prot · G009113 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagtrodde då att ni med glädje skulle rösta på vår reservalion. Del räcker juinte, , med att lala om barnomsorgens behov eller andraangelägna sociala behov. Bevisa nu i praktisk handling alt du och dina kamratermenar allvar med ert tal. Det är så riktigt som det är sagt, att det räcker inte att bara tala ombarnomsorgen, och det är väl medveten om. Men jag lycker ändå attdet är rimligt atl avvakta det reformarbete regeringen håller på med, ochdärför kan jag inte stödja den socialdemokratiska motionen, som jag lycker ioch för sig innehåller en hel del bra tankegångar. Motioneninnehåller så mycket mer än ålgärder för barnomsorgen att det kan bli problemför det remissarbete som pågår, om motionens förslag skulle vinna gehör i dag.Jag tycker därför att de andra delarna kan få vänta. byggs nya områden, ochom man inte där lar hänsyn lill barnomsorgen från börian så kanske vi inte kanklara målsättningen att ge alla barn en daghemsplats. FruDAHL (s): Del skulle vara intressant atl höra några sakskäl som gör att BonnieBernström ser problem i vår motion. Jag tror atl del är på det sättet all delkänns lilel förargligt alt inle den borgerliga regeringen har lagt det förslagsom vi för fram. vill man ge regeringen en chans att agera, efiersom manfaktiskt lycker atl del är en smula obehagligt att den inte har gjort del förutMen, , del är ännu inle för senl all ändra uppfattning ochrösta med oss. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels första och tredjedels-satserna i reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvolering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskoltels hemställan i belänkandel nr 26mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit första och tredje dels-satserna i reservationen av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resullal: Ja- 152 Nej - 137 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill moiionen nr 1313 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Torsdagen den 21 april1977 Planeringoch byggande m. m. Den som vill att kammarenbifaller civilutskoltels hemställan i nr 26 mom. 2 rösiarja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall lill motionen nr 1313. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 957 av fruLantz m. fl., och förklarades den förra proposilionen Torsdagen den 21 april1977 Planeringoch byggande m. m. vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl volering uppläsies och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i belänkandel nr 26mom. 13 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 957. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - II Propositionergavs på bifall till dels ulskotlels hemslällan, dels motionen nr 415 av herrClaeson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilulskotlels hemslällan i betänkandet nr 26mom. 14 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 415 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-propositionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat Ja- 279 Nej - 11 1976/77:27 med anledning av motion om ulredningbelräffande en mer aktiv fastighetsbildning m. m. 1976/77:28 med anledningav motion om lanlmäteriiaxan 1976/77:29 med anledning av motion om avstängningav järnvägsövergång vid enskild väg m. m. 1976/77:30 med anledning av motion om översyn avlagen (1973:1150) om samfälligheter 1976/77:31 med anledning av proposilionerna1916/17:81 och 1976/ Nr 113 77:100 i vad avser allmänna samlingslokaler jämte motioner Torsdagenden Kammaren biföll vad ulskollel i dessa betänkanden hemställt Om skyldighet för gångtrafikant att § 14 Om skyldighet för gångtrafikant att under mörker bära re- undermörker bära flexanordning refiexanordning Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (c) anmälda fråga,1976/77:354, och anförde: i har frågai mig om jag har för avsikl attlägga fram ett lagförslag om skyldighel för gångtrafikant som under mörkerfärdas på väg all vara försedd med godkänd reflex-anordning. överlämnade till de för trafiksäkerhetenansvariga ministrarna i , , och rapportenFotgängarreflexer. Irapporten konstaterade trafiksäkerhetsrådet att en lagstiftning om användningav refiexanordning eller lykta är en ingripande ålgärd som skulle berörabelydande grupper av människor. Åtskilliga omständigheter måste beaktas vidbedömningen av frågan om en lagstiftning, t ex. straffansvaret speciellt närdel gäller barn och tillämpningssvårigheler på grund av