prot · G009114 · 1976-12-31 00:00:00 — Detär ju inle meningen all sådana slyrelserepresenlanler skall vara passiva istyrelserna, ulan om samhället skall pumpa in pengar i förelag för atl produktionenskall hållas i gång tycker man alt staten bör ha en möjlighel till insyn. Skulledet vara så atl de anställdas misstankar om all Algois tänker förlägga hela sinproduklion ulanför - och vad jag erfaril finns det grundad anledningtill den misstanken - så är det ännu mer nödvändigt att staten går in, fårinsyn och lar de initiativ som är nödvändiga för att styra utvecklingen. Vi harju sett alt det här företagel inte har tagit det samhällsansvar man kunnalkräva. Omstaten håller på alt pumpa in pengar i ett företag för all hålla produktionen igång, som vi nu har gjorl när det gäller Algois Nord, är det inte rimligt atlAlgots kanske skall få använda övriga pengar exempelvis till att köpa förelagoch etablera sig utanför och att styra hela sin produktion dit I så fallbör samhällel kunna gå in och kräva tillbaka de medel som satsals i företagetOch jag menar att del borde vara en väsentlig uppgift för en statligstyrelserepresentant atl följa just denna utveckling och ge informalion lillregeringen så att den i sin tur får ta de initiativ som behövs. Närdet gäller de varslade i Skellefteåfabriken så är silualionen ohållbar, ochsamma torde gälla för Boråsregionen. Vi vel att det redan nu är kvinnorna somsvarar för den högsta arbetslösheten, och bland ungdomar som sökerarbele är de flesla kvinnor. Jagvill därför fråga induslriminislern - även om jag inle vel om jag har rättighetatt nu ställa en följdfråga - om han är beredd att medverka lill all de varselsom ulfärdals inte går i verkställighet snabbare än atl alternativasysselsättningar kan erbjudas. Omstatlig representation i och styrelser, m. m. Som svar på den frågan vill jag säga alt vi följer ulvecklingeningående och via länsarbetsnämnderna försöker se lill all de konsekvenser somvarslen kommer all medföra inle skall leda lill ar-beislöshet Del är enmålsäilning vi har för vår akliviiel när del gäller sysselsällningen i det härsamhällel. Fårjag sedan säga all lagsliflningen om offenlliga slyrelseledamöler inleursprungligen log sikle på atl man skulle tillsätta offentliga styrelseledamöteri fall som della, men å andra sidan ser jag inget hinder atl med stöd av denlagstiftningen göra delta om del skulle visa sig befogat Jag vill dock betona,, all så länge ulredningen pågår och man alltså studerar hur fråganhar utvecklats finns det ingen anledning lill yllerligare initiativ, Belräffandede statliga medel som har använts och används i företag för att säkrasysselsättningen är ju väl medveten om all arbetsmarknadsverket därär tillsynsmyndighet. Och del finns ingen anledning att betvivla attarbetsmarknadsverket har tillvaratagit samhällets intresse i detta sammanhang. Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen i Närdel gäller sysselsättningen uppe i och arbelel för allvarslen inle skall leda till arbetslöshet vill jag påpeka atl sysselsältningssituationenjust för tillfället är ganska bra i Skellefteåområdet. Men när varslen går iverkställighet så räknar man med att det blir en sysselsätlningsminskning iSkeffelteåregionen på 158 personer . Därför voredel myckel angeläget om man kunde få en förändring av varselsiiualionen, så inte låter varslen gå i verkställighet förrän man har kunnat skapasysselsättningstillfällen. Närdel sedan gäller lagstiftningen om styrelserepreseniation så har den ju inleanvänts i någon större utsträckning. Jag vill nog hävda altarbetsmarknadsstyrelsen hitintills inte har följl ulvecklingen inom man borde ha gjorl. Del är fakliskl ell rimligt krav som ställer om en statlig styrelserepresentant, eftersom den utredningsmansom utreder del som lidigare har varil inle kommer att följa utvecklingen iframtiden. Del är det jag menar all en slyrelserepresenianl skall göra. Överläggningenvar härmed slulad. § 11 Om åtgärderför att trygga sysselsättningen i