prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — 10. att med bifall lill proposilionen1976/77:74 och med avslag på molionen 1976/77:1504, yrkandet 23, under fondenför beredskapslagring, överstyrelsens för ekonomiskt försvar delfond, lill Lagringför beredskapsändamål för budgelårel 1977/78 anvisade elt investeringsanslagav , 11. alt under fonden för beredskapslagring,statens jordbruksnämnds delfond, till Lagring av jordbruksprodukter m. m. förberedskapsändamål för budgelårel 1977/78 anvisade etl investeringsanslag av , 12. atl beträffande diverse kapitalfonder,förrådsfonden för ekonomiskl försvar skulle a. bemyndigaregeringen att besluta om byggnadsarbeten för förråds anläggningar inom de kostnadsramar som hade förordals i proposilionen 1976/77:74, b. medbifall lill propositionen 1976/77:74 och med avslag på motionen 1976/77:1504, yrkandet 24, lill Förrådsanläggningar m. m. för /78 anvisa ett investeringsanslag av . Reservationhade avgivits av herrar i , och iÄngelholm, samt herrar , i ochHedberg (samtliga s) 8.beträffande anslagsfrågor för del ekonomiska försvarei, vari reservanternaansett - under förutsättning av bifall till reservationen nr 7 i punkten 9 -all utskottet under 10 och 12 b bort hemställa 10.alt med anledning av propositionen 1976/77:74 och med bifall tillmolionen 1976/77:1504, yrkandet 23, under fonden för beredskapslagring,överstyrelsens för ekonomiskt försvar delfond, lill Lagring förberedskapsändamål för /78 anvisade etl investeringsanslag av , all beträffande diverse kapitalfonder, förrådsfonden förekonomiskl försvar, skulle med anledning av proposilionen 1976/77:74 och medbifall till molionen 1976/77:1504, yrkandet 24, till Förråds- anläggningar m. m. /78 anvisa ell investeringsanslag av . HenGUSTAVSSON i (s): Arbetet bakom del beslul som går att fatta har siktat frammol etl övergripande långsikligl beslul för hela lolal-försvaret, som omfattarmilitärt försvar, civilförsvar, ekonomiskt försvar, psykologiskt försvar ochövrigt totalförsvar. Med ett sådant beslut har samtliga komponenler i det vikallar totalförsvaret infogats i deltas planeringssystem. Beslutet avser enprogramplaneperiod som går . De perspeklivstudier som ocksåingått i förberedelserna sträcker sig ell femlontal år fram i tiden. Dettaplaneringssystem är bra. Del ger stadga ål försvarsplaneringen och motverkaroekonomiska improvisationer som tillfälliga förändringar i del utrikespolitiskaläget annars kunde förieda till. Även om del inte nog kraftigt kan understrykasall totalförsvarets syfte är all fylla ell behov av yttre trygghet, gerfastheten i planeringen också ett betydande mått av trygghet för dem somarbetar i eller för försvaret. Signaler lill förändringar kan ges i lid. Ellproblem med planeringssystemet har varit att man ännu inte funnit ett riktigtbra sätt att förena planeringssystemet med och all underordna det den politiskabehandlingsgången, debatten och beslutsprocessen. Tiden för en utredningsslutliga och avgörande behandling av de av myndigheterna presenteradeprogramplanerna har också varit för kort. Det har varit omöjligt för politikersom haft flera frågor att bevaka alt under etl par månader fullödigt tränga ini och utvärdera ett material som stora staber av skickliga fackmän under långtid arbetat fram. Tiden mellan en utrednings och propositions framläggande harockså varit sä kort att en allmän remissbehandling varit en omöjlighet. Dessabrister kan bortfalla genom en riktig uppföljning av det förslag om tidigaförsvarsutredningar, remissförfarande, medverkan från de anställdasorganisationer och ökat utrymme för offentlig debatt som framförts i densocialdemokraliska partimotionen och som försvarsutskottet anslutit sig lill. Omjusl det beslul som nu går all fatta verkligen kan betecknas som delstora tolalförsvarsbeslut som det varit avsett att bli är tvivelaktigt. Pågrund av svag beslutskraft i regeringsläget har nämligen etl av de allratyngsta avsnitten i del miliiära försvar som de borgeriiga eljest sä