prot · G009149 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:149 § 1 Justerades protokollenför . § 2 Upplästes följande tillkammaren inkomna ansökan: På grund av offentligt uppdrag anhåller jag härmedom förlängd tjänstledighet från mitt riksdagsmandat den 5 juni-den3 . Kammarenbiföll denna ansökan. Herr talmannen anmälde alt () ävenunder skulle tjänstgöra som ersättare för . §3 Om viss väganslutning till Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara fru .Johanssons i (s) anmälda fråga,1976/77:473, och anförde: i har frågat mig om jag anser det rimligt altvägverket uppfyller det löfte om utförande av det s. k. Grandalsmotet på vägenGöteborg-Borås inom som enligt uppgift gavs avvägdirektören i då området - dåvarande Björkelorpskommun - ingick i . Vidprojekteringen av den nya vägen , har del förutsatts atttrafikplatser anläggs vid vissa ställen längs vägen, bl. a. vid Grandalen förtrafik mellan riksvägen och väg 529 . Vid projekteringen avvägen har vidare - i likhet med vad som sker för andra vägprojekt -möjligheterna till etappvis utbyggnad av vägen utretts. Som en möjlighet hardärvid redovisats en senare utbyggnad av trafikplatsen vid Grandalen. 1de flerårsplaner för vägbyggandet som och länsstyrelserna upprättargemensamt och i samråd med kommunerna anges vilka väg-förelag med angivenomfattning som skall ulföras för de medel som anvisas för byggande av vägar. Inu gällande flerårsplaner för byggande av riksvägar i och länoch i ingår utbyggnad av väg 40 på delenLandvetter-Borås men inte utbyggnad av trafikplatsen vid Grandalen. Undernästa år kommer fierårsplanerna att revideras. Man får då pröva möjligheternaalt i planen för byggande av riksvägar i inrymmavägobjektet trafikplats vid Grandalen. FruJOHANSSON i (s): Jag ber att få tacka herr kommunikationsministern för svaret. Svaretvisar ändå alt det fortfarande finns möjlighet all del skall kunna bli en vägför människorna i , som har väldigt långt lill arbetsplatser m. m. iGöteborg, m. fl. Det skulle förkorta vägen för dem sombor i om de fick det här motei som de har fått löfte om tidigare.Svaret innebär inle något löfte härom, men jag hoppas att möjligheten ändåfinns kvar i bilden. Såvittjag vet är det mycket ovanligt att människor som bor i en så pass stor ori, dären riksväg går rakt igenom, inte har möjlighet att ansluta lill denna. Någonhar sagt alt det här är den enda kommunen i där del är så. Jag vet inteom det är sant, men det måsle i varje fall vara ovanligt. Det måste också fördem som bor i orten kännas synneriigen opraktiskt. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om bibehållande av postanstalt Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:474, och anförde; i har frågat om jag är villig att omprövaindragningen av postanstall. Postverkethar inte dragit in postkontoret i - numera 2 - och har fn. heller inga planer på all göra en sådan indragning. Dittills hade hushållen itätbebyggelsen själva hämtat sin post på postkontoret. Vid omorganisationeninfördes stadsbrevbäring som innebär all hushållen i tätbebyggelsen får poslenutdelad i postlådor vid sina bostäder. För värdeförmedling och vissa andratjänster har de på vanligt sätt att vända sig till postkontoret iHällevadsholm. Hushållen utanför tätbebyggelsen betjänas genom lantbrevbäring. överfördes postutdelningen inom adressområdetill som var kommunens huvudort. I den mån lantbrevbäringskunderna intekan la emot paket, assurerade eller rekommenderade försändelser samtpostförskott kan dessa hämtas vid postkontoret i . Om kunderna iHällevadsholms samhälle hellre vill hämta sådana försändelser vid postkontoreti kan postverket redan nu ordna detta. i (s): Jag tackar också för det svaret, men del var ju verkligen negativt. Vadsom är myckel viktigt för människorna i är att de får ha kvar sinpostanstall som skall hela . Del är ett ovanligt stort motståndmot den här förändringen, som man kanske skulle kalla för indragning. Man harupplevt vad som skett som en indragning och kallar det därför på det sättet.Det