Herrinduslriminislern ÅSLING erhäll ordel för att besvara () den 29mars anmälda fråga, 1976/77:352, till herr arbetsmarknadsminister, ochanförde: har frågat arbelsmarknadsminislern om regeringen övervägernågra ålgärder för alt trygga jobben för de drygt 100 anslällda vidSiaisförelags och SCA:s fabriker i som varslals om uppsägning. Fråganhar överlämnals till mig för all jag skall besvara den. , som tillverkar olika slag av golvbeläggningar, har lillhörlSlalsförelaggruppen , då förelagel förvärvades från SCA. Förelagelhar inte lyckals få produktionen lönsam. beräknas föriuslenlill 12 milj. kr. vid en försäljning på 25 milj. kr. Förelagels svårigheterberor bl. a. på all del har för liten produktionsvolym. Konkurrensen ibranschen är mycket hård. Statsföretagsstyrelse och styrelsen i har, efler ulredning av den av deanslällda anliiade löniagarkonsulien, beslulal alt minska produktionen ochkoncentrera denna till produkter, där förelaget har lyckals bra ochbedöms ha goda förulsällningar för framliden. På grund avproduklionsminskningen har varsel ulfärdals för 96 anslällda. Statsföretagsavsikl är all alla som berörs av varslet skall få annan sysselsättning. Möjligalösningar är bl. a. samverkan med förelag inom samma bransch och elablering avny industri i . härom pågår med kommunen,företagareföreningen. Norrlandsfonden och olika företag i regionen. SCAhar beslutat att lägga ned sin dörrfabrik i . Enligl vad jag harerfaril kommer de anställda, f n. 22 personer, all erbjudas sysselsällning påannal håll inom SCA, t ex. vid förelagels såg i . Regeringenkommer givelvis att medverka med de sysselsätlnings-och regionalpoliliska medelsom slår lill förfogande för atl bidra till att lösa sysselsättningsproblemen iHolmsund. HerrNYGREN (s): Jag ber altfå lacka för svaret. Holmsundhar sedan 1800-ialels senare årtionden varil en av de stora industriorterna iVästerbotten, Industrin i sysselsatte över 1 000 människoroch SCA har helt dominerat samhället. Man har tillverkat trähus, dörrar, faner,parkettgolv, båtar, badkar m, m, Slegför sleg har förelagel lagt ned verksamhet. återstår bara en sågverksrörelsemed ca 150 anställda och en dörrfabrik med några tiotal anslällda. Kvar finnsockså en golvtillverkning som 1973 övertogs av SVETAB och senare överiäis lillSlalsförelag genom ESSBO-induslrier, I den lillverkningen finns f. n, 146anställda. Nuhar varslat om nedläggning av dörrfabriken och Slalsförelag har varslat 96av de 146 vid golvfabriken om avsked Många hundra människor- anslällda och deras anhöriga - berörs av varslen i ell lidigare hårt drabbalinduslrisamhälle. Delär denna allvarliga situation som föranlell min fråga till regeringen omregeringen överväger några åtgärder för atl irygga jobben för de arbetare ochriänstemän i som hotas av avsked. Jag måsle nog lolkainduslriminislerns besked som all svaret är: Nej, inga särskilda åtgärderförbereds i regeringen, uppvaktades statsrådet av ell tiotal oroliga representanter för trefackliga organisalioner i saml kommunala företrädare. Jag hoppas altden allvarliga redovisning som slalsrådel då fick gav intryck, Ellinduslrisamhälle i Norriand håller på atl dö ut. Mest akut är situationen vidStatsförelags golvfabrik, där 79 kollektivanställda och 17 riänstemän slår utanjobb , om inte åtgärder vidtas. Deanslällda har arbelal fram ell allernaliv lill anpassning av verksamhelen somskulle minska frisiällningarna lill endasl hälften av vad Statsföretag harföreslagit. Jag antar att detta alternativ också presenterades för statsrådeti går, och del skulle vara intressant att få besked om hur statsrådet ser pådenna lösning när del gäller atl rädda jobben i . Omdel blir en friställning enligt del förslag som föreligger kommer i slorlsett alla kvinnor vid fabriken, ett drygt 25-ial, alt mista sina jobb. De äralla i åldern . Möjligheterna för dem att fä nya jobb är mycket små.Jag skulle vara tacksam om slalsrådel kunde någol mera Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i prolokoll 1976/77:113-116 Omåtgärder