prot · G00976 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:76 §1 Om sysselsättningen vid Örebrofilial Herrekonomiministern erhöll ordet för att besvara i (s)anmälda fråga, 1976/77:240, och anförde; i har frågat mig vilka möjligheterna är attutnyttja flexibiliteten i produktion för att /78 ge ökad sysselsättning vid Örebrofilialen, Jagvill först erinra om att jag i budgetpropositionens bilaga 10 anfört, att ävenom det i och för sig finns behov av en fortsatt utbyggnad av statistiken påvissa områden, är det i nuvarande läge motiverat med återhållsamhet. Regeringenhar därför föreslagit att anslag minskasmed ungefär 8 miO. för /78, jämfört med anslaget förinnevarande budgetår. Denminskning av sysselsättningen vid Örebrofilial somherr syftar pä i sin fråga är helt kopplad till en planenlig avvecklingav den personalstyrka som korttidsanställdes i samband med arbetet med 1975års folk- och bostadsräkning. Avvecklingen kommer att ske ochhösten 1977. Sammanlagt berörs omkring 200 personer. Huvuddelen av dennapersonal började sitt arbele vid successivt . Det har redan från början varit helt klartmellan och de anställda att anställningen var attbetrakta som tillfällig och att den skulle upphöra . Det ärsåledes inte - vilket anlydes av - fråga om en friställning ivanlig mening utan om ett planenligt upphörande av en tidsbegränsad verksamhet. Delär enligt min mening vanskligt att lösa aktuella sysselsättningsproblem genomen utökad statistikproduktion. Sådan produktion är generellt sett inte av denkaraktär och har inte den fiexibilitel som krävs av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Den måste planeras noggrant och ges ett innehåll och en utformning,anpassad efter rimliga användar-önskemål och behov. Jagär klart medveten om att situationen på arbetsmarknaden i är oroande.Särskilt bekymmersam kan den bli för den kvinnliga arbetskraften. Det ankommeremellertid på arbetsmarknadsmyndigheterna att föOa läget och att med hjälp avde ökade resurser som ställts till deras förfogande vidta desysselsättningsstödjande åtgärder som läget i Örebroområdet påkallar. Även om -som jag redan framhållit - sta- listikproduklion iallmänhet inte är ett lämpligt arbetsmarknadspolitiskt instrument, har bland deprojekt som ingår i sysselsällningsreserv upptagitsvissa projekt vid i . Om och i vilken omfattningdessa kan komma att förverkligas, är jag dock för dagen inte beredd alt uttalamig om. HerrERICSON i (s); Jag tackar ekonomiministern för svaret, men tyvärr gav det ingaförhoppningar om fler jobb i . Bakgrundentill min fråga var beskedet att avsåg att lägga ned sin fabrik iÖrebro. Tillsammans med budgetens neddragning av verksamheten vid statistiskacentralbyråns filial i betyder det att omkring 500 kvinnor i kommunenskulle bli arbetslösa . Efterfackliga påtryckningar undersöker andra möjligheter ännedläggning, men hotet om arbetslöshet för de anställda vid fabriken i . Samtidigtavskedar SCB 200 s. k. årspersoner i och med att folk- ochbostadsräkning slutförs . Eftersom av dem somarbetar vid FoB 75 är anställda på deltid, rör det sig om väsentligt över 200personer - de allra flesta kvinnor. Det blir mycket svårt för många av dessakvinnor att finna nya jobb i Örebroområdet. Detär naturligtvis olyckligt att SCB tidigare planerade FoB 75 på så sätt att alladessa hundratals s. k. vissiidsanställda måste lämna sina jobb sommaren 1977.Men problemen hade blivit väsentligt mindre om inte vår nya regering i budgetenså hårt bromsat SCB:s verksamhet. Just värden olyckligastetidpunkten fören ytterligare åtstramning av SCB:s aktiviteter. Ifallet SCB är del inte brist på nya angelägna arbetsuppgifter som ligger bakomneddragningen. Ekonomiministernredovisar stolt att han minskar anslagen till SCB med 8,1 miOoner. Om SCB fåttde pengar som begärts hade det blivit jobb åt ytterligare 180 årspersoner, dvs.avsevärt fier än 200 hade sluppit arbetslöshet. Den hårda neddragningen efterFoB 75 hade väsentligt mildrats. Men ekonomiministern