starktprioriterar undandragits prövning vid detta beslutstillfälle. När1974 års lolalförsvarsulredning hade arbetat ell par är ändrades som bekant deparlamentariska styrkeförhållandena. Som en följd härav gick majoriteten iförsvarsulredningen över till de borgerliga inför utredningens slutligaställningstagande. I sill första, under socialdemokratisk ledning utarbetade,avsnitt om säkerhetspolitiken hade utredningen varit enig. Det hade inte alls varitanmärkningsvärt om den nya majoritet som hade blivit ett faklum,jusl när de praktiska slutsatserna skulle dras av grundläggande studier ochbeslut, hade behövt mera tid för delta och önskat flylla framställningstagandet i dess helhet. Vi socialdemokrater läl under hand förstå attvi för vår del var redo lill ett ställningstagande. De som i fortsättningenskulle arbeta efter uppdragna riktlinjer önskade ett beslut. Den nya majoriteten harvall en dålig mellanform. Flygplansfrågan,som var en av försvarsulredningens största frågor, har för fortsatt beredningflyttats in i regeringskansliels slutna rum. I en annan fråga, därförsvarsutredningens moderate ledamot hade etl sär-yltrande i detutredningsbetänkande som framlades innan miiienpar-tiernas och moderaternasframtoning i försvarsfrågan hade blivit helt identisk, nämligenpriskompensationsfrågan, har man hamnat i en principvidrig kompromiss. Nuär del dock som del är med della, och vårt land är värt att försvara även omdel för tillfället har drabbats av en obeslutsam regering. Därför har riksdagenall diskulera elt om inte heltäckande så dock långsiktigt beslul omplanering för och medelstilldelning lill totalförsvaret. Vadär det som måste vara styrande för etl svenskt totalförsvar? Det är, som vi serdet, ett säkerhetspolitiskt behov och det är tillgång till, efler vägning molandra behov, tillgängliga resurser. Med tillgängliga resurser menar vi inlebara elt ekonomiskl utrymme. Här som i andra samhällsfunktioner är människanden främsta resursen. Jämte folkets försvarsvilja är de värnpliktiga ochlotalförsvarspliktiga och de fasl anställda folkförsvarets största tillgång.De är själva grunden för etl försvar. Ettförsvar för vad? Enligt den säkerhetspolitiska målsättning som vi är överens omär del för atl "i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga ennationell handlingsfrihet för all inom våra gränser bevara och utveckla vårtsamhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseendeefler våra egna värderingar samt i samband därmed utåt verka för internationellavspänning och en fredlig utveckling". Förall nä dessa säkerhetspolitiska mål behövs fortfarande elt efter våraförhållanden starkt och balanserat totalförsvar. Detta "efter våraförhållanden" intill orden "elt starkt försvar" faller bort iregeringslägrets beskrivningar, från regeringsdeklarationen och framåt. Slällti förhållande lill de beskrivningar av ondsinia miliiära styrkeuppställningar ivåra omgivningar som vi är vana atl höra från borgeriiga talare och som visäkert får höra åtskilligt om också i dagens debatt kan verkligen dessa tre uteslutnaord få komma atl ses som ullryck för en värdering som, om de borgerliga fårbestämma, i längden kan komma att peka hän mol slörre skillnader mellan bedömdabehov än de ca med vilka de borgerliga vill höja de militäraförsvarskostnaderna utöver den nuvarande planeringsnivån, som visocialdemokrater i stort vill hålla fast vid. Nuär inte heller den ekonomiska skillnad som föreligger så liten sett iförhållande lill praktiska förutsättningar som kritiker ibland vill hävda. Betänker man alt mellan 60och av kostnaderna för det miliiära försvarei är all direkt härleda tilldirekta koslnader för de värnpliktigas utbildning och utrustning, framstår inteskillnaden som så liten som den kan se ul då man ser den i relation lill helaförsvarskostnaden. Och elt folkförsvar, med värnplikten som en av deprincipiellt sett fastaste grundvalarna för svenskt försvar, är nästan allaöverens om. Eller är man det inte? Vidjusteringen av försvarsutskotlels