prot · G009147 · 1976-12-31 00:00:00 — Hansade att vi fört en politik "för de få på bekostnad av de många".Detta att regeringen gynnar höginkomsttagare och företagare har varit ett tema- lika osant ständigt - som ni fört oavbrutet . Vadär det egentligen ni avser när ni påstår att regeringen skulle gynna en litenprivilegierad grupp av företagare och höginkomsttagare? Jagsåg en lista med 20 punkter som lär ha utarbetats av delsocialdemokratiska riksdagskansliei och där man ställt samman vårt elände sombevis. Listan har tryckts av i ett antal tidningar, däribland . Industrinfår ett antal miljarder i stöd i olika former, och delta har man ibland hävdatsom något klandervärt. Innebär det att socialdemokraterna motsätter sig deutbildningsbidrag som den här våren har förhindrat permitteringar av 90 000löntagare? Går man emot insatserna för att rädda och föratt mildra verkningarna av varvskrisen? Nej,det gör man inte. För detta får vi nu beröm av . Del är bra alt vi äröverens om stora delar av arbetsmarknadspolitiken och industripolitiken. Mendriv då inte utanför det här huset demagogin om alt regeringen inte värnar omjobben och sysselsättningen! Skatteomläggningenför 1977 ändrades av den nya regeringen, klagar socialdemokraterna. Den ändringen innebär att de heltidsarbetande i de vanligasteinkomstlägena har fått en lägre marginalskatt. Denekonomiska politiken m. m. Är metallarbetare ochinduslritjänstemän rika "höginkomsttagare" som inte bör få mer överav en löneökning? Har ni bundit er för att de breda löntagargrupperna för allframtid skall få betala två tredjedelar av en inkomstökning i skatt? Hur menarni alt avtalsrörelsen skulle ha underlättats av att ytterligare 1,5 96 skulleha dragils ifrån i löneutrymmet? Detvar ju en majoritet av landets löntagare som röstade mot er politik om bl. Hur kan ni då komma och påslå att ni företräder landets löntagare,när ni kritiserar förslag som vi har fått väljarnas förtroende att genomföra?Har ni ingenting lärt av valnederiaget? Enpolitik "för de få på bekostnad av de många", sade . Del ärbetydligt lättare att göra en lista på 20 punkter, eller fler, som visar attregeringens politik är till fördel för de breda grupperna av löntagare ochpensionärer: En mer ambitiös arbetsmarknadspolitik än någonsintidigare - med 25-kronan som ett nytt och viktigt instrument - har räddatsysselsättningen för några hundralusen människor. När socialdemokraterna fickbestämma 1971-1973 var arbetslösheten - trots mera gynnsamma yttreförutsättningar - dubbelt så hög som . Kraftigt ökade insatser för att garantera ungdomararbete, praktik eller utbildning. a. inrättas fler kortare yrkesinriktadekurser i gymnasieskolan, ökade möjligheter till arbetsmarknadsutbildning ocholika slag av beredskapsarbete. satsas för all rädda NJA eftermisslyckandena under den gamla regeringen. Också andra industrisaisningar görsför att skydda företag och anställda. Genom stora insatser från staten skallneddragningen av varven, som en följd av den internationella varvskrisen, kunnaske i en takt som är rimlig med hänsyn till de anställda. Växelkursförändringen stärker vår internationellakonkurrenskraft och ger ökad trygghet förde anställda i exportindustrin liksomi de förelag som konkurrerar med importen. Anställda, som facket och förelagsledningen äröverens om är långsiktigt övertaliga i ett företag, får nu ett särskilt stödför att de i samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna skall få attfinna nya jobb. Regeringen avvisar oppositionens krav på enkraftigt höjd arbetsgivaravgift, som skulle gå ut över tryggheten i jobbet,minska utrymmet för löneökningarna och direkt drabba den avgörandeexportindustrin. Arbetarskyddet, yrkesinspektionen ocharbetsförmedlingarna får i budgeten klart ökade resurser. Regeringen har lagt fram förslag till en nyarbetsmiljölag, som kraftigt