prot · G00913 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:13 §1 Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. §2 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Härmedfår jag avsäga mig uppdraget som suppleant i den svenska delegationen tillEuroparådets rådgivande församling. Dennaavsägelse godkändes av kammaren. Om riktlinjerna för svensk internationell politik § 3 Omriktlinjerna för svensk internationell politik Herr finansministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:4, tillherr utrikesministern, och anförde: har frågat utrikesministern om deltagande i ett låntill en reaktionär regim av typ slår i överensstämmelse med deriktlinjer som bör gälla för svensk internaliohell polilik. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Vadherr syftar på är ell internationellt lånepaket på ca I 1/4miljarder dollar, dvs. , lill den argentinskacentralbanken från ett större antal internationella banker och Valutafonden.Riksbanken har gett svenska banker tillstånd atl delta i detta lånearrangemang. Riksbankenhar att vid sin prövning av valutaärenden följa bestämmelserna i den svenskavaluialagstiftningen. Alt bifaller en framställning av nuifrågavarande art innefattar alltså icke någon värdering av de politiskaförhållandena i ell visst land. De rikllinjer som gäller för svenskutrikespolitik ger inte underlag för avvikelse från vedertagen tillämpning avvalutalagstiflningens regler. HertHERMANSSON (vpk): svar innebär i sak alt regeringen lycker att del varriktigt att låna pengar lill den reaktionära regimen i . Beskedet ärjuinle överraskande för an komma från . Möjligen kunde någon ha haftillusionen att utrikesministern, lill vilken Omriktlinjerna för svensk internationell politik jag ställt frågan, skulleha haft en annan mening. Vi har emellertid nu fått reda på hur vissaformuleringar i regeringsförklaringen skall tolkas. När man talar om attSveriges utrikespolitik "skall medverka till fred och frihet, trygghet ochrättvisa för världens folk" avser man tydligen sådana förhållanden som råder i . Moderaia samlingspartiet har tagit över inte bararegeringens kärnkraftspoliiik utan även dess utrikespolitik. Bakgrundentill min fråga var ju tillstånd till SE-banken, ,och den statliga atl della med lill ettlån som beviljats av utländska banker. Man kan inte betrakta ettsådant beslut som ett rutinärende. Lånet var ell politiskt ställningstagande.Den nuvarande regimen i är en reaktionär mililärregim, som inneburiten polilik av mord och terror mot alla demokratiska krafter. Fiyklingar somlidigare tagit sin tillflykt till har mördats eller utlämnats tillfascistiska regimer. Arbetarklassen har drabbats av ett skärpt ekonomisktförtryck. I stället för att med lån stödja förtryckarna borde vårt landmångdubbla sina insatser för att ge de dödsholade flyktingarna en . har ju också haft problem med sinvalutareserv, vilket om kommer att belysas närmare, men del tog mantydligen ingen som helsl hänsyn till när det gällde lånet till Argentina.Vänsterpartiet kommunisterna anser lånet till den argentinska regimen vara enskändlighet. Lånet beviljades under den socialdemokratiska regeringens tid.Herr ställningstagande på den nya regeringens vägnar har på ettbeklämmande sätt belyst den borgerliga regeringens utrikespolitiska program. Den nuvarande regeringen och följer gällande lagstiftningoch den praxis som har utbildats i vårt land. Jag tänker inle gå ini någon diskussion med om lägel i . Hans syn får slåför honom själv. Och jag har min egen syn. Men jag vill på det bestämdastetillbakavisa den insinuation som han här har gjort, att regeringen skullebrista i intresse för skyddet av mänskliga rättigheter eller för demokratinsprinciper. Jag vill påminna om vad utrikesminister på den punkten i sitt anförande i - ett anförande som självfallel hela regeringen slår bakom: "AllaFN:s medlemsstater har åtagit sig alt skydda de mänskliga rättigheterna. Dennauppgift är av väsentlig betydelse inte bara för att främja