betänkande hände en sak som väckte vårförvåning. Lite lill mans vel vi hur del ibland kan bli när man tycker sigsimma omkring i bokstäver och ord. Man kan bli liksom ordblind och släppa framformuleringar som man efteråt vill ha annorlunda. Vi trodde atl det var någotsådant som försvarsutskottet höll pä att räka ut Jör vid beskrivningen av värnpliktsförsvarel.I den då föreliggande skrivningen anmäldes hell rikligl all stora ylaoch geografiska läge med långa gränser och kuster ställer krav på alt vi kanmobilisera ett förhållandevis stort antal förband och att della, i förening medvår lilla befolkning, medför all del militära försvaret måsle vila på denallmänna värnpliktens grund. Vidare framhölls, fortfarande matematisktoantastligt, att krigsorganisationen endast genom den allmänna värnplikten kanges en bredd som svarar mot de uppgifter som vi ställer pä värt försvar. Mensedan kommer som en restpost i majoritelsbeskriv-ningen atl därutöver harvärnplikten, liksom frivilligverksamhelen, avgörande betydelse för försvarelssamhällsförankring. Visocialdemokrater ser värnpliklssystemel som grunden för försvarsförmågan.Tillsammans med totalförsvarsplikl och frivilligverksamhel har värnpliktenavgörande betydelse för försvarets förankring i samhället och hos hela folkel.Detta ville vi låta komma till gemensamt uttryck som något som gick vida överdet krassare resonemanget om att värnplikt måsle lill för att fylla kadrarna. Isåväl vår parlimolion som i reservationen 4 till utskottets betänkande har viuttryckt detta så här: "Närdel demokratiska samhället finner sina grundläggande värden satta pä spel pågrund av yttre hot måsle det träda upp lill försvar. kan bara utövas avfolket självt. En stark och levande demokrati kan inle överiåia till andra attutöva försvarei mot yttre angrepp. Värnpliktsförsvarel är också en viktiggaranti föratt försvarsmakten blir föremål för folkels insyn, kontroll ochpåverkan." socialdemokrater skulle få framföra detta synsätt reservations-vägen väntadevi oss inle. I varje fall var jag blåögd nog atl tro all den borgeriiga reslposibeskrivningenav värnpliktsförsvarel var en oavsiktlig felpriorilering, som tacksamt skullerättas till när den uppmärksammades. Men så var inte fallet. Detta i förening med regeringens insynsfria handläggning av ett enormtkostsamt male-rielprojekl, som senare kommer atl la upp, ingeronekligen vissa farhågor. Värnpliklsfrågorna kommer au ytteriigare belysasfrän socialdemokratisk synpunkt av . Av ideologiska ochförnuftsmässiga skäl har vi vall atl söka den yttre tryggheten päalliansfrihetens väg. Det innebär all vi i lägen med krig i omvärlden med egenkraft måste kunna slå emot påtryckningar och militära hot. Förutom atl hållaSverige utanför krig har vi också en ambition atl bidra lill fred i världen.De båda målen är inle oförenliga. Det går att arbeta för del senare ochsamtidigt hålla en beredskap för del förra. Detär en fråga om utjämnande av motsättningar och undanröjande av orättvisormellan folken, och det är för vår egen del etl bidrag till atl maktblockensintressen atl dra in vårt land i eventuella konflikter minskas. Vivill verkligen understryka atl svensk säkerhetspolitik måste bygga på ensamverkan mellan utrikes-, handels-, bistånds- och totalförsvars-politik och påvår polilik i internationella nedrustningsfrågor. Jaghar redan berört och skall också i del följande beröra försvarels roll i dennahelhet. Den är inle dominerande lill den grad som de borgeriiga tycks anse,men alt etl efler våra förhållanden starkt och balanserat totalförsvar ärnödvändigt för all nå de mål vi ställer skriver vi socialdemokrater under på.Däremot anser vi inte atl det föreligger skäl för den väsentliga kostnadsökningsom regeringens och utskoltsmajoriietens förslag innebär. Detkan inle vara bra för trovärdigheten i de aktiva insatser på nedrustningens område,som den socialdemokraliska regeringen inledde och som den borgerliga regeringenglädjande nog fortsätter alt stödja, om vi jämsides med dessa