prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:135 §1 Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. Höjningav mervärdeskatten, m. m. §2 Föredrogs och hänvisades 1976/77:155 tillnäringsutskottet §3 Fördrogs och hänvisades 1976/77:1647 tillskatteutskottet §4 Höjning av mervärdeskatten, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1976/77:48med anledning av propositionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m.jämte motioner. Regeringen (budgetdepartementet) hade i propositionen1976/77:144 föreslagit att skulle anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. lag om investeringsavgift för vissabyggnadsarbeten, 3. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionenföreslås atl mervärdeskatten höjs från 15 96 till 17,1 96 . Vidareföreslås att en invesleringsavgift om 15 96 införs på vissa s. k. oprioriteradebyggnadsarbeten som påbörjas den 15 maj 1977-den 30 juni 1978.Avgift skall betalas även för arbeten som har påbörjats under liden den 19april-den 14 maj 1977, om igångsättningen har skett utan tillstånd. Regeringenföreslås kunna föreskriva att arbeten inom vissa regioner befrias från avgift,om läget på arbetsmarknaden motiverar det." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1976/77:1613av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga under punkterna 1-3hemställts att skulle 1.avslå den i propositionen 1976/77:144 föreslagna ändringen i lagen (1968:430)om mervärdeskatt. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. 2. avslå den i propositionen 1976/77:144 föreslagnalagen om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten. 3. avslå den i propositionen 1976/77:144 föreslagnaändringen i skal-lebrollslagen (1971:69), 1976/77:1614av herrar Wachtmeisler i (m)och (), 1976/77:1615av herrar Hagel (-) och Lövenborg (-), vari hemställts 1. alt skulle avslå regeringens proposition1976/77:144, 2. atl hos regeringen begärde utredning ochförslag lill nytt demokratiskt skattesystem där momsen slopades och varsgrundval var beskattning av produktionen i stället för konsumtionen, 3. att uttalade sig för en förlängning avprisstoppet till att gälla under kommande avtalsperiod, 4. all uttalade sig för generellt förbud försvenska företags investeringar utomlands, 1976/77:1616av herrar Hallenius (c) och i (c), 1976/77:1617av m.fl. (s), vari hemställts 1. att skulle avslå propositionen1976/77:144, 2. att om yrkandet under 1 icke bifölls -skulle anta det vid propositionen 1976/77:144 fogade förslaget till lag ominvesterings-avgift för vissa byggnadsarbeten endast med den ändringen att 2 Sförsta stycket punkten 3 skulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse, innebärandeall från avgifisplikl skulle undantas byggnadsarbete, för vilkel stöd utgickenligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler, 1976/77:1618 av m. fl. (vpk), varihemställts att beslutade avslå förslaget i propositionen 1976/77:144om höjd mervärdeskatt, 1976/77:1619 av (), vari hemställtsatt skulle anta förslaget i propositionen 1976/77:144 om lag ominvesteringsavgift med den ändringen alt avgift ej skulle utgå förbyggnadsarbete som kunde stödjas enligt reglerna i kungörelsen 1973:400 omstatligt stöd till allmänna samlingslokaler, samt 1976/77:1620 av herrar i Skära (m) ochKomstedt (m), vari hemställts all beslutade all detaljhandelnsmomsredovisning med ändring av vad som föreslagits i propositionen 1976/77:144flck ske enligt följande: 1. för endast månaden , 2. för månaderna juni, juli ochaugusti 1977. 