prot · G009136 · 1976-12-31 00:00:00 — FruHåvik frågade vidare vilket remissorgan det var som kom in så sent. Jo, ett avde allra viktigaste, nämligen Försäkringskasseförbundel. Den 24 marsregistrerades detta förbunds yttrande, och det är ett av de yttranden som vihar anledning att tillmäta myckel stor betydelse. Mot den bakgrunden var detinte relevant alt som gjorde stå upp här i talarstolen och uttala sinväldiga besvikelse över detta och la upp frågan om prisstegringar, devalveringoch mycket annat. Närriksförsäkringsverkels förslag kom in till socialdepartementetsände vi detta förslag på remiss. Remisstiden sattes lill den kortaste möjliga,och den blev kanske i kortaste laget, men vi ansåg att det var viktigt alt vifick fram yttrandena mycket snabbt. Remissbehandlingen liksom vår egengranskning visade emellertid att förslaget inle var så genomarbetat att detkunde läggas som direkt grund för en proposition till . Som jag sagt imitt svar avslutades remiss- behandlingen först envecka före den senaste lidpunkten för avlämnande av propositioner som avses blibehandlade . Jag tycker därför alt del är anmärkningsvärt alt fruHåvik uttalar sig så kraftigt mot detta, särskilt mot bakgrund av att hon iegenskap av styrelsemedlem i själv är involverad ihandläggningen. Somfru känner till och som även framgick av det svar jag avgivit lill fruSkantz behövdes det enligt egna uppgifter minst 330årsanställda för att genomföra etl syslem med retroaktiv sjukpenning. Systemetskulle dessutom genomföras under en , och skulle man klara avdetta inom den tid som var önskvärd måste antalet årsanställda femdubblas.Delta skulle innebära en administrativ kostnad på 20 milj. kr.Försäkringskasseförbundet har också påpekat att man, om det över huvud tagetskall vara möjligt alt klara av detta, måste ta hänsyn till de administrativafrågorna i sammanhanget. borde studera Försäkringskasseförbundetsutlåtande, så kanske begreppen klarnar litet och det blir anledning att tonaner kritiken. Omrätt till retroaktivt sjukpenningtillägg Jo då, jag har tagit del av Försäkringskasseförbundels yttrande i dennafråga liksom jag har tagit del av förbundets yttranden i fiera frågor närreformer genomförts. Det är inle bara förbundels rättighet ulan också dessskyldighet atl peka på de eventuella svårigheter som kan uppstå i samband meden reforms genomförande. Del är alltså inte första gången förbundet gör så. Mentrots detta har ansvariga statsråd vågat ta ställning och pekat på alt manbedömer det så angeläget atl genomföra reformer atl man får ta de administrativasvårigheterna. Problemen måste lösas. yttrande ärinle unikt. Jaghade inle väntat mig annat än att liksom de flesta statsrådfrågar varför inte den föregående regeringen har genomfört frågorna. vet mycket väl atl frågan blev aktuell först när kompensalionsnivånsteg till 90 96 av inkomstförlusten. Allteftersom sjukpenningen kom alt ligganärmare inkornsten, blev bristerna i reglerna mer uppenbara än de var tidigare.Vi fick en beskattad sjukpenning och en ATP-grundande sjukpenning. Därigenomhar detta ärende aktualiserats i allra högsta grad. fickriksförsäkringsverket med anledning av riksdagsmotioner i uppdrag att utredadenna fråga. Förlustenför den enskilde kanske kan vara angelägen atl la upp i sammanhanget. Denkommer så ofta bort. Den kan uppgå lill ganska väsentliga belopp, speciellt viden längre tids sjukdom eller föräldraledighet. Vid 7 96 lönepåslag i ettinkomslläge av . förlorar den enskilde . per dag, vilketinnebär . Under en lång avtalsrörelse blir det mycket pengar.Kanske inle tycker det. Men den enskilde behöver säkerligendessa pengar, inle minst . 