skärper kraven på en god arbetsmiljö. Regeringen sänker marginalskatterna, så att detblir mer över av en lönehöjning, ett skifltillägg eller ett extraknäck förmänniskor i de vanligaste inkomstlägena. Skattesystemet skall inflationsskyddas. Del betydermest för löntagare i LO- och TCO-grupperna, som genom inflationen automatiskt knuffas upp i skikt medstarkt ökad marginalskatt. Barnbidraget höjs med . fr. o. m. den 1juli. Regeringen ökar stödet till daghemmen med 15 96 ibudgeten för att klara planen för 100 000 nya daghemsplatser. Ocksåutbildningen av förskollärare byggs ut. Del är är etl av väldigt många inslag ien politik för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Föräldraförsäkringen byggs ut fr. o. m. 1978.Småbarnsföräldrar får rätt till en kortare arbetsdag med ersättning. kommer regeringen med förslag om ökad rättlill tjänstledighet för vård av barn. Anslaget till folkpensionärer ökar i budgeten med1,. Datalagen har ändrats så au inte företag - som närden gamla regeringen sade ja till tidskriften - kan sälla helasvenska folket på dala. De anställda skall också få större inflytande över hurdatorer används i arbetslivet. I budgeten sker den största satsningen någonsin påvuxenutbildningen i syfte all ujämna utbildningsklyftorna i det svenskasamhället. Hundratusentals anställda i mindre företag skall fåtryggare jobb genom bättre villkor för de mindre företagen. Vi har enregering som i motsats till den gamla inser betydelsen av de mindre företagenför tillväxt och sysselsättning. En femte semestervecka införs fr. o. m. Dåavskaffar vi också en rad orättvisor mot de deltidsarbetande. Och människorskall kunna spara den femte semesterveckan till en längre sammanhängandeledighet. Det är ett av inslagen i vår strävan till en större valfrihet iarbetslivet. Enpolitik "för de få på bekostnad av de många", sade . jag nu har räknat upp och kort sammanfattat är 20 punkter som handlar omdenna riksdags politiska verklighet. Det visar att regeringen för en politik ihela folkets intresse. Eller, för att använda egna ord : Minaexempel från regeringens förslag visar en "politisk kraft som förrättfärdighetens och solidaritetens talan". Denekonomiska politiken m. m. (vpk) kortgenmäle: Jag tackar för den utomordentliga förmånen att jag nu får sex minuterlill mitt förfogande. Jagkan knappast underlåta alt säga några ord om den debattordning som de treborgeriiga partiledarna utnyttjar här . Del sätt varpå ni tre utnyttjardebaitordningen har knappast någonting med politisk moral alt göra, och jagtror inte att ni bidrar till någon bra arbetsordning. Jag tror heller inte attni skaffar er någon ära vare sig hos era politiska meningsfränder eller hos depolitiska motståndarna. Tycker ni verkligen att ni uppträder på etl sätt somfrämjar och skapar respekt för den politiska debatten här i kammaren? Debatten har i långa stycken rört sysselsättningen. Alla minnsherr löfte om 400 000 nya jobb, som var ett av de Denekonomiska politiken m. m. största numren ivalrörelsen. vet vi vad han menade med det löftet. handlar det inte såmycket om nya jobb utan om hur många jobb som försvinner. Den enda metod somregeringen har att möta de tilltagande sysselsättningsproblemen med är en ökadsatsning på privatkapitalet och ett och annat blåsigt Lycka till! frånarbetsmarknadsministern åt de tusentals arbetare som hotas av arbetslöshet. Vilkaföljder denna politik får för har vi fått många exempel . I bollen på denna politik ligger naturligtvis de intressen somregeringen företräder, nämligen det privata näringslivets och den svenskastorfinansens. Man låter denna storfinans helt ange tonen för den svenskastålindustrins utveckling, innebärande att staten skall vara hjälpgumma åt detprivata stålkapitalet, som avfolkningen av och utfiyttningen frånNorrbotten skall fortsätta. Ovanpådetta kommer så statsföretagschefen