prot · G00916 · 1976-12-31 00:00:00 — IlerrPalme talar om ansvar för framliden och kommande gencrtiiioncr och påminner omdebaiten i Scandintivium, och del är bra det - del lyckle jag våren ulmärkl ochi långa slycken khirläggande deball. Men en fråga fick jag aldrig något svar påi . Jag sade: ! Kan du stå här och försäkra all du ger åtdagens gcnertiiion och ål kommande generationer ett biitire samhälle niir duvill ge den-i ell kiirn-krafisstimhälle? Den frågan fick jag ingel svar på. Ceniernhar genom regeringsprogrtimmel lyckals bryla mtirschen in ikärnkraftssamhiillet. säger: Nå, men gå då ul och avlös koniraklenomcdelbiiri och sill inie och viinia på all ijiinsiemän och iigiire sktill liiSlällning hell på egen htind! Ja, vi har i regeringsdeklaraiionen också saglall vi skall la upp överliiggningtir såväl med iigarna som n-iedKärnbränsleförsörining AB. Men nog är del väl rimligi ändå, , till desom berörs av de nya villkoren får någon lid atl tiinkii över sin situation,någon tid att tänka över vilka åtgärder de, under hiin-visi-iing lill sillansvtir. skall rckommcndcrti sina ägare när man siiills inför dessa nyavillkor, som - jag upprepar del - den gtinifi regeringen aldrig sliilldc påilem. Jag vei inle på vilkei siili t)ch den gamhi regeringen drc\'övcrläggningarnti med tiem. med vilkti del fanns skäl all överlägga. Menjag tycker faktiskt att del är rimligt an de fär någon lid på sig all .begrundaden nya situationen, alt de får någon tid på sig all prövti sig själva ochfråga sig .själva: Kan vi moi bakgrund av de krav som den nya regeringensiäller säga lill våra ägare och lill den svenska allmänhelen all vi kommer allklara dessa villkor? HerrPalme, tala inte om all jag och den nya regeringen springer ifrån vårt ansvar,när hela uppläggningen av regeringsdeklarationen och politiken för den nyaregeringen just är att del är ansvarei som skall prägla detfortsalla handlandet. Tala inle om atl vi brister i ansvar i kärnkraftsfrågan,när som slaisminisier har föreslagil dennamångmiljardrullning, denna våldsamma salsning. Jag siäller frågan: I vilkenproposiiion anmäjde och hans regering de svårigheler son-| ärknutna lill kärnkraften och de problem som ännu är olösta? 1 vilken propositionunderrättades riksdag om dessa frågor? Innanherr beskyller någon annan för ansvarslöshel, länk över del egnahandlandet i gången lid. Statsminister var som talare aldrig likgiltig. Man reageradeför och emot, men man blev engagerad och utmtinad. Jag vill inte ge san-imabetyg ål riksdagsman . Del anfiirande vi fick höra var en klagovisa,ett försök, lill felfinneri. Han jämrade sig över vad som stod i den nyaregeringsdeklarationen, han jämrade sig över vad som inte stod i den och hansysslade med boriförklaringar. Del var ingel som helsl fel påsocialdemokraternas polilik, sade han. Men varför förlorade dåsocialden-iokralerna valei? Jag lycker påståendet om den socialdemokraliskapoliiikens förträfflighet ärett uiiryck för samma slags missakining som herrPalme förde fram i valrörelsen, där han sade all del skulle vara en olycka omsoci;ildemokraiern;i förlortide vtilei. Delär ime län all silla i regeringsställning - del är alldeles kkiri -och del tartid titt ta över och atl lära sig. Men det lar också tid atl växa ini oppositionskliider.Jag tror atl har åtskilligt alt lära i det hänseendet. Och hanbehöver del. Jag tror också atl den politiska debatten skulle vinna på all delärdomtirna ingick i arsenal. Deboriförklaringar som vi fick lyssna lill ligger helt i linje med de uttalandensom gjordes i den socialdemokratiskil politiska deklarationen för niigon månadsedan, där del heter: "Vårt kind kännetecknas iiv hög sysselsättning,effektiv produktion, stora invesieringar, sunda suiisfinan-ser och en iinternationell jämförelse måttlig prissiegringsiaki. Den svenska ekonomin ärstark." Men hur är verkligheten bakom de stolla orden' Jag skall återkommalill del senare i milt iinföriinde och vill nu bara påminna om Ibljande. Vissihar vi en hög sysselsällning, men vi