den enskildamänniskans välfärd utan även för atl utveckla vänskapliga relationer mellanstaterna och för att undvika internationella spänningar och kriser. Desto meramåste det beklagas, att människor världen över fortfarande lider underupprörande former av förnedring och våld. Sverigekommer att ge orubbligt stöd till kampen mot förtryck av människor ochfolkgrupper. Vi fördömer varje form av förföljelse av människor till följd avderas politiska eller religiösa övertygelse på grund av ras eller etnisktillhörighet, varhelst sådanl förekommer." Dethär är regeringens ståndpunkt, och skall inte försöka skapanågot tvivel om var vi står i det här hänseendet. HertHERMANSSON (vpk): Det avsnitt ur deklaration i FN som här citerattycker jag är alldeles utmärkt, och jag vill helhjärtat instämma i deformuleringarna. Men en sådan deklaration går inte atl förena med ett uttalandeatt det var riktigt att beviljade tillstånd till lånet tillArgentina och att den statliga deltog i det lånet. Det måsie finnasen överensstämmelse mellan deklarationer och handling. Nuvill antyda att egentligen, på grund avvalutalagstiftningen, var skyldig att bevilja det här tillståndet. Det stämmernaturligtvis inle. kunde ha sagl nej. Låt oss göra antagandet altdet hade gällt . Tycker att det också då hade varit riktigtatt fick tillstånd lill det här lånet? Jag har ingen anledning att ytterligare vederlägga insinuationer. Men jag vill upprepa att , enligt denlagstiftning som gäller, inte kunde ha sagt nej i det här fallet. HertHERMANSSON (vpk): Det är självklart atl , om den skall pröva sådana härtillstånd, kan säga endera ja eller nej - annars är prövningen meningslös. Denkunde alltså utan tvivel ha sagt nej till den här begäran om tillstånd. Menjag vill också påtala att den statliga - en bank ägd av svenskafolket - deltog aktivt i detta lån. kan i varje fall inte påstå attPK-banken var bunden av den formella tolkning av valutalagstiftningen som hanvill göra. Åtminstone kunde ha sagt nej. Jag tycker att del är hellfel att en statlig bank på detta sätt deltar i ett stort lån till en militärregim av det slag som regimen i utgör. kan självfallel i och för sig säga både ja och nej, men närriksbanken väljer att säga ja eller nej måste det ske på grundval av enbedömning, byggd på den lagstiftning som gäller. Vill man ha en annan praxisfår man ändra lagstiftningen. Överläggningenvar härmed slutad. Omriktlinjerna för svensk internationell politik 4 tnotokoll 1976/77:9-15 § 4 Om åtgärder motvalutaspekulation Torsdagen den 21 oktober1976 Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:16, ochanförde: har frågat mig om nedgången i valutareservenfortsätter och vilka åtgärder regeringen avser vidta mot valutaspekulationen. Valutareservensutveckling framgår av veckorapporter och månatligen publiceradeuppgifter. Enligt den senasle rapporten per minskadevalutareserven med 276 milj. kr. Riksbankenhar som ett led i att begränsa utflödet av valuta och stärka vår motståndskraftmot effekterna av valutaoron höjt diskontot och infört utlåningstak föraffärsbankerna. Dessa svenska åtgärder i förening med den vidtagnajusteringen av kursrelationerna mellan de i den s. k. ormen ingående valutornabör visa sig vara tillräckliga för att stabilisera utvecklingen påvalutamarknaden. Skulle ytteriigare åtgärder mot den s. k. valutaspekulationenbedömas påkallade ligger det i sakens natur att de inte kommer att tillkännagesi förväg. Hert (vpk): Jag tackar för de upplysningar som givit, men det ärfaktiskt på sin plats att får en redogörelse för de drastiskaåtgärder som vidtagits och kring vilka det inte allsråder någon politisk enighet. Beslutetatt höja diskontot med 2 96 motiverades främst med den ohämmadevalutaspekulationen. Som åtgärd mot denna spekulation drabbar räntehöjningenfel, såsom vpk:s riksdagsgrupp påpekade i ett uttalande den 4 oktober.Räntehöjningen slår inte mot spekulanterna. Den drabbar i stället konsumenteroch hyresgäster. Den utgör ett hårt slag mot