finns ett vanligt postkontor på orten. Kommunenhar uppvaktat i frågan med en skrivelse till departementet sedan en motion ikommunfullmäktige hade antagits enhälligt av samtliga partier. Det brevet,förmodar jag, finns kvar i departementet. gör enframställning av delta slag visar det enligt min mening hur spritt missnöjet äri kommunen och bland invånarna över att man inte får ha kvar sitt namn påpostkontoret, . Många skriver fortfarande , ochbreven går också fram med det postnummer som förut hade. Manvill också alt posten skall gå ut från . Det är givelvis mycketbesvärligt för invånarna på orten att få ett brev eller ett paket som skallhämtas på posten. Då får man åka till , ty man kan ju inle vara hemma ochpassa brevbäraren när han kommer. Statsrådetsade sist i sitt svar att om man hellre vill hämta poslen i , såkan man ordna det. De personer jag har talat med har inte nämnt dennamöjlighet. Jag tror inte att de känner lill att den möjligheten finns. Om dengenomfördes skulle del naturiigtvis vara lill en hel del hjälp rent praktiskt.Jag skall naturiigtvis vidarebefordra denna upplysning i min lur. Del kunde välockså vara lämpligt all information härom står i svaret på det brev frånkommunen som man får från departementet. Detviktigaste är dock all man får behålla namnet . Efter vad jagförslår är det inte meningen från departementets sida all man skall återfå delnamnet. Del var som denna namnändring gjordes. Del nya namnet haralltså funnits . Del är riktigt som i sägeratt kommunen har hemställt alt postkontoret 2 nu skall återfå namnetHällevadsholm. Kommunens skrivelse är ställd till regeringen, men framställningär också tidigare gjord lill postverket som ännu inle har tagit ställning ifrågan. Därför kan regeringen inte nu ta upp ärendet, ulan vi har skickat överframställningen till postverket som har att ta ställning till den när verketskall bestämma sig för om man skall göra denna ändring eller inte. Dettaär läget för dagen i del här ärendet. Och det innebär ju att departementet ochregeringen saknar varje möjlighet att . vidta någon åtgärd. Om ifrågasatt indragning av SJ:s trafikområde i Detvar ju bra att upplysningen om att de kunder i samhälle somhellre vill hämta sina postförsändelser vid postkontoret kan fågöra det meddelades här. Enligt i har man tydligen intehaft kännedom om det - men har man del alltså, genom detta svar. FruJOHANSSON i (s): Jag uppmärksammade inte att det var samhälle det gällde.Men de som har de verkliga svårigheterna är ju de som har lantbrevbäring, ochför dem finns tydligen bara möjligheten att hämta i . I så fallmissuppfattade jag beskedel, och då var det inte så positivt som jag trodde. Desom har lantbrevbäring nu har alltså fortfarande samma problem, att de måstetill för att hämta värdepost och annat. Attförändringen nu gällt men att man är så angelägen ifrågan - det visar ju hur viktig den är för de människor som bor där. Jagkan nu bara hoppas på ett positivt bemötande från departemeniels sida närframställningen kommer dit från postverket. i behöver inte uppfatta den upplysning som jaglämnade sist i svaret negativt. Det är möjligt även för de postkunder som harlantbrevbäring alt hämta postförsändelser i . Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om ifrågasatt indragning av SJ:s trafikområde i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, ]916/11-A11. har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta medanledning av en eventuell sammanslagning av , och Ystadstrafikområden med huvudort . Chefenför SJ;s trafikdistrikt i undersöker f n. distriktets uppdelning påtrafikområden. Syftet är alt genom en mer rationell uppdelning förenkla SJ:sadministration och undvika dubbelarbete. Jag vill framhålla att de ändringarsom övervägs inle kommer att försämra trafikstandarden i området. Detär SJ som har att besluta hur den lokala verksamheten skall vara organiserad.Eftersom en eventuellt ny områdesindelning av trafikdistrikt fortfarandestuderas inom SJ och några beslut inle är fattade har jag