har icke en hög sysselsällning på denöppna mtirknaden. Industrisysselsäliningen har under de sen;isic åren gåit nedpå ell iillvarligi och holtinde salt. Vi har en effektiv pro- duktion, men under desenaste åren en starkt sjunkande produktivitet i förhållande till tidigare ochi förhållande till omvärlden. De stora investeringar som vi behöver för attklara vår bytes- och handelsbalans saknas . Har vi sunda statsfinanser,när vi just nu i petitabehand-lingen kan konstatera en brist på ungefär 20miljarder kronor? Prisstegringsiaklen i är inte måttlig, den är högrehos oss än i andra jämförbara länder. Den svenska ekonomin är inte stark, närvi måste låna bortåt i omvärlden och måste fortsättaalt låna pengar för att klara vår ekonomi. Uttrycket"planmässig hushållning" förekom på fiera ställen i . Han syftade då på den svenska näringspolitiken. Men har mananledning att påslå all den planmässiga hushållning som har karakteriserat densocialdemokraliska politiken verkligen har lett till en effektivnäringspolitik? Låt mig bara påminna om 80. Närvi moderater kritiserade planerna på 80 och gång pågång krävde besked, fick vi vela alt vi hoade med ett gökurs regelbundenhet.Och vem minns inte deklaration att man nu "äntligen hade fåttordning på 80" - innan nya prognoser och planerredovisades? Vem minns inte när förklarade att planera är att kunnaändra sig? Vem minns inte den näringspolitiska rapport som behandlades av densocialdemokratiska partikongressen - Sibbhultsrapporten - vari framhölls attStålverk 80 var ett föredöme för socialdemokratisk planhushållning ochinvesteringspolitik? Hurhar lägel varit för skogsindustrin, varvsindustrin och tekoindustrin? Ena årethar man sagt att nu måste dessa industrier bygga ut och expandera för atl ettpar år därefter konstatera det som vi nu alla upplever, nämligen kriserna inomalla dessa industriella sektorer. HerrPalme talade i sitt anförande fiera gånger om de strukturproblem som måstelösas. Del ärett vackert ord. Men vad säger det? Jo, i klartext hell enkelt atlkostnaderna i den svenska industrin är för höga och att vår konkurrenskraft äralldeles för svag. Vi måste vidta åtgärder i båda dessa hänseenden. Hurhar liigel varii för våra små och medelstora företag under dessa år med de nyabördor, uppgifter och problem som undan för undan har belastat dennautomordentligt viktiga gren av svensk företagsamhet? Om detta fick vi inle höranågonting i anförande. Men vi fick höra desto mer om kärnkraften. HerrPalme påstod alt byggnadsarbetarna från Forsmark inle fick något besked när desökte regeringen. "förklarade att i princip del inte var frågaom någon ändring i jämförelse med den socialdemokratiska politiken",deklarerade . Ja, i de hänseenden som jag uttalade mig menade jag atldel inte förelåg någon ändring i princip, men jag kanske hade fel. 1 så fallhar nu tillfälle att korrigera mig. För det första: Hur mångagånger under den senast förflutna valrörelsen förklarade inie all han, om det skulle visa sig att kärnkraften var förenad mednya allvarliga risker, var beredd all ome-delbarl stoppa den? Fördet andra förklarade uttryckligen, när den fastställde 1975 årsenergiprogram enligt regeringens proposition, atl om del vid en omprövning avenergipolitiken 1978 skulle visa sig att de förutsättningar som delta programbyggde på hade ändrats, bl. a. då det gällde säkerhet och risker, skulle enomprövning av programmet äga rum. Den omprövningen kommer att ske 1978 efter deytterligare studier som är oundgängligen nödvändiga, inte minst därför allnästan har visat alt sådana ylterligare bedömningar måsie äga rum.