ville inte. Man fårintrycket all han tänker inleda ett moderat minikorståg mot byråkratin iallmänhet genom att göra över 200 örebroare arbetslösa. OmviOan finns går del att släppa fram de angelägna undersökningarsom SCB föreslagit. Det gäller exempelvis ett bättre konsumentprisindex, enegnahemsundersökning, en bostads- och hyresun-dersökning, förbättringar avarbetsmarknadsstatistiken, yrkes- och utbildningsprognoser,inkomsifördelningsstatistik och bättre kriminalstatistik. Närman ser vilka områden som drabbats av ekonomiministerns sparnit undgår-man intemisstanken att han tyckt det vara politiskt olämpligt att ta fram bättreinformation och bättre fakta kring dessa frågor. bättreverklighetsbeskrivning av samhället driver ofta fram reformkrav som är svåraatt motstå. Är det därför vår moderate ekonomiminister lägger locket på ochsänder hundratals löntagare i ut i arbetslöshet? Överläggningenvar härmed slutad. §2 Om lönekostnadernas inverkan på exporten Omlönekostnadernas inverkan på exporten Herrekonomiministern erhöll ordet för att besvara i (vpk) anmälda fråga, 1976/77:245, och anförde: i har frågat mig med vilken rätt regeringen utmålarde svenska arbetarnas löner som orsak till företagens exportproblem. Densvenska samhällsekonomin har till föOd av de senaste årens utveckling ställtsinför allvarliga problem. har ett stort underskott i bytesbalansen. Vihar förlorat marknadsandelar i den internationella handeln. Också på den förimportkonkurrens utsatta hemmamarknaden har svensk industri förioratmarknadsandelar. Industriproduktionen har minskat i föOd. En rad företagoch branscher brottas med allvarliga problem. Stora arbetsmarknadspolitiskasatsningar har varit nödvändiga för att klara sysselsättningen. Orsakernahärtill är fiera. Den internationella konjunkturen har varit svag. Den svenskaexportens sammansättning har varit ogynnsam med hänsyn till konjunkturläget.Ambitionen att trots en svag efterfråge-utveckling i vår omvärld hålla deninhemska efterfrågan och sysselsättningen uppe har också medverkat till altöka underskottet i bytesbalansen. har dessutom haft en i förhållandetill våra viktigaste konkurrentländer ogynnsam kostnadsutveckling, vilketmedverkat till förlusterna av marknadsandelar i den internationella handeln.Arbetskraftskostnaderna per producerad enhet inom tillverkningsindustrin harunder de ökat med ungefär 20 96 i förhållande lill ell vägtgenomsnitt av de 13 viktigaste OECD-Iänderna, Ifrågavarande kostnadshöjningarberor självfallet inte bara på avtalsmässiga lönehöjningar utan också på ökandeskatter och avgifter, löneglidning samt en otillfredsställandeproduktivitetsutveckling, I förhållande till , till vilket landSverige är knutet genom samarbetet inom den s, k, valutaormen, hararbetskraftskostnaden per producerad enhet ökat med mer än 30 96, Tillsist vill jag starkt understryka att en regering har inte blott rätt utan ocksåskyldighet att ge en så korrekt bild som möjligt av förutsättningarna för enbalanserad samhällsekonomi som tryggar sysselsättning och välstånd. Den bildenskulle vara ofullständig och oriktig utan en analys avarbetskraftskostnadernas utveckling och betydelse. 2 protokoll 1976/77:75-76 Omlönekostnadernas Inverkan på exporten Meddet sagda, herr talman, anser jag mig uttömmande ha besvarat . HenSVENSSON i (vpk); Jag tackarför svaret på min fråga. GöstaBohman har påstått att de svenska lönekostnaderna är orsak till bakslagen förexporten. Han har påstått i årets finansplan alt 1975-1976 förioradedet efter 1970 vunna försprånget gentemot . Fördet första; Hela steg lönekostnaderna enligt Monthly LabourReview mindre i än i alla jämförbara länder, undantaget.Försprånget var avsevärt också till . Denna bakgrund tiger herrBohman om. Fördet andra; försprång kan inte utraderas under ett enda år. Det ärmetodiskt helt felaktigt att använda ett enda år som utgångspunkt för en sådananalys. Fördet tredje; bygger på slaiislik. Men t. o. m. denvisar att någon försämrad kostnadsrelation lill i verklighetenicke inträffat. 