prot · G009125 · 1976-12-31 00:00:00 — Detär viktigt alt man kan behålla den här utbildningen därför atl del är sä mångaungdomar som har behov av den och som mol den bakgrund som jag här harskisserat önskar ulbildningen. Del är också ytterligt angelägel att ungdomarnagenom dessa kurser får behörighel lill vidareulbildning. Det är därför jag harställt min fråga, och jag noterar att statsrådet har samma posiiiva syn som jagpå värdel av hemteknisk utbildning. Ja, fröken , jag anser som jag har sagl all hemtekniskutbildning är värdefull och atl flera borde få del av de kunskaper som därförmedlas. Som fröken säkert förslår är jag inte obekanl med den orosom man på många häll känner för den hemlekniska ulbildningen. Vadjag i mitt svar ville påpeka var all den lendens mol vikande intresse för detslaget av utbildning, som jag naturiigtvis också känner lill, torde varaföranledd av en missuppfattning, och den missuppfattningen kan vi väl hjälpasät att ta död på, fröken , FrökenPEHRSSON (c): Jag tackar för del senasie svarel. Del var ännu mer posilivi än del lidigare,och jag är glad om jag kan hjälpa lill att föra vidare den positiva uppfattningsom statsrådet har i den här frågan. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om rekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen Nr125 Fru statsrådet erhöll ordet för all besvaraherr () anmälda interpellation, 1976/77:116, ochanförde: har frågat mig dels vilka åtgärder som har vidtagitsför att bland elever skapa intresse för naturvetenskapligastudier och för att göra eleverna väl förberedda för sådana studier igymnasieskolan, dels vilka åtgärder som har vidlagils för all befrämjagymnasieskoleelevernas sludier i naturvetenskapliga ämnen och vilket resultatetav dessa ålgärder blivit, dels också vilken effekt på rekryleringen tillnaturvetenskapliga sludier i gymnasieskolan som ett permanentande av del s, k,naturvetenskapliga basåret kan tänkas få. Låt mig inledningsvis fålämna några bakgrundsfakta. Antalelelever på den naturvetenskapliga linjen (N-linjen) har under perioden 1971-1976sjunkit med ca 2 900 eller 28 96, En uppbromsning av nedgången har dock skettElevantalet på fyraårig leknisk linje (T-linjen) har ökat.Det sammanlagda antalet elever i årskurs 1 på N- och T-linjerna har därförvaril sä gott som oförändral, ca 14 500, . Elevintressetför linjerna inom den naturvetenskapliga-tekniska sektorn (inkl,yrkesinriktade linjer) i gymnasieskolan har varit tämligen och ca 4596 av eleverna har gäll till dessa linjer , Dessulom harvårdlinjen, som redovisas inom den humanis-lisk-samhällsvetenskapliga sektornmen vars innehåll har en starkt naturvetenskaplig prägel, ökat till 9 96, ca 7000 elever, läsårel 1976/77, Denstörsta förändringen av elevintresset har varit enförskjutning frän teoretiska till yrkesinriktade linjer. Eleverna har såledesvalt andra studievägar inom den naturvetenskapliga-tekniska sektorn, N- ochT-linjerna, de linjer som ger särskild behörighel till högre leknisk ochnaturvetenskaplig utbildning, har sammanlagl minskal sin andel av sektorn från21 96 till 18 96 . På N-linjen har antalet pojkar minskat, medanandelen flickor har ökal och uppgår rill 43 96 i årskurs 1, Förpojkarnas del innebär förändringarna framför allt en ökning på deVerkstadstekniska och el-leletekniska linjerna. Elevantalet har dock ökat päsamlliga yrkestekniska linjer. Överströmningenfrän teoretiska lill yrkesinriktade linjer inom seklorn innebär att antaletpojkar som direkt efter gymnasieskolan kan fortsätta till högre tekniska ochnaturvetenskapliga sludier har minskat Rekryteringen av studerande har därmedminskat lill vissa högre ulbildningar som t ex, lekniska högskolor ochuniversilelens grundulbildning i fysik och malemalik. Regeringenanser del oroväckande all elevtillslrömningen till naturvetenskapligutbildning på olika nivåer är sä låg. På sikl kan nämligen tillgodoseendet avvårt behov av naturvetare och tekniker av olika slag Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen äventyras, Ulifrånlidigare diskussioner i frågan är jag övertygad om alt det råder enighet iriksdagen om au rekryleringen lill dessa ulbildningar behöver förbäliras, Lålmig nu övergå lill första fråga, som avser vidtagna åtgärderinom . Föralt slimulera och utveckla elevernas naluriiga intresse för naturvetenskapligaämnen är såväl innehåll som arbetsformer i undervisningen väsenlliga. Vidinförandel av Läroplan för 1969 (Lgr 69) ökade limialel inaturkunskap för mellanstadiet. Härigenom ökade utrymmet för en experimentellundervisning. För låg- och mellanstadiets naturvetenskapliga undervisning harSÖ jusl avslutat ell forsknings- och utvecklingsprojekt. Inom SÖ pågår arbelebl, a, med försöksverksamhel för all stimulera spridningen av detta och andrautvecklingsprojekt för låg- och mellanstadiet. Undervisningstideni naturorienterande ämnen på högstadiet minskade vid införandet av Lgr 69, Manhade hoppats all vinna i effektivitet genom en mer integrerad undervisning idessa ämnen. Undersökningar visar dock alt en integrerad undervisning inle harkunnal genomföras i det slora flertalet skolor. Forskningsarbete pågår i syfteall förbättra situationen. En fortbildning av klasslärare och ämneslärare iberörda ämnen planeras. Minskningenav tiden för de naturorienterande ämnena hade samband med atl man skulle beredauirymme för fritt vall arbete med två veckolimmar i varie årskurs pähögstadiet Många elever väljer dock nu inom fritt valt arbele aktiviteter medanknylning lill naturvetenskap och teknik, pågående läroplansöversynen för beakias särskill problem somgäller undervisningen i naturorienterande ämnen och teknik. På sikl tror jagatt rekryteringen lill de nalurveienskapliga linjerna skulle stimuleras om depraktiska inslagen i undervisningen ökades. Del är väsentligt alt eleverna gesmöjlighet alt på del sättet lillämpa de teoretiska kunskaperna i prakliken,sådani undervisningssätt bör också öka intresset för de mer teoreliskadelarna av undervisningen. Det är min förhoppning alt det pågående arbelel medöversynen av läroplan bl. a. skall leda till della. Beträffandeålgärder som har vidlagils för att befrämja elevernas sludier inaturvetenskapliga ämnen i gymnasieskolan vill jag anföra följande. SÖhar i sitl läroplansarbele i malemalik och naturvetenskapliga ämnen strävatefter atl genomföra en stoffbegränsning och underlätta begreppsinlärning genomatl öka del experimentella inslaget och anknytningen lill arbetslivet och altförbällra anknytningen av undervisningen i gymnasieskolan lill . Eltnyll supplement i matematik för N- och T-linjerna fastställdes . Ellalternativt supplement i biologi för N-linjen faslslälldes . I fysik ochkemi används reviderade supplement på försök fr, o, m, läsårel 1976/77, Inom SÖ har såledesbedriviis elt arbele för atl successivt förbättra silualionen och deltaarbele fortsätter. Bl, a, har SÖ inkommit till regeringen medförslag om försöksverksamhel med varianter pä N-linjen. Förslag har utarbetatslill varianter i årskurserna 2 och 3 med inriktning mol dalateknik,miljövårdsteknik och kommunikation (information). Eleverna föreslås få väljaett av de variantämnen i ulbyle mot icke naturvetenskapliga ämnen under någraveckolimmar. Förslaget bereds f n, inom . Vissförsöksverksamhel har förekommii med samordning av N- och T-linjerna, VidHögbergsskolan i har samordning prövats i årskurs 1 sedan läsårel1970/71, Enligl en ulvärdering 1974 ansåg eleverna all det uppskjutna valet gavdem bättre möjligheter till elt säkrare val. Denna synpunkt har också framförlsvid ulvärderingen av särskild samordnad gymnasieskola (SSG) med samordnadundervisning för N- och T-linjerna i årskurs 1, Ulvärderingenav SSG visar att en majorilel, 84 96 av N-eleverna i årskurs 1, hade en positivinställning lill leknologi. En effekt av SSG har varit att fler flickor valtT-linjen efter atl ha gäll i en NT-klass och prövat på teknologi ochskolpraktik i årskurs 1, Man har därvid jämfört med samma flickors preliminäraval lill