Även om jag fortfarande, , har den uppfattningen att problemen skallkunna lösas, är det klart alt vi förutsättningslöst skall göra en sådanbedömning. Fördet tredje - och här knyter jag an lill statsministerns inlägg -har vi i allaandra sammanhang här i vårt land då det gällt industriell verksamhet krävt attde som utövar sådan verksamhet i förväg skall bevisa att verksamheten inte ärförenad med några risker eller all dessa risker kan förebyggas. Det innebär allvi lägger över ansvarei på dem som tillverkar dessa produkter, men det ärregeringen eller dess myndigheter som sedan prövar om vederbörande förelag harväxt upp lill det ansvar som man har lagt på dem. Ärdel inte, , rimligt och logiskl att man lägger samma ansvar påkärnkraftsproduktionen och att man reser samma krav på den, i varje fall framtill dess att 1978 på nytt får tillfälle att pröva frågan'' Mentydligen förhåller del sig på del sällel all jag har krävt för mycket av ansvarav det socialdemokratiska partiet, då jag trodde atl socialdemokraterna iprincip hade den uppfattning som jag deklarerade inför byggntidsarbetarna iForsmark och som jag har redovisat även här. Om opponerar mot denhär beskrivningen, då vet vi all socialdemokraterna länker fortsättakärnkraftsutbyggnaden, även om nya risker och nya faror kommer alt dyka uppoch även om det inte går all bevisa att de säkerhetsproblem som kanaktualiseras kommer att kunna bemästras. Tillsist vill jag citera ur inlägg: "Vi råkade under valrörelsenul för en förljugen och oförskämd borgerlig skriimselpropaganda mot dendemokratiska socialismen." En förljugen och oförskämd skrämselpropaganda!Vem Var det som sysslade med sådant - om de uteblivna folkpensionerna, om enpolitik som skulle gå ut över de gamla och sjuka i samhället, beskyllningar sombyggde på medvetna lögner och beskyllningar riktade mot olika personer? Jagbegärde alt den dåvarande statsministern - den nuvarande oppositionsledaren -skulle gå ut och ta avstånd från dessa förljugna och oförskämda lögner. Hur är del med bjälken i det egna ögal och grtindei iden andres? Del fanns en passus i lal som j;ig villtillrättalägga. Han sade att under valrörelsen har del riktats sammaskrämselpropaganda mot socialdemokratin som den lyska konservaiis-men bedriviimoi den tyska arbetarrörelsen. DeiKi är inle sam. Jag slog på folkpariielsvägnar i tal efter tal under valrörelsen fast. all svensk socialdemokralivärnade om frihel och folkstyre och alt varje anlydan om motsatsen var enförolämpning mot den demokraiiska arbelarrörel-sen. Och i ell brev tillGenscher efter valet har jag visal iill vad det svenska valet har handlat om ärell ökat stöd för en socialliberal iMlitik och en reaktion mot det krav påcenir;ilslyrning som vuxit fram alll kraftigare i del svenskasocialdemokratiska partiet. Detfanns en annan sak i replikerna som förvånade mig någol. sade all enfolkomrösining i energifrågan skulle varti ell hoi moi parlamentarismen. Delfinns sUirkl olika meningar i kärnkraflsfrågan inom opinionen. Det finns ocksåinom partierna människor med från varandra hell avvikande uppfattningar. Delfinns även i socialdemokraiin en massa människor som har slor förståelse förden försikliga hållning som framför alll och har uttryckt ikärnkraftsfrågan och som hela regeringen har uttryckt i regeringsförklaringen.Väldigt n-iånga människor har velat siödja elt parti för dess allmänna syn menkanske frestats eller velat stödja ett annal parti för dess syn i energifrågan.Vad vore del för fel, om opinionen fortfarande vore starkt splittrad t. ex.1978, alt låta svenska folket självt bestämma i en folkomrösining? Jag sägerinte atl del blir en folkomrösining i kärnkraftsfrågan, ulan här gäller det altfå fram mera material och atl arbeia fram ;iliern;itiv i den kommission somregeringsförklaringen talar om. Sedan får vi se på delta. Jagsade i valrörelsen att vi från sida var positiva till enrådgivande folkomröstning. Men hur skulle della kunna strida moi parlamentarismen,? Här finns ju möjligheten lill en folkomröstning genom en paragrafom della i grundlagen. Partierna har varii överens om all ha den möjlighelenkvar. Strider den svenska regeringsformen på denna punkt mot parlamentarismen?Della resonemang förslår jag över huvud laget inte. Annarsfanns det myckel i oppositionsledarens anförande som jag kan inslämniii i:viljan att åstadkomma jämslälldhei mellan kvinnor och miin, kraven på förnyelseav arbetslivet och all