ingen anledning altvidta några särskilda åtgärder. Jag ber alt fåtacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Orsakentill att jag ställt den är, som jag bl, a. framhållit, oron bland de anställda,som anser att om ledningen av trafikområdet skulle fiyltas från tillMalmö så skulle den dagliga arbetsrutinen och arbetsmoralen kunna komma attpåverkas i negaliv riktning. Mankan inte bortse från att den stora investering som har gjorts och håller på attgöras i hamnen för färjetrafiken måste vara en bidragande orsak tilltrafikökningen, och här har också irafikledningen i bidragit. Godsmängdenmed färjeirafiken lill har ökat avsevärt, och delta innebär att dendagliga kontakt som måste finnas mellan trafikområdets expedition och de polskafärjorna inle kan skötas så effektivt och snabbi med en expedition i somgenom en närkontakl med expeditionen i . Detskulle också drabba speditionsfirmorna ganska hårt om nämnda indragning blev enrealitet, eftersom de skulle tvingas vända sig till med lokala problemoch på så sätt inte kunna få beslut så snabbt som är önskvärt. År1972 skedde en sammanslagning av trafikområden med Ystadsom huvudort. Denna organisation är väl inarbetad och bör utnyttjas och inleredan nu raseras. Jagär väl medveten om att del pågår en utredning inom irafikdistriklet i ,men eftersom inte kommunen kommer att beredas tillfälle all yttra sig övereventuella förslag som denna utredning kommer all lägga fram, har jag här pådetta sätt velat göra kommunikationsministern uppmärksam på förhållandel. Detskulle bli den fjärde sammanslagningen av trafikområden och allasammanslagningar har genomförts som lokala organisationsförändringar ulan stödi någon långsiktig plan. Jag skulle därför vilja vädja till kommunikationsministern alt av SJbegära en långsiktig och övergripande plan för dess organisation, som även kanbli föremål för offentlig diskussion och prövning innan man gör sådana härsammanslagningar av trafikområden. inom om barns medborgarskap Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om utredningen inom om barns medborgarskap Herr statsrådet erhöll ordet för all i etlsammanhang besvara dels () anmälda fråga, 1976/77:442,dels fröken () anmälda fråga, 1976/77:453, lill herrjustitieministern, och anförde: har frågat mig när det pågående arbetet inom ifråga om barns medborgarskap kan beräknas vara avslutat. inom om barns medborgarskap har frågat chefen för om medborgarskapsfrågansbehandling inom har kommit så långt, alt man inom den närmastetiden kan vänta sig en ändring av den svenska medborgarskapslagen. Frågan haröverlämnats till mig för att jag skall besvara den. har en expertkommitté undersökt möjligheterna att låta barn tillgifta föräldrar med olika nationaliteter få rätt till bådas medborgarskap.Kommitténs förslag har efter behandling i juridiska utskottunderställts ministerkommittén för beslut. Frågan har behandlats så sent somvid ställföreträdarkommitténs möte . Kommittén antog då bl.a. en resolution om medborgarskap för barn som är födda i äktenskap.Resolutionen, som har karaktär av en rekommendation till medlemsstaterna, angerbl. a. följande. Staterna rekommenderas att ge sitt medborgarskap till barnetredan vid födelsen, om antingen fadern eller modern är medborgare i staten ifråga. Som ett alternativ för stater som inle vill gå så långt anges, alt manbör underiätia för barnet all senare få den förälderns medborgarskap sombarnet inle fick vid födelsen. Resolutionen behandlar också frågor som rör avvecklingenav det ena medborgarskapet när barnet blir myndigt. Europarådelsbehandling har alltså avslutats just . Frågan kommer inom den närmasteframtiden att las upp lill nya överväganden i . Jagförutsätter att fortsatta överläggningar med de övriga nordiska länderna kommeratt ske i det sammanhanget. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Allahär i är överens om att den nuvarande medborgarskapslagen bör ändrasså att barn får ett svenskt medborgarskap när någon av föräldrarna är svensk.Riksdagen tog principiell ställning för detta , för nästan exaktetl år sedan, och många skulle väl egentligen ha velat göra denna lagändringredan förra året. Men eftersom det här arbetet pågick inom ocheftersom det är angeläget att medborgarskapsfrågorna kan lösas i samförståndmellan olika länder nöjde man sig med att deklarera den principiellainställningen att nuvarande medborgarskapslag är otidsenlig i detta avseende.Jag tror, herr talman, att i kammardeballen sedanuttryckte vad många kände i frågan när han sade att det inte får dröja för långlid mellan det principiella ställningstagandet och del praktiska genomförandet. Jagär mycket glad över att nu få höra att behandling av frågan äravslutad och att man har gett en positiv rekommendation till regeringarna. Omde nordiska överiäggningarna, som statsrådet säger i sill svar, tasupp bör det alltså vara möjligt för regeringen attlägga fram ett förslag på bord , och jag hoppasverkligen alt regeringen kommer att göra Detta är ju en frågadär vi, som jag sade förut, alla är överens alt det verkligen behövs enändring. FruFREDGARDH (c); är förhindrad att la emot svaret och har bett mig göradet. Jagvill först rikta ett tack lill statsrådet för det positiva svar som harlämnats. Jagfinner att frågan verkligen har fallit framåt. Men jag noterar också attstatsrådet säger att kommittén bl. a. antog en resolution om medborgarskap förbarn som är födda inom äktenskapet. Delta lyder på en begränsning i kommitténsställningstagande som jag hoppas kan undanröjas, i varje fall inom nordisk menfrämst inom svensk lagstiftning. Deorättvisor som finns inbyggda i den nuvarande svenska medborgarskapslagen,främst från jämslälldhetssynpunkt, var man medveten om redan när denna lagantogs 1950. Det är ganska egendomligt att den har kunnat bestå under 27 år.Den har bidragit'till att skapa otrygga förhållanden för många personer. Jaghoppas att statsrådet kommer att påskynda behandlingen, först och främst pånordisk nivå men också på svensk, och att behandlingen även skall omfatta barntill sammanboende föräldrar. Omden svenska biståndsverksamheten i Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om den svenska biståndsverksamheten i Herr statsrådet erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda fråga, 1976/77:460,och anförde: i har frågat mig vad regeringen anser omutvecklingen i och om den svenska biståndsverksamheten där. Svenskaregeringen har vid fiera tillfällen uttryckt sin oro inför utvecklingen iEtiopien. På Röda påtalade utrikesministern det flagrantaåsidosättandet av grundläggande mänskliga rättigheter i ett land med vilket viav tradition haft nära förbindelser och ett omfattande samarbete. Delsvenska biståndet till kom tidigt all inriktas på de bredafolkgrupperna i del etiopiska samhället. Det omfattade bl. a. skolor, hälsovårdoch jordbruksutveckling för landsbygdsbefolkningen. Förändringarna i Etiopienår gav det svenska biståndet nya förutsättningar. Man satsade medvetet pålandsbygdsutveckling och inkomstutjämning. Utvecklingen främst under detsenaste halvåret har emellertid medfört stora problem för del svenskabiståndsprogrammet. Utbetalningar till en del verksamheter har gradvisminskats. Kontrakt har avbrutits på grund av rådande arbets- ochsäkerhetsförhållanden. Omden svenska bistdndsverksatn-heten i och fredskårister harminskat från ca 50 till ca 25 . Under de senastemånaderna har nyrekrytering av personal inte ägl rum och nya svenska insatserförbereds inte heller. Viär alla i ense om att utvecklingssamarbete skall vara långsiktigt.Hittills har regeringen bedömt det som möjligt att i biståndssamarbetet medEtiopien stödja insatser till förmån för folkflertalet. Regeringen följer nogautvecklingen i landet med tanke på svenska medborgares säkerhet och prövarfortlöpande förutsättningarna för etl utvecklingssamarbete under rådande svåraförhållanden. i (c): Allra först ber jag att få tacka biståndsminister för svaret påmin fråga. Densenaste tidens händelser i ger anledning till oro, I de många gångerknapphändiga uppgifterna