olikagränsdragningsproblem. Vid remissbehandlingen påtalade också bl. a. statenstrafiksäkerhetsverk de svårigheter som är förenade med en lagstiftning. Verkelframhöll att försök först borde göras med en samlad intensiv propaganda föratt på frivillighetens väg söka höja användningsfrekvensen. Iårets budgetproposition har jag i samband med atl ytterligare medel harberäknats för informationsverksamhet angelt atl trafiksäkerhelsver-ket ävenskall kunna bedriva information för alt öka användningen av reflexbrickor hosfotgängare. Vad sålunda anfördes har lämnats utan erinran av . Regeringen har genom beslut den 25 november 1976överlämnat Nordiska irafiksäkerhetsrådets rapport jämte remissyttrandena tillirafiksä-kerhetsverket I nuvarande läge finner jag det inle aktuellt med någonlagstiftning. i (c): Jag ber all få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Reflexanordningarför gående i mörker är en ofta åierkommande de-ballfråga här i . Medandra ord är frågan inte ny - den har dock sin aktualitet Utan att kunna göraanspråk på att ha stöd av statistiska uppgifter Omskyldighet för gångtrafikant att under mörker bära reflexanordning är jag övertygad om allåtskilliga trafikolyckor orsakas av att gående i mörker saknar refiexanordning.Del borde vara en självklarhet att den som går på en mörk landsväg skyddar sigmedelst reflexer, men tyvärr -jag har själv kunnat konstatera detta -nonchalerar alllför många denna möjlighet att skydda sig i trafiken. Jag vetall slora ansträngningar har gjorts, bl. a. av trafiksäkerhetsverkel, för altinformera allmänhelen om viklen av alt bära refiexanordning. Framför mig harjag en liten broschyr där det står "jag bär alltid reflex".Broschyren visar ett litet barn som har reflex för atl bättre synas i mörkret Tyvärrhar informationen inle nått fram eller inle tagils på allvar, varför det enliglmitt förmenande finns, herr kommunikationsminister, starka skäl för införandetav någon form av obligatorisk skyldighel alt alltid bära reflex i trafiken. Jagbeklagar att allmänhelen inle i större utsträckning utnyujar refiexen. som, enligtmin mening, är en god försäkring mot mörkerdöden i trafiken. Jag är medveten omalt det kan bli vissa svårigheter när det gäller tillämpningen, om man införobligatorisk skyldighet att bära reflex. Men detsamma gäller på många andraområden. Vi har infört skyldighet all använda bilbälte. Jag är övertygad om altmånga syndar då det gäller den saken men är också säker på att oerhört mångahar haft nytta av bilbältet. De har kanske räddats från en säker död. Jag menaratt vi även i det här fallel kan bli tvingade att införa laglig skyldighet allbära reflexanordning. Jag har självfallet samma åsikt som i omvärdet av reflexanordningar för fotgängare och beklagar alt inte fler människoranvänder reflex frivilligt. Enligl den undersökning som gjordes åren 1968-1971av väg- och trafikinstitutet kunde man konstalera en stigande användning underde åren. använde av de vuxna och något mer än 47 96 av barnenreflexanordning. Det är klart alt det hade varil önskvärt alt kunnaåberopa nyare siffror. TSV har emellertid gjort en liknandeundersökning, vars resultat dock ännu inte föreligger. Jag hoppas emellertidatt den ökade informalion som trafiksäkerhetsverkel kommer att ge skall ledatill alt allt fler människor använder refiexanordning. Då kan del ju länkas attdel, när användandet gått in i medvetandet mera, kan vara lämpligl med enlagstiftning. är det inte lämpligl, därför att en lagstiftning som intehar förankring hos människorna får enligt erfarenheterna liten efterlevnad. Viskall också komma ihåg atl del är svårt atl kontrollera efterlevnaden och ännusvårare att tillämpa några former av sanktioner, när en sådan lag inteefterlevs. i (c): Jag medger alt del kan vara mycket svårt atl få medborgarna allefterieva en lag som saknar förankring bland dem, men jag ifrågasätter om inteden stora allmänheten trots allt inser atl det är motiverat atl införanågon form av obligatorisk skyldighet atl i mörker alllid bära enreflexanordning. Man kan exempelvis tänka sig alt denna reflex sys in ikläderna. Kommunikationsministernmedger väl atl det är alltför många sorri inte använder reflexer i trafiken.Låt mig nämna all det som givit mig anledning alt väcka denna fråga var att jagsjälv vid ett lillfälle i trafiken mötte ell anlal personer som inle var förseddamed refiexanordningar och atl det då kunde ha inträffat en allvariig olycka, omjag inte hade varil tillräckligt observant. Jag medger att det kan diskuterasom