prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Därför vill jag framhålla alt del är angeläget atl vi attackerardessa problem pä ell sådant sätt att vi så långt som möjligt kan undvikaobehagliga följder. I del sammanhanget vill jag säga all jag blev litet ledsenatt höra i Gäddvik säga atl frågan om B3LA redan var klar,som han talar om förbandsnedläggningar. Så skall man inte resonera.Här gäller det myckel viktigare ting: del gäller människor, deras positivainställning lill försvaret, våra möjligheter atl utbilda alla osv. Del ärmyckel viktigare än all vi här ser lill all vi får en extra förstärkning inomflygvapnet. Del är inle här fråga om all vidmakthålla utan alt direkt höjaambitionsnivån när del gäller alt föra in delta plan i organisationen. Vi bördärför enligt min mening vara försikliga i avvägningen och inte glömma bort demänskliga faktorerna i detta sammanhang. Jagskulle också vilja uttala min tillfredsställelse över att försvarsministernhar gett direktiv lill översyn av det fredslida underhållsbehovet och de egnaverkstädernas roll i detta sammanhang. Jag tror all det skulle vara välbetänktav honom om han också lät dessa studier gälla de regionala och lokalafastighets- och byggnadsförvallningarna. Jag anser alt en samverkan mellanförsvarei och annan statlig verksamhel på orten skulle kunna ge oss betydandefördelar. Man skulle kunna godta samma värme, även om den kom från ett civiltvärmeverk osv. Här finns onekligen möjligheter all göra besparingar. Låtmig sluta mill anförande med alt erinra om all på en del punkter har densocialdemokratiska molionen mött elt gott gensvar inom utskottet även om delhär har gällt en del underordnade frågor. Men dit räknar jag inte uttalandet ombefälsordningen. Del är mycket angeläget alt denna fråga nu äntligen får enlösning. Jag känner väl till alla de motigheter som mött på vägen när detgäller denna fråga. Jag lastar naturligtvis allra minst min efterlrädare förnågon försummelse i delta avseende. Men det är för svenskt försvar och för desspersonal myckel angeläget att detta problem får sin lösning. Jagskulle naturligtvis i mitt anförande också ha sagt några ord om andra delar avtotalförsvaret. Alt jag inle gör del beror pä atl andra socialdemokraliska ledamöterfrän försvarsutskottet kommer atl behandla dessa problem i inlägg som följer.Men jag vill gärna ansluta mig lill vad försvarsminisiern sade i inledningen avsitt anförande, nämligen att del är elt ganska epokgörande beslut vi står inför- all la ell beslut om totalförsvaret. Vi är nog i verkligheten pionjärer pådetta område, och vi är väl inte alldeles färdiga i alla avseenden. Men vi harmyckel all vinna på om vi kan utveckla denna tanke om totalförsvaret. Eftersomdel är försvarsministern som har den -jag vill gärna säga - intressantauppgiften inom regeringen att handskas med dessa frågor, hoppas jag att delskall leda till alt vi också i fortsättningen skall kunna få sådanaövergripande lösningar. Med del sagda vill jag lill sist yrka bifall lill de reservationer somde socialdemokratiska ledamöterna har avgett. Säkerhetspolitikenoch totalJÖrs\>aret Jag vill fakliski ulan all inslämma i allling av del som sade ändå uttrycka min stora uppskattning av det anförande som minföreträdare har hållit. I mitt huvudanförande poängterade jag betydelsen avden värdegemenskap som vi har på della område. Att vi sedan har råkat kommafram till olika ståndpunkter i detaljfrågor, kan man ju i och för sig hasynpunkter på, men detta tillhör ju del normala politiska livet. Jagnoterade här all och jag på fiera punkter ser problemen påexakt samma säll. Jag kan här snabbi gå förbi det. Det är klart all vi kandiskulera historia här, nämligen vad som.hände 1972, men vi bör vara överens omalt vad som hände har förändrat förutsättningarna och atlväriden har förändrats. Problemen är desamma men dock delvis nya varje gäng viskall falla elt flerårigt försvarsbeslut. gör vi det bästa möjliga avsituationen, och vi har precis samma bedömning av angelägenheten. Del enda