1974 hade ca 40 96 av deförsäkrade med anställningsinkomst inte Omrätt till retroaktivt sjukpenningtillägg Detöverväldigande antalet sjukfall utgjordes av korta fall. 4,4 miljoner sjukfall,eller 69 96, avslutade översteg inle , och 1,2 miljonersjukfall varade längre än . utbetaladesersättning från föräldraförsäkringen för totalt 10,1 miljoner dagar. De flestaförsäkrade, eller 70 96, hade en nivå på sin föräldrapenning som översteggaranlinivån på . , vilket visar alt det gäller förvärvsarbetandeföräldrar. Under samma halvår utbetalades sjukpenning för vård av sjukt barnför något över . Behovet är således uppenbart. Men den underkompensation som inträffar under enförhandlingsperiod beror på förhållanden över vilka den försäkrade inte kanråda. Jag tycker också alt det förtjänar påpekas att det är normalt atladministrationskostnaden i förhållande till utgivna belopp varierar i hög grad.Jag skall med några ord beröra kostnaderna för reformen. Denallmänna försäkringens kostnader skulle sammanlagt öka med omkring 275 milj.kr. för utbetalning efter en längre avtalsrörelse. Men riksförsäkringsverketpåpekar alt om avtal träffas före avtalsperioden uppstår ändå dessa kostnaderi form av en högre sjukpenning. Del rör sig alltså inte om några merkostnaderulan om en fördröjd utbetalning. Jagväntar fortfarande att man skall kunna framlägga en proposition, denproposition som eventuellt var aviserad till vårriksdagen. En retroaktivlagstiftning - ni har sommaren på er all arbeta igenom förslaget - bör väl inteherr hesitera inför. sätt att argumentera framgår av följande. Den 20 augustiförra året överlämnades frågan lill , där självsitter i styrelsen. hade vi fått in remissvaren. alt vi skulle pä lägga fram en proposition. Jaghar full förståelse för de föriusler och problem som uppslår för den enskildenär det är fråga om längre sjukfrånvaro och likaså alt föräldraförsäkringenpåverkas. Men går helt förbi de administrativa frågorna. Deanställdas fackliga organisation har påtalat svårigheterna, och harinte velat ge besked om hur man skulle kunna disponera ungefär 1 500 tjänsterför all klara de administrativa uppgifterna. Slutligenvill jag säga alt vi vet ännu inle huruvida en retroaktivitel har någoninverkan. Del får vi se när avtalsrörelsen är klar. FruHÅVIK (s): Om lar tid på sig och lägger fram en proposition ihöst, vad är del som hindrar alt förslaget gäller årets avtalsrörelse? Omavtalsrörelsen skulle utfalla så all den inte får någon inverkan, dvs. att detblir ytteriigare försämringar för de anställda här i landet, då behöver juherr inte hesitera för kostnaderna. Någon merkostnad blir det irealiteten inte. Jagtycker atl det är beklagligt alt hänger upp sig enbart påadministrativa svårigheter. Jag är övertygad om att om löntagarna flck beskedom att de får rätt till retroaktivt sjukpenningtillägg så vore det ingasvårigheter att dra ut på utbetalningen . De skulleacceptera detta. Därför tycker jag del är fel atl vara sä låst vid del förslagsom ligger på bordel. Det går väl att variera. Man kan ta längre lid på sig.Pengarna kan utbetalas eller . Jag hoppas ett kommande år skall ha nytta av den tekniska utrustningen i . Jagär ytterst besviken över alt socialministern, som i denna kammare så varmt harpläderat för enskilda människors behov, nu varken i talarstolen eller iproposition kan förslå alt 2,5 miljoner anställda har rätt att kräva samma förmånersom 1,25 miljoner anställda har genom avtal. Del är ju detta frågangäller. Lät oss då inle krångla in oss i något administrativt resonemang, fördet är ju enbart en undanflykt. Anser man att retroaktivt tillägg är en socialrättighet, då löser man de administrativa problemen. Omrätt till retroaktivt sjukpenningtillägg Det tar innan man kan använda datacentralen i Sundsvall.Del arbete vi nu diskuterar måsle ulföras manuellt, och det bör vela. Jag förstår mycket väl problemaliken, men försökinle springa ifrån fakta och verklighet här, , genom atl göra dettatill en stor fråga . Problemet är ändå inte nytt. Här gäller del alt få ettsystem som kan fungera och inte skapa kaos i administrationen. Delta känner fruHåvik väl till, men hon försöker ändå göra en myckel stor politisk grej av denhär frågan. Anser således statsrådet att det är alldeles omöjligt att få tiden allräcka till för alt lägga fram en proposition , som kan gälla åretsavtalsrörelse? Hur lång lid behövs det egentligen, innan