man behöver införa en lagstiftning om ett obligatorium, men frågan är ändåom det inte trots allt föreligger elt verkligt behov av en lagstiftning påområdet Omljudförstärkare på telefoner i offentliga lokaler Överläggningen var härmedslulad. §15 Om ljudförstärkare på telefoner i offentliga lokaler Herr kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara i (c) anmälda fråga,1976/77:357, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka till atlteleverket i offentliga lokaler såsom sjukhus, övriga vårdinrättningar,sporthallar, bibliotek, järnvägsstationer etc. installerar lelefonförslärkarepå de telefoner som finns i dessa lokaler och att nyinstallation av telefon idessa lokaler sker med ljudförstärkare. Jaghar tolkat fråga så alt han med telefoner i offentliga lokaleravser samtalsautomaler som slår till allmänhetens förfogande. Ljudförstärkningpå samtalsautomater kan f n, åstadkommas på samma sätt som på vanligatelefonapparater, dvs, genom att telefonluren förses med en inbyggdhörtelefonförstärkare. Denhos vilken apparaten är uppsatt kan hos begära atl apparaten försesmed en sådan Ijudförslärkare liksom även m,ed andra tillbehör. Jag kan vidarenämna alt på samlliga samlalsex-peditioner minst en av apparaternaär försedd med förstärkare. Detbör i sammanhanget nämnas att ljud förstärkare kan vara mindre lämpliga attinstallera i bullriga lokaler, t, ex, sporthallar, järnvägsstationer o, d,eftersom ljudförstärkare även ökar de ovidkommande ljuden. Ettalternativ som f. n, undersöks är all placera en särskild talspole isamlalsaulomatens telefonlur, vilket skulle möjliggöra användning av vanlighörapparat vid telefonering. Utrustningen kommer inom korl att provas på eltanlal platser i landet. Jag kan också nämna all det inom ramen för det nordiskasamarbetet pågår undersökningar om yllerligare meloder att underlättamöjligheterna för hörselskadade att telefonera. 5 protokoll 1976/77:1 li-l 16 Omljudförstärkare på telefoner i offentliga lokaler i (c): Jag ber att lill kommunikationsministern få framföra ett lack jämvälför della svar, I offentliga lokaler och institutioner förekommer som regeltelefoner som kan utnyujas av allmänheten och dessa är yllerst värdefullakommunikationsmedel. Tyvärr har många hörselskadade svårigheter att ulnytriadessa telefoner, efiersom många och kanske de allra fiesta av dessa saknarljudförstärkare. Därmed utestängs en stor grupp människor från möjligheten attanvända sig av denna telefonservice, som alltså bara kan utnyujas av ickehörselskadade. Det borde ingå i en god service alt i de lokaler därtelefon som slår till allmänhetens förfogande är installerad också förser sådantelefon med ljudförstärkare. Del är enligt min mening ett rimligt krav från denslora grupp av handikappade som del gäller, och del borde kunna tillgodoses. Kommunikationsministernframhåller i sitt svar bl, a,: "Detbör i sammanhanget nämnas atl ljudförstärkare kan vara mindre lämpliga all installera i bullriga lokaler, t, ex, sporthallar, järnvägssta tioner o, d,- ," Men är del inte så atl luren kan förses med en tangent med vilken man kan kopplain eller koppla ur ljudet, så atl man inle behöver uppleva buller på det sättsom kommunikationsministern befarar? Jagvill bara påpeka att önskemålet om ljudförstärkare på telefonerna har framförtsfrån hörselskadade. Vid den rikskongress som Hörselfrämjandets riksförbundskall hålla i kommer denna fråga atl bli föremål föröverläggning, Belräffandetelespole i samtalsautomalernas telefonlur är väl del en fråga som inte kanlösas inom den närmaste liden utan som man får räkna med kommer all skjutaslångl fram i liden, Faklumkvarstår, herr kommunikationsminister, att jag ingalunda är nöjd med del nu lämnadesvaret. Som jag nämnde i svarel kan den, hos vilken en för allmänheten avseddtelefonapparat är uppsatt, begära att få Ijudförslärkare installerad påapparaten genom försorg. Jag har här ell broschyrblad som visarhur en sådan förstärkare ser ul och fungerar. Del är riktigt som , atl man med en liten ratt på luren kan höja Ijudslyrkan upp lill fyragånger. Televerkettillhandahåller också anslag, som kan sättas upp på hytten och som lalar om förallmänheten att apparaten är utrustad för kunder med nedsatt hörset. Delankommer alltså på landsting, som är huvudman för lasarett på idrottsföreningeller fritidsnämnd, som har hand om sporthallar m. m., alt hos televerketbeställa installation av Ijudförslärkare. Vadslutligen beträffar magnetspolen som gör det möjligt all använda sin egenhörapparat, så