somvi har olika uppfattning om är alltså vad det hela skall kosta. Jagskall bara gå in på några detaljer där vi har olika uppfattningar. Del gällerdet som drog fram, om en höjning av de värnpliktigas socialaförmåner utöver NPI skall falla utanför ramen. I della fall skiljer vi osslitet grand. Jag ser vårt förslag som en fördel. Hitintills, när de legatinnanför ramen, har det blivit en prioritering: Skall vi salsa päen ökning av de sociala förmånerna för de värnplikliga? Vilka delar är del dåsom skall drabbas? Skall det gå ul över materielsidan eller den fasl anslälldapersonalen? Viär i ell läge med ell så hårt rationaliseringstryck, vill jag säga herrHolmqvisl, att skulle vi fortsätta med de tidigare principerna så hade vi, somjag ser det, kommit i myckel svåra avvägningssituationer. Den ekonomiska ochpolitiska utvecklingen innebär ju att vi måste gå i en viss riktning om viskall lyfta ut malerielobjeki. som vi gör del bättre för devärnplikliga så försvårar vi exempelvis för de försvars-anställda. Jagvill inte ha den här huggsexan och de motsättningarna. Jag ser det härförslaget tvärtom som en fördel, för atl lättare kunna beakta de berättigadeönskemål som kan flnnas. Och jag vill också säga atl det här inle är fråga omfinsnickeri. Vi beslutar ändå i om värnpliklsförmånerna. Alt vi nuhär får göra en särskild medelsanvisning kan för en och annan, som varit van viddel enkla systemet förut med de totala ramarna, le sig ovant. Men del obehagettycker jag atl regeringen och ledamöter får la på sig om vi kankomma ifrån den irritation som skulle uppstå i annat fall. Närdel gäller rationaliseringar, förbandsindragningar osv. kan jag bara konstaleraatt jag som min företrädare vel inle är någon vän av förbandsindragningar. Vihar diskuterat del i annat sammanhang . Men ibland får manhelt enkelt acceptera verkligheten som den är. Jag kan bara säga atlförbandsindragningar inle får ske annat än då de ger klarrationaliseringseffekt och koslnadssänkande effekt. Annars tjänar de ingetsyfte. Jag delar uppfattningen -och det har jag gett uttryck för lidigare också - all det gäller attverkligen förutsättningslöst se över behovet av administrativ personal istaber och förvaltningar. Det finns inga områden som är heliga. Jag har ocksåden meningen atl det nog kan göras en hel del rationaliseringsvinster jusl inomde centrala och regionala staberna. Men - och del vill jag poänglera - i denmån vi gör rationaliseringar och personalindragningar måste vi också se påuppgifterna. Det får inle ske - vilket tyvärr inträffat lidigare -personalindragningar utan atl myndigheternas uppgifter har ändrats. Dä pressasden kvarvarande personalen alltför hårt. Här måsle vi helt enkelt följa deregler som gäller för arbetslivet i allmänhet. Enytterligare detalj när det gäller samordningen mellan den militära och civilabyggnadsförvaltningen: det pågår redan undersökningar. Och jag kan säga: HerrHolmqvist hade ansvaret för försvarsdepartementet före mig. Och trots alt vi avpolitiska skäl har olika uppfattningar i vissa sakfrågor så regislrerar jag medtacksamhet - del kan jag säga en gång lill - att vi ser pä åtskilligahuvudfrågor exakt likadant. Jag måste säga atl det inte bara har elt värde förslämningen i den svenska försvarsdeballen, som kan bli mer förstående, utanetl sådant konstaterande har en utomordentlig säkerhetspolitisk betydelse i vidbemärkelse därför att det faktiskt visar för omvärlden att oavsett politiskaskiftningar så ligger den svenska säkerhetspolitiken fast. Hen () kortgenmäle: får inle försvarsminisiern vara alltför vänlig mot mig. Det kan juinte stärka milt renommé i alla sammanhang! Menvad som är av intresse är atl försvarsministern tagit åt sig det jag sade. Jaghar gett honom erkännande för alt han har vunnit den här matchen. Han harplockat hem de försvarspengar han vill ha, som önskar, och jagförslår att han är till freds med det. Menvad jag framhöll var ju att det här kostar mycket pengar. Jag nämnde beloppet.Del är inte vad det rörde sig om 1972 utan