ökar våra egnareella satsningar på ett militärt försvar. Delta säger jag inle minst med tankepä alt vi som en grundläggande tanke i svenskt agerande inedrusiningssammanhang sett en omfördelning frän just militära satsningar tillinsatser för social och ekonomisk utveckling i de faltiga länderna. Omdetta nedrustningsarbete, om den s. k. nord-syd-problematiken och om Sverigesintresse av att söka bidra lill en annan och rättvisare ekonomisk ordning harinte regeringen i della sammanhang haft något alt säga. kommer i sitt inlägg att belysa dessa frågor ursocialdemokratisk synvinkel. Delär inte minst genom utelämnanden av nämnda slag och genom ekonomiskaprioriteringar som den nya majoriteten styr in mol en tyngd-punklsförskjulningmol de militära elementens roll för säkerhetspolitiken. Fränsocialdemokratiskt häll betonar vi att lotalförsvarsplaneringen under denärmaste åren bör riktas in mol en ökad satsning på civilförsvar och ekonomisklförsvar samt på sjukvården i krig. Vi anser del däremot som fullt möjligt alltillgodose behovei av militärt försvar inom ramen för i stort sett oförändradekoslnader. Medfolkförsvaret som ideologisk grund och med tillvaratagande av den modernateknikens möjligheter kan etl försvar av en storlek och styrka, som en ibeslående penningvärde oförändrad medelstilldelning medger, även införframliden bidra till upprätthållande av en fast och konsekventneutralitetspolitik. Inledningsvisangav jag del säkerhetspolitiska behovet och tillgängen till resurser somutgångspunkter för försvarspolitiken. Vi anser att med den inriklning viföreslår balans kan skapas mellan uppgifter och resurser. Denallmänna värnplikten förblir grunden. För värnpliktsförsvarel anpassadmateriel kan anskaffas. Det innebär bl. a. tonvikt på vapensystem, som ärlätthanterliga och som kan skötas effektivt av de värnpliktiga. Ellsvenskt folkförsvar bör vara sä utformat atl det i huvudsak är stridsdugligtefter en snabbi genomförd mobilisering. Detta bör vara vägledande fördenlångsiktiga planeringen, för utbildningen av de värnpliktiga och förtillvaratagande av den fast anställda personalens intresse och kunnande. Liksomhittills bör del militära försvaret inriklas på att vara ett djupförsvar medkraftsamling vid gräns och kust. Försvarsmaktenskall även i fortsättningen kunna sälla av resurser för medverkan av iFN:s fredsbevarande verksamhel. Genomklok hushållning med befintlig materiel och med erforderlig nyanskaffning bördet vara möjligt all behålla lolv infanteribrigader. försvarei ser vi främst ell kustnära försvar och anser inle ausärskilda flottiljledare bör anskaffas. Eftersomflygplansfrågan senare kommer all behandlas mera utförligt skall nu bara sägasall socialdemokraterna, som tagit avstånd från tanken på utvecklande av ettnytt attack- och skolflygplan, del s. k. B 3 LA, som ersättning för detnuvarande skol- och atlackflygplanel Sk 60, anser att del särskildainomdepariemenlala arbetet med della projekl bör avbrytas och, om dellaavvisas, utredningsarbetet ses som en fortsättning på försvarsulredningen medden inverkan detta skulle ha för beslutsgången i hela försvarsfrågan. Försvarsutskottetssocialdemokrater ställer sig bakom förslaget atl modifiera till ettkommande attackplan. Motiveringen för delta är enkel. Så länge vi inteavskrivit möjligheten av större invasionsförelag eller kränkningar behöver vårtförsvar någon komponent, som kan möta en angripare i djupförsvarels allrafrämsta delar. I detta avseende fyller del medeltunga allackplanet A 20 en uppgift.Denna modifiering, som kan begränsas, innebär vidare det slutliga utnyttjandetav Viggensyslemet och låser oss inle vid något nytt, som inte kan överblickas. Påroboiområdet bejakar vi framtagandet av de lätta robotar som passar in i vårtvärnpliktsförsvar men anser del möjligt all reducera anskaffningen av lungapansarvärnsrobotar. När del gäller frågan om ulveckling av kvalificeraderobotar finns del över huvud taget anledning lill försiktighet. Del ärnödvändigt atl mycket noga följa