gymnasieskolan, Försöksverksamhelmed samordning av N- och T-linjerna pågår /75 ävenvid Norra Reals gymnasium i Slockholm, Tillregeringen har inkommit ell förslag från SÖ att få pröva en sammanhållenNT-linje i , Förslaget bereds f n, inom . Enjustering av betygsnivån från 3,0 lill 3,3 i matematik, fysik, kemi och biologipå N- och T-linjerna och i biologi på N-linjen genomfördes ft. o. m. /76. Ellinformationsmaterial om naturvetenskaplig och teknisk utbildning ocharbetsmarknad utarbetades i samverkan mellan och tillställdes bl. a.syo-funktionärerna i och gymnasieskolan /76.Informalion om den naturvetenskapliga-tekniska sektorn kommer all förslärkas idel ordinarie syo-malerialet N-linjenhar utmärkts av markant fler linjebylare än övriga linjer. Denminskning av antalet linjebylare från N-linjen som kunde iakttas läsåret1975/76 är sannolikt ell resultat av de vidtagna ålgärderna. Tillslul någol om del s, k, naturvetenskapliga basåret som ges vid Uppsalauniversitet /77, Målgruppen för utbildningen i fråga är de som inlehar några tidigare kunskaper i naturvetenskapliga ämnen men som har allmänbehörighel lill högskolestudier, t, ex, de som är 25 är och som har varityrkesverksamma . Under denna förutsättning bör effekten pä rekryteringenlill naturvetenskapliga studier i gymnasieskolan inle bli märkbar. Blir delnaturvetenskapliga basåret permanent inom högskolan finns dock sannolikt enrisk att ungdomarna anser det förmånligt atl först gå en tvåårig linje igymnasieskolan och därefier det naturvetenskapliga basåret Delta kan då länkasdrabba rekryleringen Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen 2 prolokoll 1976/77:125-127 Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen lill N-linjen i förstahand. Detfår anses mer naluriigt alt den gymnasiala ulbildningen i ämnen som krävs förtillträde till högskoleutbildningar ges inom gymnasieskolan eller den kommunalavuxenutbildningen, Arbele pågår inom SÖ och UHÄ för atl underiälla för olikakategorier av sluderande all skaffa sig den särskilda behörigheten inaturvetenskapliga ämnen och matematik. Hen (): Jag ber att fålacka slalsrådel Mogård för del fylliga och innehållsrika svaret på mininterpellation. Jagnoterar med tillfredsställelse att man inom både regeringen ochskolöverstyrelsen tillmäter frågor om den naturvetenskapliga ulbildningen slorbetydelse och att man följer utvecklingen uppmärksamt Frågan gäller ytterstinle bara rekryleringen till naturvetenskapliga och lekniska linjer igymnasieskolan och utbildningen av naturvetare och tekniker på högskolenivå -och därmed också rekryteringen till forskarutbildning - utan också en någorlundabred och inte alltför ytlig orientering i naturvetenskap och teknik bland allaungdomar, Problemel har emellertid koncentrerats lill frågan omrekrylering inom gymnasieskolan, och del är också utifrån den utgångspunktensom jag har ställt mina frågor. Men lösningen av del problemel måste sökas inomen vidare ram än gymnasieskolans egen, Idet försök som har gjorls för all främja rekryteringen till dessa ulbildningarkan man skönja tre skilda strategier. Den enklaste har beställ i alt man harsökl manipulera vissa styrmekanismer inom skolsystemet. Ett exempel på detla ärden höjning av betygsnivån i malemalik, fysik, kemi och biologi som hargenomförts. Delta är enligl min mening en mindre lyckad metod, även om denkanske kan vara nödvändig. Det är alllid vanskligt all gripa in medsådana manipulationer. Man kan aldrig i förväg vela vilka konsekvenser de kanfå. Delfinns emellertid andra vikliga styrmekanismer som borde ha förändrats förlänge sedan. Jag syftar på bestämmelserna om aniagning av studerande lillhögskolestudier. Eller rättare sagt: De beslämmelserna borde aldrig ha kommiilill. Att betyg i ämnen med ell mycket lågt timtal tillmäts lika slor vikl somämnen med mänga limmar leder ofelbart till alt eleven satsar relativt sett meraoch ofta oproportionerligt mycket på dessa små ämnen, exempel: betyget iämnet psykologi med en