och ger uttryck för sammakoloniala syn på som befolkningen där har slagits mot i årtionden.Per , som under hela debatten om 80 motarbetade och saboteradedenna utbyggnad av , nöjer sig dock inte med att han hadeframgång på den punkten. vill han gå ett steg längre. vill han nedrustahela . PerSkölds kortsiktiga kapitalistiska lönsamhetstänkande innebär nämligen på siktnedläggning av hela samhällen i . Först medverkar man till enkapitalistisk misshushållning av denna landsändas oerhört rika naturtillgångargenom rovdrift och miljöförstöring. Sedan, när privatkapitalet pressar på,inordnar man den statliga verksamheten i storfinansens önskemål. PerSköld vill nu driva Statsföretag från samma krassa företagsekonomiskautgångspunkter som vilket privat företag som helst. Han förespråkar ökadutlandsetablering för Statsföretags del, trots att han vet att detta innebärnedrustning för . För denna nedrustningslinje får han stöd av enverklig expert på folkomflyttning från till , nämligenförre AMS-direktören , numera ordförande i . VadBertil inte lyckades med på 1950-och 1960-talen, nämligen att helt ochhållet tillfredsställa det privata näringslivets krav på arbetskraft i Syd- ochMellansverige genom att ge arbetare i enkla biljetter söderut,försöker han nu att genomföra tillsammans med direktören för Statsföretag.Skall i sin nya roll få slutföra sin gamla linje och geverklighet ål norrbottningarnas tolkning av bokstavskombinationen AMS: allamåste söderut? Skall han i sin nya roll få fortsätta sitt jobb såsom flyttkariåt regeringen? Jagvill ställa följande frågor lill statsministern: och BertilOlssons uttalande om Statsföretags inriktning med minskad satsning påbasindustrierna i och ökad utlandsetablering i linje med regeringenssyn på sysselsättningsfrågorna i denna hårt drabbade landsända? Hur många nyajobb, , kommer denna inriktning att ge i ? () kortgenmäle: Av hänsyn lill arbetssituation, inte mirist till sekretariatetsbehov av en rimlig middagsvila, avslår jag från mina repliker, inte därför attde skulle vara en särskilt . Men del drar ju i gånghalvtimmeslånga utläggningar av de tre herrarna från regeringen, och då blirdet väl ingen middagsvila alls. Detär bara en enda sak som vill säga. tycks tro att jag missunnarhonom hans arbetsrum. Inte alls, han får tälta där dygnet runt om han vill. Omherr icke inser all det är en principiellt viktig fråga i en demokratiom regeringschefen av mest intensivaarbetsperiod över huvud taget icke visar sig i kammaren, något som sannoliktinte skulle hända i något annat land, är det illa ställt. Men han kan jufundera på det . Återkallelseav del av motion Påförslag av herr tredje vice talmannen beslöts att kammarens fortsattaöverläggningar skulle uppskjutas till . §13 Återkallelse av del av motion HerrTREDJE VICE TALMANNEN: I skrivelse den 2 juni1977 har återkallat yrkandena 1-3 i den av honom m. fl. väcktamotionen 1976/77:475 om arbetsmiljön. Jag har därför avskrivit motionen i dennadel. Skrivelsenlades till handlingarna. §14 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1976/77:21 svenska delegationsberättelse angående rådets tjugofemte session §15 Anmäldes och bordlades belänkande 1976/77:46 angående uppskov till 1977/78 årsriksmöte med behandlingen av vissa ärenden 1976/77:32 med anledningav propositionen 1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /77 såvitt avser avskrivningav nya kapitalinvesteringar 1976/77:33 med anledning av i propositionerna 1976/77:100 och 1976/77:150 gjordaframställningar om anslag för /78 till avskrivning av nyakapitalinvesteringar Nr 147 Näringsutskotiets betänkande Torsdaeenden_ 1976/77:48 med anledning av motioner om samordnad förvaltning av 2 iuni 1977 statliga och kyrkliga skogar, om medinflytande förvissa arrendatorer och om ändrade villkor för förvärv av kronotorp, m.m. §16 Kammaren åtskildes .