det är fråga om en halv miljard ipåbackning. Självfallet måste del göras invändningar mot della. Jagpolemiserade ju också mol förenklade sätt att räkna försvarskostnader ochframhöll betydelsen av att vi kan pressa ned kostnaderna. Jag hoppas atl dettager det intrycket atl jag fortfarande står kvar vid den motion som jag anslötmig till. Närdel gäller frågan om B3LA vill jag gärna ansluta mig till vad som lidigare härsagts av i . Del är obehagligt att vi här skall ha endebatt ulan alt vela hur det blir. Härvidlag kan man inte anse attdeklarationen om att detta inte skall få rubba relationerna mellan de olikaförsvarsgrenarna är särskilt tillfredsställande. Då kan vi måhända räkna medatt få betala en extra räkning. Utöver den försvarsram vi nu häller pä allbehandla kan del bli tal om en fortsatt påbackning, vilkel jag ser som någotganska avskräckande. Närdel gäller frågan om de värnpliktiga kan man naturiiglvis argumentera på olikasätt. Jag är dock fortfarande av den meningen att 8 protokoll 1976/77:140-141 del inte är bra attisolera en post och säga: På den här poslen får ni inle använda mer än så ochså myckel pengar. Om del används mera pengar där, skall detta anmälas lillriksdagen sä alt vi kan få extra anvisning. Jag har svårt atl tro att delskall kunna bli något positivt av detta. Gång efter annan upplever vi ändå altelt enstaka anslag kanske kan sluka dubbelt mer än vad som är beräknat, mensådant får man ta som en del av det krångel som finns i tillvaron. Hen GLIMNÉR (c): Som del har sagts behandlar vi nu denproposition och det utskottsbetänkande som omfattar hela totalförsvaret. Somdet också har sagts är det första gången som man vid ett och sammalillfälle lar ställning till säkerhetspolitiken, del miliiära försvaret, delekonomiska försvaret, civilförsvaret och det psykologiska försvaret. Även omdel sagts tror jag alt del är betydelsefullt all understryka delutomordentligt tillfredsställande i atl vi fått bedömningen av totalförsvaretsamlad i en proposition. Försvaretsuppbggnad och organisation sker ju på lång sikt, och liksom dagens försvargrundlagts genom beslut, som fallals lång lid tillbaka, kommer del beslul somriksdagen fattar att bli bestämmande för inriktningen av vårt försvar ochdess uppbyggnad framåt i tiden. Del finns också stor anslulningtill att göra informalionen om försvarsfrågorna så bred och allmän som möjligt.Här noterar jag att utskottet och försvarsministern är överens om alt nästaförsvarsutredning bör komma lill stånd inom en inle för avlägsen framlid. På såsäll kan man fä lill stånd ell remissförfarande och en mera allmän debatt kringförsvarsfrågorna. Detta tycker jag är bra. Detfanns en lid när försvarsfrågorna av de demokratiska partierna kunde lyftasöver partigränserna och försvarsbesluten kunde tas i mycket stor enighet.Numera har vi i viss mån kommit bort från den idyllen. Man skall dock inteöverbetona föreliggande skiljakligheler - kanske bör vi mera se pä del somförenar. Frän behandlingen av proposilionen i försvarsutskottet vill jag idella sammanhang notera all varken vpk:s nedruslningspropåer eller har fått anslutning från någon enda medlem av försvarsutskottet. Dellaär, herr lalman, etl hälsotecken. Nuhar det, som vi hört, inle gått att nå full enighet kring den säkerhetspolitiskabedömningen inom försvarsutskottet. Här har socialdemokraterna reserverat sig,även om man är överens om själva målsättningen. Jag beklagar all del inte gåttall upprätthålla enigheten frän försvarsutredningen på den här punkten. Delkan inte vara i landels intresse att det finns klart markerade skiljelinjer ide säkerhetspolitiska bedömningarna. socialdemokraliska reservationen anför man alt det i propositionen görsavvikelser från eller utelämnanden av försvarsutredningens skrivningar. Omordvalet inte i alla avseenden är hell avplankai frän utredningens belänkande,så slås del dock fast i propositionen all regeringen ansluter sig tillförsvarsutredningens första betänkande på denna punkt. noteras också i densocialdemokraliska