från massmedia förekommer mord och omfattandeterrorhandlingar riktade mot civilbefolkningen, T, o. m, barnamord lär haförekommit. Huvudstaden håller på att svältas ut på grund avsvårigheter med att få fram livsmedel. Hemvändande missionärer, som tvingatslämna landet på grund av olidliga arbetsförhållanden, rapporterar händelsersom gör del omöjligt att bedriva ett för dem meningsfullt hjälp- ochbiståndsarbete, Ieffektivt humanitärt arbete inbegriper jag givetvis att de hjälpsändningar avlivsförnödenheter som skall distribueras till de hjälpbehövande verkligen nårfram. Om så ej sker, finns det all anledning att avbryta hjälpverksamheten helteller delvis, tills läget har stabiliserats och situationen bättre kanöverblickas. Att den uppfattningen delas av regeringen framgår avbiståndsminister svar på min fråga. Jagvill gärna ha sagt till biståndsministern att jag för sedan hadekontakt med ledningen för ett privatfinansierat hjälpprojekl i en lepraby somheter och som är belägen utanför huvudstaden , Hanframhöll att arbetet bedrivs i normal omfattning och att man är i behov avekonomiskt stöd men att det inle finns någon som helst anledning att avbrytaprojektet. Lägeti är ytterst labilt - det framgick också av svaret - och detta innebäri och för sig stora svårigheter att bedriva ett meningsfullt biståndsarbete.Enligt massmediauppgifler skulle krisen i förvärras för varje dag.Min förhoppning är alt förhållandena skall stabiliseras i , så attmänniskorna inte skall behöva se framtiden an med ängslan och oro. Det är enförhoppning som säkeriigen delas av många, inte minst av dem som har kontaktermed etiopiska folket i dess kamp mot fattigdom, förtryck och övrig nöd för enbättre framtid där de mänskliga rättigheterna respekteras. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om flerårigabiståndsavtal Herr statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1976/77:465, ochanförde: har frågat mig dels om jag finner systemet med två- ellertreåriga bindande regeringsavtal med mottagariänderna förenligt medutrikesutskottets betänkande , dels om jag finner detta förfarandeförenligt med de uttalanden som tidigare gjorts om ett ökat inflytande förriksdagen över biståndets planering till olika länder. Genombeslut och har bemyndigat-regeringen att görafinansiella åtaganden gentemot enskilda mouagariänder som motsvarar tre gångerdel belopp som har godkänt som årsram för landet i fråga, såvida inteannoriunda har beslutats. De två- och treåriga avtal som har träffats ochkommer att träffas ligger inom ramen för delta bemyndigande. Frågan berörs iårets budgetproposition där det heter följande: "Diskussionerpågår om möjligheten att förenkla avtalsförfarandet med vissa länder genom allövergå från ettåriga avtal om biståndets omfattning och huvudsakliga inriktninglill avtal som omfattar en period av två eller . En sådan omläggning, somskulle möjliggöra en ökad dele-gering till SIDA, kan ske inom det av riksdagenfastställda bemyndigandet att göra åtaganden." Detta uttalande föranleddeinle något uttalande av . Vadbeträffar uttalanden som tidigare gjorts om ett ökat inflytande för riksdagenöver biståndels planering lill olika länder känner jag inte till någotuttalande som skulle strida emot det bemyndigande jag har hänvisat till. Deuttalanden som gjorts i frågan har lett fram till den beslutsordningsom nu tillämpas. FruSIGURDSEN (s): Jag ber all få tacka statsrådet för svaret. Det här kan synasvara en helt teknisk fråga, men det är det inte. Det är helt enkelt en fråga omdel demokratiska inflytandet över beslutsprocessen. Det gäller riksdagensinflytande och också vilka möjligheter regeringen har att besluta. Detär klart att ett förfarande med två- eller treåriga bindande avtal är en fördelför byråkraterna, som slipper alt förhandla . Man kan tolka det här somatt regeringen vill stärka tjänstemannaväldet, men del är kanske detfolkpartiet vill. När regeringen nu sluter två- eller treåriga bindande avtalmed flera länder gör man det ulan att har beslutat så. Jag