man kan få fram enproposition? Jagförsöker inte springa ifrån problemen. Lång tjänst på försäkringskassa,ledamotskap i socialförsäkringsulskottel och i riksförsäkringsverkelsstyrelse, tidigare även fackligt aktiv i ~ alltdelta gör atl jag känner problemaliken. Jagvet också att det tar innan man kan använda sig av dalacentralen iSundsvall. Del kanske t. o. m. behövs en utbyggnad, och jag förstår attregeringen kommer atl ställa sig välvillig till de kostnader som detta kaninnebära. Visstkan man få göra arbetet manuellt, men skötte etl heltsjukregisler fram till helt manuellt. Omrätt till retroaktivt sjukpenningtillägg förstora svårigheterna,när det inle behöver vara några svårigheter? Frågan är ju här om herrGustavsson anser att 2,5 miljoner människor skall få retroaktivtsjukpenningtillägg eller inte. Vadgäller förbättringar i försäkringsvillkoren så vet lika väl somjag all tidigare, när man inlämnade en anmälan om ändring tillförsäkringskassan, kunde man icke få ändringen genomförd förrän vid detmånadsskifte som inträffade närmast efter man hade anmält ändringen. Var mansjuk vid den lidpunkten, uppsköts ändringsbeslutet till dagen efterfriskskrivningen. Man införde då30-dagarsregeln. Ändringen införs efter atl man lämnat in anmälan,även under pågående sjukdom eller om man har föräldrapenning. Detvar en avsevärd förbättring. Men så höjde man kompensationsnivån och gjordeden beskattningsbar och ATP-grundande. Här kommer svårigheterna in. glider förbi alt människorna i sinom lid kan fä lägre ATP-pension.Han har inle svarat på min fråga om delpensionerna. Är bereddatl uppdra ål försäkringskassorna atl ompröva beslut idelpensioneringsärendena? Det gap som finns mellan den inkomst som gäller närdelpensionsbeslutet fattals och den inkomst som kan bli gällande när avtalsrörelsenär över, detta gap kan betyda myckel. Jag väntar svar på dessafrågor. Jag harsvarat på den interpellation har ställt. Närjag lyssnar till den upprepning av erfarenheter som gör tycker jagatl den diskussion och argumentation som framför är mycket märklig.Fru bör väl, liksom , ändock ha enuppfattning om att det blir administrativa problem, som vi måste kunna lösa.Del är detta vi här har tagit upp. Del lar naturiiglvis inte så alt skriva enproposition, , men när vi lägger förslaget vill vi se att det ocksåfungerar. Jag utgår naturiiglvis ifrån alt det inle skall läggas någonproposition som innebär ett förslag som inte fungerar. Del är ju självklart. Menjag frågar än en gång: Kommer inle en proposition? Om man har sommaren på sigoch lägger förslaget borde del innebära alt man kan fä fram ett förslagsom kan fungera. Fortfarandetalar bara om administrativa svårigheter. Jag hör inle ett ordom dessa människors sociala rättigheter - rätlen för 2,5 miljoner människor atlfå detsamma som 1,25 miljoner har genom avtal. Ärherr så böjd för all enbart lyssna på Försäkringskasseförbundelssynpunkter beträffande de administrativa svårigheterna? Jag sade tidigare atldet är förbundets rättighet och skyldighet alt peka just på dessa problem. De harpekat på dem varje gång vi har diskuterat en reform. Men faktum är alt manmåsle övervinna problemen om man har en politisk vilja och en känsla av att detär en nödvändig reform och en rättighet som man vill ge människorna. får inle enbart ducka för administrativa svårigheter. Och dessutom:riksförsäkringsverkets förslag är enhälligt så när som på ett särskilt yttrandefrån Svenska arbetsgivareföreningens representant, som självklart lar avståndfrån det. Jag frågar än en gång: Är det somvarit tongivande när he-siterar inför att lägga förslag? Skulleetl förslag hindra en retroaktiv lagstiftning? Så borde inle varafallet; jag känner till ärenden med förslag från som justgäller retroaktiva ersättningar. Omrätt till retroaktivt sjukpenningtillägg Om hade lagt ner samma intresse för den här frågan iriksförsäkringsverkets styrelse, där har etl ansvar, hade det inlebehövt ta lill februari för oss atl få förslaget. Varför var fruHåvik inle litet