reservationen. Denmålsättning för vår säkerhetspolitik som angavbör enligt mitt förmenande alltjämt äga sin riktighet. Vid riksdagangavs delta mål på följande säll: "säkerhetspolitik liksomandra länders syflar lill atl bevara landel oberoende. Vårt säkerhetspolitiskamål bör därför vara att i alla lägen och i former som vi själva väljer iryggaen nationell handlingsfrihet för atl inom våra gränser bevara och utveckla värtsamhälle i politiski, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseendeefter våra egna värderingar, samt i samband därmed utåt verka förinternationell avspänning och en fredlig utveckling." Dennamålsättning utvecklades vidare av försvarsulredning, som framhöll attden svenska säkerhetspolitiken bör bidra lill en fredlig ulveckling i världen,till utjämning av molsätlningar, lill slörre förståelse mellan folken, lill allskapa en värld där även små stater kan hävda sina intressen, lill atl minskastormakternas strategiska intressen av atl dra in i eventuella krig.Den bör redan i fred tillvarata våra intressen under hänsynstagande lill deninternationella solidariteten och bör värna våra demokratiska friheter ochrättigheter. Dessauttalanden fastslogs ytterligare klart i försvarsbeslut . Sammagrepp om vår säkerhetspolitik har ju enhälligt tagils av den senasteförsvarsulredningen men med en något vidare innebörd. Man pekar mera konkret påvårt beroende av händelser långt utanför . Proposilionengodtar också denna bredare definition av säkerhetspolitiken, ochdepartementschefen anger därvid atl han ansluter sig i allt väsentligt lill vadutredningen har anfört i dessa avseenden. Försvarsutskottetsmajoritet har även godtagit detta synsätt och biträder därvid propositionen.Om man från socialdemokratiskt håll fortfarande godtar den inriktningen förvär säkerhetspolitik, som vi tidigare och i försvarsutredningen varit ense om,så finner jag den socialdemokratiska reservationen litet onödig, för alt inlesäga överflödig. Jagvill här slå fast att grundsyn är att man skall eftersträva enfasl och konsekvent säkerhetspolitik, som är uppburen av siörsta möjliganationella enighet kring alla väsentliga led. I såväl propositionen somutskottsbetänkandel slås fasl att för all den svenska säkerhetspolitiken skallvara trovärdig och realistisk måste den som etl av säkerhetspolitikens medelstödjas av ett tillräckligt starkt totalförsvar. Likaså slås fasl att dettaförsvar även i fortsättningen måsle svara mot de uppgifter som värsäkerhetspolitik kräver. Om vi skall kunna avvisa hot och påtryckningar avskilda slag krävs atl totalförsvaret också är allsidigt sammansatt. Det skallmed eftertryck undersiyrkas atl del inle får finnas brister i försvarei somskulle kunna tolkas som all vi har för avsikt att söka hjälp utifrån i enhotande situation. Försvarsutskottetsmajoritet är enig med försvarsminisiern om atl lo- talförsvaret skall hasådan styrka, sammansättning och beredskap samt vara så väl förberett för krigatl angrepp mol skulle kräva så stora resurser och uppoffringar samt laså , alt de fördelar som ,en angripare kan vinna med ett angrepp interimligen kan bedömas värda insatserna. Häri ligger vår möjlighel att hävda denneutralitet i krig som är syftet med vår alliansfria politik. En försvagning avvårt försvar minskar i motsvarande grad denna möjlighet. Statsmakternafastställde försvarsbeslut en allmän beskrivning av de politiskamålen för totalförsvaret. Denna beskrivning anser utskottet, liksom bådeförsvarsulredningen och försvarsminisiern, alltjämt böra gälla. och proposilionen är målsättningen för del militäraförsvaret all bibehålla del pä den nivå som försvarsbeslut fastlade. Idebatten inför dagens försvarsbeslut har en del karaktäriserat della som enupprustning av del miliiära försvaret - det har ju omnämnts här flera gångertidigare . Sanningen är alt det förslag som försvarsutskottet lagtpä bord innebär indragningar av förband och personal - del kommerman inte ifrån. Det förslag som försvarsmaktens ledningsutredning framfört isitt