för att tiygga sysselsättningen i utveckla de uppgifter somlämnas i svaret om möjlighelerna lill annan industriverksamhet i . frågar om några särskilda ålgärder är planerade. Till detvill jag säga att man inom , och då närmast inomdet.ansvariga dotterbolaget, håller på atl vidla föranslall-ningar Cöt atl med alternativ sysselsällningklara denna siiualion. Uppvaklningeni går hos mig i departementet har lett till alt jag har bettStatsföretag att närmare redovisa sin syn på frågan om möjligheten all medvissa modifieringar av den lyp som facket har anvisat låta företaget levavidare med en någol slörre produktionsvolym än som planeras. Statsföretagkommer atl lämna en sådan redovisning, och därefter blir det möjligt attavgöra om detta allernaliv är något som inan kan satsa på. Genom sill ansvarsom förelagare har f. ö. Slalsförelag all lösa de problem som den härprodukiionsomläggningen kan komma atl medföra. I har vi tidigare haft en liknande kris som den vi nu hari . Del var när delvis statsägda Sonab i sedanvarslade om nedläggning av produktionen och om stora friställningar. Inför dethotet ingrep dåvarande regeringen och den dåvarande industriministern ochlyckades att med delvis ny produktion rädda jobben i . Varslen ficksåledes inle gå i verkställighet Jaghoppas alt varslen i skall utgöra en larmsignal till nuvaranderegeringen all medverka lill en annan sysselsättning, och jag skulle i delsammanhanget vilja fråga induslriminislern om del rikliga ändå inte vore atlStatsföretag, när nu så akluella försök lill lösningar planeras, lar lillbakavarslen och inte låter dem gå i verkställighet Om man inte lar tillbaka varslenåterstår, herr industriminister, till dess atl 96 människor iHolmsund blir arbetslösa och många hundra hamnar i en situation som är väldigtbekymmersam. Dessa människor har inte råd all gå och vänta på någralångsikliga lösningar Det är därför angeläget att regeringen medverkar lill enmyckel snabb lösning på den här frågan. Denlösning som de anslällda föreslagit för all minska frisiällningarna skullekosta 1,6 milj. kr. Med tanke på vad som har investerats i tror jagatt detta är en billig lösning för samhället för atl klaraarbetslöshelsproblemen i . Jag reagerar mot atl här talar om en krissituation. Del ärju inle en sådan del är fråga om, utan här gäller det att ett företag iSlalsförelaggruppen företar en anpassning av sin produktion lill de förutsättningarsom föreligger. Del är med andra ord en ganska normal företeelse,men man måste ha klarl för sig alt vi i sådana fall ställer krav på insatserfrån i förslå hand förelagel och i andra hand samhällel, så atl det inleuppslår arbelslöshel som en följd av della. Jag har fulll förlroende förSiaisförelags ledning och anser all man där är fullt kapabel att klara dennasituation. Sedanvill jag betona att man får vara mycket försiktig med förhastade omdömen avtypen "här är det kriser på gång" etc. Som framgick av debatten i denförra frågan är sysselsättningsläget i inte speciellt dystert, omman jämför med situationen på många andra ställen här i landel. Så har t. ex.sysselsättningen i träindustrin ökal, och vid Umeverken har man under densenaste tiden nyanställt 100 man. Omåtgärder för alt trygga sysselsättningen i HerrNYGREN (s): Nej, krisen gäller inte direkt Statsföretag men väl , eftersomdetla är nära nog de sista industrijobben som försvinner i Holmsundsindustrin.Och kan man faktiskt böria lala om kris. partivänner talade omkris i , når den frågan var aktuell , och detinslämde vi i. Jag tycker all man nu kan sälta samma etikett på läget iHolmsund. Och är frågan om regeringen skall gripa in och vidta snabbaålgärder för att trygga jobben, eller om man bara skall sitta och vänla påSlalsförelag. Här behövs del ell regeringsengagemang! Jagupprepar min fråga till industriministern: inte del riktiga - med tanke påatt endasl återslår lill dess atl 96 människor blir friställda -alt gå in och flytta fram varslet? Slutligenvill jag säga att arbetsmarknadsministern for en