1.beträffande höjning av mervärdeskatten atl med avslag på motionerna 1976/77:1613yrkandet 1, 1615 yrkandet 1 i denna del, 1617 yrkandet 1 i denna del och 1618skulle bifalla propositionen i denna del, 2. beträffande ikraftträdandebestämmelserna tillmervärdeskatlehöj-ningen att med anledning av motionen 1976/77:1620skulle anta propositionen i denna del med de ändringar avikraftträdandebe-slämmelserna som utskottet förordat, innebärande attdeklaration för redovisningsperiod, som utlöpte , skulle fålämnas , 3. beträffande införande av investeringsavgift förvissa byggnadsarbeten atl med avslag på motionerna 1976/77:1613yrkandet 2, 1615 yrkandet 1 i denna del och 1617 yrkandet 1 i denna del skullebifalla propositionen i denna del, 4. beträffande undantag från avgiftsplikt förinvesteringsavgift att med bifall till motionerna 1976/77:1617yrkandet 2 och 1619 skulle anta propositionen i denna del med den ändring av 2>) som utskottet förordat, 5. beträffande dispens från investeringsavgift altriksdagen skulle avslå motionerna 1976/77:1614 och 1616 i den mån de inte kundeanses tillgodosedda genom vad utskottet anfört, 6. beträffande ikraftträdandet av lagen ominvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten atl skulle antapropositionen i denna del med de ändringar av 1 § och ikraftträdandebestämmelsernasom utskottet förordat, innebärande att den nya lagstiftningen skulletillämpas på byggnadsarbete som igångsattes den 23 rnaj 1977 eller senare ochatt byggnadsarbete, som påbörjats utan byggnadstillstånd den 19april-den 22 maj 1977, skulle anses igångsatt , 7. beträffande skatlebrottslagen att medavslag på motionerna 1976/77:1613 yrkandet 3, 1615 yrkandet 1 i denna del och1617 yrkandet 1 i denna del skulle bifalla propositionen i denna del, 8. beträffande nytt skattesystem att skulleavslå motionen 1976/77:1615 yrkandet 2, 9. beträffande prisstopp att skulle avslåmotionen 1976/77:1615 yrkandet 3, 10. beträffandeutlandsinvesteringarna alt skulle avslå mo tionen 1976/77:1615 yrkandet 4, 11. beträffandeförfattningsförslagen att till följd av vad ovan hemställts skulle anta de vid propositionen fogade förslagen lill 1. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattmed den ändringen att ikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, 2. lag om investeringsavgift för vissa byggnadsarbetenmed de ändringar all dels 1 och 2 ijii skulleerhålla av utskottet föreslagen lydelse, dels ikrafiirädandebestämmelsernaskulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 3. lag om ändring iskattebrottslagen (1971:69). Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Reservationhade avgivits av herrar , , i ochWeslberg i , samt herrar och (samtliga s)som ansett alt utskottet bort hemställa 1. beträffande höjning av mervärdeskatten altriksdagen med avslag på motionen 1976/77:1620 och med bifall till motionerna1976/77:1613 yrkandet 1, I6I5 yrkandet 1 i denna del, 1617 yrkandet 1 i dennadel och 1618 skulle avslå propositionen i denna del, 2. beträffande införande av invesleringsavgift förvissa byggnadsarbeten att med avslag pä motionerna 1976/77:1614,1616, 1617 yrkandet 2 och 1619 samt med bifall till motionerna 1976/77:1613 yrkandet2, 1615 yrkandet 1 i denna del och 1617 yrkandet 1 i denna del skulle avslåpropositionen i denna del, 3. beträffande skattebrottslagen att medbifall till motionerna 1976/77:1613 yrkandet 3, 1615 yrkandet 1 i denna del och1617 yrkandet 1 i denna del skulle avslå propositionen i denna del, 4. beträffande nytt skattesystem att skulleavslå motionen 1976/77:1615 yrkandet 2, 5. beträffande prisstopp att skulle avslåmotionen 1976/77:1615 yrkandet 3, 6. beträffande utlandsinvesteringarna alt riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:1615 yrkandet 4. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav herrar , , i och i ,samt herrar och (samtliga s). stårnu inför behandlingen av propositionen 144 till innevarande , enproposition som betyder en total omläggning av regeringens ekonomiska politik.Sällan har väl en omläggning, skall vi säga ett uppvaknande, skett så hastigtoch så yrvaket som i detta fall. Uppvaknandet gäller naturligtvis inte bararegeringen ulan också de borgerliga innan de kom i regeringsställning. Låtmig bara erinra om atl under hela den lid vi hade jämviktsriksdag krävde deborgerliga ändringar i den ekonomiska politiken och då alltid åt samma håll.Man menade all staten borde föra en mera expansiv politik. Staten skulle gemedborgarna