vi skall gå vidare och göra vårt samhälle mera rättvistför eftersatta grupper. Mendär fanns också ett grundliiggande fel, som har sökt föra vidiirefrån själva valrörelsen. Enligt h;ir socialdemokratin uppmärksamtlyssnat på de nya krav som präglat debatten under 1970-talel: vaksamheten införskövlingen av miljiin, reaktionen inför maktkoncentration, överlung byråkriiiioch myckel annat. ärju verkligheten den rakt motsatta. Socialdemokraiin harförlorat ell val, troligen därför all man alllför liiel har levi sig in i derisker för cenlralslyrning och maktkoncentration som miinniskor har uj-iplevtoch alltför ofta mot- satt sigde krav på närdemokrati som andra partier har ställt upp. OlofPalme talar om de slutna rummens myslik, men hankommer inte på tanken atl den politik som t. ex. systematiskt sätter instatliga representanter i företagens styrelser kommer att skapa just de slutnarummens mystik i hela näringslivet, när politisk maktelit vävs samman medekonomisk maktelit. Vi kan t. ex. se vad som hände i kommunerna när man snabbislog ihop en hel rad kommuner. De 200 000 kommunala förtroendevalda som vi hadei början på 1960-talel minskades lill de ungefär 40 000 som vi har . Manhar varit långsam med all godta reformer för att bredda människornas inflytandei de nya storkommunerna. De människor som vill ta ett eget ansvar - i byalag,boendeföreningar, miljögrupper - kände atl de makthavande tidigare ofta nonchaleradederas synpunkter i slällei för all la dem på allvar. Och i stället för attutveckla den decentralisering som en marknadsekonomi med konkurrens innebäroch den makt den lägger hos enskilda människor som konsumenter, har detnäringspolitiska tänkandet inom socialdemokratin alltmer utvecklats mot tankenpå något slags central planhushållning. Och fascinationen inför de storaenheterna har spritt sig från näringslivet också till den offentligaförvaltningen. Många som behöver t. ex. vård känner sig främmande i den apparatsom har byggts upp, och de anställda i vården upplever ofta bristen på mänskligkontakt mellan dem som jobbar där och patienterna som mycket besvärande ocksåför dem själva. Socialdemokratin har, tyckerjag, här gjort misstaget atlframställa de liberala kraven på ett mera öppet och mindre byråkratisktsamhälle som om de var riktade mot det sociala ansvaret och insatser för attirygga jobben. Men egentligen är det ju tvärtom. Risken ärju att man urholkarkänslan för solidaritet och gemensamma insaiser och att människor uppleverstat och kommun som opersonliga maklkolosser på långl avstånd. Självfallel har siaten ett avgörande ansvar för att tryggasysselsättningen. Och här måsle man då skapa goda villkor också för de mindreoch medelstora förelagen. Men samtidigi måsle vi ställa krav på företagen allde skall visa ansvar för sina anställda på många sätt. Här är del inte lal omnågra självläkande krafter, som var inne på. Han menade all den nyaregeringen enbart var inställd på de självläkande krafterna. Jag har aldrignågonsin använt de orden. harjag hört dem från själv. Vad delgäller ärju all ofta sätta ett bestämt tryck på företagen, så att de tar ansvarför sysselsättningen - och naturligtvis också alt med olikaarbelsmarknadspoliliska medel underlälia åigärder härför. I åralal har denväxande koncenirationen både av näringslivet självt och av socialdemokraiinförsvarals med alt den kan ge tryggare förelag och slörre möjligheter att mötatillfälliga kriser. Nåväl, nu är kriserna här, och gäller del atl visa alldet fanns allvar bakom orden. Och vi för vår del kommer inte atl svika demänniskor som på ett eller annat sätt drabbas av företagens svårigheter. Vi arbeiar nu med problemen i NJA.Vem har lalat om en självläkande kraft när staten ganska snabbt måsle gå in här 3 protokoll 1976/77:16-17 med belopp på mellan enoch två miljarder? Och vid varven har nya problem dykt upp. Vem talar där omsjälvläkande krafter? Vem lalar om självläkande krafter i ? OlofPalme har gjort upp en lång lista på branscher som brottas med svårigheter. Viarbetar