småföretagen, som ju dennya regeringen sagt sig ömma speciellt för. En representant för pris- ochkartellnämnden har sagt att räntehöjningen pressar upp konsumentpriserna medså mycket som I 1/. Den fördyringen kommer alltså ovanpå en redan högprisstegring. Istället för att höja räntan borde man skärpa valutalagstiftningen ochövervakningen av kapitalrörelserna över gränserna. Valutaspekulationen måste stoppas. Avherr svar är det tydligt att regeringen inle alls överväger någraåtgärder som direkt riktar sig mot valutaspekulanterna. I stället har man nuockså devalverat kronans värde gentemot den västtyska marken. Det betyder nyaprisstegringar på en rad importvaror. Effekterna av den motsatta förändringengentemot andra valutor kommer däremot troligen bort i hanteringen. Både den starka räntehöjningen och devalveringen av kronan gentemotD-marken betecknas som panikartade och skadliga av vissa ekonomer. Jag villexempelvis hänvisa till en artikel av Panikartadeeller ej - dessa åtgärder slår hårtmot löntagarnas, småföretagarnas och konsumenternas intressen. Jag tror att detär~ viktigt att ställa följande fråga till finansministern: regeringenatt räntan bör sänkas eller är regeringens linje högräntepolitik? För det första behöver jag tydligen påminna om attriksbanken lyder under , att utser riksbanksfullmäktige ochatt det är av dem som dessa beslut fattas. För det andra är det alldelessjälvklart atl höjda räntor kan få negativa konsekvenser som även drabbar småoch medelstora företag. Däremot drabbas inte hyresgästerna, tack vare deräntegarantier som finns. De här negativa effekterna skall man väga mot deeffekter som inträder för små och medelstora företag och för hela det svenskafolkhushållet, om vi inte kan backa upp vår valuta. Värderingenav ett lands valuta har samband även med landets ekonomi. De åtgärder somvidtagits i detta hänseende går ut på att övertyga omvärlden om att den nyaregeringen och är beredda att göra vad som behövs för att se tillalt vår ekonomi är god. Del ligger alltså i hela folkhushållets intresse. HertHERMANSSON (vpk): Jag är helt medveten om att lyder under . Men vibefinner oss ju nu i , och därför borde man kunna diskutera dessaåtgärder. Regeringenhar väl ändå en åsikt om räntan. Den fråga jag ställde var ju om regeringen inställningen att den nuvarande höga räntan bör vidmakthållas eller omregeringen för sin del anser att man borde ha en lägre ränta. Vihar en ny regering - det vet vi - men även en ny regering bör naturligtvis haen åsikt i en så grundläggande fråga i den ekonomiska politiken som vilkenräntepolitik man vill medverka till att föra. En del regeringsledamöter ärdessutom partiledare, och de fiesta regeringsledamöter är medlemmar ipolitiska partier och borde alltså även i den egenskapen ha en uppfattning omden lämpliga räntepolitiken i vårt land. Av naturiiga skäl - del inser säkert också - har jagingen möjlighet atl göra några utfästelser beträffande den räntepolitik somskall bedrivas: hur höga räntorna skall vara eller hur låga räntorna skallvara. Jag vill bara påminna om att ränteläget avspeglar denekonomiska situationen /landet men dessutom också ränteförhållandena mellanolika länder. Här finns en inbördes relation som vi i vissa fall endast delviskan styra. Nr 13 Hert (vpk): Torsdaeen den talman! Jag begärde inga utfästelser av finansministern om räntans Jag begärde bara att få reda på regeringens åsikt när det Om åtgärder för att I ettlidigare inlägg ville finansministern försvara de vidtagna åtgär- trygga sysselsätt- derna med synpunkien att de skulle ha varit nödvändiga föratt visa ningen i att vi i hade en sund ekonomi och varberedda alt försvara den. Jag refererade i mittförsta inlägg till en artikel av , och jag vill avsluta dettainlägg med alt läsa upp några av hans synpunkter. Grassman säger: "Om-------------------- enriksbankschef avbryter en resa till , kallar till krismöte och höjerräntan med historiska på fel dag milt under pågåendevalutaoroligheter och i vakuumet