bättre service som man ville sänka skatterna. Delottdragningar som förekom i gick genomgående åt samma håll. Vi minnssärskilt överbuden . Ivalrörelsen fanns del ingen hejd på de löften som utställdes om lägreskaller och bättre förmåner. Man kan säga au de borgerliga övertog vpk:sslogan, men på etl annat sätt. Vpk hade sagt lönerna upp, priserna ner, men deborgerliga sade i stället förmånerna upp, skatterna ner. De har envist tjatatom detta, så envist att de började tro på det trolleritrick som de i många årrekommenderat. Man har anledning atl tro delta, därför all regeringenomedelbart efter makttillträdet började lansera sina teorier. Jagsyftar då främst på det skatteförslag som framlades av regeringen och somantogs av riksdagsmajoritelen. Man slog sönder skalteöverenskommelsen som dengamla regeringen hade med LO och TCO, på så sätt att de som hade de bästainkomsterna fick . i extra skattelättnad. Man ansåg inte alt statenbehövde någon kompensation för detta. Inte heller ansåg man all det behövdesnågon kompensation för de 3 miljarder som man avstod från. Man log bara ut 1,596 i arbetsgivaravgift i stället för de 3 96 som den socialdemokratiska regeringenkommit överens med LO och TCO om. var man karsk i den borgerligaregeringen och menade atl man inte behövde dessa 3 miljarder. Inflationenskulle sköta om del hela, och jag förmodar att man också skulle ha hjälp av deltrolleritrick som jag tidigare talat om och som i korthet kan uttryckas påföljande sätt: Om man bara sänker skatterna och för en förelagsvänlig politik,kommer förelag och skattebetalare all bli så glada och arbeta så mycket meraall produktionen och inkomsterna ökar automatiskt med påföljd all skatternaflyter in ändå. Läitsinnighetenfortsatte när man genomförde stora och helt omotiverade lättnader iföretagsbeskattningen, som medförde nya gluggar på hundratals miljoner istatens finanser. Jag syflar då främst på ändringarna i beskattningen avfamiljeinkomster hos företagare och ökningen av del fria beloppet förarbetsgivaravgift hos egenförelagare. Men del finns också andra saker atl pekapå. Inteens del skrämmande underskottet i det budgetförslag som regeringen lade fram ijanuari 1977 eller den förutspådda svenska upplåningen utomlands, som skulleslå alla rekord i landets moderna historia, avskräckte regeringen. Den slogansom jag förut nämnt, förmånerna upp - skatterna ner, dögfortfarande. Man fortsatte oförtrutet vidare. Jagskall här inte la upp de särskilda förmåner som man beviljat åt alla möjligahåll, framför allt näringslivet. Del kommer säkerligen andra talare att göraefler mig. Låt mig för min del bara uppehålla mig vid en stor sak påskalleområdet. 1mars beslöt man föreslå att del särskilda investeringsavdragel på 25 96 eller,om inte detta gick alt utnyttja därför all företaget inte hade all betala någonskall, del 10-procenliga bidraget skulle få utnyttjas fortsättningsvis tillårets slut. Detta kommer med stor sannolikhet, nästan med säkerhet, attinnebära att statskassan går miste om belopp på inte bara hundratals miljonerulan t. o. m. miljarder kronor, utan atl någon påvisbar trolig positiv effektkan redovisas. Investeringsavdrag eller -bidrag kan bara användas när syftet äralt tillfälligt fiytta investeringar, men om man använder det verktygel sålångdraget som den borgerliga regeringen nu gör- och det sker medriksdagsmajoritetens godkännande - så kommer dessa förmånerbara alt inkalkyleras i investeringskostnaden, och del är enligt min uppfattning vad som har skett. Investeringar som med all sannolikhet ändå skulle ha utförts har blivit billigare, som risker kvarstår atl investeringsviljan kanske längre fram m. m. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. kan upphöra, om intebidrag slår till förfogande eller om ett markant konjunkluruppsving sker. Redannu redovisar regeringen för övrigt minskningar i investeringsviljan, trots attdessa förmåner utgår. Under alla omständigheter kvarstår de skalteorältvisorsom skapats, och något bidrag till förbättring av vår ulrikesbalans har dessaorättvisor inte lett lill, snarare tvärtom. 