delbetänkande innebär en rationalisering och en minskning av personalen ide högre staberna och hos den högre militära ledningen. Undersenare år har tanken på civilmolsländ som ell alternativ lill del miliiäraförsvaret förts fram i den allmänna debatten. Den har också blivit föremål förviss prövning i samband med försvarsbeslut. Frågan om civilmolståndhar även behandlats i försvarsutredningarna, både 1970 och 1974. I ensocialdemokratisk motion hemställer man alt hos regeringen begären utredning om olika former av motstånd, däribland civilmotstånd. Densenaste försvarsulredningen ansåg all civilmolsländ inle kan utgöra någothållbart alternativ till militärt försvar. Utredningen ville emellertid inteutesluta alt även icke-mililärt motstånd kan ge värdefulla bidrag lill detsamlade motståndet, t. ex. vid ockupation. Utredningen förordade fortsallautredningar om förutsättningen för och genomförandet av olika former avmotstånd, såsom det fria kriget, motståndsrörelser och icke-mililärt motstånd.Utredningen ansåg det emellertid nödvändigt alt först klargöra de folkrätlsligaproblemen för icke-militära motståndsformer. Pä den punkten delar utskottetutredningens synpunkter alt de folkrätlsliga förutsättningarna bör klarnaytterligare innan något utredningsarbete sätts i gång. Försvarsutredningenkunde inle enas eller komma fram till förslag om utvecklingen av det framtidamilitärflygel. Enligl försvarsulredningen behövdes del ytterligare övervägandenrörande etl eventuellt lätt attackplan, som benämns B3LA. Försvarsminisiernhar också ansett atl del behövdes kompletterande underlag beträffandeattackflygförbandens framlida utformning och omfattning. Denna uppföljning skerockså i en särskild beredning inom . I flera molioner harflygplansfrågan tagils upp. de ytterligare studier ochöverväganden som har påbörjats i flygplansfrågan. Dessa studier gäller en radflygplanstyper i olika kombinationer. Även alternativ med anskaffning avutländska skolflygplan skall studeras. anser både utskottet ochförsvarsministern, som fäster stor vikt vid all alla kostnadsberäkningar pä delhär området blir så tillförlitliga som möjligt. Delta är den tillsattaberedningens huvuduppgift. Jagvill dock, herr lalman, uttala den stilla förhoppningen alt det skall visa sigur olika synpunkter förmånligt och försvarbart att behålla en utveckling pä delhär området inom landet och därmed kunna behålla den svenska flyginduslrin. Jaghar sagt delta ulan att på något sätt ha tagit ställning lill om vi skall B3LAeller inle. Meddelta har jag berört tvä avsnitt av försvarspropositionen och utskottetsbelänkande, nämligen säkerhetspolitiken samt del miliiära försvaret.Centerpartiets övriga ledamöter i försvarsutskottet kommer senare i debatlenall ta upp andra avsnitt av utskottets belänkande. Jag vill dock, herr talman,redan nu och med vad jag anfört yrka bifall lill försvarsutskottets hemställani föreliggande betänkande till alla delar. Herrandre vice talmannen, som under della anförande övertog ledningen av kammarensförhandlingar, tillkännagav att anslag utfärdals om sammanträdets fortsättandekl. Hen iVarberg (fp): Jag kommer inte atl säga någonting i flygplansfrågan, eftersom jagliksom alla andra väntar på resultatet av pågående utredning och de förslag somkommer all läggas fram i särskild proposition . Jagskulle vilja instämma i vad har sagt inledningsvis angående deanslällda i försvarei. Jag delar helt hans mening dä han uttrycker oro - liksomäven försvarsminisiern gjorde - över de anställdas situation och över den storaoklarhet som råder om deras framtid. Del har kommit mycken oro åstad, och manönskar av alll sitt hjärta atl del skall bli möjligt för dessa människor alt fåde besked om sin framtid som de sä väl behöver. Jagskulle också vilja säga till , innan jag går in pä mill koncept,all det här förslaget som föreligger i proposilionen och som vi nu behandlarinte innebär en försvarspolitik av det bästa moderata märket, så som vi minnsderas lidigare förslag. Nej, del aren kompromiss mellan de