prot · G00962 · 1976-12-31 00:00:00 — Men vi har ju sett hur ledande centerpar-tistiska kommunalmänfrån egna trakter i massmedia har försvarat alt man bygger villorpå landets värdefullaste jordbruksmark. Hur går det ihop, , med dethär talet i riksdag? Det skulle väl se bättre ut om man ute i centerstyrdakommuner handlade i enlighet med vad centerriksdagsmän uttalar här i riksdagen.Vi har ju i elt riksdagsultalande varit eniga om att vi skall undvika atl byggapå jordbruksmark om det finns likvärdiga alternativ. Jagfastnade också för vackra uttalanden om alt vi inte skall ställaklass mot klass. Men får jag konkretisera en motfråga med anledning av detta?Samtliga löntagarorganisationer på LO- och TCO-sidan har i skrivelse tillregeringen begärt elt handlingsprogranT för en långsiktig utbyggnad avskogsråvaran vilket tar hänsyn till möjligheterna till sysselsättning samtföreslår att man inte enbart skall utgå från de intressen som ägarna tillskogen har. Här finns tydligen ändå en klassmotsättning, eftersombondeskogsbrukets företrädare - och de är mäktiga! - var mycket aktiva när vidiskuterade de här frågorna i . Vi fick där en votering, som densocialdemokratiska regeringen med minsia möjliga marginal klarade. Jag frågarnu: Kommer cenlern att uppfylla önskemålen från löntagarorganisationerna, somföreträder dem som är sysselsatta inom skogsbruket? Kommer den borgerligaregeringen att fylla del önskemålet från lönlagarna, eller kommer regeringenalt bara fö- reträda deras intressensom äger skogen? Sedantyckte jag, herr talman, all del var litet pinsamt atl fortsatteden argumentation från valrörelsen som bedrev. Där försökte mankonkurrera med i utmålandet av socialdemokratin som demokratisktopålitlig - vi skulle få en öststatsmodell, socialiseringen hotade människornasfrihet osv, Vi socialdemokrater har emellertid i praktisk gärning visat vad vimenar med demokratisk socialism. Det vet människorna. Men vann ni valet. Omdet här argumentet spelade någon roll för valutgången vet jag inte, men ni ärnu i majoritet och del är nu er sak att regera det här landet och visa hur nivill klara vår sysselsättning, reformpolitik och skattepolitik. Vi Ställdefrågan, i Staffanslorp: Vilka skattehöjningar blir det? HerrFälldin vågade inte svara. Skulle inte i Staffanslorp vilja varanågot modigare och våga ge ett besked? Vad är det som ni har i bakfickan på denpunkten? iStaffanstorp (c) kort genmäle: Först till i , som nämnde alt småförelagen har delrätt besväriigt! Givelvis har de del besvärligt; det var ju just del jagunderströk, och jag sade att de bör få det bättre. Men vai:fÖr har de det såbesvärligt! Jo på grund av den tidigare förda ekonomiska politiken i deltaland och de bördor som har pålagts dem. Låtmig säga atl dessa företag, med sina många sysselsatta, är ensys-selsällningsfaktor som vi måste vara rädda om. Atl jag inte delar herrSvenssons i uppfattning om hur strukturen i samhället skall se ut tordevara rätt klart i detta sammanhang. HerrIngvar undrade litet insinuant hur i kundetänka sig att bevara den åkeriord som hans gelikar ute i kommunerna bygger på.Jag har i denna riksdag redan gett ett besked på den punkten,när han den gången förde min kommun på tal. Ja, visst är del bra åkeriord runtomkring min hemkommun, men vem var det som tvingade fram utökningen avbebyggandet? Jo, del var när det gäller denna kommun en majoritet som bestod avsocialdemokrater och moderater - låt mig säga det rent ut här. Det är svaretlill . Det kanske är likadant på många andra håll i kommunerna. Dethar sagts alt det var pinsamt att jag tog upp socialiseringskraven. Men dåkanske och jag kan bli överens om atl ni inom socialdemokratinnu bör försöka rätta till begreppen på den här punkten. Före valrörelsen gickni ju ut rätt starkt med krav på socialisering. Detta skall jag dock inte upptaliden med att upprepa, men det var flera socialiseringsområden som ni då togfram. Har ni ångrat er? Sedantill frågan om den ekonomiska utvecklingen. När ni fortsätter att argumenterasom ni gör om den ekonomiska utvecklingen, om sysselsättningen och ompålagorna på företagen innebär det ju atl ni genom generella pålagor pressarföretagen så alt de inte får det löneutrymme som jag tror alt vi icentern vill slå vakt om. Det gäller dock för företagen atl kunna exportera,att kunna sälja och all kunna hålla sysselsättningen i gång. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: i undviker själva kärnan i frågeställningenom småförelagen. Småföretagen har minskat sin totala sys-selsäilningsbasväldigt . Men om man för den politik som ni tänker föra - dvs. ökarfriheten för kapitalel - betyder det bara atl man ökar kampen mellan de storakapitalen och de små kapitalen. Man gör del alltså möjligt för de storakapitalen att ännu snabbare slå ut de små. Det är den politik ni vill föra. Niför en småförelagsflentlig politik, om några gör del. Såvill inte höra talas om att ändra den svenska ekonomiskastrukturen. Det är ett märkligt yttrande. Han har alltså ingenting emot attkoncentration och rovdrift på landets naturtillgångar skall fort-sälta atl haden centrala plats i ekonomin som de har i detta kortsiktiga kapitalistiskatänkande. Någon förändring av inriktningen, några nya förädlingsindustriervill inte ha. Då är frågan: Hur i all världen skall ni klara atttrappa ned det stora kärnkraftsprogrammet, som ni har påstått att ni skallgöra? Då måste ni ju ha energisnålare industrier, då kan ni inte ha så stortinslag av tunga, energikrävande och gentemot arbetskraften utslåendeprocessindustrier. Det där hänger ju inte ett dugg ihop. Medanledning av vad i och flera andra borgerliga talareupprepade gånger har sagt skulle jag vilja ta upp frågan om den svenskakonkurrenskraften. Här har man stått och förolämpat de svenska löntagarna genomatt gång på gång ösa ur sig obevisade beskyllningar om att lönekostnadernasökning har ett samband med att svensk export har tappat marknadsandelar. Migveterligt är del en enda ekonom som har använt del enda officiella material somfinns tillgängligt för all belysa denna frågeställning, och det är licentiatBengt-Åke vid Roskildeuniversitetet. Han visar klart att - frånsettde allra - del ar, om man ser till , ingettvivel om all per producerad enhet, och det är så man måste mäta, har lönekostnadernaför den svenska industrin i allmänhet och exportindustrin i synnerhetutvecklats på ett sätt som varit långt mindre belastande för företagen än i delstora flertalet andra länder, och inberäknade. Jaghemställer atl ni bevisar era påståenden gentemot de svenska arbetarna innanni kastar fram dem. Kan ni motbevisa material eller kan ni det icke? i (s)kort genmäle: Herr talman! Nej, i Staffanslorp, så enkelt kommerman inte ifrån att cenlern bygger på landets bästa jordbruksmark. som jag suttit sombostadsminisler och tagit emot centerdelegaiion efter centerdelegation som harbegärt all regeringen skall tillåta utbyggnad som centerstyrda kommuner harönskat men som länsstyrelserna har sagt nej till, då kan man inte komma ifrånden saken. Trorinte mig, så tåga upp till och hälsa på ElvyOlsson, som är planminister. Hon har ett ärende från . Etlcenlerpartistiskl kommunalråd uppvaktade mig för att få bygga på jordbruksmark,och säkert har han också varit hos . Ta och hör efter när hon skallavgöra det ärendet! Jag är intresserad, och förslår jag all iStaffanstorp också är det. Småförelagensproblem är inte någonling speciflkl svenskt. Om i Staffanslorp t.ex. ville studera , skulle han kunna se väldigt stora problemför småföretagen i detta typiskt kapitalistiska land. Vad är del avgörande förom småföretagsamheten i ett land har svårigheter eller klarar sig hyggligt? Jo,det är naluriiglvis om den allmänna ekonomin fungerar och är i balans. Tackvare att vi har bedrivit en politik som höjt levnadsstandarden i landet, skapatköpkraft hos lönlagarna, har också småföretagen fått ersättning för sinaprodukter. Vadvi grälar om är ju t. ex. om förelagarna skall vara med och betala försina barn