mellan två regeringar - då måste man ställa sigundrande." Jag tror det är fler änherr Grassman som har ställt sig undrande till Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:18, och anförde: i har frågat mig vilka åigärder jag avser atlvidla för att möta de sysselsättningssvårigheier som hotar att drabba Flenskommun. Bakgrundentill fråga är främst atl AB Järnförädling har varslat sammanlagt260 anslällda vid bolagets fabrik i om uppsägning. Bolaget intaren myckel dominerande ställning på arbetsmarknaden i . Jagvill först erinra om atl en utredningsgrupp med representanter förföretagsledningen, de anställda och samhället har arbetat medAB Järnförädlings problem, som blivit allt allvariigare. Del varsel som harutfärdats har således föregåtts av ett ingående samråd med berörd personal ochpersonalens fackliga organisationer. Jagväntar mig att ägarna till AB Järnförädling känner sill ansvar för att skaffanya arbeten till de anställda som hotas av arbetslöshet. Jag förutsättersåledes att AB Beijerinvest noga prövar möjlighelerna att förlägga någonexpansiv verksamhel till . Lokaliseringsstödkan beviljas företag utanför del s. k. allmänna stödområdet, t. ex. när en orthotas av avsevärd arbetslöshet till följd av industrinedläggning eller när ettområde med ensidigt näringsliv behöver tillföras ytterligare industrier. Eftersamråd med statsrådet och chefen för industridepartementet kan 52 jag meddela att ansökningar om sådant stöd tillprojeki som kan förbättra arbetsmarknadsläget i Flenkommer att provas utifrån dessa regler. Arbetsmarknadsverketkommer tillsammans med de anslällda, företaget och berörda samhällsorgan attupprätta ett program över åtgärder som kan vidtas för att möta deomställningsproblem som uppstår för de anställda. HertSVENSSON i (s): Jag tackar vice statsministern och chefen för arbetsmarknadsdepartementetför svaret på min fråga. Frågan avspeglar en djupt känd oro hos flera hundrafamiljer som hotas av arbetslöshet till följd av Järnförädlings tillkännagivnaplaner att kraftigt reducera personalstyrkan i och lägga nedverksamheten i . Dennaoro har ökat efter regeringsskiftet. Vi vet nämligen atl under herr vicestatsministern lyder en finansminister som ideologiskt har ställt sig bakomståndpunkten att marknadsekonomins självläkande krafter borde beredas störreutrymme och att den statliga medicineringen överdoserats i den svenskaekonomin. torde som bekant ha en annan uppfattning än vad statsrådet själv kallat . Därför är det bra altstatsrådet , som är nummer två i rangordningen inom regeringen, berettstillfälle att här ta avstånd från dessa finansministerns idéer, till den verkandet hava kan. Dettahar varit så mycket mer angeläget som del inte står ett ord iregeringsdeklarationen om hur den borgerliga trepartikoalitionen ser påstrukturproblemen inom den svenska induslrin och om man kan låta det basa påmed reformer utan socialism. Människorna, som är oroliga för sina jobb, villsäkert ha klarare besked här. Frånopposilionen har vi sagt att tystnaden i regeringsdeklarationen om problemen istålindustrin, vid varven och inom textil- och beklädnadsindustrin kan tolkassom att regeringsskiftet medfört en försvagning av samhällets ansvar att värnaom människors irygghel och sysselsättning. Belräffandede konkreta beskeden vill jag säga att jag noterar en positiv grundtonoch att jag med tillfredsställelse noterar arbetsmarknadsministerns skepsisinför att låta de självläkande krafterna ensamma få råda. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i Det är alldeles klart all det inte räcker med några självläkandekrafter när vi slår inför svåra problem med sysselsättningen. Flensarbetsmarknadsproblem gäller ju inte bara , vilket naturligtvisOlle vet. Del finns fiera företag i som har varslat omdriftinskränkningar eller som har sysselsättningsminskning till följd avnyanställningsstopp och naturlig avgång. Jaghade i går ell samtal med . Jag inskärpte då betydelsen av attsysselsättningen i kommunen skulle stödjas och iryggas. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i fäsl stor vikl vid någraord i Beijerinvests presskommuniké, där man säger att ansträngningarna att inomkoncernen finna sysselsättning för de friställda i fortsätter.Från regeringens sida anser vi del vara synneriigen angeläget att deansträngningarna blir framgångsrika. AB Beijerinvest har informerat regeringenom de ansträngningar som de nuvarande ägarna till AB Järnförädling gör för attsöka tillföra orten annan sysselsättning. Jag kan meddela att arbetsmarknadsstyrelsenpå regeringens uppdrag har stoppat fortsatta utbetalningar av de lokaliseringslånsom den föregående regeringen beviljat AB Järnförädling. Detta sker i avvaktanpå att ägarnas ansvar och fortsatta åtaganden klariäggs. Av totalt 17 milj. kr.som beviljats företaget i lokaliseringslån har endast 9,3 milj. kr.utbetalats till företagel. HertSVENSSON i (s): Jag noterar med tillfredsställelse de principiella synpunkter somarbetsmarknadsministern här har fört fram, nämligen att siaten har ett ansvarför sysselsättningen och att man vill ställa krav på ägaren av ABJärnförädling. I svaret fanns en erinran om den utredningsgrupp som arbetat ochsom nåll fram lill det aktuella förslaget. Vi vet emellertid att dessförinnankom ett chockbesked till de anställda vid . Det hade inteföregåtts av något samråd, och det skapade en förtroendekris i förhållande tillföretagsledningen. Minslutsats blir att vi nu bör verka för att alternativet totalnedläggning av ABJärnförädling sopas under mattan. är beroende av gjuteriet. Det ärden enda utkomstmöjligheten på orten. Det är ryggraden i själva Hälleforsnäsbruk. Till detta bör komma omsorg om de anställda, som mister sina jobb. Jagnoterar som en riktig inställning att man satsar på befintliga förelag inomFlens kommun. Men principen, att kräva insatser från staten för fullsysselsättning, måste fullföljas. Det är alldeles riktigt som i säger, attaktiva insatser är nödvändiga. har utvecklingen i Flen- ochKatrineholmsdistriktet präglats av en minskad industrisysselsättning och enförhållandevis hög arbetslöshet för både äldre och yngre arbetstagare. Antaletlediga platser som nyanmälts till arbetsförmedlingen ligger också på en lågnivå. Självfalletär regeringen beredd atl i olika former stödja seriösa förslag, som syftar tillatt ge fler och mer differentierade sysselsättningsmöjligheter i regionen. VadFlen i första hand behöver är expansiva företag som kan ge en varaktigt tryggadinduslrisysselsättning. HenSVENSSON i (s): För att här inle skall bli något missförstånd vill jag gärna tilläggaatt det också är nödvändigt att se lill, all AB Järnförädling kan fortsätta sin verksamhel.Lokaliseringslånen kan då spela en viktig roll för atl man skall komma igenomförluståren och nå fram till stabilitet i utvecklingen. Jag tolkararbetsmarknadsministern så, att han kommer att verka i den riktningen och attingen skall kunna ta situationen som någon förevändning för drastiska åtgärder.AB Järnförädling måste leva kvar för alt och de familjer som leverdär skall kunna känna trygghet. Överläggningenvar härmed slutad. Omökat statligt stöd till den glasindustrin § 6 Om ökatstatligt stöd till den glasindustrin Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara () den11 oktober anmälda fråga, 1976/77:8, och anförde: har frågat mig om kan förvänta att regeringensnabbt lägger fram ett förslag om utökat statligt stöd till den manuellaglasindustriri. Densvenska glasindustrin har till och frånställts inför besväriiga strukturproblem. Vid sidan av kon-junkturbetingadefaktorer har problemen i hög grad sitt ursprung i den successivt ökadekonkurrensen från maskintillverkal glas. Den hantverksmässiga tillverkningenhar på flera områden trängts tillbaka, såväl på den svenska som på deninternationella marknaden. Underde har situationen för de svenska glasbruken förvärrats. Denredan tidigare pressade lönsamheten försämrades ytterligare , dåden internationella efterfrågan på svenskt