tolkarinte utrikesutskottets uttalande så som gör. Är det så attriksdagen vill förändra planeringsramen - ja, då måste man bryta etl redaningånget regeringsavtal. Vi kan anta att det händer något i ett land så att vitvärt, eller kanske gradvis, vill dra oss ur samarbetet. Då kan vi inte göradet förrän två eller har gått, beroende avtalet gäller. Jagkan peka på fallet . Där var det möjligt att avbryta detettåriga avtalet efter kuppen mot , därför att där fanns det enuppsägningsparagraf- en hänvisning till Allenderegeringens utvecklingsplan.Men i de nu tecknade två- eller treåriga avtalen finns del mig velerligt ingasådana villkorsbeslämmelser. Annars är ju den borgerliga regeringen känd försina villkorslagar och andra bestämmelser. Riksdagenhar inte, som jag och andra tolkar beslutet, givit regeringen rätt att tecknafleråriga bindande avtal. Det måsle väl ändå vara en politisk bedömning, herrUllsten, bakom avgörandet om det skall slutas ett-, två- eller treåriga avtalmed mottagariänderna. Min fråga lyder: Vem är del som gör den politiskabedömningen? Borde inte vara den instans som på förslag av regeringengör en sådan politisk bedömning? nämnde som exempel på svårigheten i dettasammanhang, men det visar att den svårighet som talar ominte finns. Med hade ingåtts ett avtal, men man kunde ändå dra sig ureftersom man på politisk grund ansåg det vara rimligt. Överhuvud taget har jag svårt att förslå vad det egentligen är som om. De principer som vi nu diskuterar har godkänts avriksdagen utan invändning från socialdemokratiskt håll. Principerna bygger heltenkelt på alt biståndssamarbete skall vara långsiktigt. Därför har regeringenmöjlighet alt planera inom belopp som motsvarar det för resp.budgetår anvisade beloppet för resp. land. Vill regeringen höja eller sänkaanslagsramen skall det finnas starka skäl för det, ochdet skall ske under medverkan. När det sedan gäller avtal finns det, som välkänner till, olika slags avtal: proceduravial om de allmänna reglerna församarbetet, årsavlal som innebär all man ställer resurser till förfogande ochinsalsavtal som innebär utfästelser om svensk medverkan i särskilda projekt.Det är så att årsavlal, som inle heter ettårsavtal ulan just årsavlal, i regelhar varit ettåriga, men de kan också vara fleråriga. har självtidigare medverkat till flerårsavtal, t. ex. med . Vad som sägs i åretsbudgetproposition är att man ser en del administrativa fördelar med flerårigautfästelser. Det gäller då naturiigtvis länder med vilka man har ett smidigtsamarbete och där man har för avsikt att - såvida inte något mycket oförutsettinträffar - vara kvar med svenskt biståndssamarbete. Ingentingi de här principerna är något nytt. Del som är nytt är möjligen all vi hargjort en del preciseringar, uttalat oss för en del preferenser. Del har skett iårets biståndsbudgel, och det har skett med instämmande av en helt enigriksdag. Nej - fallet , , är snarare ett bevis på det jag anförhär, därför att del fanns i det avtalet en hänvisning till att biståndet byggdepå just utvecklingsplan. När den inle kunde fullföljas hade vimöjlighet att avbryta samarbetet. Avtalet var alltså villkoral, och migveteriigl finns inte några villkor i de nya avtalen. Deregler som har fastställt innebär att man lämnar, som man säger,indikaliva planeringsramar. Men det är en helt annan sak alt undertecknabindande regeringsavlal. Det är rikligt, , all det gjordes så närdet gällde fallet . Men vi ansåg inle att del var ett lämpligttillvägagångssätt och har alltså inte gjort på del sättet i något annat fall. Detstod något mycket kryptiskt i budgetpropositionen som inle var lätt alt tolka,och del är därför jag nu ställt min fråga när jag , bl. a. genominformation från behandlingen av det här i , har fått klart förmig vad regeringen håller på med. Jag vill hänvisa till vad självsade i biståndsdebatten då det gällde önskemål från attfå spela en aktivare roll inom ramen för gällande principer för vårbiståndsplanering. Jag menar att del här är ett steg i motsatt riktning.