lid sedan var i ochlovade den staden förtur, och lovade statsrådet en viss förtur förBorås. Här ligger nu i förtur. kan i detta sammanhang och från arbelssyn-punki räknas lillUmeåregionen. Sedan förvånar mig med sin brislandeiro på Siaisförelags förmåga all la arbetsgivaransvar. Hur är del med herrNygrens rent ideologiska förankring? Är del ändå inte så all Slalsförelag avherr och hans pariivänner har beiraklals som stående ulanför dendiskussion som ibland har gällt företagarnas arbetsgivaransvar? Jag villtillägga all jag själv inte har någon anledning alt tvivla på atl man iStatsföretag är kapabel atl klara sin uppgifl i detta sammanhang. Jag iror inte au Slalsförelag har någon uppsjö på nyaproduktionsenheter som är färdiga atl kastas in på en ort som drabbas avsvårigheter av detta slag. Om man bara hade väntat på att någol skulle göras avföretagsledningen i Sonab-fallet, så skulle ingenling ha hänt, herrindustriminister! Men statsrådet var myckel Omsamordningen mellan de affärsdrivande verkens planering och den regionalautvecklingsplaneringen aktiv och lyckadesmedverka lill alt jobben tryggades i . hyser vi något av sammaförhoppning när det gäller slalsrådel Åslings förmåga all klara jobben iHolmsund. Situationen är den atl är en av de induslrielll svagaslekommunerna i landet, och då är del sanneriigen inle slorl hopp om annansysselsällning för dem som friställs där. Slutligenvill jag för iredje gången upprepa min fråga: Vore inle del rikliga nu all manförsökle vidla åtgärder och dröjde med varslet? Överläggningenvar härmed slulad. § 12Om samordningen mellan de affärsdrivande verkens planering och den regionalautvecklingsplaneringen Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation,1976/77:126, och anförde: har frågai mig om min syn på hur de affärsdrivandeverkens planering och beslut skall samordnas med intentionerna i den regionalaulvecklingsplaneringen. Enregionalpolitik med en mera decenlralistisk inriktning förulsälier all deregionalpolitiska inlenlioner som läggs fasl som ell resullal av bl. a.länsplaneringen följs i planering och beslui av sialliga myndigheler. Dellaunderslröks också i beslui i höslas om sysselsäitnings-ochrégionalpoliliken. Som en följd härav har regeringen föreskrivit -dels iförordningen om länsplaneringen (1977:88), dels i cirkuläret lillslalsmyndigheierna om iakliagande av besluiet om den regionala utvecklingen(1973:24, ändrat 1977:2) - att resulialel av länsplaneringen skall läggas tillgrund för planeringen inom olika statliga sektorer. Ställiga myndigheler harockså ålagts au vid mera omfallande översyn inom sill verksamhelsområde hoslänssiyrelse inhämia uppgifier om de gemensamma förulsätiningarna församhällsplaneringen i resp. län. gäller också de affärsdrivande verken. Ävenom lyngdpunkien i samordningen inom samhällsplaneringen måsle ligga på länsnivå- där man bäsl kan förena delaljkunskap och överblick - måsle väsenlliga delarav den samordning efterlyser ankomma på regeringen. Jaghar därför avsall ökade resurser inom depariemeniei för all bällre kunna följaupp de regionalpoliliska konsekvenserna av olika beslut inom regeringen. Jagavser dessulom all i del samrådsorgan som regeringen har för regionalpolitiskafrågor med bl. a. organisalioner och vissa statliga verk la upp överläggningarom hur de regionalpolitiska intentionerna skall kunna fullföljas imyndigheternas verksamhet Jag avser alt inbjuda också vissa av de statligaaffärsdrivande verken till sådana överläggningar. Först villjag lacka industriminister för svarel. Jaganser mig ha så mycket större anledning att tacka som svaret var både vänligtoch innehållsrikt Del visar ju också all induslriminislern dels instämmer iuppfattningen att samordningen mellan den regionala planeringen ochverksamhetsplaneringen vid centrala ämbetsverk och afTärsdrivande verk ärviktig, dels har vidtagit åtgärder och kommer att vidta ytterligare ålgärderför all få en bällre samordning till slånd. Detta är jag och, det är jagövertygad om, flera