utvecklingen av del s. k. 72/12-projektet, säall inle kostnaderna löper i väg och så att man får fram en tekniskt fullgodprodukt. Delär angeläget alt beslut om anskaffning av sjörobol till ytattack-förbanden lassnarast. En lämplig lösning är därvid att välja samma sjörobot som är avseddalt ingå i palrullfarlygsdivisionerna. Socialdemokraternabetonade i försvarsutredningen behovei av per- sonalvinnanderationalisering i den centrala och regionala administrationen. Vi har ocksåframhållit alt sådanl måste ske med förnuft och med beaktande av personalensintresse och lagfästa rätt. I reservationen i utskottet har vi understrukit attpersonalminskningar inom del militära försvarei inie får leda till beslåendekostnadsökningar. Detta skulle kunna tänkas bli fallel, om långsikligaunderhållsbehov planeras bli tillgodosedda utom försvarets egna verksläder. Påden värnpliklssociala sidan anser vi att förbättringar bör koncentreras päfamiljer med barn. Dagersättning och ulryckningsbidrag bör räknas upp.Reseförmänerna bör förbättras och den enskilde få sovplats på tåg ulan särskildavgift. Altden borgerliga regeringen anslutit sig lill prisreglering för del militäraförsvarei enligl NPI-systemel välkomnar vi, men vi kan inte ansluta oss tillpropositionens förslag alt särbehandling skall ske av värnpliktsförmånerna. Devärnplikliga utgör-tillsammans med försvarels anslällda -den mesl betydandetillgängen i vårt folkförsvar. Au se på förbättringar av deras levnadsstandardpå annat sätt än man ser på t. ex. höjda koslnader utöver nettopris för vapenbör inle komma i fråga. Förslaget är inget annat än en avspegling avuppfattningen atl det militära försvaret skall slippa slå för sina socialakostnader. Inom ramen för givna anslag bör del enligl vår uppfattning varariksdagens och regeringens sak all bestämma även om förmånerna tillvärnpliktiga. mån väsentliga rubbningar skulle ske för försvarsplaneringen får man, somnu har skett, möta della genom ändringar av utgifts- och planeringsramar. 1ell par frågor är jag särskilt besviken över att den borgerliga utskottsmajoriteleninle velal gå oss socialdemokrater lill mötes. Den ena har jag redan nämnt. Delvar atl de inte ville dela vår ideella syn på värnplikten. Del andra är alt deinle ville biträda vårt önskemål om utredning av civilmolsländ. Vi ser del sombåde möjligt och lämpligt all påböria ell konkret inriktat utredningsarbeteparallellt med alt de folkrätlsliga förutsättningarna för civilmolsländ prövasi internationella organ. kommer senare atl beröra dessafrågor. Nuhar vi socialdemokrater inte bara anledning all vara besvikna. Redan iförsvarsulredningen fick vi, trots den omkastade majoriteten, gehör för våraförslag om ökad salsning på civilförsvaret och på del ekonomiska försvaret. Fördet ekonomiska försvarei, som ju också har stor betydelse som instrument mol s.k. fredskriser, har vi fått reservera oss i vad gäller fredskrislagring. Vianser att inte bara sådana varor som har oljan som grundämne bör kunnafinansieras över oljelagringsfonden. Vidare hävdar vi att det ekonomiskaförsvaret bör utvecklas enligl samma långsikliga planering som tillämpas fördel militära försvarei och civilförsvaret. kommer alt beröradessa frågor senare under debatten. Tingsom vi är lill freds med är naturiiglvis alt utskottet anslutit sig till fleraav våra molionsvis framförda förslag. utredning skall tillsättaspå elt tidigt stadium, vilkel kommer all medge remissbehandling och ökautrymmet för en debatt som kan påverka försvarspolitiken och atl ytterligareförankra det försvar som medborgarna vill ha i folket. Värnpliktsfrågornakommer alt ses över. Frågan om kom-munanknulel civilförsvar skall utredas.Högre utbildning skall anordnas för civilförsvarets personal. Vadvi inle är nöjda med är högervridningen av säkerhetspolitiken och den onödigtstora satsningen på militärkoslnadérna. Somett parti vars främsta kännemärke torde vara en strävan till ett tryggt folkhemser vi totalförsvaret som ell bland andra trygghetsinstrument. Det