också till medlemmarnas egna regeringar. Man fordrar bl. a. altde skall undanhålla lån och krediter och förbjuda alla nyainvesteringar i . Ett sådant förbud skall även inkludera ersättning avmaskiner, reparationer och underhåll. Man kräver att utredningar lilLsätts av pariamenteller regeringar rörande de företags verksamhet som har filialer i Sydafrikaför alt försäkra sig om all sådana företag rättar sig efter internationellterkända arbetsnormer. Där dessa ej föOs bör de berörda företagen avveckla sinverksamhet. Det här är de krav som inför upplrappningen i södra har antagitsunder 1976 av den samlade internationella fackföreningsrörelsen och av desocialdemokraliska partierna i . Jag vill sluta med att understryka attkraven i utskottets betänkande på nationella liksom internationella åtgärdermot företagsinvesteringar i och betoningen av fackföreningsrörelsensmöjligheteratt medverka i i-länderna ligger väl i linje med de resolutioner somde socialdemokratiska partierna i och den internationellafackföreningsrörelsen antagit. Jag yrkarbifall lill utskottets förslag. Förbudmot svenska investeringar i Hen (vpk): Till vill jag säga att inga liberala och välvilligthumanistiska ordfiöden i världen kan hjälpa i den här saken. Nr 48 Wirmark sade att situationen i är allvarlig, alt del haravspeglats Tnrsd'it?=nden ' titskottets belänkande och all man gör påpekanden och länker försöka 16december 1976 P""" ''- f"- f"- " "S'- ' hjälper det'? Vidare sade all händelserna i har rivit slöjan Förbud mot svettska avregimen i . Är det inte , investeringar i därnästan 100 människor dödades av den sydafrikanska vita polisen? Vadär det för slöjor som har hängt kvar och som helt plötsligt har fallit?Efter den massakern förbjöds ANC, Som är det den organisationen som nu behöver stöd. HerrWirmark sade att den barbariska regimen i stöds av stora utländskaföretag och även av svenska företag. Ja, men det är ju det vi säger i vårmotion, och det är ju det vi vill ändra på. Det vore alltså lämpligt all göradetta. Jagskulle också vilja be om litet mer konkreta preciseringar omvilka svenska företag som har tagit intryck av regeringens propåer om att inteinvestera. Del skulle vara intressant all få vela. Jagskulle ha varil glad om jag hade kunnat instämma i anförande,men jag tycker att skillnaden mellan och inte ärsärskilt stor, och jag är ledsen för del. Det är klart att man kan gå via FFIoch de nordiska arbetarpartierna och all man kan försöka påverkavärldsopinionen, men det hjälper inte, . Det blir precis sammaresultat som när vår vän försöker påverka deinternationella organisationerna. HerrHellström talade om . Jag kan inte inse att punkten 2 i vår motion stridermot . I punkten 2 slår att skarpt bör fördöma "'svenskaföretags investeringar i och förbindelser med och kräva att deskyndsamt avvecklas". Enligt min mening behövs det litet mer preciseringäven här. Vadman frapperas av är all del är ord, ord och åter ord, men vad som behövs, ochdet torde säkert ha fått höra av representanten för ANC när viträffade honom , är ju konkret handling. Aldrig så många ord kommer inteau påverka regimen i . Men om man stöder befrielserörelserna och gerdem kraft all kämpa, får man också resultat. Delär bra att del i regeringsförklaringen står att man skall öka stödet tillbefrielserörelserna i södra . Då kan man börja med alt bifalla kravet ivår motion all anslå lio till ANC. Jag lycker alt detöverensstämmer bra med propåerna i regeringsförklaringen. HenHELLSTRÖM (s): sade att det är meningslöst all använda sig av internationella påtryckningar, men jag begriper inte den uppfatt ningen. I varje fall tycker jagatt den strider mot den önskan som be frielserörelserna själva ofta har, nämligen all få just en stark internationell 188 uppslutning. Del är väl alldeles självklart, att omverkligt effektiva sank- tionsåtgärder, som alltsåomfattar även handel, skall kunna genomföras, krävs del att det blir enordentlig påfrestning för den sydafrikanska ekonomin, vilket i sin tur kräveratt många länder deltar. Därförhar ju de nordiska socialdemokratiska partierna och FFI - det har tydligen herrSöderqvist missal, åtminstone när det gäller mitt inlägg - för sin del gjort enuppdelning, där man dels ställer krav på FN, dels krav på attfackföreningsrörelsen och de socialdemokraliska partierna skall samordnapåiryckningarna på sina regeringar för att dessa skall gå fram på gemensamlinje i . Del gäller alltså internationella ekonomiskasanktioner under säkerhetsrådets paraply. - Del är det ena. Dessutom säger man också bör gå fram den nationella vägen, direkt genom regeringarna ivarje land, och ställa krav på nationella förbud mot nya investeringar i södraAfrika. HerrSöderqvist talar i allmänna ordalag om fördömande, och sedan kritiserar han ossför att använda ord och inte handling. Det är handling, både genom denationella regeringarna och genom FN, som förespråkas i de krav som Friafackföreningsinternationalen har enats om. Hurskall man kunna göra påtryckningar på ett militärt starkt land om det inte skersamordnat internationellt genom många länder och genom politiska krafter somsamverkar mellan länderna? Förbudmot svenska Investeringar i HenWIRMARK (fp): Det är rikligt att Sharpevillemassakern inträffade för många år sedan.Det är också riktigt alt den sydafrikanska regimen försökte framställaSharpeville som en unik händelse. Men efter vad som har hänt under de senasteåren tror inte omvärlden på de försök som gjorts av Vorsler att ge etl sken avframslegsvänlighel. Fakta i talar ell annat språk. Det var detta jagville säga med mina ord om slöjan som hade rivils av. Jag menade inte alt jagnågonsin - och inte heller denna riksdag - har trott på denna slöja. UtskottetIror alt det är väsentligt att vi försöker an få iniernaiionell anslutning ivåra påtryckningar på . Det är därför vi från svensk sida har verkatbl. a. inom FN. Vi skall också försöka med nalionella åtgärder, men deinternationella åtgärderna är vikliga - del är därför initiativet lill stoppför nya investeringar i har tagits i ochsäkerhetsråd. Det är alltså inte bara ord. Vi har försökt få lill ståndåtgärder som kommer att vara effektiva. Ettannat exempel på handling är att det nu faktiskt är och den började stödja ANC. Vi ger en rejältstöd - flera miOoner kronor - till ANC, och del stödet har ökatkraftigt. Ingen ansökan från ANC har förklingat ohörd hos de myndigheter som haratt behandla sådana. Delär alltså inte rikligt att säga all den politik som beskrivs i utrikesutskottetsbetänkande inte är en handlingens politik. Nr 48 Hen (vpk): Till vill jag säga att vivet att interna- tioriella sanktioner - även om FN ställer upp bakom dem - kommer attkringgås av de multinationella förelagen som i fallet och Förbud mot svenska mångaandra fall tidigare under . Del har skett investeringar i varje gång. Jag skulle viOa råda attläsa boken av ,docenten vid fredsforskningsinsiiluiel i . i den upp just sanktionersinverkan. De är meningslösa. Nukan man säga: Vad nyttar del då all ett enstaka land som inför förbud?Jo, då vidtas del konkreta åtgärder i varje fall av oss, och del i sin turskulle kanske påverka världsopinionen på ett helt annat sätt. Det är alltså ossdel beror på. Jag tycker det är fegt all krypa bakom internationellaorganisationer och säga att vi måste föOa dem och att vi inte kan la några egnainiiiativ. Det är det jag vänder mig mot i det här fallet. Det är klart att riksdag har debatteratSydafrika , antagit uttalanden och talat vackra ord i den härkammaren och kanske också i del gamla , vad vet jag. Men inte hardel ändrat systemet i . Del har bara blivit värre och värre, ochförtryckarnas instrument har blivit allt finare och alltmer utstuderade. Det äralltså handling som behövs. Jagförstår inte varför och , som båda uttrycker ungefärdetsamma som vi i vår motion, inte kan vara med om den. Vi vill ju samma sak.Men del måsle alltså enligt er mening ske så alt man går via FN och andrainternationella organisationer. På det sättet behöver man inte göra någontingalls. Del är bekvämt. HenHELLSTRÖM (s); Det är svårt alt diskutera med när han inte lyssnar påvad man säger. Han påstår att vi säger alt inte skall ta några egnainiiiativ. Jag har ju läst upp, fiera gånger t. o. m., vad vi står bakom - delsall la initiativ internationellt, dels att ta egna initiativ nationellt. Det ären egendomlig syn på hur man skall bedriva solidaritetsarbeie, om man försökerskapa en motsättning mellan internationella och nationella aktioner. Del ärprecis vad gör. Vi måsle naturligtvis gå bägge vägarna, intesom ställa FN som något meningslöst mot svenska åtgärder somnågonting som skulle vara effektivt. Ettav huvudskälen lill all Rhodesiablockaden kunnat kringgås är att just Sydafrikahar brutit mot blockaden. Därför är det särskilt viktigt med internationellaaktioner mot . HenWIRMARK (fp): Exemplel med sanklionerna mot stöder inte kommunislernas tes. Också del fallet visade hur svårt det är all få sank- 190 lionerna respekterade i alla länder, även om debeslutas av FN. Ingentingav del som har sagts i denna debatt bevisar alt ulrikes-uiskottet har fel närdet säger: "Somframgår av det förut anförda är det en allmänt omfattad mening all deinternationella påtryckningarna på att ändra sin raspolitik kan bliverkligt effektiva först om tar ställning förvärldsomfattande sanklionsåtgärder i någon form."' Tilldetta fogar utskottet att ell sådant beslut också utgör en förutsättning Ibralt den svenska sanktionslagstiftningen, som bara har tillämpats påRhodesia, skall kunna träda i kraft. Ingenting av vad herrSöderqvist anfört har motsagt detta. Förbudmot svenska investeringar i HenSÖDERQVIST (vpk): Det är ell gammall argument, , att säga lilldebattmoislåndarna all de inte har lyssnat. Jag har verkligen lyssnat med stortintresse på utläggningar. Dethjälper inte all gå ut via FN eller andra internationella organisationer ellervia t. ex. FFI. Det har skett , men del har inte lett lillnågonting. Förtrycket har inte ändrats. Vad som behövs är all vi tar ställning,att vi själva gör någonting konkret. Och det kan vi göra om vi vill. Det ärdetta saken gäller. Jaghar aldrig påstått all vi inte skulle använda båda kanalerna - självfalletskall vi arbeta inom de internationella organisationerna men ocksåsjälvständigt som nation när vi ser att sanklionerna genom de internationellaorganisationerna inte hjälper.