prot · G00932 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagvill erinra om den utredning som pågår inom statskontoret och som vi kallararbelsmiljövårdens informationssystem. Den innebär all vi skall få centralaregister för hur och på vilket sätt denna typ av ämnen och preparat används iproduktionen. Jag vill kraftigt understryka nödvändigheten av att man intelåter omtanken om arbetsgivarnas bekvämlighet gå ul över möjligheten attkontrollera arbetsmiljön i fortsättningen. Jag tror att i och jag är ganska överensbeträffande sakfrågan och principerna. Vad vi motionärer är ute efter är attminska uppgifter som vi anser vara onödiga. Arbels-miljölagsliftningen anserjag personligen är en väsentlig fråga, och uppgifter i anslutning till denskall vi gärna lämna. Men,, det är inte bekvämlighetsskäl som gör att vi företagarereagerar mot den omfattande flora av uppgifter som skall lämnas. Jag villerinra om att utredningen om företagens uppgiftsplikt har genomfört en enkät om1971 års uppgiftskrav. Detär verkligen intressant att se vad det materialet innehåller. Det visar bl. a.att antalet redovisade uppgiflskrav var 707 och atl antalet blanketter somlämnades till myndigheterna utgjorde nära 50 miljoner. Det är myckel det. Antaletdeluppgifter som besvarades översteg en miljard. Dessutom vet vi att allauppgiflskrav inte fångas in vid undersökningar - alla uppgiflskrav går inleall analysera. En beräkning visar all företag med knappt 50 anställda - del ärmajoriteten av de företag som ingår i arbetsområde - satsar300-800 arbetstimmar på atl besvara av myndigheter direkt begärda uppgifter. Detär därför barockt när säger atl del är fråga om omtanke omarbetsgivarnas bekvämlighet. Tänk er själv en småföretagare som skall sitta300-800 limmar och fylla i blanketter! Jag tror att han har viktigare uppgifteri företaget för att trygga jobbet för de anställda. Vivel också att skapades inte mindre än 200 nya lagar och förordningar somdirekt berörde näringslivet. För en småföretagare kan del bli nödvändigt allskaffa experthjälp, för del är sanneriigen inga enkla uppgifter del handlar om.Sådan expertis kostar också pengar. Kan vi minska uppgiftslämnandet ochkoncentrera del till väsentliga frågor -exempelvis, som myckelriktigt nämnde, arbetsmiljö-lagstiftningen, där del är viktigt atl få inmaterial - skulle både företagen och de anställda ha anledning atl glädjas överdet. HerrSIVERT i (s): Jag förstår inte vad menar med att det är barockt närjag försöker förklara att det inte förekommer något överuttag när det gällerinformationen totalt från företagen. Vad vi dock är överens om är alt om detfinns möjligheter att få fram bättre och för verksamheten mer lämpade uppgifterså skall de utnyttjas. Man skall naturligtvis inle ta in sådan information ochsådana uppgifter som man inle har någon glädje av. Del är detta som dennautredning har sysslat med. Avsikten är all man skall rensa bort uppgifter sominle behövs, och den saken behöver vi inle diskutera. Vad jag är orolig för är det resonemang som förs ivissa motioner om ersättning lill förelagen för uppgiftslämnandet. Det är motbakgrunden av dessa tankegångar som jag känner djup oro för vad som skullekunna inträffa om man införde sådana regler t. ex. när det gäller kemiskapreparat och tekniska hjälpmedel som kan vara farliga för arbetsmiljön. Del ärnödvändigt att vi stoppar varje tankegång på att införa sådana begränsningar påden här typen av uppgifter. (vpk): Jag skall bara ta upp en enda del av det här betänkandet, nämligenslutet, där man lar upp ersättningsfrågan, som även iStockholm varit inne på. Som jag har tolkat del lar ulskollel i sitt betänkandeinte någon direkt ställning lill denna fråga, ulan utskottet säger bara attäven frågan om ersättning skall övervägas. Men för all det inle skall rådanågot missförstånd på den punkten vill jag i debatten anmäla all del tordefinnas delade meningar här i kammaren huruvida det är riktigt all ersättningskall utgå i del här sammanhanget. Närdet