finns en modell utarbetad och den kommer, som jag nämnde i svarel,att prövas på ett anlal platser i landet. är det sannolikt inga somhelsl svårigheter att få sådana spolar installerade som ett alternativ tillljudförstärkare. Jagber att få överlämna de nämnda två bladen från till . HerrBÖRJESSON i (c): Jag ber att få tacka för de kompletterande besked som jag nu har fått. Jagär medveten om att har resurser för att tillgodose behovet av ljudförstärkare.Men tyvärr finns det telefonkiosker, bibliotek och andra offentliga lokaler därljudförstärkare saknas på de telefonapparater som är avsedda för allmänheten. Jagskulle önska att vi kunde komma dithän att vi kunde ha Ijudförslärkarepå alla telefonapparater. Radio- och TV-moltagare har ju en särskild regulator.Det finns inga sådana apparater som inte har ljudförstärkare så all man självkan bestämma den volym man vill ha på ljudet. Påsikt borde alla som önskar det kunna få telefonapparater med ljudförstärkare.Men måsle vi i första hand tänka på de hörselskadade. Idetta sammanhang skall vi inle heller glömma borl all del också är fråga omkostnader för den abonnent som önskar erhålla ljudförstärkare på sin telefon.Han får nämligen betala . vid installationen, och sedan får han belala enavgift på . Detta framgår nalurliglvis av de broschyrer somjag kommer att få från kommunikationsministern. Omljudförstärkare på telefoner i offentliga lokaler Det är klarl alt det skulle bli en fördyring. Jag tror inle del voremöjligl för leleverket att installera sådana anordningar på alla telefonapparaterulan all ta ut högre avgifter av alla abonnenter, och jag är inle så säker påall del skulle vara populärt Belräffande offentliga lokaler kan jag dock intelänka mig atl den där lilla avgiften skulle ha någon belydelse för huvudmannen- det är ju en bagatell. All sälla upp sådana apparater på alla förallmänheten avsedda ställen har däremot sina nackdelar, eftersom sådana lurarär mycket eftertraktade av oärliga människor. har kanske liksomjag blivit förargad när han kommit in i en telefonhyll för attringa och funnit sladden avklippt och luren borta. Frekvensen av sådanverksamhet skulle säkerl öka mångfaldigt om det fanns förstärkare påtelefonlurarna, eftersom de är så eftertraktade. i (c): Man tycker ändock att det på de telefoner där särskild avgift tas ut -och så görs för de fiesta telefonsamtal på offentliga ställen - borde finnasljudförstärkare. Det är självfalletotänkbart att nu gå in för att anskaffa ljudförstärkare Omlokaliseringen av arméns tekniska skola lill alla telefoner - ochjag har ingalunda någon avsikt att framställa en sådan begäran heller - men påsikl borde det ändå vara mpjligt. Detfinns väl inte någol landsting som av kostnadsskäl säger nej lill att betala100 kr, för installation av ljudförstärkare i en telefon och att sedan belalaen avgift på , per kvartal, men faklum kvarstår att telefonerna i de allraflesta offentliga lokalerna saknar dylika ljudförstärkare. Jag vill än en gångframhålla för kommunikationsministern att det är ett myckel starkt önskemål,som har framförts vid åtskilliga tillfällen vid de kontakter jag haft med hörselskadadepersoner. Jagär lacksam om jag får tolka svaret så, alten installeringav telespolar isamtalsautomalernas telefonlurar enligt det alternativ som är underutredning är möjlig; det skulle leda till atl de hörselhandikappade får enbättre telefonservice än . Jag tar fasta på del löftet och hoppas alt detinte skall dröja alllför länge innan det blir infriat. Överläggningen varhärmed slutad. § 16 Om lokaliseringenav arméns tekniska skola Herr försvarsministern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1976/77:380, ochanförde: har frågat mig om jagavser föreslå en ändring av föregående års riksdagsbeslut om lokalisering avarméns tekniska skola lill , FruStålbergs fråga är föranledd avctidningsuppgifler om att skolan skulleförläggas lill i slället för till , Detär inte aktuellt att föreslå någon ändring av beslutet om lokaliseringen avATS till den del det avser tygförvaltningsskolan och stabs-och sambandsskolansmekanikerdel. Däremot vill jag inle utesluta alt försvaretsfredsorganisalionsutrednings betänkande i vår kan komma all föranledaytterligare överväganden beträffande radar- och lufivärnsme-kanikerskolans iGöteborgs inlemmande i ATS, Någon lokalisering av ATSlill är alltså inle aktuell. FruSTÅLBERG (s): Jag ber försl att få lacka försvarsministern för svarel på min fråga. Somframgår av min fråga har del förekommit tidningsuppgifterom