mera aktiv då? Den möjligheten hade funnits. Jaguppskattar atl ger sin tilltro till den nya regeringen. vetju atl detta inte är något nytt ärende utan alt det har varit aktuellt underlång lid. Sedan, , var både statskontoret och riksrevisionsverkelmyckel kritiska till atl genomföra förslaget så atl det fick retroaktiv verkanfrån . Också del framgår av de handlingar som sägersig ha läst. Del var alldeles utmärkt att nämnderiksrevisionsverket. Jag råkade nämligen av en slump höra en person från dettaverk tala i radion - jag uppfattade tyvärr inle hans namn - och han frågade:Måsle man skapa millimeterrälivisa? Är del alldeles nödvändigt alt haretroaktiv ersättning för människor som har varit sjuka ? Han ställde sig över huvud laget mycket skeptisk till rättvisan idet fallet. Millimeterrättvisa på det sociala fältet var inte nödvändig, utanman skulle väga de administrativa kostnaderna mot vad människorna kunde fä ut iersättning. Och han tyckte alt den ersättning som medborgarna kunde få ut varså blygsam att de administrativa kostnaderna skulle vara helt avgörande. Nuförstår jag till fullo vem har lyssnat mest på vid sidan avSvenska arbetsgivareföreningen. Del är alltså som väger såtungt i det ställningslagande som här har gjort. Ävenom det ligger något utanför den fråga jag ställt i inierpellaiionen måsle jagändå fråga: Anser alt riksrevisionsverkels uttalande ärriktigt? Äger inte dessa 2,5 miljoner löntagare rätt till ersättning Omrätt till retroaktivt sjukpenningtillägg på samma sätt som de 1,25miljonerna har haft ? Eller skall man avfärda dessa människors krav medtal om att vi inle kan skapa millimeterrättvisa, och att det är så blygsammaersättningar det här rör sig om? Den person som kan få . , dvs.8 kr. , kanske inle tycker atl det är så blygsamt, för den personen harinle speciellt hög årsinkomst. sätt att argumentera är myckel märkligt. Vi har sänt utdenna fråga på remiss, och vi har tagit hänsyn till de inkomna remissvaren.Och, , dessa 2,5 miljoner människor anser jag ha precis samma rättatt få sin ersättning som de övriga - och den rätten hade de också under denförra regeringens lid. Det var bara del att dä var väldigt tyst. FruHÅVIK (s): Jag skall inle kommentera sätt att debattera. Minuppfostran förbjuder mig det. Men som jag sade tidigare går härförbi den utveckling som har skett. Jag pekade också på de lagregler somtillkommit när det gäller anmälan om inkomständring. Vidare har jag pekat påvad som hänt med förslaget i . efterlystemin aktiva medverkan i det sammanhanget, och jag har tagit del av förslaget.Jag tycker inle i motsats till att verket har tagit särskiltlång tid på sig. I fick vi in motioner frän olika håll -från , och - och vi tog ställning till dem ochlill en skrivelse från . Och jag tycker som sagt inte attverket tog speciellt på sig: frän . Men det heltavgörande för är tydligen tiden mellan den 10 och . Detskulle vara intressant alt få etl svar på frågan huruvida riksrevisionsverkelhar haft den avgörande betydelse som det här verkar -alltså vid sidan omSvenska arbetsgivareföreningen. Likaså skulle jag gärna se atl inte allastatsråd vid besvarandet av frågor ständigt hänvisar till den gamla regeringen.Ni har ju suttit så länge nu atl ni kan föra en som ni själva sägerframåtsyftande politik. Ni skulle ju bli bättre än den gamla regeringen. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om tillsynen avsmåbarn Herr socialministern erhöll ordet föratt i ett sammanhang besvara dels (vpk) anmälda fråga,1976/77:439, dels () anmälda fråga, 1976/77:450,och anförde: och har mot bakgrund av en särskild levnads-och miljöundersökning i frågat mig vad jag ämnar göra för attförändra situationen när det gäller tillsynen av småbarn. FruBernslröm har dessutom frågat mig om jag avser alt låta undersöka barnstillsynsformer också i andra län. Kommunernaär enligt barnomsorgslagen skyldiga att upprätta barnomsorgsplaner. I dessaplaner skall behovet av barnomsorg redovisas. Senast tillgängliga planer visaratt det fanns ca 290 