kommer förslag skall jag anmäla min ståndpunkt i frågan, menjag vill redan nu sälta ell stort frågetecken för tankegångar som går ut på attsådana ersättningar är nödvändiga och rimliga. HertHOVHAMMAR (m): Jag upprepar vad jag sade: i och jag har idenna fråga i princip samma uppfattning, eftersom den lid man lägger ned på atlfylla i blanketter skulle kunna användas på ett för företagen och de anställdabättre säll. NärSivert sade att företagarna av bekvämlighetsskäl inte vill lämnauppgifter, betecknade jag del som ett barockt uttalande. Den uppfattningen harjag fortfarande. Det handlar här sanneriigen inle om bekvämlighetsskäl. Vadsaken gäller är all företagarna bör få disponera sin tid för väsentligare tingän alt fylla i blanketter som vi är överens om i många fall är onödiga. HertMOLIN (fp): Del är givelvis på del sättet all samhället har ett behov avinformation som man ibland inte kan erhålla på annat sätt än genom all infordrauppgifter av statistisk natur från förelagen. iStockholm nämnde ett exempel på sådan information, nämligen förekomsten avfarliga ämnen i arbetslivet. Om man emellertid ser på den uppgiftsskyldighetsom föreligger finner man att den avser andra ting. Den utredning omföretagens uppgiflsplikl som blivit färdig med sitt arbete har visalatt denna uppgiftsskyldighet lill gäller skatter, tullar och avgifter. Syftetmed den här utredningen och även med de motioner som utskottet tar upp i detlabelänkande är ju att minska arbetet med och tidsåtgången för uppgiftslämnandet.Självfallet måste man väga samhällets behov av information mol det arbete ochden tid som går ål för uppgiftslämnarna. Vi har från utskottets sida menat attdet var naturiigt, när man nu inom departementet skall ta ställning lill deförslag som den här utredningen har fört fram, atl man också får se på de motionsyrkandensom här är aktuella. Ivad gäller eventuell ersättning till företagen för delta uppgiftslämnande såpåpekar vi atl man vid prövningen också skall belysa ersättningen som ettinstrument för all minska uppgiftslämnandet. Men vi påpekar också, att om manskulle lyckas begränsa uppgiftslämnandet utan att samhällets behov avinformation skadades, så blir frågan om en eventuell ersättning mindrebetydelsefull. har i full enighet velat anföra dessa synpunkter införden prövning av frågan om förelagens uppgiftsskyldighei som skall ske idepartementet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 9 Åtgärder motskatteflykt och skattefusk Föredrogs skatleutskoltels betänkande 1976/77:5 medanledning av motion om åtgärder mot skatteflykt och skattefusk. I della belänkande behandlades motionen 1975:235 avherr m. fl. (vpk), vari yrkats all hos regeringen begärdetillsättandet av en utredning med uppdrag att skyndsamt utarbeta och framläggaförslag till åtgärder mot skatteflykt och skallefusk. Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk Utskottet hemställde allriksdagen skulle avslå motionen 1975:235. HerrHERMANSSON (vpk): I vår motion 1975:235 yrkas all hos regeringen begärtillsättandel av en utredning med uppdrag alt skyndsamt utarbeta och framläggaförslag till åtgärder mot skatteflykt och skattefusk. Motionenväcktes , alltså . Man kan möjligen funderaöver varför det tagit så för skatteutskoitel att ta ställning tillden. Det får ju inte vara så, att skatteutskottets behandling av motioner blirlika långt utdragen som de sittande skatteutredningarnas försök atl läggaförslag lill lösningar av hela skaltepro-blematiken. Jag vet inte vad som ärorsaken till att det har dröjt så länge - om skatteutskottet är ointresserat,om del har varit svårt all avvisa vårt krav på en särskild skalteutredningeller vad del kan vara. Vi kanske kan få upplysning om det här i debatten. Denhär motionen lades just mol bakgrunden av att de skalteul-redningar som nuarbetar har tagit så lång lid på sig. Vi anger i motionen hur de harsuttit. Man måste alltså addera lill de siffror som finns i motionen. Dåfinner vi att företagsskatieberedningen nu har arbetat