med mig mycket tacksamma för. Idecember förra årel log utskottsbetänkandel Samordnadsysselsällnings- och regionalpolilik, någol som också induslriminislernhänvisar till i sill svar. Där slår bl. a. all länsstyrelserna skall svara föratt samordning sker mellan olika former av slallig planering. Vissa ålgärderbör vidtas för bällre samordning av den sialliga sektorsplaneringen och denregionalpoliliska verksamheten. Vidare slår det följande: "Enlångtgående uriämning av sysselsätiningsnivån mellan regionerna förutsätter enkraftfull och regionalt inriktad sysselsättningspolitik. Samverkan måsledärvid ske mellan alla för sysselsättningsutvecklingen betydelsefulla parter,vilket i sin lur förulsälier en planering där alla för sysselsällningen vikligabeslui kan överblickas. Av slörsla vikl för all uppnå de uppställdamålen om uriämning av sysselsällningen mellan regionerna är all den statligaverksamhelen inom olika seklorer i ökad ulslräckning planeras ulifrånregionalpoliliska ulgångspunkler. Ulskollel ser därför med lillfredsslällelsepå de förslag lill förändringar i länsplaneringsarbelel som syftar lill allbällre samordning skall nås i della avseende. Förslaget innebär nämligen allgemensamma förulsällningar bör hämlas från länsplaneringen och läggas lillgrund för seklorsplane-ringen på regional och central nivå. Vidare föreslås allutvärderingar bör ske inom ramen för länsplaneringssystemel av t ex.ulredningsförslag med mer pålagliga regionala effekler. AU de sialligamyndighelerna skall lägga resultatet av länsplaneringen lill grund för sinplanering framgår även av gällande cirkulär lill slalsmyndigheierna omiakliagande av beslutet om den regionala ulvecklingen." Delär nog bra med cirkulär, men lyvärr kan man konsiatera all de centralaförordnandena inte alltid trängt igenom beslutsprocessen och alliså mångagånger inle heller fungerai på länsnivåerna. Länssiyrelsen är samordnande organför planeringen på regional nivå inom den statliga seklorn. För all della skallfungera lillfredsslällande är del nödvändigl atl skilda statliga sektorer kansätta in sin verksamhet i ett regional-poliliskl sammanhang. På serviceområdetsaknas i slor utsträckning medel au effektivt påverka uibudeis omfallningoch lokalisering. För slallig service krävs ell bällre inordnande i delregionalpoliliska hand-lingsprogrammei så all varie förändring prövas mot gällanderegionalpoliliska inlenlioner. All så inle sker skulle jag vilja belysamed några konkrela exempel. Omsamordningen mellan de affärsdrivande verkens planering och den regionalautvecklingsplaneringen Omsamordningen mellan de affärsdrivande verkens planering och den regionalautvecklingsplaneringen Efiersomjag är fulll på det klara med atl varken induslriminislern eller jag är här för all diskutera några speciella kommuner eller akiiviieler vill jagslarkl undersiryka all jag nämner dessa exempel inle för all få i gång endiskussion om just dessa fall ulan just för all exemplifiera del mycket slörreproblemkomplex jag tar upp i interpellationen. Riksdagenuttalade i samband med sin behandling av den fortsattaregionalpolitiken att ulvecklingen i södra , dit hör, bordeföljas uppmärksamt av . har lagil sig ultryck i ellinlensivi arbete regionalt och lokalt med siktet inställt på alt i första handge arbetsmarknaden stabilitet och utvecklingsmöjligheter för framtiden, inleminst i kommun. Med hjälp av lokaliseringsstöd - två av de tre slörslaindusiriförelagen har genomfört sin elablering med hjälp av della - och andrainsalser har sleg för sleg en rätt belydande industri växt fram i kommunen. Ansträngningarnahar alltså gett positiva resultat, men ännu krävs betydande insalser innandetla arbele kan anses vara avslulat Så meddelar då poslslyrelsen 1974 all manämnar lägga ner slansfilialen i , där från börian ca 80 personer arbeiade.Den ulomordeniligl stora belydelse dessa arbelslillfällen har för Kindamarkeras av all de molsvarar 800 arbelslillfällen i och 7 000arbelslillfällen i , Del säger sig självi all della