000 barn med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar. fanns ca 160 000 platser i daghem ochkommunala familjedaghem. Vidare härden av regeringen tillkalladeplaneringsgruppen för barnomsorg genomfört en enkät som omfattar helalandet. Enkäten bearbetas f n. Den nu redovisade undersökningen i Stockholmslän, som genomfördes , bekräftar således redan tidigarekända förhållanden om behovet av en utbyggd barnomsorg. Framtida behovsundersökningarär enligt min mening viktigast att göra på kommunnivå eller pä delområden av enkommun. Riksdagenhar så sent som beslutat om en allmän målsättning för utbyggnaden avbarnomsorgen . Målet är alt plats inom denkommunala barnomsorgen utöver den allmänna förskolan skall beredas för allabarn i förskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar samtför barn med särskilda behov av stöd och stimulans, så att efterfrågan påsådana platser kan tillgodoses. Den målsättningen innefattar ocksåfritidsverksamheten för barn i skolåldern. Beslut fattades om ettutbyggnadsprogram för den närmaste femårsperioden, som byggde på övervägandenom vad som var praktiskt möjligt att förverkliga med beaktandeav byggnadsfrågor, personalfrågor m. m. Jaghar för avsikt att - i enlighet med vad som har uttalats i regeringsförklaringen- med kraft verka för att den kommunala barnomsorgen byggs ut enligt riksdagensbeslut. Om tillsynen av småbarn (vpk): Jag skall först be att få lacka för svarel, men eftersom min fråga ärföranledd av en myckel oroande och allvarlig situation i bl. a. länhade jag väntal mig något mer än etl ganska menlöst standardsvar frånsocialministern. Hurmånga larmrapporter skall behöva komma, innan ansvariga politiker som herrGustavsson är beredda all göra någol åt sådana här si- 14 000yrkesarbetande föräldrar tvingas lämna småbarn utan tillsyn pådagarna, eller var tionde mamma tvingas lämna sill barn ulan tillsyn. Nästanvar femte kvinna med barn i skolåldern lämnar barnen utan tillsynefter skolans slut. Varannan kvinna med barn och var tredje manhar problem med barnomsorgen i och önskar att den vore bättre. Uppgifternavisar alt alltför mänga barn och föräldrar har del svårt. Inte mindre än entredjedel av föräldrarna ger barnen en uppväxtmiljö som ser ut sä här:ekonomiska svårigheter, låg utbildning, arbetslöshet, jobbigaarbetsförhållanden, obefintlig fritid - nästan 20 96 av den här befolkningenhar en brutloarbetstid på 11 limmar eller mer -, dåliga bostadsförhållanden medlitet natur och myckel trafik samt luftföroreningar. Detär föräldrarnas villkor som bestämmer barnens villkor. Framför allt dikteras desmå barnens tillvaro av hur föräldrarna har del. Man måste alltså ändra devuxnas situation för att kunna ändra barnens. Delbehövs en ny syn med andra värderingar när del gäller barns och föräldrarsbehov i vårt samhälle. Del är också en fråga om rättighet alt kunna existeramed de här behoven. a. behövs en annan bostadspolitik, där människornasbehov sätts i förgrunden. Det behövs en allmän arbetstidsförkortning till sextimmar, så alt människor får tid med varandra, och del är nödvändigt med braoch gratis barnomsorg för alla barn upp lill . Svarelsom jag fått av visar alt regeringen har agerat med ointressepå den s. k. . har det gått för långt, ! Nuräcker det med larmrapporter. Del kommer titt och täll tidningsartiklar medreferat om hur svårt barn har det. måste man, , i handlingomsätta fagra ord och tomma löften. Om jag vore socialminister, skulle jag intetillåta au ell enda barn en enda dag lill lämnas ulan tillsyn. Ansersocialministern all det är försvarbart alt låta så många barn som del är frågaom bara här i bli lämnade ulan omsorg och tillsyn? Jag lackarsocialministern för svaret på min fråga. Jagskall inte närmare gä in på den rapport som redan har redogjort förutan tänker bara la upp en del saker som jag har reagerat starkt pä iSOMI-undersökningen. Det gäller för det första uppgiften att 14 000 föräldrarlämnar sina barn i åldern helt eller delvis utan tillsyn samt för delandra uppgiften