alt arméns tekniska skola skulle förläggas lill annan ort än , Riksdagenbeslöl i samband med omlokaliseringar i slallig verksamhet atlarméns tekniska skola skulle förläggas lill , om en sådan skolaorganiserades. Våren1976 beslöt atl ATS skulle inrättas och au den i enlighet medriksdagens tidigare beslut skulle förläggas till , Jagkonstaterar med tillfredsställelse försvarsministerns entydiga besked om attförslag lill ändring av beslut saknar aktualitet och all skolankommer alt planenligt inrättas i , Uppgifterav del slag som förekommit i massmedia skapar oro för såväl berörd personal somkommunala myndigheter och andra som är verksamma med projekteringsarbetet. Delvar starka regionalpolitiska skäl som föranledde beslutet all skolan skulleförläggas lill , Dessa skäl har ytterligare förslärkts,varför en omprövning av beslutet måste framstå som orimlig, Molbakgrund av vad jag här redovisat kan jag således tacka försvarsministern fördet entydiga och klargörande svaret på min fråga. Svaret kommer säkeriigen altlugna dem som känt sig oroade av de förekommande uppgifterna om en omprövningav beslutet. Närdel gäller radar- och luftvärnsmekanikerskolan hoppas jag att även den kommerall inlemmas i arméns tekniska skola och därmed förläggas till , Omomfattningen av särskild hjälpverksamhet för värnpliktiga och deras familjer Överläggningenvar härmed slulad, §17 Om omfattningen av särskild hjälpverksamhet för värnpliktiga och derasfamiljer Herr försvarsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:385, ochanförde: har frågai vilka ålgärder jag avser vidla för all densärskilda hjälpverksamhelen lill värnplikliga och deras familjer skall kunnafortgå ulan inskränkningar fram till det nya budgetårets början. Förhjälp åt värnplikliga i speciellt svåra ekonomiska situalioner finns underanslagel Vissa ersättningar m, m, en särskild anslagspost. Anslaget för dennasärskilda hjälpverksamhet har under en följd av år uppgåll lill . Fr,o, m, innevarande budgelår har beloppel höjls lill . Jag villundersiryka all anslagel endasl ulgör en reserv lill förmånssyslemel i övriglför de värnplikliga och är avsell all lillgodose behov som inte heller skäligenbedöms kunna avhjälpas i annan ordning. Innan medel betalas ul från anslagelskall således en prövning av behovet ske i varie särskill fall. Jag avser alt låta se över formerna för densärskilda hjälpverksamhelen i syfte atl förbättra rutinerna för atl beviljabidrag och följa upp resurs-utfallet Jag ber all få tacka försvarsministern för svaret. Till en del är delett posilivi besked som ges, men del är kanske ändock icke tillräckligt för altge de direkt berörda personerna den förändring av deras Omomfattningen av särskild hjälpverksamhet för värnpliktiga och deras familjer situation som skulle havarit önskvärd. Skälettill min fråga var egentligen att jag fick ta del av en personalvårdsinformationfrån T I - en liten skrift sägs all inga utbetalningar ur anslag försärskild hjälpverksamhet kan ske under liden den 1 april-den . Det ärnaturiigtvis otillfredsställande, om man ser del mol bakgrunden av att det häranslaget är till för all hjälpa sådana som i speciella svårigheler behöverekonomiskt bidrag för atl klara sina allra mest nödvändiga utgifter. Näranslaget lar slut och man bara ger ett sådant besked, kan man inte heller skaparättvisa mellan de värnpliktiga som bör få denna ekonomiska bislräckning. Sanningenär alltså den att de . som har varil anvisade redan nu har visat sigotillräckliga. Del innebär också att man från rättvisesynpunkt direkt borde hakunnal öka medelstilldelningen fram till det nya budgetåret och varit bereddatt för det kommande budgetåret gå till mötes de krav som ställdes i petila påell belopp uppräknat lill . Jagskulle vilja komplettera min förra frågeställning med ylleriigare en fråga: Ärförsvarsministern beredd, med de erfarenheler som egentligen redan ärbekräftade, atl möjligl försöka tillmötesgå önskemålen om ytteriigaremedel för alt i alla fall primärt tillgodose de behov som så uppenbartföreligger för dessa värnpliktiga? Jag vill påminna om att detta är ett anslag som vi har haft och som är lill för alt klara värnpliktigas ekonomiskasituation i extraordinära lägen, när det inte finns någon annan möjlighel. Omman av familjeskäl osv. råkar i en akut besväriig ekonomisk situation, dåskall man ha den här möjligheten. Den ingår egentligen inte som en reguljärdel i det värnpliktssociala systemet Jag hoppas att och jag äröverens om atl delta är elt extraordinärt anslag.