i daghemmen, som löntagarna får göra. Vi tycker det är fullständigtorimligt atl man skall frita förelagarna från samma ansvar för sina barn ochderas möjligheter alt få en god daghemsvård som lönlagarna får känna. Sedanförstår jag all jag inte får något svar om skatterna av iStaffanslorp heller. Men vi har ju nu om omgång nr 3 i debatten; herrbudgetminislern Mundebo sitter och förbereder sig. Då hoppas jag, eftersom herrMundebo nu har god tid, atl han har möjligheter all återkomma till den frågasom inte i Staffanslorp och inte har besvarattidigare här i debatten. HerrLARSSON i Staffanslorp (c) kort genmäle: Det verkar som om jag skulle behöva upprepa de förslag lillförbältringar för de små företagen som jag här talat om - hantverks-ochindustrilånefonden, som höjs med 40 milj. kr., anslaget till företagarföreningarna,bättre lånemöjligheier osv. Det är ju konkreta ting, som man från den nyaregeringens sida försöker åstadkomma för alt underiätla för dessasmåföretagare. Tillherr i vill jag säga ytteriigare att här har väl ingen yttratnågonling som gör all man kan använda ell sådant uttryck som atl löntagarna harförolämpats. Alla har ju ett gemensamt intresse - det måste iMalmö hålla med om. Produktionsapparaten är gemensam för arbetstagarna och fördem som skall föra ut produkten. Sedan måste vi naturligtvis säga altfördelningen av produktionens resultat får våra arbetstagarorganisationer taett resonemang om. Till jag säga beträffande åkermarken alt jag mycket väl känner lillÄngelholmsfallet. Från centerpartiels sida har vi uppvaktat nuvarandebosladsministern om att del inte bör byggas på denna mark och alt det inte börbyggas på flera andra sådana åkermarksområden. Men håll med mig om en sak,! Socialdemokraterna har tidigare lagt upp byggnadsplanersom motsvarar en helt annan ambition när det gäller att utvidga. Varie kommunskulle nästan bli en liten stad, om vissa av er hade fått lov att regera. Jagtror att då han suttit som bostadsministerhar kommit över på ett något mera måttfullt tänkande i detta sammanhang. Detlilla ordet lagom bör här tillämpas med myckel mera respekt, eftersom det ärnödvändigt att vi stoppar den expansion som har gått ut över åkermarken. Jagär alltså glad om nu har kommit på så pass hyggliga tankarall han skulle vilja medverka i delta sammanhang. Den allmänpolitiska debatten , , var närmast eneftervalsdebatt. Den borgerliga regeringen hade tillträtt, och dessregeringsdeklaration förelåg sedan endast . Gamla socialdemokratiskamyter låg i spillror: att de borgerliga partierna aldrig skulle kunna enas omett program, att de borgerliga partierna aldrig skulle kunna bilda regering. Idebatten den gången, den förra allmänpolitiska debatten, upptogs mycken tid avoppositionens ansträngningar att försöka göra troligt att socialdemokraternaförlorat regeringsmakten på grund av elt tillfälligt olycksfalleller t. o. m. ett svek. Valet skulle ha föriorats på kärnkraftsdebatten. Dennye statsministern skulle ha svikit genom att i regeringsförhandlingarna göraupp om en kärnkraftspolitik som avvek en del från det som han talat för ivalrörelsen. Jag har hört liknande tongångar . i sadeatt det var pinsamt att se landets statsminister slingra sig bort. Jagsade och vill upprepa det all detta är illvilligt nonsens.Thorbjörn och hans parti klargjorde före valet sin politik ikärn-kraflsfrågan; den politik de skulle vilja föra om de fick majoritet.Centern fick inte ensam majoritet i valet. Däremot fick de icke-socialistiskapartierna det. Väljarnas besked var att en icke-socialislisk regering skullebildas. , ledaren för det största borgeriiga partiet, har fullgjortuppdraget på ett utomordentligt sätt. Väljarnas uppdrag har innefattat att hansparti, liksom de andra nuvarande regeringspartierna, haft att kompromissa iolika frågor, där deras ställningstaganden tidigare inte varit desamma. Det ärså demokratin skall fungera. Alla begriper det utom socialdemokratiskapartiföreträdare - och de har sina särskilda skäl. Och