1delta sammanhang där del handlar om miljardbelopp kan del naturiiglvisförefalla futtigt atl tala om del fåtal miljoner som landels skogsägare someldar med eget bränsle har tillerkänts, men det är i miniatyr ändå enavspegling av vad som hållit på att ske den borgerligaregeringen suttit vid maklen: skattesänkningarna skall ges till vissa grupperoch lill dem som minst behöver dem, och skattesänkningarna behöver intekompenseras. Sedan uppvaknandet har skett -och vi har sett debesparingsakiioner som pågår - är del dock betydligt mindre poster än vad detfria vedbränslet fråntog stat och kommun som är intressanta. Vadhar jag då för underiag för mitt inledande påstående atl ett uppvaknande välsällan har skett så hastigt och så yrvaket som i detta fall? Jo, ingetspeciellt hade ju skett i samhället , då regeringensekonomiska lättsinne var lika frejdigt, och fram lill dåbromsarna plötsligt skulle hårt slås lill. Del som skedde i samhällsekonomin ibörjan av april, då den aktuella propositionen framlades, var ju bara enfortsättning på utvecklingen som inte kunde ha varit främmandeför regeringen. Underskottet i utrikeshandeln ökade, inflationen haderekordtakt, valutareserven kunde upprätthållas endast lack vare utländska lånoch det stora underskottet i budgeten var ju förutsett. De olika delarna av densocialdemokratiska skuggbudgeten - låt mig använda del ordet - avslogs undanför undan med glatt mod av den borgeriiga majoriteten, med det underförståddamotivet atl några inkomstförstärkningar inte behövdes. Sålämnade då regeringen propositionen 144 med panikbromsning, innehållandeförslag till höjning av mervärdeskatten som på helt år innebär en skallehöjningmed som förslag lades fram om eninvesteringsavgift om 15 96 på s. k. oprioriterade byggen. Sammaregering som någon månad tidigare menade att inga inkomstförstärkningarbehövdes höjer nu skatterna med . Man kan förstå att det kanvara svårt för en del riksdagsledamöter atl hänga med i svängarna, men man kanännu lättare förstå de väljare som känner sig totalt förvirrade, nämligende som trodde på partiledarnas ord atl del går att sänka skatterna bara viljanfinns. Jagtycker all det är passande om jag kallar del yrvaket när regeringen föreslårsina riksdagsledamöter att rösta annorlunda än vad de gjorde för några veckorsedan. Jag tycker att det är yrvaket när regeringen nu föreslår all byggenskall senareläggas, trots all den för kort lid sedan föreslog alt byggen skulletidigareläggas. Omkastningen har skett såtvärt att man inte hunnit kontrollera, om resultatet blir alt ettoch samma bygge får stimulansbidrag eller avdrag vid beskattningen för viss delmedan del på andra delar läggs en investeringsavgift för atl förhindra enigångsättning. Det är inte lätt all vela om detta är exempel på den mänskligafaktorns bristfällighet i ett brådskande och ryckigt läge, eller om detmöjligen kan vara etl utslag av den beryktade kompromissviljan i regeringen.Några vill stoppa, andra vill späda på. synpunkt har - som jag sett det - handläggningen av denna frågavarit helt otillfredsställande. Vi fick en proposition med begäran om förkortadmotionstid, där i inledningen omtalades atl regeringens syn på konjunkturutvecklingenoch den ekonomiska politikens uppläggning skulle presenteras ikompletteringspropositionen, som inte skulle avlämnas till förränefter motionstidens utgång. Det har alltså varit helt omöjligt för oppositionenatt avlämna några alternativa förslag till propositionen 144, om man velat göradelta med utgångspunkt i regeringens redovisning för konjunkturlägel och däravföljande bedömningar. Mot denna bakgrund har därför ingen fullständigbehandling kunnat ske av några alternativ, även om man i sak slutit upp bakomtanken på att viss åtstramning varit behövlig i samhällsekonomin. Oaktatansträngningar i utskottet att i lid bli färdiga enligt den lidtabell somregeringen planerat har detta icke lyckats. Ikraftträdandet