1975 ligger båda länderna kvar pä samma relation inbördes somde låg på 1970. Uppgiften är sista konstateradesiffra. Fördet fjärde; påstående hänför sig helt till den påståddautvecklingen . Men hans egen statistik - dvs. -har ingaverkliga siffror för utvecklingen . Den har bara en prognos. alltså för läsaren av finansplanen att del handlar om ell enda år ochenbart om en prognos. Han framställer prognossiffran som vore den uttryck fören verklig utveckling. Det menar jag är djupt oriktigt. Fördel femte: förtiger också att det 1975-1976 skedde en sänkning avden svenska valutans effektiva värde med ca 5 96. Detta enligt ;s EconomicOutlook , tab. 45. Detta måste ju ha verkat lill de svenskaföretagens fördel. Del måsle också räknas in i kalkylen. Men det haruppenbarligen inte passat ekonomiministern att göra så. Fördet sjätte: och påståenden om tycks intefinna stöd i statistik från . Fördet sjunde; enda jämförelse här sker mellan ochVästtyskland - jag avser hans framställning i finansplanen. Tillika med USAframstår och efter 1960 som de mest effektivalönenedpressningsländerna. Man frågar; Är det detta som enligt vara mönstret för svensk lönepolitik? Ärdet inte dags, , att äntligen be lönearbelare om ursäkt förosedvanligt felaktiga och reaktionära påståenden? Överläggningen var härmedslutad. § 3 Om åtgärder för attförebygga utflyttning av industri från Herr industriministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels (vpk) anmälda fråga,1976/77:238, dels () anmälda fråga,1976/77:273, och anförde: Mot bakgrund av en uppgift om att avser attflytta en del av sin produktion från till annan kommun har mig om jag kommer all vidta åtgärder för alt hindra att man spelarhasard med de anställdas trygghet på det sätt som exemplel visar. har frågat mig om jag är villig att medverka till alt LjusdalsTräprodukter kan inrymmas i del planerade industricentrel i . Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Enligtvad jag inhämtat har produktionen vid pågrundav brandmåst inhysas på olika verksamhetsställen, bl. a. i och Ytterhogdal.Företaget, som f n. har åtta verksamhetsställen kring , planerar sedanett par år tillbaka att lägga samman driften till ett färre antal enheter. Företaget,som expanderar, överväger alternativa lösningar, bl. a. StiftelsenIndustricentras planerade anläggningar i . Jag förutsätter att beslut ifrågan kommer alt ske under medverkan från de anställda. Frågan om uthyrning avStiftelsen avgörs av stiftelsens styrelse. Enligt vadjag inhämtat har styrelsen för Stiftelsen Industricentra avslagit enhyresframställning från företaget med hänsyn till att sysselsättningseffektenskulle bli alltför liten. Överläggningar kommer därför att upptas medföretaget för att utröna förelagets förutsättningar att genomförainvesteringarna i egen regi. Hen MÅBRINK (vpk): Jag tackar industriministern för svaret. Föratt förstå bakgrunden till den fråga som nu besvarat vill jag heltkort säga atf är en kommun som under en rad av år hänsynslöst utsattsför privatföretagens asociala sysselsättningspolitik. Men även statliga företagsom domänverket och SJ har deltagit i denna ansvarslösa politik. Tydligenskall nu företag som ägs av staten fortsätta denna verksamhet med som resultaten ytteriigare försämring av sysselsättningsläget i . Dessutom skerdelta utan något som helst samråd med de anställda och deras organisationer. Ejheller har något samråd förekommit med de kommunala myndigheterna. Sedanen del av det statliga företaget avdelningar härjats aven brand beslutade företagsledningen - utan samråd medde anställda och kommunen - att fiytta denna tillverkning till en annansysselsättningsdrabbad kommun, , Omåtgärder för att förebygga utflyttning av industri från Omåtgärder för att förebygga utflyttning av industri från Efterdet att de anställda och deras fackförening tvingat fram en rad förhandlingarhar nu företagsledningen gått med på att flyttningen skall vara temporär.Företagsledningens agerande