får intedimensioneras på bekostnad av andra trygghets-funktioner. Den som har läst sinhistoria är klar över sambandel mellan välståndsutveckling och försvarsvilja.De som minns den djupa fattigdomen i det svenska 30-lalets början och somsedan upplevde den kraft i viljan att försvara landet som sprang fram ur dedjupa leden vid decenniets slut kan aldrig upphöra att se välståndsutvecklingsom en mycket stark försvarskraft. Efter44 år av socialdemokratisk politik för inre och yttre trygghet har enborgerlig regering lagt fram en budget. Största ökningsposten tillfaller detmilitära försvaret. lyfter regeringspolitiken över bördor från demsom har mera lill dem som har mindre. Genom den borgerliga regeringens politikkommer stora löntagargrupper all få vidkännas en reallönesänkning i år.Löntagarorganisationerna har t. o. m. tagit steget all ställa frågan till depolitiska partierna om deras syn på lönlagarnas rätt all med fackliga medelförsvara sina medlemmars intressen. Deklyftor i samhället, som under den socialdemokratiska regeringen sakta mensäkert höll på alt bryggas över, fördjupas nu i stället. Vi socialdemokraterprotesterar mol denna politik. Den leder lill en ulveckling som är negalivockså för folkförsvaret. Jag ber alt få yrka bifall till de reservationer som vi har fogat lillförsvarsutskottets betänkande. (vpk): Regeringens proposition 1976/77:74 angående inriktningen avsäkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta ulveckling innebär en fortsaltsatsning på en dyrbar och alltmera ineffektiv militärapparat. Den borgeriigaregeringen har dessutom brutit med den mera återhållsamma linje som, trotsallt, inleddes av socialdemokraterna 1968 och påbörjar nu en regelrättupprustning. Vänsterpartietkommunisterna har, som enda parti, förespråkat enminskning av försvarskoslnaderna och framför allt en omläggning av helaförsvarsstrukluren. Det nuvarande totalförsvaret domineras helt av denmilitära sektorn, som dessutom inriktas mol en olycklig salsning pä dyrbara ochsårbara tekniska system- i elt krampaktigt försök atl efterapa och följa med iden internationella kapp- Vpk harkritiserat denna utveckling, och verkligheten visar att den kritiken har varitriklig. Vem vill , med något krav på trovärdighet, påstå alt de miljardersom under 1950- och 1960-lalen lagts ner på försvarei pä någol avgörande sättpåverkal vår ställning som nation? Del är andra faktorer - politiska,diplomatiska, bistånds- och handelspolitiska - som bestämt vår position, ochdet skulle ha skett på samma sätt oavsett hur vårt försvar sett ut. Dessafakta, som gällde med slörre motsättningar och spänningar ivärlden än vad som är fallet, är ännu tydligare . Del är således höglid atl omprövar sin försvarspolitik. Statsministernanför, i en inledning lill proposilionen, atl säkerhetspolitik syftartill att bevara landels oberoende och lill alliansfrihet i fred och neutraliteti krig. Del är också kommunisternas uppfattning all detta skallvara inriktningen. De överväganden och slutsatser som statsministern däreftergör om vilka medel som skall användas och vilken politik som skall föras förall nå detta mål kan vpk däremot inte acceptera. Det gäller främst följandefyra påståenden av statsministern: Sverigesinternationella engagemang i fredsarbetet slår inte i motsats till de höga svenska rustningskostnaderna. Vpkanser atl del är politisk dubbelmoral atl tala om och kräva nedrustningsamtidigt som vi själva håller en rustningsnivå som, räknat per invånare, geross en fjärdeplats i världen. Denstyrka som en stormakt, den enda tänkbara angriparen, kan sälta in mot oss begränsas av att huvuddelen av hans resurser måste avdelas mol huvudmolslåndaren. Dettaär enligt vpk:s åsiki ett önsketänkande och tillsammans med teorin om"skalförsvar" vår mesl omhuldade militära myt! Om en stormakt går inför alt anfalla oss, sä satsar den också vad som behövs för att nå framgång. Anskaffningav väsentlig försvarsmateriel får inte försätta i beroendeställning till andra länder.