i sex och ell halvt åroch skalteutredning, som skulle lägga förslag om en totallösning avhela skatieproblematiken, har arbetat i fyra och ell halvt år. årsskalleutredning har det efter denna långa tid fortfarande inle kommit någotförslag om hur skatlesystemet i vårt land skall utformas. Vi menar att man härhar försuttit dyrbar tid när det gällt att attackera de problem som las upp ivår motion, alltså skattefusket och skatteflykten. Jagvill gärna ge företagsskatieberedningen del erkännandet all den har lagt framflera delförslag, som varit viktiga och betydelsefulla. De har medfört en vissbegränsning av möjligheterna till skatteflykt, och det har varil tacknämligt. 1972års skalteutredning, av vilken jag själv är ledamot, har över huvud taget intebehandlat frågan om åtgärder mol skattefusk och skatteflykt och har inleframlagt något som helst förslag i detta avseende. Jag försökte redan frånbörjan att få utredningen att la upp denna fråga såsom en särskild punkt, menutredningens majoritet har hävdat att man först skall göra ett nyttskallesystem färdigt och sedan se hur man skall täppa Åtgärdermot skattejlykt och skattefusk till möjligheterna lillskatteflykt och skallefusk i samband med del nya systemet. När utredningen drarul på liden så här, kvarstår emellertid de gamla problem som alla känner lill.Passiviteten innebär att man låter skattefusk och skatteflykt av belydandeomfattning pågå. Deargumenl som skaiteutskottel åberopar för avslag på vår motion är i huvudsakföljande. Utskottetsäger visserligen att man delar vår uppfattning att skatteun-dandragandet ärell allvarligt problem för samhället men anför atl den lösning som vi pekar påinte är tillräcklig. sammanhanget vore del intressant att från skatleutskoltels företrädare häri debatten få höra om det finns någon färsk uppskattning av skattefuskels ochskatteflykiens omfattning i vårt samhälle. Om jag själv skulle våga gissa, rördet sig om . Jag tror för min del atl en sådanuppskattning inte är överdriven. Men skatleulskoltet, som har skyldighet attfortlöpande följa dessa frågor, kanske har en mer exakt och färsk uppskattning.I så fall vore det intressant att få den anmäld i debatten. Utskottetframhåller att del som kallas för skattefusk, alltså direkta brott mot deregler som föreligger, inte kan mötas med utredningar utan måste mötas med ökadkontroll. Därför yrkar utskottet avslag på vårt krav på en särskild utredningom skattefusket. Islutet av en utredning om denna fråga skall det givetvis ställas förslag tillkontrollåtgärder. Men en utredning kan visa var kontrollerna bäst bör sällasin. Därför menar vi alt skatleutskoltels argumentation på denna punkt inte ärbärande för avslag på vårt krav. Närdel gäller skatteflykten - alltså de metoder av olika slag som finns atlformellt inom lagens gräns och med användning av skattejurister och annanexpertis söka dra sig undan skallebetalningar - hävdar skatteutskottet alt detförslag om en allmän skatteflyktsklausul som framlades av en expertgruppinom företagsskatteberedningen skulle vara lill fyllest. Jag tycker attexpertgruppens förslag är bra. En allmän skatle-flyklsklausul kan utan tvivelbli .ett betydelsefullt instrument när det gäller att bekämpa'skatteflykten.Men förslaget framlades i Qol, och det har varil ute på remissbehandling.Enligt uppgifter i den borgerliga pressen tänker den nya regeringen vänta medatt lägga fram ett förslag på grundval av propån från företagsskatteberedningenoch remissbehandlingen. Om man tänker uppskjuta hela denna fråga, faller juskatteutskottets på denna punkt framförda argument för att en särskildutredning inte skulle vara nödvändig. HerrWärnberg, som står på talariistan efter mig, företräder inte längreregeringspartiet, och det är möjligt att han inte kan tala om när vi får ettförslag om införande av en allmän skatteflyktsklausul. Men jag ser i kammarenpersoner som företräder den nuvarande regeringen, och jag tycker atl det ärorimligt all vi har en seriös behandling av det här