just nu med detta. Men en sak glömde han. Hur kunde han i valrörelsenfullständigt förtiga de problem som fanns i NJA och i 80? Var nitotalt omedvetna om de väldiga svårigheter som uppdagades där efter valet? Närdel gäller skallesystemet är meningen med att dämpa marginalskatterna förmänniskor med vanliga inkomster just att man kan få lugnare avtalsrörelser,atl man kan se till att det svenska kostnadslägel inle kommer atl stiga likasnabbi i förhållande lill andra länders kostnadsläge och all människor får merakvar av en lönehöjning. Här har den gamla regeringen varit ganska ointresserad.För människor med vanliga inkomster går två tredjedelar av enlönehöjning bort i skatteökning. vill vi förändra skattesystemet steg försteg mot mildare skatter på löneökningar för människor med vanliga inkomsier.Då säger oppositionsledaren all detta har sin spets riktad mot arbeiare ochtjänstemän. Del är tvärtom en skattepolitik som skulle vara till fördel för debreda grupperna av arbetare och tjänstemän. Metallarbetare,industritjänsie-män, massor av offentligt anställda skulle med ett sådantskattesystem få en lättnad . Jagtycker att har fångats en smula av sina egna myter om vad viegeniligen sade i valrörelsen, och därför blir även analysen skev efter valet. Menlål mig ändå lill sist ta fasta på del oppositionsledaren sade om ellkonstruktivt samarbele, om sysselsättningen, om arbetslivet och om all skapajämställdhet mellan könen. Vi välkomnar en sådan praktisk samverkan för altgenomföra viktiga förändringar i vårt samhälle. Jag skall i mitt anförandesenare mer gå in på vår syn på de stora reform-uppgifter som föreslår för jämställdhetenmellan kvinnor och män och för förnyelsen av arbetslivet i vårt land. () kortgenmäle: har jag sex minuters repliklid kvar. Sedan skall de här herrarnamala i timmar. Jag har räknat ul alt av de första tio talarna på talarlistanhar regeringens 4-5 gånger mer tid än socialdemokraternas. Det är inte endebatt, det är något av parodi på en debatt. Vi har protesterat då vi lyckeratt detla är något av ett systematiskt övergrepp. Men del kan göra delsamma. Jagvet inle riktigt vad herrarna redan nu skulle ha på galejan att göra -jag menarherr och . Jag trodde att vi hade en statsminister och enregering, men har vi tydligen tre regeringar och tre statsministrar. Det kanväl ha sina poänger när 1 och II inte längre befar haven - dåkan vi i stället ha den här varianten. Men det var kanske en plötslig aktionlill en beiriingd broders Vad var det RagnarLodbrok sade: Grymta månde grisarna om de visste vad den gamle galten lider.För att inte skall tro atl jag jämför honom med djurriket skall jagsäga atl detla var isländsk poesi i symbolisk överförd mening. Jaghar alltså inle någon möjlighet att bemöta er. Men ett par saker skall jagsäga. Vadjag opponerade mig emot när del gäller folkomröstningen var att energiministernsade atl folkomröstningen är ett medel att lösa tvister inom regeringen. Detanser jag vara i direkt konflikt med parlamentarismens principer. Det varalltså inle folket som var intressant utan metoden att lösa konflikten inomregeringen. Det finns klart återgivet i radions protokoll. Han var för restenaningslös och redovisade en rad långtgående ambitioner för räkning.Genom folkomröstningen skulle man förändra partistrukturen, sade han. Hanbesvarade med ell tveklöst ja frågan om han hoppades atl man skulle ta rösterfrån sina bröder i koalitionen. Jag vet inte om och strålade av lycka när de hörde detta av en koalitionsbroder, men det ärer huvudvärk. Detta var så oerhört avslöjande för den rent par-tilaktiska synsom ceniern har på de här frågorna. Jagvill vända mig till och även till i frågan omansvaret. harju 1971 eller 1972 enhälligt och 1975 med tre fjärdedelsmajoritet bestämt att det skall byggas kärnkraftverk. Det har lämnatskoncession med föreskrifter om säkerhetskrav. Då kan man icke gå lilltjänstemännen och säga: skall ni bestämma om ni skall bygga vidare ellerinte. Det är att söka fiy undan ansvaret