blir således förskjuleten vecka utöver vad som föreslagits i propositionen i fråga ominvesteringsavgiften för oprioriterade byggnadsarbeten. Ett uppskov medytterligare hade haft ringa betydelse för denna del avpropositionen. Ett uppskov för mervärdeskaltehöjningensgenomförande hade givetvis betytt något mera, men med hänsyn till regeringenslättsinniga ekonomiska politik tidigare hade också detta varit överkomligt,tycker jag. Delligger därför nära till hands att tro att andra förhållanden varit det verkligaskälet till den märkliga handläggning som håller på all ske. Det naturligahade givetvis varit atl den ekonomiska politiken behandlats vid sammatillfälle, då alla förutsättningar varit kända, och inte som med 14 dagarsmellanrum. Sålill dagens sakfråga. Socialdemokraterna yrkar avslag såväl på höjningen avmervärdeskatten som på förslaget om införande av en invesleringsavgift påopriorilerade byggen. Anledningen härtill är inte att vi utesluterpropositionens motivering alt en åtstramning kan behövas. Anledningen är istället alt reservanterna anser all regeringen vall fel väg för alt åstadkommadenna åtstramning. Förstgenomför man stora skattesänkningar för höginkomsttagare, för vissaföretagargrupper och företag, men man avvisar alla besparingsåtgärderoch inkomstkompensalioner under motivering alt de är obehövliga. Regeringenaviserar t. o. m. framöver indexreglering av skattesystemet och andra storautgifter, för försvaret bl. Därefter-föratt klara dessa saker- föreslåsen höjning av den allmänna mervärdeskallen, somslår betydligt hårdare på de grupper som är svaga. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. Höjningav mervärdeskallen, in. de som måste konsumerahela inkomsten, än på de grupper som fåll del största skatteslödet avregeringen och riksdagsmajoritelen. Om följt de socialdemokratiskaförslagen hade dagens proposition varit onödig. Detta i sin tur skulle hainneburit lägre inflationstakt och en jämnare sysselsättning varjämte givetvisfördelningen av samhällets bördor hade blivit rättvisare. Ifråga om investeringsavgiften betyder den ryckighet som här förs attplaneringen slås sönder, all allt därför blir dyrare - alltså inte bara pågrund av inflationen - och atl risk för sysselsättningen kommer alt föreliggaframöver. Några, kanske t. ö. m. många, kommer alt bygga med denfemtonprocentiga avgiften och därmed ytterligare fördyra byggen-skåpen. Detmedges atl den Bohmanska inflationspolitiken slagit värst ut påbyggnadsområdei, men enligt vår mening finns del andra medel alt råda bot pådetta än att ena dagen påskynda statliga byggen och ge investeringslättnaderoch uppskjuta statliga byggnader och införa invesieringshämningar.En väg har exempelvis anvisats i den socialdemokratiska motionen, nämligenprisstopp på byggnadsvaror, men det finns också andra vägar. Delär självklart alt oppositionen kunde ha återuppväckt alla sina motioner frånden allmänna motionstiden som alternativ till regeringens nu avgivna förslag,men socialdemokraterna har inte valt den linjen. Dels därför all avtalslägel nuär ett annat än då arbetstagarorganisationerna lovade atl ta hänsyn till enireprocenlig arbetsgivaravgift vid förhandlingarna, dels därför alt man intekände lill konjunkturbedömningen när motionstiden gick ut och följaktligeninte heller visste hur stor åtstramningen borde vara. Detkan givetvis heller inte vara oppositionens uppgifi all haett nytt alternativ lill hands för all följa med i de olika turerna som dagensregering så ofta byter färdriktning på. Dettaoaktat kommer socialdemokraterna alt ha ett färdigt alternativ till förslagen iproposition 144, om, som vi hoppas, avslår förslaget om höjdmervärdeskatt och särskild investeringsavgift för oprioriteradebyggnadsarbeten. Dessa förslag från socialdemokraterna kommer i så fall attläggas i en motion som behandlas som kompletteringspropositionen. Skulleriksdagen besluta anta förslaget i propositionen 144 - och det är välrealistiskt att tro alt så blir fallet - måste alternativen