det är deras sätt altförsöka misskreditera meningsmolsiåndares moral som gör ett pinsamt intryck. Dethar nu gått några månader och vi har fått mer perspektiv på efter-valsdebattenoch - in på vårriksdagen - på det ekonomiska läget, på den nyaregeringens arbete och på oppositionen. Socialdemokraternahar efter föriusten av regeringsmakten haft två helt dominerande förhoppningaroch ambitioner. Den första ambitionen har varit alt få folk att tro attnederiagen - de tre nederiagen i rad -berott på något annat än programmet ochpolitiken, kanske t. o. m. på ell svek. Då behövdes ju ingen självprövning, dåbehövdes ingen intern debatt om varför det gått som det gått. Denandra ambitionen har varit all få människorna alt tro all den nya regeringen ärlönlagarfientlig. "Angrepp på löntagarna", "hota löntagarna"har varit återkommande begrepp i dagens debatt. avslutade sindebatt med etl valtal på detta tema, som var elt politiskt önsketänkande somlåg helt vid sidan av verkligheten och dagens debatt. Dolkstötslegenden,atl socialdemokraterna skulle ha varit utsatta för något förfärligt svek ellerall de skulle ha vunnit om valrörelsen t. ex. hade varat någon vecka längre,får nu också anses höra till de krossade myterna. Kvar står all partiet av tillbakagång och tre förlustval förlorade regeringsmaklen. Kvar står ocksåalt bakom de drygt 51 96 av väljarkåren som gett den nya regeringen sitt stödmed all säkerhet står fier löntagare än som slår bakom socialdemokraternasdrygt 42 96 i valresultat. Vadsom också har blivit fullständigt klart för alla är alt vårt lands ekonomi sermyckel annoriunda ut än den socialdemokratiska regeringen ville göra troligtföre valet. Det dukade bordet, som den avgående siais-ministern sedan taladeom, har blivit ell bevingat ord. Den nya regeringen har, som alla vet, isjälva verket ställts inför etl besvärligt städ-jobb. Den borgerliga regeringenkänner sanneriigen inte obehag inför ansvaret, i . Det ärsnarare den tidigare regeringen som skall känna obehag inför sill ansvar förden situation och de problem som den lämnat över till den nya regeringen attlösa. Deninternationella konjunkturen har förorsakat svårigheter. Det är alldeles sam.Men hur väl etl land klarar sådana påfrestningar beror på regeringensförutseende och vilja och förmåga att ta ansvar. Socialdemokraternaefterlämnade ett folkhushåll i oordning. Till en felaktig konjunkturbedömninghade kommit en lättsinnig näringspolitik i vidaste mening. Kostnadsutveckling,konkurrenskraft, investeringsvilja, tilltro till framtiden beror i väldigt höggrad på de förutsättningar som regeringens politik skapar. Dennya regeringen har haft att utgå från detta sakernas tillstånd i vår ekonomi.Vi har förlorat marknadsandelar - ganska betydande delar av våra utländskamarknader, 15-20 96 eller så. Vårt kostnadsläge har försämratsmed ca 30 96. Vi brukar jämföra med , och det är den siffran somjag nämner, eflersom vår valuta är hopknuten med Västlysklands.Produktiviielsulvecklingen, som tidigare betraktades som självklar, har undersenare år närmat sig noll i genomsniit. Investeringarna i produktionsapparatenlikaså. Den nya regeringen har idet här läget vall atl salsa på sysselsäiiningen. och del är ett självklartval. Dess första budget är bestämd av strävan atl hålla hjulen i gång. Det härvägvalet kommer atl ställa stora krav på oss helt enkeltdärför att långtidsutredningens välbekanta förutsättningar för balans i vårekonomi 1980 redan långt före valet var passerade av utvecklingen.Viljeinriktningen hos den nya regeringen är dock alldeles klar. Vi måste klarasysselsättningen. Det är huvuduppgiften, även om det innebär ell visstrisktagande i förhållande lill konjunkturens ovisshet. Vadär då, herr talman, oppositionens alternativ, den opposition som har ett såstort ansvar för det läge vi befinner oss i? En s. k. skuggbudget har presenteratsoch den har diskuterats en del i debatten . Det är ett alternativ frånoppositionen som skulle innebära, enligt dess egna uppgifter, många