är skandalöst. Det finns nämligen temporära lokaleratt tillgå i , dessutom med samma hyresvärd som Träprodukterhyr sina övriga lokaler av. Detta har fackföreningen påvisat, menföretagsledningen har vägrat att seriöst pröva dessa möjligheter. Altprivata förelag inte tar något som helst socialt ansvar är ell konkretexempel på, men, , ett statligt förelag bör väl ändå ta ett sådantansvar? Jag vill ställa någrakompletterande frågor; Är industriministern bereddmedverka till att pröva de temporära lokalalternativ som finns i ? Om det ändå blir en temporärfiyiining till , pä vilket säil tänker industriminislern dågarantera anställningstryggheten för de arbetare som temporärt får anställningi ? Jag villförst tacka industriministern för svaret. Enförsöksverksamhet med statliga industricentra i det inre stödområdetpåbörjades . Men en försöksverksamhet får inte stelna, och dess stadgarmåste omarbetas för att passa dagens arbetsmarknadssituation. Desvårigheter som är förenade med etablering av industriell verksamhet i detinre stödområdet - förstärkta av dagens konjunkturläge - och gällande stadgarsom kräver att förelag för att få hyra i statliga industricentras lokaler skallnyetablera sig i kommunen kommer att ytterligare förvärraarbetsmarknadssituationen i . , ett företag inom Statsföretag, som på grund av bl. a. brand,såsom tidigare här har sagts, behöver 3 000 m lagerlokaler och 3 000 m'industrilokaler, har ansökt om att få inrymma sig i industricentrels blivandelokaler. Ettbifall till denna ansökan frän - trots att företagetredan finns etablerat i kommunen "- skulle göra det möjligt attkontraktera den resterande delen av det planerade centret till intresseradeföretag. Av erfarenhet vet man att företagen självfallet är obenägna att bindasig för lokaler om de inte bestämt vet när dessa lokaler blir disponibla. Den21 februari tillstyrkte lokaliseringsstödet och den 22 februaritillstyrkte för sin del slutgiltigt dennalösning för . Ettbeslut om uthyrning till skulle givetvis ha åtföOts av enframställning till regeringen om investeringsbeslut för byggandet av edindustricentrum i . Då skulle regeringen ha fått tillfälle att politisktpröva såväl företagets lokaliseringsansökan som stiftelsens framställning ombyggande. Istadgarnas 1 § står att Stiftelsen Industricentra har till ändamål alt i enlighet med de grunder som har godkänt och enligt re geringens direktiv planera, uppföra . stiftelsen enhyresframställning frän . Medtanke på det planerade industricentret och dagens aktuella situation vill jagfråga: Har den nuvarande regeringen givit några direktiv som hindrar LjusdalsTräprodukter att komma in i industricentrel? Det är ju sä, , att har fastlagt de vägledandeprinciperna för Stiftelsen Industricentras verksamhet. Som jag antytt i mittsvar skulle inte en etablering av i industricentrel iLjusdal stå i samklang med de allmänna riktlinjer för industricentra somriksdagen har uttalat sig för. Det är därför har avböjt förfrågan från Träprodukler, och det är därför vi- som jag anfört i mitt svar - nu har upptagit förhandlingar med företaget omdess förutsättningar att bygga egna industrilokaler i . Motden bakgrunden kanske jag inte behöver vidare utveckla den här frågan. Detfinns skäl att förmoda att företagets lokalproblem kommer att lösas inom eninte alltför avlägsen framtid. Debeskyllningar som här riktar mot förelagets ledning är allvarliga,och jag tror att de delvis grundar sig pä felaktig information. Emellertid ärdet självklart att sådana omställningar av driften som del här är fråga ommåste ske under medverkan från de anställda. Det skall gälla också i statligaföretag. Omåtgärder för att förebygga utflyttning av industri från Hen MÅBRINK(vpk): Detär allvariiga beskyllningar som jag för fram mot företaget, , men deär rikliga. Och det är inte enbart jag som har riktat de här anklagelserna motföretaget. Det har också fackföreningen och de anställda i gjort. Omjag inte tar alldeles fel har dessutom både socialdemokraternas