alt 86 900 föräldrar med barn i åldern upplever bristeri'arnlillsynen. Jag tror också att man kan dra den slutsatsen alt de barn, varsföräldrar upplever brister i barntillsynen vid olika tillfällen, många gångerblir lämnade ensamma därför alt tillsyn inle kan ordnas. Blanddem som upplever brister i tillsynen finns också etl stort antal ickeförvärvsarbetande. av dem som icke yrkesarbelar och som har barn i åldern 0-6 åroch 30 96 av ej yrkesarbetande med barn i åldern upplever brister ibarntillsynen. Bland de yrkesarbetande är motsvarande siffror 37 96 resp. 2496. Inte ens när man har börjat sill förvärvsarbete har man alltså lyckatsordna en tillfredsställande barntillsyn. Jaghar frågat socialministern om han har för avsikt att låta göra liknandeundersökningar även i andra län. Jag anser del nödvändigt med en kartläggningav det mest akuta behovet av barntillsyn. Det räcker inle att bara säga att viskall bygga bort bristen. Var och en vet all vi även med nuvarande daghems- ochfritidshemsutbyggnad kommer atl ha en katastrofal brist. Jagifrågasätter vidare uppgiften i socialministerns svar atl del finns 290 000barn med förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. Själv har jag settuppgiften alt det skulle finnas 435 000 barn med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar. Enligt uppgifter från TCO kommer vi att ha enhalv miljon barn med förvärvsarbetande föräldrar. De skall alltså slåss om defå daghemsplatser som då kommer att finnas. Manmåste försöka komma fram till nya och fiexiblare metoder för atl lösa dessaproblem. Del behövs till en början en uppsökande verksamhet i de mest utsattaområdena. Men samhället måste också rikta in sig på att ge stöd till barn ochföräldrar, som ytligt sett har fungerande eller ordnade förhållanden. Även idessa grupper finns det nämligen barn som inte har del bra och som blir lämnadeutan tillsyn. Jagvill fråga socialministern om han inte är beredd atl sätta i gång en uppsökandeverksamhet för atl barn i dessa unga åldrar inle skall behöva vara ensamma. Jagvill också fråga om socialministern verkligen själv tror atl sifferuppgiften290 000 i svaret stämmer med verkligheten. Om tillsynen av småbarn Jag kan svara direkt på fråga. Enligt barnomsorgsplanenskall kommunerna bedriva en sådan uppsökande verksamhel. Delär rätt intressant att lyssna på denna debatt. Också den levnads-ochmiljöundersökning som har gjorts i är myckel intressant, ochdet är värdefullt all vi har fått de siffror som där redovisas. Undersökningenär intressant bl. a. ur den aspeklen alt den visar på brister i gemenskapenmellan föräldrar och barn. Enligt undersökningen har 29 000 föräldrar i länetingen eller obetydlig akliviielsgemenskap med sina barn i åldern . Delär en fråga som jag tycker att varken eller skall gäförbi. Den är nämligen oerhört viktig. Delta ar inte bara en fråga omdaghemsplatser ulan också om hur föräldrarna fungerar. Undersökningenvisar väl dels alt föräldrarna har behov av mera lid för samvaro med barnen,dels att det föreligger ett behov av kunskaper om barn. Det innebär atl båderätten lill kortare arbetstid för småbarnsföräldrar och möjligheterna till engod föräldrautbildning är viktiga reformer, och jag hoppas alt vi också skallkunna få igepom dem. nämnda undersökningenvisar hur viktigt delta är, och vår vilja alt genomföra det har vi klart gettuttryck för. FruLantz säger atl om "jag vore socialminister, skulle inte ett enda barn fåvara ensamt". Del skulle vara rätt intressant all få besked om hur fruLantz skulle lösa delta stora problem pä . FruBERNSTRÖM (fp): Jag beklagar all man inle har lill förfogande närdet gäller enkla frågor. På den korta tiden hinner man faktiskt inle la uppallt, framför allt inte en så viktig undersökning som . Om socialministernhade varit här när vi diskuterade familjepolilik , hade han fållhöra atl jag också log upp just detta alt även om föräldrar är lediga är detinte alltid så alt de umgås med sina barn. Jag pekade då just på denundersökning som vi nu diskuterar.