veckotimme har vägt lika lungl som betyget i matematik,som har 15 veckolimmar, vid intagning lill leknisk högskola. Genom de nya behörighets-och anlagningsbeslämmelserna kommer den här olyckliga styrmekanismen allförlora en del av sin belydelse, och del är välkommet Del kommer självfalletatl reducera lockelsen lill de belygstakiiska beräkningar som snedvriderstudierna. Denandra strategin består i atl man söker göra organisaloriska förändringar inomskolsystemet, t, ex, samordna naturvetenskaplig och leknisk linje eller införavarianter. Detfinns också uppenbariigen tankar på att lösa problemen - inte minsl den tidvisbesvärande fiyklen från naturvetenskaplig linje - genom all ge denaturvetenskapliga ämnena en ännu starkare ställning på timplanen. Det ärenligt min mening en utifrån både skolpolitiska och kulturpolitiska synpunkterbetänklig väg. Jag tror dessutom all del är en ineffektiv metod. Om mångaskyggar för den naturvetenskapliga linjen av respekt eller fruktan för denlinjens kärnämnen, blir inte tvekan mindre ifall man Ökar det blocket Om mängaväljer samhällsvetenskaplig linje därför all de är inlresserade av hisioria ochsamhällskunskap, lockas de inte lill den naturvetenskapliga linjen eller dentekniska linjen genom att timantalet i dessa ämnen minskas pä dessa linjer, Ellovanligt misslyckal försök all bereda vägen för sådan lösning har nyligengjorls. En gymnasieinspeklör och en skolkonsulent har tagil sig före all lålaeti antal elever på den naturvetenskapliga linjen svara på vissa frågor. Sedanhar de gjorl en statistisk sammanställning av svaren. Undersökningen ärdiletlantmässigt gjord och dessutom omöjlig atl tolka. Slutsatsen blir därförhell godtycklig. Saken blir inte bättre av alt undersökningen presenteratsstarkt vinklad och uppenbart tendentiöst Detlakan emellertid lämnas därhän i del här sammanhangel. Del intressanta är attkonsiatera själva inriktningen. Man har frågat de elever som redan går på dennaturvetenskapliga linjen och inle dem som skulle kunna tänkas gå där men somvalt andra linjer. Det hade ju varit intressantare all få de senares synpunkler.Man har vidare inriktat sig pä frågor om vilka ämnen som eleverna tycker ärviktigast och intressantast och vilka ämnen de skulle vilja läsa mer ellermindre av. Det hade emellertid varit angelägnare att skolöverstyrelsensämnesföreträdare i första hand intresserat sig för hur undervisningen i dessaämnen upplevs av eleverna, hur den kan utvecklas och förbättras, bliintressantare och me-ningsfullare. Man konstaterar alt de fiesta elevernaräknar de naturvetenskapliga ämnena till de vikligasle - någol annat var juheller inte all vänta. Men man ställer inle den väsentliga frågan varför intefler elever än vad som är fallel lycker all de ämnena lillhör de roligasteeller intressantaste. Det skulle vara den verkligt fruktbara frågeställningen. Dethar också gjorls en undersökning om hemarbetets omfattning, som det kan varaskäl atl beröra. Den visar all hemarbetet faktiskt inte är särskilt betungande.En elev i årskurs 3 har lydligen inte tillnärmelsevis så lång effekiivarbetstid som en heltidsarbetande inom del vanliga arbelslivet. Teorin om denenorma arbetsbördan lycks vara en myt Den viktigaste slutsats som borde dras avdenna undersökning är all man bör sluta med dessa försök au misstänkliggöraandra skolämnen. Man främjar inte heller de naturvetenskapliga studierna genomall öka timantalet på andra ämnens bekostnad. Det skulle dessutom leda lillalt den för varie medborgare - och inte minst för naturvetare och tekniker -nödvändiga orienteringen i samhällskunskap, historia, litteratur och andrahumanistiska ämnen äventyrades. Det är inte tekniska fackidioter Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen vi behöver i deltateknikberoende samhälle. Vi behöver människor med bred orientering och etthistoriskt perspekliv på utvecklingen. Eller för atl cilera en amerikanskframtidsforskare: "Att kunna förstå och förklara hur man kommit in idagens situation