miljarder -fem miljarder kanske - mindre i stimulans och, del bör för rättvisans skulltilläggas, ytterligare hårda bördor på produktionskostnaderna. Jag uppskattaratt socialdemokraternas budgetalternativ innebär 50 000, kanske 100 000, färrejobb än regeringens finansplan om den tillämpas på den verklighet som vi isjälva verket har. k. strukturfonden - i nämnde den också som elt kraftlaglill hjälp för särskilt drabbade branscher - blir därtill långt mindre somkrafttag betraktad än det förslag regeringen redan lagt fram. Och vi vet allytterligare förslag i det avseendet är atl vänta. Detär självfallet av elt särskilt intresse alt få en uppfattning om vad dennya regeringens politik kommer att bli sedan väl bortför-klaringarna harförklingat. "Full fart i gamla hjulspår", förefaller vara den rättabeskrivningen. Isocialdemokraternas motioner lill årets riksdag återkommer en rad av senare ärssocialistiska förslag. Den s. k. planmässiga hushållningen framställs somlösningen på vårl lands ekonomiska problem. Hårda styrinstrument krävs förskogs-, stål- och dataindustrin. I andra motioner föreslås en helt nyslickadtvångströja för detaljhandeln med hjälp av bl. a. kommunalavaruförsöriningsplaner. Vidare föreslås hårdare styrning av en redan felstyrdbostadspolitik osv. Socialdemokraterna lägger i årets motionsflod också framdet förslag lill generalklausul i skattelagstiftningen som fanns färdigt förproposition och som man då höll tillbaka efter den opinion somväcktes av . Vidsidan om den information molionsfloden ger oss har vi fått klart för oss attStålverk 80 skall byggas om oppositionen åter får maklen - dettahavererade flaggskepp för den socialdemokratiska näringspolitiken som var uppei en planerad kostnad av . per svenskt hushåll innan vi återkalladestill verkligheten. Vadvet vi mera om oppositionen? Vad regeringen vill är ju i detta skede mycketklart dokumenterat i riksdagstryck och en ganska färskregeringsdeklaration. Vivet att LO-ordföranden har förklarat att LO skall än mer underordna sigpartipolitiken. Förutsättningarna tycks dock enligt LO-pressen vara attoppositionen är beredd atl nästa gång gå lill val på Meidnersystemets socialisering och på de kravom marksocialisering som partiet ville hålla på avstånd i valrörelsen. Jag hadei den förra allmänpolitiska debatten anledning att påpeka all om LO framförsocialiseringskrav, så måste vi uppfatta det som en del av socialdemokraternasframtidsbild. Oppositionens företrädare talade då om en förljugenskrämselpropaganda, som de borgerliga partierna hade ägnat sig åt i valrörelsennär de vänt sig mot LO:s socialiseringsförslag. Men är alltså bilden pådenna punkt helt klarlagd. av socialdemokratiskt styre har en ny regering tillträtt -ett konstaterande som gjorts så där en 6-8 gånger i debatten . Det ärviktigt att också betona att den har presenterat en detaljeradregeringsdeklaration och i budgetpropositionen riktlinjerna för politiken underdel kommande året. Vad den nya regeringen vill och vad den står för är alltsåklart redovisat. när vi kommit så här långt in på det nya året tycker jagatt man också kan säga att oppositionens konturer så sakta böriar ta form. Motregeringen står uppenbariigen en socialistisk opposition. i (s)kort genmäle: Jag måste säga all jag blev ganska upprörd över herr af Ugglasuttalande när det gällde agerande i kärnkrafisfrågan. Han menade ikorthet att det inte var så märkligt: deklarerade sin uppfattning ivalrörelsen, men fick ingen egen majoritet, och därför var del heltnaturligt alt man kompromissade. Dettaär ju inte en beskrivning av verkligheten, herr ! Alla visste attcentern inte skulle få en egen majoritet efter det här valet. Det var ingenmänniska här i landet som trodde del. Men del speciella med uttalandena fråncenleriedarens sida var ju alt han sade atl skulle det vara stopppå kärnkraften. Och han tillade i detta hus, i denna talarstol, att "jagdaglingar inte med mitt samvete på denna punkt för att få enstatsrådspost".,Det var