tre partier sombildar den nuvarande regeringen. Del är naturligt att det har blivit sä.Kompromissen har alltså resulterat i en proposition som vi i folkpartietkunnal godta. Omsorgenom det egna landets yttre och inre trygghet är etl grundläggande drag i ganskamånga nationers politik. Del svenska samhället präglas av en djup ochgrundläggande värdegemenskap, och det finns ett överväldigande stöd ifolkmeningen för säkerhetspolitikens grundprinciper. Det yttersta syftet medSveriges säkerhetspolitik har alltsedan 1968 uttryckts på följande sätt -eftersom detta är grundläggande för vår säkerhetspolitikupprepas del av nästan varje talare, men det kan inle hjälpas: Sverigessäkerhetspolitik, liksom andra länders, syflar till att bevara landetsoberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bör därför vara all i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga en nationell handlingsfrihet för all inomvåra gränser bevara och utveckla värt samhälle i politiskt, ekonomiskt,socialt, kulturellt och varje annat hänseende efler våra egna värderingar samti samband därmed utåt verka för internationell avspänning och en fredligulveckling. Försvarsutskottetmenar liksom statsministern, försvarsminisiern och ulrikesutskotiel att dennamålinriktning alltjämt skall gälla. Det är på samverkan mellanutrikespolitiken, försvarspolitiken och biståndspolitiken, handelspolitikenoch vår polilik i internationella nedrustningsfrågor som vår säkerhetspolitikbygger. Vi skall sträva efter all skapa ökad respekt för varje nations frihetoch självbestämmanderätt, och vi skall verka för social och ekonomisk rättvisa,politisk avspänning och militär nedrustning samt för omfattande ochförtroendefullt samarbete över gränserna. Liksom lidigare bör på alltsäll arbeta för alt stärka i dess arbete alt söka förebyggaoch lösa internationella konflikter. Vi har i stor enighet valt en alliansfripolitik som syftar till neutralitet i krig. Om det blir krig i vär omvärld harvi all själva svara för vår säkerhet och värt oberoende. För all nå dettasäkerhetspolitiska mål behöver vi ett efler våra förhållanden starkttotalförsvar. Desäkerhetspolitiska utgångspunkterna är givna i anvisningarna förperspektivplanering och långsiktsplanering i deparlemenisprolokollfrånförsvarsdepartementet, , § 1 och ij 6, och i depariemenispro-tokollfrån , , 5 2. Där heter det: "Planeringenskall bygga på förutsättningen att de två militära maktblocken alltjämtbalanserar varandra och dominerar politiska bild. Även om en konflikt iEuropa mellan dessa allianser skulle uppstå behöver denna inte nödvändigtvisdirekt beröra . En grundläggande utgångspunkt vid planeringen skallvara atl vår säkerhetspolitiska linje, uttryckt som alliansfrihet i fredsyftande lill neutralitet i krig, står fasl. Denna polilik syflar till althålla landet utanför eventuella krig och motstå påtryckningar och hot frånfrämmande makt. Vårt totalförsvar skall vara etl uttryck för viljan att nädessa syften. Denekonomiska utvecklingen i omvärlden leder lill ökande internationellarbetsfördelning. En svensk isolering från denna är inte möjlig. Samarbete inomhandelsblock kan skapa förutsättningar för snabbare ekonomisk tillväxt menskapar å andra sidan vissa begränsningar i den politiska handlingsfriheten.Svensk neutralitetspolitik sätter gränser för del beroende av omvärlden som kanaccepteras. Neutralitetspolitiken blir trovärdig och realistisk först när denbyggs upp och genomförs med stöd av ell totalförsvar, avpassat och uppbyggt förall värna värt oberoende. Totalförsvaret bör hasådan styrka och sammansättning alt elt angrepp mol inte kanbli lönsamt för någon. Civilförsvaret skall bidra lill totalförsvaretsfredsbevarande förmåga genom förberedelser och åtgärder för skydd avbefolkningen. Del ekonomiska försvarei skall bidra genom förberedelser ochåtgärder för au trygga folkförsörjningen i krig och kriser av olika slag.Därigenom stärks befolkningens motsiåndsförmäga och tilltron lill vår viljaatl göra motstånd mot angrepp och påtryckningar.