i den socialdemokratiskamotionen bli något annorlunda. Man kan knappast genomföra en höjd mervärdeskattden för alt sedan kräva att den skall sänkas . Någon tidmåste även mindre lyckade regler vara i kraft, om de hunnit all börjatillämpas. Socialdemokraternahar alltså ansträngt sig atl lägga fram alternativa förslag, även om den sistauppläggningen föranlett oss all knorra över en orimlig ordning. Jag ber atl få yrka bifall lill reservationen vid utskottetsbelänkande. Om bifaller utskottets hemställan delar reservan- terna uppfattningen attäven allmänna samlingslokaler som uppförs med Nr 135 statligt stöd skall befrias från invesleringsavgift. Vi kommer alt rösta den för delta. HerrBERNDTSON (vpk): Höjning av Del går all sänka skatten om viljan finns, brukade mo- mervärdeskatten,deratledaren med stor envishet upprepa i valrörelsen. Han m. m.borde dock ha tillagt all del också går all höja skatten om viljan finns. Denborgeriiga regeringen, där har ett betydande inflytande över denekonomiska politiken, visar nämligen alt man inte drar sig för alt höja skattennär det passar, därtill att genomföra skattehöjningar som är särskilt kännbaraför lönarbetarna, pensionärerna och andra som redan har ett besväriigi läge. Denskatiepoliliska inriktning som gällt och som inneburit atl enökad del av skallebördan lagts på lönarbetarna har under den borgerligaregeringen förstärkts på ett oroväckande sätt. Man gick högre upp iinkomstlägena i fråga om förändring av statsskatten, med följd atlinkomsttagare som knappast behöver skattesänkningar fick lägre statsskatt. Mandriver en linje om inflationsskydd av skalleskalorna som gynnar de högreinkomsttagarna. Man förvärrar den ekonomiska situationen för kommuner ochlandsting, med stigande kommunalskatter -som främst drabbar låginkomsttagarna -och försämrad service som följd. Den nu föreslagna höjningen av mervärdeskallenhör lill vad som brukar kallas ekonomiskt åtstramningspaket och vars innehållhar del kännetecknet att den arbetande befolkningen drabbas hårdast. Somett led i en nödvändig åtstramning av vår inhemska förbrukning och i syfte allbörja minska underskotten i de utrikes betalningarna är det nödvändigt att mervärdeskattenhöjs, heter det i regeringens proposition. Men nog måste del te sig främmandeför de stora löntagargrupper som redan vet alt avtalsrörelsen innebärreallönesänkningar all tvingas lill ytterligare standardsänkningar genommomshöjningen. Inte en nödvändig åtstramning av förbrukningen utan mera hur manskall klara de livsnödvändiga utgifterna framstår som problemet för stora gruppermed låga inkomster i vårt land. Momsenhar den fördelen atl den belastar konsumtionen av inhemska och importeradevaror på ett likvärdigt sätt, skriver regeringen i sin proposition. Men momsenhar också den nackdelen att den belastar konsumtionen lika hårt ulan hänsyntill ekonomisk bärkraft hos den som skall köpa varorna. Den verkar orättvist.Men det förtiger man. Regeringensförslag alt höja mervärdeskatten är fördelningspolitiskl reaktionärt. Del urholkar ytterligare de arbetandes reallöner, utöver vad som redan skett genom prisstegringar och vad som kan väntas bli en följd av SAF:s negativa hållningi avtalsrörelsen. Höjningen av mer värdeskatten drabbar särskilt hårt pensionärer, barnfamiljer och lågin komsttagare. Detta är sanningen. Det blir de minst bärkraftiga som får svara för åtstramningen av den inhemska förbrukningen och minskning- ' 1 Höjningav meiyärdeskatten, m. m. en av underskotten iutrikesbelalningarna, som anförs som motiv för höjningen av momsen. Vänsterpartietkommunisterna har därför yrkat avslag på förslaget om höjd mervärdeskatt. Delförhållandet att regeringen bryter loss vissa viktiga delar av den ekonomiskapolitiken från deras sammanhang, så som har skett i proposition nr 144, ärtecken på desperation, och förslagen är illa genomtänkta. Detta gäller främstmomshöjningen men präglar även propositionen i övrigt, och jag vill därför yrkaavslag på propositionen i samtliga delar.