problemet ulan all vi fårreda på om regeringen har för avsikt att lägga fram något förslag om en allmän skatteflyktsklausuloch när del förslaget i så fall kan väntas. Delmåste ju påverka vår bedömning av vilka åtgärder som är nödvändiga för atlattackera skallefusket och skalleflykten. Efteratt ha studerat skatteutskottets betänkande har jag kommit lill den slutsatsenalt det förslag som vpk-gruppen framlagt om en särskild utredning angåendeåtgärder mot skatteflykt och skattefusk är i hög grad berättigat,och jag yrkar därför bifall till motionen. HerrWÄRNBERG (s): Först ett svar på fråga varför del dröjde så längeinnan utskottet tog upp den här motionen. Svaret blir kort och gott atl dentidigare regeringen hade aviserat en proposition om den s. k. generalklausulen,och eftersom vi visste atl det arbetet pågick ansåg vi att vi borde vänta medatt behandla motionen till dess att vi fick la ställning till propositionen. 1sakfrågan har skatleutskotlel givetvis ingen annan uppfattning än motionärerna.Skattefusk och skatienykl måste med kraft bekämpas. Däremot är ulskoltet inlehell överens med motionärerna om tillvägagångssättet för att uppnå det önskaderesultatet. vill ha en utredning som skall kartläggaskatteflykt och skattefusk och komma med förslag till lösningar på problemen.Utskottet menar i stället att de pågående skatteutredningarna var och en inomsitt område har att i samband med övriga förslag också lägga fram förslag lillhur skattelagsliftningen skall förhindra legal skatteflykt. Vad beträffarfusket anser utskottet att det inte flnns något bättre sätt att komma tillrätta med det än atl stärka kontrollen. Utskottetlämnar i sitt betänkande en redogörelse - har uppehållit den - för hur laxeringsorganisalionen fåll en kraftigförstärkning, vilka andra åtgärder som har vidtagits och vilka beslut som harfattats om kommande utbyggnader av kontrollorganisationen. Hur skallefusket -alltså inte skalteundandragandet utan det rena fusket - går lill tror vi altskattekontrollen i stort sett redan vet. En ny utredning skulle knappasttillföra ärendet något nytt. Här är det i stället en fråga om vilka resursersom kan sättas in för atl avslöja det fusk som man tror och som man kanskeockså vet sker. Närdet gäller den legala skatteflykten redogör utskotisbetänkandet för en serieåtgärder som föreslagils av bl. a. företagsskatieberedningen och som ocksågenomförts och lett lill att de flesta kryphålen täppts till. Jag skall utanvidare erkänna alt uppflnningsrikedomen är mycket stor bland mindre nogräknadeskattekonsuller, och det har lett till atl sedan alla upptänkligahål pluggats igen har dessa personer hittat något nytt. De som önskaropåkallade skattelällnader har alltså för del mesta legat en hästlängd före demsom sökt förhindra skatteflykten. En av anledningarna lill detla är trögheteni lagstiftningsväsendet och vår kanske berättigade rädsla för retroaktivalagar. Jagifrågasätter om en utredning av den typ som föreslagits i motionen bättreskulle kunna förutse alla tänkbara kryphål än de utredningar som Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk hitintills försökt sig påden uppgiften. Jag tror - och här kanske jag kan instämma med -att den föreslagna generalklausulen mot skatteflykt skulle vara deteffektivaste instrumentet därvidlag. Här föreligger alltså redan ett förslagsom är utrett, och hänger del på den politiska viljan om del kan komma attgenomföras. Det går som sagt var inte - antydde detta - attlämna svar på frågan om förslaget kommer au genomföras eller inte. Men här äralltså ingenting som behöver utredas mera, utan det hänger helt enkelt på denpolitiska viljan om förslaget skall genomföras eller ej, F,ö. är det också fråga om politisk vilja eller bedömning när det gäller attfastställa den verkliga innebörden i begreppet skatteflykt. Det råder juväldigt delade meningar om vad som egentligen är skatleflykl. Vissa inkomster ärskattebefriade lill olika grader, och om della råder myckel skilda meningar, Iandra fall kan