ochvänsterpartiet kommunisternas partiorganisationer riktat samma anklagelser motföretaget. HerrÅsling svarar emellertid inte pä mina två frågor, och jag skall därför upprepadem; jag tror att inte bara jag utan också befolkningen i önskar svarpå dem. Fördet första; Är industriministern beredd att medverka till att pröva detemporära lokalalternativ som finns i för att på så sätt förhindrafiyttningen till ? Fördet andra; Om detta visar sig inte vara möjligt, på vilket sätt tänkerindustriministern dä garantera anställningstryggheten för de arbetare iYtterhogdal som temporärt skulle fä anställning genom att en del av LjusdalsTräprodukters tillverkning fiyttas till ? Detta är en ganskaallvariig fråga. Hur skall det bli med de 30-35 arbetarna i ? Vadskall de få för besked? Man har ju sagt att företaget Nr 76 om skall flytta tillbaka tillverkningen till ;skall de Tisdaeenden " arbetarna i då ställas utananställning? detta statliga företag nu håller på med, det är just att spela hasard medmänniskor i två kommuner som båda är drabbade av sysselsätt- Om ersättnings- ningssvårigheter. skall nog avvakta den förhandling som ar vid L M Ericssonsker beträffande lokalproblemen innan han kräver svar pä frågorna dels om detemporära lokalerna i , dels om ställningstagandet till den framtidasysselsättningen i . Jag tror att man bör låta även statliga företagsköta sina angelägenheter pä sedvanligt sätt och inte i kammaren ta upp endebatt om det förvaltarskapsansvar som åvilar en företagsledning. Jagsade i milt andra inlägg att samma krav på kontakter med anställda och medkommuner som vi ställer pä enskilda företag självfallet också gäller statligaföretag. Jag förutsätter alltså att företagsledningen handskas med den härfrågan på det sätt som anstår en ansvarsmedveten företagsledning. Hen MÅBRINK (vpk); Jagär överens med industriministern om att man skall låta de statliga företagensköta dessa frågor och att man naturligtvis inte skall ta upp dem i ,om det går den riktiga vägen. Men i det här fallet har frågan alltså inteskötts på ett riktigt sätt av det statliga förelagets ledning, och därförtycker jag att det är på sin plals att man tar upp denna fråga här i . Ettfaktum är ju att företaget gick vid sidan om de anställda och vid sidan avkommunen och fattade detta beslut - utan samråd med de anställda,fackföreningen och kommunen. Det var just genom att fackföreningen gick in såhårt som man fick till stånd samråd och en viss diskussion. Men ännu är det juinte klart om man skall fiytta till eller inte. Nären företagsledning har skött en fråga på detta sätt, som vi anser varaskandalöst, då tycker jag att man böria upp frågan också i - och detär därför jag har giort det. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om ersättningsindustri med anledning av driftinskränkningar vid LM Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara zéns (vpk) anmälda fråga, 1976/77:242, och anförde; 22 Herr talman! har frågat mig om densenaste tidens ut- veckling inom L kommer att medföra att regeringen kräver att koncernenstartar en ersättningsindustri eller om regeringen kommer att vidta andra åtgärderför att skapa sysselsättning åt dem som hotas med avsked från . Förstvill jag påpeka att , enligt lagen om medbestämmande iarbetslivet, begärt förhandlingar med de lokala fackliga organisationerna iOlofström och om anpassning av den framtida verksamheten tillbeställningsingång och strukturförändringar. Enligt en kommuniké från L MEricsson har primära lokala förhandlingar inletts vidverkstäderna i och . Parterna har dock beslutat avvaktaresultatet från arbetet i den centrala arbetsgruppen underkoncernföretagsnämnden, varför några nya förhandlings-möten t. v. icke utlysts.Vad som kommer ut av förhandlingarna vet således ingen . Imitt svar på interpellation om den svenskakabelindustrin nämnde jag att " utfäst sig att försöka finnaarbete inom koncernen åt alla då berörda. Någon ändring i företagetsinställning på den punkten kännerjag inte