är ell mycketsvårt avbräck i del arbele har lagt ner och lägger ner för attgenomföra intentionerna i Länsplanering 74 för kommun, ILänsplanering 74 bestämde man sig också för alt en kraftig förstärkning avnäringslivet i kommun behövdes. Stora ansträngningar har också gjortsför alt förverkliga della, och man har lyckats vända den negativabefolkningsutvecklingen och fåll lokaliseringslån lill industri. Under 1976meddelas så au förhandlingar pågår om försäljning av förenade fabriksverkenstvällerier lill varvid risk finns alt verksamhelen i skulleupphöra. Då skulle av antalet arbelslillfällen försvinna på en gång, ochlänsstyrelsen påpekar helt följdriktigt i en skrivelse tillindusirideparlemenlel au "ur regionalpolilisk synvinkel kan inganeddragningar accepleras". Östergötlandsskärgård är klassad som ell primärt rekreationsområde. slorl arbele läggs ocksåner från länsslyrelsens sida för all i samarbele med lanibruksnämnden ochföretagarföreningen bevara och återupprätta en levande skärgård. harfatlat beslut om atl stöd i skilda former skall ulgå till skärgårdsanknulnaverksamheter. Del gäller jordbruk, skogsbruk, fiske, industri, hantverk,detaljhandel, kommunikationer m. m. Stödet har varit en stor framgångi . Mottagandet har varit positivt Förväntningar har väckts ochinilialiv har tagits bland den bofasta skärgårdsbefolkningen. Berörda kommunerär aktivt engagerade i en bred skärgårdsplanering. Industrin har visal intresseför elablering. Vägnätet i skärgårdsområdet rustas upp. 1 detta läge meddelartullverket atl det har för avsikl all lägga ner sambands- cenlralen i Gryl ochkuslposteringen i Arkösund. Återigen får rycka ul och i enskrivelse lill handels- och finansdepartementen påpeka, atl åtgärden heltstrider mot den av beslutade skär-gårdspoliliken och klaraställningstaganden i länsplaneringen. Förutsättningenför atl den i demokratisk ordning anlagna länsplaneringen skall fungera ärnaluriiglvis också all kommunikalioner och vägplanering fungerar som man harlänkl sig. Länsstyrelserna ut-arbetade under 1973-1974 enligl direkliv frånkommunikalionsdeparle-mentet regionala trafikplaner. Planen för Östergötlandantogs av i plenum i samband med Länsplanering 74. I november1976 meddelar SJ all verkel har för avsikl alt ställa in sammanlagt 47dubbelturer med buss, turer som på olika sätt påverkar orter inom hela länetLänssiyrelsen skriver lill kommunikalionsdepariemenlei och på-lalar all del härgår bara inle ihop med regionplaneringen för övrigt. Vägbyggandelsroll i det allmänna regionalpoliliska sammanhangel kan inle nog understrykas.Det bör därför vara naluriigl alt vägfrågor tidigt kommer med i deregionalpolitiska övervägandena. Inom vägseklorn finns ell välulvecklalfasllagl planeringssyslem med en klar rollfördelning. Syslemet gerlänsstyrelsen möjlighet all påverka planerna genom prioriiering av vägprojektSom länsslyrelseledamol har jag dock den uppfaliningen alt det föreliggervissa svårigheler att få gehör för regionalpolitiska argument inom nuvarande system.Detta förhållande påpekas också av kommittén för den långsiktiga vägplaneringeni dess betänkande Vägplanering. Om kommitténs förslag med regionalt och lokallförankrade perspekiivplaner genomförs, kanske förulsältningarna blir bättreför all samordna vägplaneringen på regional nivå med all annan regionalsamhällsplanering. Jaghar medvelel vid varie tillfälle betonat ordel meddelar för del är precis vadsom händer. De statliga verken meddelar länsstyrelserna vilka åtgärder man hartänkt sig all genomföra och sedan får länsstyrelserna, om åtgärderna intepassar in i den regionala planeringen och det gör de oftast inle, göra enbrandkårsutryckning för att rädda vad som räddas kan. brinner det ner,ibland inte. Jag tycker all ordet meddelar står i bjärt kontrast till ordensamverkan och samordning som används i utskottsutlåtandet jag citerade i börianoch till ordet samrådsorgan som industriministern använder, och jag anser attdel är just samråd, samverkan och samordning vi behöver.