detta som gav en speciell dignitet och moraliskhalt, trodde människorna, ål hans uttalanden -här fanns ingenkompromissmöjlighet. Och jag kan försäkra att det väckte anklang, framför allthos unga människor som trodde atl här var en politiker som i en svår fråga varkategorisk och gav absoluta besked. Deltahar, det är jag övertygad om, allvarligt skadat tilltron till men ocksåtyvärr allmänt skadat tilltron till politiker. När det spekulerasom att vi kan få ett svenskt Glisirupparii skall man vara klar över, att det ärett sådant här uppträdande från de politiska partiernas sida som kan driva framsådana stämningar i ett land. Överlåtåt cenlern all driva delta ömkliga spel för all överskyla hur de handlade ivalrörelsen! Tag inte också från moderata samlingspartiet på er den uppgiften!Jag har i och för sig en del att säga om moderata samlingspartiets agerandefrån att i ha argumenterat för 14 aggregat lill alt i valrörelsen låtsassom om man var för ett betydligt färre antal, men det kan vi klara ut en annangång. Sedansade herr att socialdemokraterna efteriämnade ett folkhushåll ioordning. Vi hade med full sysselsättning klarat den värsta krisen sedan1930-talet. Vi hade av expertorganet fått uttalandet att varpraktiskt taget det enda land som bedrev en politik med ansvar försysselsättning och stabilitet. Det var expertorganet som uttalade detta.Vi är beredda atl fortsätta att regera, att utforma vår idé i praktisk politiknärhelst så skulle behövas. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: varierar återigen en del av den massiva borgeriigapropaganda beträffande utgångspunkten för lönerörelsen som har skymlat i såmånga borgeriiga anföranden , och som naturligtvis är ett led iförsöken alt skrämma bort den svenska fackföreningsrörelsen från att ställakrav som är rimliga för arbetarnas levnadsstandard. Del är ständigt samma visaom den dåliga produktivitetsutvecklingen, om att vi har beviljat oss för storalönehöjningar som det heter, om lappade marknadsandelar osv. Syndabockarnaskulle då vara den svenska fackföreningsrörelsen, de svenska lönlagarna. Låtmig redovisa det material som jag tidigare åberopade i en replik lill herrLarsson i - som vanligt ulan att få svar - och som har tagit fram. Han har mätt lönekostnaden i ell antalländer, med vilka konkurrerar, i USA-dollar per producerad enhet från1960 och framåt. Han kommer sam manfattningsvis till följande resultat: har lönekostnadernas andel av exportpriserna i Sverigefallit med jämfört med i utlandet. har de svenskalönekostnadernas andel utvecklats i stort sett parallellt med utlandets. Detsom kan ha hänt därefter kan inte ha varit så enormt ruinerande ochrevolutionerande alt fall i de svenska lönekostnadernas andel avexportpriserna i förhållande till utlandets skulle ha kunnat kompenseras. Detär en fullständig orimlighet. Jag efterlyser ånyo etl kraftfullt och uttryckligtavståndstagande från beskyllningarna moi de svenska löntagarna. Alternativt börde som har gjort dessa beskyllningar redovisa annat material som vederläggervad ekonomen har framhållit. () kortgenmäle: Nej, i har inte förstått hur demokratin fungerari ett flerpartisyslem och med en fierpartiregering. Varie parti talar för sinpolitik till dess vi vet väljarnas besked och fått väljarnas dom. Det sommöjligen kan ha skadat politikernas anseende i efler-valsdebatten ärsocialdemokraternas envisa tal om svek, deras ständiga försök all svärta nerpolitiska meningsmotståndares moral hellre än att tala i sak. Jag hade i mitt föregående anförande tänkt - men glömde bort det - atlsvara på fråga vilka skatter den borgerliga regeringen tänker höja.Den frågan har tydligen blivit obesvarad i debatten. Svaret är naturligtvis:Att höja skatterna i det här läget är enligt den bedömning som är grundläggandeför finansplanen det sämsta man kan göra. Del är bara socialdemokraterna somtror all skattehöjningar så all säga är bra i alla lägen. Det är medutgångspunkt i er bedömning som ni kommer till det resultatet.