för att vinna tid. bekräftar herrBohman att allt fortsätter precis som förul, ingenting har hänt.Säkerhetskraven har vi ju talat om . Det är riktigt att jag sagtatt om man inte kan lösa säkerhetsproblemen så får man avbrytakärnkraftverksbyggandet. Det är självklart. Men man skall göra en bedömning.Man skall inte kasta ul miljarder på att bygga anläggningar som man bedömeraldrig kommer till användning. Det är ell svar både lill och tillherr . Jaghar ingen chans att ta upp allt det ni med er rikliga tid har möjlighet allgöra. Men jag gjorde ett hårt angrepp på . Jag sade: För att åler kunnadagtinga med era samveten, för all återigen kunna konstruera runda hörn ipolitiken så förfalskar ni retroaktivt era egna vallöften. Före valet sade ni iuttalande efter uttalande: Kärnkraftsulbyggnaden skall avbrytas så fortkontrakten medger det eller om kontrakten medger det. Och det är klart att degör, så dei är egentligen samma sak. Efter valet lägger ni till "andraskäl", och det är väl herrarna här som är dessa skäl. Jag tycker att detvore bättre om ni äriigt sade att även här daglingade vi med våra heligalöften, vilket vi gjorde i fallet . Men nej, i stället macklar ni ochfifflar med formuleringarna, och det tyckerjag på sätt och vis är värre.Eftersom inte tog upp detta lar jag det som en ofrånkomligbekräftelse på att jag återgivit saken rätt. När det gällerbranschproblemen sade vi i hela valrörelsen att vi har stora strukturproblem, attvi måste ha ell siarki samhälle och all vi måste ha ett samarbele medlöntagarna. Ni förnekade del och talade om kapitalismen och skällde på staten.Ni sade inle ell ord om della i regeringsdeklarationen. sitter ni där medarbetarnas och tjänstemännens oro. Närni lalar om ekonomi blir jag myckel orolig. var del högsta visdom förherr att säga all industriarbetarna fått sänkt real standard. Han slogvad om detta men log långt om länge tillbaks vadet. säger han att de fåttför hög inte bara brullolönehöjning utan även reallönehöjning. 1 våras gjordeni överbud på 7-8-9 miljarder kronor. Jag räknade ut atl överbud,om jag minns rält, motsvarade för en industriarbetare. Nusäger ni plötsligt alt läget är svårt och riktar pekfingret mot lönlagarna ochkräver återhållsamhet närmast kommandovägen. Vi har byggt upp detla samhällepå niira samverkan med löntagarna och deras organisationer och genom alt satsapå deras ansvar. Ni har drivit en valrörelse där ni angrep lönlagarna, nuförsöker ni föreskriva för dem hur de skall förhålla sig. Ni skapar ettpsykologiskt klimat som är orimligt. Det vore bättre om ni höll tyst. (vpk)kort genmäle: När man ställer frågan till statsministern om vilka konkrela förslagsom finns i regeringsförklaringen upprepar han bara: Läs vad som slår iregeringsförklaringen. Men den är ju så luddig. Man uttrycker i många frågorriktiga tankegångar, men man avslår från all anvisa hur de skall förverkligas.Man förtiger också atl grunden för regeringens politik är alt slåvakt om del privalkapilalisliska systemet, och det strider hell emot ochomöjliggör förverkligandet av de fiesta riktiga tankegångar som uttrycks. Hurblir del med arbeismiljön? Kommer företagen som hiiiills att få bestämma på delområdei eller är ni beredda all ge de anställda en verklig bestämmanderätt överarbetsmiljön'' Är ni beredda all motverka utslagning, yrkesskador,yrkessjukdomar, hets och stress i arbetslivet'' Jag efterlyser inte bara enallmän förklaring ulan elt konkret svar på dessa frågor. sådanl uttalandebör inle kosui så myckel. beredda alt förbjuda asbest och andra bevisligen farliga ämnen'.' Hur kommerdel atl bli med de rättmätiga kraven på demokraiiska rättigheter påarbetsplatserna - strejkrätt, vetorätt i väsentliga frågor, rätt till politiskastrejker och polilisk verksamhel på arbetsplatserna, räll för de anslällda alltillkalla den expertis de önskar för all studera förhållandena i jobbet'.' Delhär iir kniv som on-|faltas av en växande opinion på arbetsplatserna, ochhittills har de borgerliga partierna motarbetat de kraven.