glas minskade som importenfrån utländska tillverkare steg mycket kraftigi. jämförelse med omvärlden oförmånliga kostnadsutvecklingen i vårt land, som nuskapar växande problem inom hela det svenska näringslivet, har påverkat ävendenna bransch. Den försämrade lönsamheten för glasbruken inrymmer således bådeett produktionskostnads-element och ett konjunkturelement. Det internationellakonkurrensläget innebär att möjligheterna att kompensera kostnadsstegringarnagenom prishöjningar är ytterst begränsade. Vidsidan av dessa kostnads- och marknadsbetingade svårigheter finns även andraproblem i branschen, bl. a. dålig arbetsmiljö. Jagtror mig kunna konstatera att det råder en någoriunda bred enighet om att denmanuella glasindustrin befinner sig i ett svårt läge. F.n. övervägs inom industridepartementet ett fortsatt åtgärdsprogram förglasindustrin. Jag kan för dagen inte ange vad övervägandena kan leda framtill. Påherr fråga vill jag således svara alt jag är positiv tillsamhällsinsatser för den glasindustrin. Jag räknar med att regeringenskall förelägga förslag i denna fråga under nu pågående . Om ökat statligt stöd till den glasindustrin Hert (): Jag skall be allfå lacka industriministern för svaret. Däremot kan jag inte känna tacksamhetför innehållet i delsamma. Bakgrundentill min fråga ärju den interpellationsdebalt som vi hade i den 30mars 1976, då dåvarande industriministern - som svar på ungefär samma fråga somjag nu har ställt till nuvarande industriministern - sade: "Jagkan dela uppfattningen all del hade varit bra om vi hade kunnat lägga fram ellförslag , men av arbetsiekniska skäl finner jag det inte varamöjligt. Däremot hoppas vi att, om ingel särskilt inträffar, vi skall kunnavara färdiga med ell förslag . Personligen ställer jag migpositiv till de åigärder som kan medverka till att förslärka glasindustrinskonkurrenskraft och göra det möjligt alt genomföra en mera långsiktigstrukturrationalisering." Jagvar hell enkelt beredd på, i och med all det blev regeringsskifte, atl man inleskulle ha samma syn i fråga om atl glasindustrin snabbt skulle få det stöd somden måste ha. säger all del skall ske under nu pågåenderiksmöte, vilket kan innebära att vi får ett förslag till maj månad 1977. Jagvill säga att tidsfristen för den svenska glasindustrin är kort. Detbrådskar verkligen, och risken för att elden släcks under ugnarna är mycketstor. Det räcker inte med en positiv inställning. nämnda interpellationsdebatten deltog även i , som är partivän till . Han sade: "Glasbruken måste tillföras kapital på generösa villkor för att kunna klara en snabb upp rustning -- . Exportstödet måste snabbt byggas ut ." inle pä någotsätt påverka när det gäller all snabbt lägga fram elt förslag redannu , eftersom det verkligen behövs åtgärder? Jagvet att man har arbetat med problemet i industridepartementet, och jag vet hunnit långt med förberedelserna till en proposition. Mendet räcker inte med atl bara vara positiv. Här måsle någonting ske snabbt. Jagskall inte ta upp till diskussion den allmänna syn som har - det ärmycket riktigt som säger atl där finns ingenting nytt. Men jagskall citera ur en tidning: "Det knakar i del svenska . Svensktglas-vackert, världsberömt, fiaggskepp för konstindustrin och snöplog förexportindustrin - är hotat." Tidningen är , men läget är' precisdetsamma . Jag vill konstatera alt på det här området liksom på en rad andraområden inom näringspolitiken är det en dålig beredskap vi har tagit i arv. Vifår börja från början för all bygga upp någonting positivt, och de är nu iindustridepartementet sysselsatta med atl se över denna fråga. Den har dessutomblivit speciellt akut därför alt den ekonomiska polilik som förts underdet har skapat ett ofördelaktigt kostnadsläge för hela det svenskanäringslivet. Vi förlorar exportmarknader på löpande band. Detär alltså i ett läge som inger allvarliga bekymmer rent allmänt urnäringslivets synpunkt som vi nu skall ta ställning till en rad konkretaåtgärder av den här arten.