är en förulsällning för alt trovärdigt kunna arbela medframtiden." Jaghar redan antytt vilken strategi som enligl min mening är den riktigaste,nämligen den atl vidareutveckla metodik och pedagogik. Jag har medlillfredsslällelse noterat statsrådet redogörelse för detutvecklingsarbete som försiggår inom , både i form av forskning ochutvecklingsprojekt och genom den pågående läroplansöversynen. Ett ökatiniresse för naturvetenskapliga studier inom gymnasieskolan måste rimligtvisgrundläggas redan inom . Del ärockså viktigt all elever efler nio äri nått en hygglig färdighelsnivå, t ex. i matematik - i annat fallblir gymnasiekurserna alllför svära och tunga. Av de diagnostiska prov imatematik som förekommer i årskurs I i gymnasieskolan kan man noiera atl deltycks vara mindre väl beställt med färdighelsnivån efter . Om detvar något jag saknade i interpellationssvaret, så var det en redogörelse påjusl denna punkt. Jaghar här tecknat tre olika vägar, tre strategier, när det gäller att främja denaturvetenskapliga studierna, och jag har förordal dem som innebär att manmedvelel och energiskt satsar på ulveckling av själva undervisningsprocessen,på förnyelse av metodik och pedagogik så att man gör undervisningen intressantJag tror mig av interpellationssvaret kunna dra den slutsatsen, atl statsrådetMogård delar denna uppfallning. Del vore emellertid värdefullt all få den sakenbekräftad och gärna ytterligare markerad. Jagvill till sisl någol beröra frågan om del s, k, naturvetenskapliga basåretEfiersom den frågan inle ligger inom skolminislerns ansvarsområde har jag nöjlmig med all peka på risken för atl denna innovation, om den permanentades,skulle kunna få en olyckligt styrande effekt inom gymnasieskolan. Jag är gladatt höra alt delar den uppfaliningen. Man kan läll föreslälla sighur smart beräknande elever, som vill in på t ex, medicinsk utbildning, väljertvåårig social linje och på detta del naturvetenskapliga basåret, som juförutom behörighel i de naturvetenskapliga ämnena ger en tredjedels fil.kand.-examen. Enannan aspekt gäller del egenartade, och för vanlig rättskänsla stötande,förhållandet all en kurs i vissa av gymnasieskolans ämnen ger 40 poäng i enakademisk examen om den arrangeras inom universiteten. Personligen vill jaguppfatta denna anordning som ett olycksfall i arbetet Om del till äventyrs ärså, all ell av moliven bakom della försök varil all lösa sysselsällningsprobleminom universilelen, lorde man kunna finna andra och bällre lösningar. Jaghar vidare noleral all man inom planerar fortbildning avklasslärare och ämneslärare i malemalik och nalurveienskapliga ämnen inomgrundskolan, och del lyckerjag är utomordentligt bra. Det skulle emellertidbehövas ämnesmässig fortbildning även av gym- Det har saglsmig att det pä vissa gymnasieskolor finns modern experimentell utrustning sominte kan utnytrias, då en del lärare saknar erforderlig fortbildning. Delskulle vara ulmärki om lomma platser vid t. ex. universitetensfysikinslilutioner kunde ulnyujas lill lärarfortbildning. Det skulleotvivelaktigt vara ett värdefullt led i strävan att främja dennaturvetenskapliga ulbildningen inom skolan. HenBIÖRCK i (m): Den omständigheten all vi lycks ha mindre ont om tid än vi annarsbrukar ha i kammaren plus det förhällandet alt det på åhörarläklaren finns enhel del ungdomar som man kanske kan hoppas någonting av för framtiden gör alljag velal gå in i denna diskussion. Jag gör del så myckel mer som jag i en gemensam molion och jag själv i en annan har langeral precis delområde som inierpellalion avser. Detär uppenbart all tillståndet på della område inte är särskilt bra, och del harinle heller utvecklat sig i någon särskilt gynnsam riktning under 1970-lalet.Statsrådet har visserligen tagit fram en del siffror som i någon måninger förhoppningar, men på del hela laget står man och stampar på samma ställei fråga om N-linjen i den mån utvecklingen inte går bakåt. Av den utmärktaredogörelse vi har fått verkar del som om den