till. ansvar att lainitiativ till ny. sysselsättning och produktion vid de eventuellt berördaorterna kvarstår. Jagvill i fråga om åtgärder från regeringens sida erinra om att regeringen nyligenhar lagt fram proposition om tillfällig höjning av bidrag till företagsutbildningi vissa fall. I propositionen föreslås höjt bidrag till företagsutbildning närpåtaglig risk för permittering eller avskedande föreligger. Vad detta kanbetyda just i fall är dock ännu för tidigt att bedöma. Inomden avser regeringen vidare att för lägga fram förslagom industristimulerande åtgärder för att lätta den nuvarande krisen. Omåtgärderna genomförs bör vissa av problem därmed kunna lösas. Vadalla de diskussioner och utredningsaktiviteter som situation harinitierat både inom och utanför slutgiltigt leder fram tillär ännu för tidigt att avgöra. Om det visar sig att de åtgärder jag här harnämnt är otillräckliga, kommer regeringen genom olika arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder att aktivt verka för att sysselsättningen skallkunna upprätthållas på de aktuella orterna. Omersättningsindustri med anledning av driftinskränkningar vid Hen (vpk); Jagfår tacka industriministern för svaret, som man med lätthet kan beteckna som"jaså". Industriministernhänvisar till vad han sade i inierpellationsdebalten den 19 november förra året- att hade utfäst sig att försöka finna arbete inom koncernen fördem som blir utan arbete vid Älvsjöfabriken, som det då gällde. Vidarebetonade industriministern vid det tillfället "samhällets bestämda kravatt företag i lägen som detta ser till att det också ges al- Nr 76 ternativa sysselsättningsmöjligheter. Det är ett bestämt krav, som man Tisdaeen den 'synnerhet bör kunna ställa på koncerner med en rikt diversifierad verk- --------------- Detta var del klara uttalandet från industriministern den gången. Om ersättnings- ärvackra fraser att trösta nu arbetslöshelshotade arbetare och tjänstemän industri med med. Alla vet ju vad som har hänt sedan dessautfästelser gjordes. anledning av 12000 anställda hotas med korttidsvecka, 500 tjänstemän i Slock- driftinskränkning-holmsområdet hotas med sparken och 750 anställda i och Öre-ar vid L MEricsson bro är i högsta grad oroliga för sin framtid. Detta är vadindustriministerns och utfästelser är värda. Industriministerntog sig t. o. m. samman och trodde att det skulle bli en utökadverksamhet med nya arbetstillfällen som föOd i för L MEricsson-anställda. hänvisar också till en arbetsgrupp som skallanalysera konsekvenserna för företag och anställda i den för LM uppkomnasituationen. Denna arbetsgrupp har, såvitt jag erfarit, inte erhållit någraspeciella befogenheter - befogenheter enligt vilka de anställdasrepresentanter skulle ha vetorätt gentemot företaget beträffande nedläggningareller inskränkningar. Det skulle i så fall vara enda möjligheten för deanställda att hindra de privatkapitalistiska intressena att lägga ner en vissbit i en stor koncerns diversifierade verksamhet. Ånej, , jaginbillar mig inte att eller andra finanslejon, vare sig de ärinfödda eller adopterade till privat maktkoncentration, frivilligt skulleavhända sig bestämmanderätten över kapitalplaceringarna. debatt i Kvällsöppet och även i sitt svar hänvisadeindustriministern till trygghetslagar och medbestämmandelagen. Jag skulle viOafråga: Vilken av dessa lagar och vad för något i dessa lagar är det som gerarbetare och tjänstemän reella möjligheter att slå vakt om sina jobb? Industriministernhänvisar också till en tillfällig höjning av bidrag lill företagsutbildningen.Jag skulle viOa påstå att den utbildningen får de här arbetarna ochtjänstemännen och arbetare och tjänstemän i landet i övrigt betala såsomskattebetalare. Den utbildningen skulle naturligtvis betalas av L M Ericssonoch andra kapitalägare. gör det lätt för sig genom att isolera det här problemetfrån hela det komplex som gäller utvecklingen i näringslivet och svenskekonomi sedd i relation till förhållandena på världsmarknaden.