skall undgås genom olika avdrag, om vilkas berättigande detockså råder rätt delade meningar. Vi känner i de flesta fall redan tillproblematiken, och en utredning kan knappast tillföra frågan något nytt härheller. Molbakgrund av vad som anförts står del för utskottet klart att en ny utredning omskatteflykten kan göra varken från eller till, utan man uppnår bättre resultatom man med kraft agerar efter de linjer som redan följts och som jag också harredogjort för. Sedanfrågade mig om vi i skatteutskottet har någon färsk siffra påskattefuskets storlek. Det har vi inte. Alla sådana siffror blir gissningar avnågot slag, för det är praktiskt taget en omöjlighet att fastställa hur stortskattefusket är. Den siffra som nämnt kan vara riktig, men denkan också vara för hög eller för låg. Vi vet att det förekommer mycketskattefusk, men att fastställa den exakta siffran har bedömts som nästanomöjligt, och skatleutskotlel har som sagt inga färska uppgifter om hur stortskattefusket är. Jag yrkar, herr talman,bifall till utskottets hemställan. (vpk): I avvaktan på att någon representant för regeringspartierna talar omför oss huruvida den nya regeringen tänker lägga fram förslag om en allmänskatteflyktsklausul och när vi i så fall har att förvänta det förslaget lillriksdagen, skall jag med några ord la upp en del argument som häranvände. HerrWärnberg har naturligtvis hell rätt i att det avgörande vid ställningstagandettill både frågan om en generalklausul och bedömningen av vad man skall kallaför skatteflykt är den politiska viljeinriktningen. Och det är ju det problemetman har mött när man försökt att komma till rätta med detmyckel omfattande skattefusket och den stora skatteflykten. Oavsett om beloppetnu ligger någonstans mellan 10 och 20 miljarder eller om del är mindreeller mera, så är det i alla fall fråga om ytterst stora pengar, som i sakinnebär atl en del personer och grupper i samhället kan undandra sigbeskattning. medan andra grupper istället måste påtaga sig en större skattebörda för att täcka de hål i stats-och kommunalkassorna som förorsakas av skattefusket och skatteflykten. Ochviljan att komma till rätta med del här har ju markerats litet olika av olikapartier. Bakgrundentill den motion som bl. a. jag har skrivit under är just att i varje fall en avde pågående skatteulredningarna - skatteutredning - inle på någotsätt har behandlat kampen mol skattefusket och skatteflykten under de fyra ochett halvt år som den suttit. hänvisar fortfarande till linjenatt först skall pågående utredningar lägga fram förslag och sedan skall manstudera hur man skall täppa till alla möjliga hål. Den ståndpunkten kan måhändaaccepteras under det första eller andra året en utredning sitter, men när utredningarnabörjar sitta fyra, fem eller innebär det ju att man släpper ifrån sigfrågan under den tiden och inte gör någonting, fast alla är medvetna om behovetav åtgärder. Sitter man i en utredning som har lill uppgift att framlägga ettnytt skatlepolitiskt program, så förslår att det måste kännasotillfredsställande att åren rullar undan, som det står i visan, och ingentingsker. Och så vill inle heller de övriga partierna göra någonting för altbekämpa del skattefusk och den skatteflykt som bevisligen redan finns. Dettaär alltså bakgrunden till vårt förslag om en särskild, övergripandeskatlefuskuiredning. Nuvet vi ju alla alt de utredningar som redan finns på skattepolitikens områdegriper in i varandra. I slutskedet av deras verksamhet, som vi hoppas skallkomma i varje fall under det närmaste årtiondet, måste man tänka sig ettsamarbete. En sådan samverkan har f ö. krävts av både vårt parti och en grupptunga socialdemokrater, och den är utan tvivel nödvändig, även om det inle bliren formell sammanslagning av utredningarna. Då var vår tanke att just frågan omattackerna mol skattefusket och skatteflykten skulle förberedas av en särskildutredningsgrupp som specialiserade sig på detta och uteslutande inriktade sigpå atl hitta kontrollåtgärder av