lekniska linjen vinner pä N-linjensbekostnad och som om det lolala antalet gymnasieelever pä båda linjernatillsammans är ungefär . Omman vill försöka finna vägar lill en förbättring, vänder man sig kanske inteminst lill den begåvningsreserv som finns hos filekorna. Här föreligger någolmoistridiga uppgifier: Statsrådet säger alt filekorna har ökat pånaturvetenskapliga linjen, men en annan uppgift som jag fick lidigare i årsäger alt om man slår ihop N- och T-seklorn så har flickorna minskal från 16lill 14,8 96, Del är väl alldeles uppenbarl alt specielll flickorna skullekunna värvas för en naturvetenskaplig utbildning, en utbildning som jag trorall del här landet är i hög grad i behov av, när nu stora delar av den svenskaindustrin upplever vad man skulle kunna beteckna som en Facitkris och närsamtidigt energipolitiken kräver stora ansträngningar för att utveckla nyaenergikällor och minska behovel av energi, Alll della kräver naturvetenskap ochleknik i bollen. Jagvill gärna anknyla lill vad sade om atl det här är inle bara engymnasiefråga. Del är en fråga om atl på ett tidigt stadium i skolan fånga uppunga människors intresse för leknik framför alll, men naturligtvis också förnaturvetenskap. innehåller låg-och mellanstadium inga ellermycket få lekniska och naturvetenskapliga momeni, och undervisningen ärutpräglat abstrakt och verbal. Läroplanen rekommenderar visserligen eltlaborativt arbetssätt, men på grund av all lärarna i slor ulslräckning saknarsådan utbildning stannar rekommendationen på papperet Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen Omrekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen Såvitijag förslår måsle man la lag i det här. Det skulle säkert vara önskvärt atl öka antalel av demsom antas till klasslärarutbildning från naturvetenskaplig linje i gymnasietoch att i all klasslärarutbildning införa ett belydande teoretisktnaturvetenskapligt ämnesinnehåll. Detfinns elt område som ligger mig nära och som jag i detta sammanhang villanknyla till, och del är intagningen lill de medicinska fakulteterna. Denintagningen kommer i samband med högskolereformen att mycket väsentligtförändras. HerrRichardson nämnde alt "smarta" elever kunde gå på tvåårig sociallinje och därefter ta ett naturvetenskapligt basår. Ja, många elever får denrekommendationen av skolans syo-konsulenter. Eleverna behöver alltså intesjälva vara så smarta, utan det räcker med alt yrkesvägledarna i skolan haruppfattat alt det kan vara myckel praktiskt för en elev, som inte är säker påatt få femmor i alla ämnen, all fiylta ner till den tvååriga sociala linjen,där konkurrensen är mindre och där vederbörande kan tänkas få höga betyg, ochsedan komplettera upp sig efteråt. Om belyg från ell treårigt gymnasiumär likställt med betyg frän ett Ivåårigi och om belyg frän nalurvelenskapliglinje skall vara likställt med betyg från tvåårig social linje, kan mannaturligtvis inle vänta sig något annat än en flykt från den svårare linjentill den lätta. Jagskulle gärna vilja anbefalla regeringen, när den nu - som statsrådet - anser situationen oroväckande, all följa utvecklingenoch styreffekterna av de nya bestämmelserna för intagningen till medicinskfakultet. vill jag säga atl jag själv under mina skolär nog var enutpräglat humanistiskt intresserad person, men jag är väldigt glad nu atl jaginte förföll till alt följa minsta motståndels lag och bara göra del som mantyckte var roligt. Då krävde intagnings-bestämmelserna till medicinska studieratt man hade gåll på reallinjen. Man tvingades skärpa sig litel, och del harjag haft nylta av senare i livet. Som framgår av mitt svar uppmärksammas det här problemet på många olikahäll. Också internationellt fäster man stort avseende vid en trend som harvaril och kanske forlfarande är gemensam över hela den industrialiseradevärlden. a, diskuterades problemen vid ett av organiseratseminarium i . Åtgärdermåsle - som och jag och i är eniga om -vidias på mänga olika håll och på mänga olika nivåer.