olika slag, att upptäcka nya smyghål och attförsöka, som också talade om, au gå före de här skalleexperternasom ideligen kläcker nya förslag lill skatteflykt. Jag tror fortfarande att ensådan utredning skulle vara i hög grad berättigad. Den skulle ju hjälpa deandra skatteulredningarna att fullfölja sina syften alt täppa lillalla de här hålen som fortfarande finns och förebygga nya möjligheter tillskattefusk och skatteflykt. Jagtycker alltså att det inte har framkommit någonting i debatten som har gjortvårt krav mindre angeläget, utan det framstår som en av de vägar som är möjligaatt gå för att få en lösning av problemet. Del behöver inte utesluta andravägar, exempelvis en allmän skatteflyktsklausul, som både ochjag tycker är myckel angelägen. Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk 1 den motion väckt begärs en utredning beträffandeåtgärder mot skattefusk och skatteflykt. Expertgruppen inom företagsskatteberedningenhar emellertid framlagt sitt förslag, och därför kan man säga att motionensdirekta yrkande redan har tillgodosells. Därmed är väl också frågan huruvidaman bör tillsätta en ny utredning besvarad. ställde frågan om den nya regeringen kommer all lägga fram förslag ienlighet med expertgruppens förslag. För min del vill jag säga all jag heltstår bakom den uppfattning som utskottet kommit fram till när del skriver:"Om en allmän skatteflyktsklausul kan utformas så atl den utgör ettvärdefullt instrument för alt komma till rätta med skatteflykt i olika formerutan all allvarligt åsidosätta rättssäkerheten förutsätter utskottet attförslag härom kommer att framläggas." Jag förmodar atl just dennabedömning kommer att vara avgörande för huruvida en proposition i enlighet medutredningens förslag framläggs eller icke. Jagkan inte svara på frågan om regeringen kommer atl framlägga någon proposition,men jag antar alt regeringen kommer alt la ställning till om man kan åstadkommaen sådan utformning som jag citerade ur skatteutskottets betänkande.Därför anser jag, herr talman, atl vi får låta oss nöja med vad utskottetföreslår, nämligen att man skall avvakta regeringens ställningstagande innanytteriigare åtgärder vidtas. Meddel anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifall lill utskottetshemställan. (vpk): Det är beklagligt när en representant för regeringspartierna nu sägerall han inle kan lämna något som helst besked på den här punkten utan barahänvisar lill den mycket villkorliga formulering som finns i skatteutskottetsbelänkande, där man säger: "Om en allmänskatteflyktsklausul kan utformas så alt den utgör ett värdefullt instrument utanatt allvariigt åsidosätta rättssäkerheten förutsätter utskottet attförslag härom kommer att framläggas." Men del är ju della"om" vi vill ha speciflcerat i debatten. Förslagetfrån företagsskalteberedningens expertgrupp framlades 1975. Och jag förrnodaratt de partier som ingår i regeringen började fundera på frågan redan föreseptember 1976. Del är alltså ingen ny fråga för dem. Och vi har flera personersom har suttit skalleutredning och som ingår i den nya regeringen. Enav dem är t. o. m. budgetminisler, och han bör känna lill den här problematikenväl och ha funderat på den. Det skall inle behöva ta så oerhört attbestämma sig för om del här är ett bra förslag eller inle. Jagvill upprepa vad jag sade inledningsvis: Det är beklagligt att vi inle kan fånärmare besked här från de nya regeringspartierna. Om jag minns rätt aviserades det av den förra regeringen all enproposition skulle komma i denna fråga under vårriksdagen. Den kom inte, ochman måste väl här tillåta även den nya regeringen för atl göra deöverväganden som behövs. Att den socialdemokratiska regeringen inle blev färdigmed ell definitivt ställningslagande förmodar jag var orsaken till att förslaginte framlades under vårriksdagen. Vifår väl avvakta här. Man kan inte begära att den nya regeringen omedelbartskall la ställning i alla frågor som föreligger. Åtgärdermot skatteflykt och skattejusk Hert (vpk):