prot · G00956 · 1976-12-31 00:00:00 — Demultinationella företagen är en väsentlig del av världsekonomin, och vi börsträva efter all kyligt analysera deras effekt på ekonomin, pätekniköverföringen, över huvud taget på förulsätlningarna i näringslivet ochutifrån den basen dimensionera de politiska åtgärder vi måste vidta för attkunna bemästra utvecklingen, så all den inte går i banor som vi vill undvika. säger att han mycket väl känner till stalssekrete-rargruppen och attden inte har gett något nytt. Jag förslär inle alt är så säkerpå del. Del är ett ambitiöst arbete gruppen bedriver. Man följer utvecklingenmycket omsorgsfullt. Vi har också från industridepartementets sida - vilketherr med del intresse han hyser för frågan torde vara medveten om -gett industriverket ett speciellt uppdrag all studera tekniköverföringenseffekter inom de multinationella företagen. Vi trappar alltså upp våraaktiviteter när del gäller att följa den här frågan. Vi sitter inte med armarnai kors ulan är verkligen beredda att med omsorg följa och analysera utvecklingen. Koncentraiionsprocesseni näringslivet får inte fortsätta, det är och jag överens om.Den har sådana företeelser i släptåg all den måste hållas inom rimliga gränser,måste vara under kontroll. Men all stoppa en utveckling mot förelagsinternationalisering, vilket förefaller att ha som målsättning,tror jag inle är möjligt med det ekonomiska och handelspolitiska utbyte som vihar i den fria väriden. Däremot skall vi inrikta oss på alt kontrollera ochstyra den här utvecklingen i från våra utgångspunkter acceptabla banor. (vpk): Jag har inte uttalat mig förklenande om för studium av de multinationella företagen. Vad jag sadevar bara all del redan under den föregående regeringen bedrevs ett visstutredningsarbete och att man även då följde utvecklingen. Jag menade all delkanske var nödvändigt att komma fram till liiei mera konkreta resultat ochåtgärder bl. a. när del gällde de svenska multinationella företagen. Jagvill något kommentera de svar som gav på mina frågor. Han menar attjag byggde mina uttalanden på statistik från enstaka år. Jag vill bestämtbestrida det. Han påslår också all om man ser litet långsiktigt, finner manatt del har varit en mycket stabil trend bara för kapitalexporten frånSverige. Ser man lill uppgifter om de direkta investeringarna iutlandet, så visar det sig emellertid - jag skall inte trötta de närvarandekammarledamöterna med myckel siffror - alt del har varit en utveckling från1960 med 119 milj. kr. över 1970 med 1 miljard 93 milj. kr. och fram lill 1976med . Nog måste man väl säga att där finns en mycket starklångsiktig tendens. Jag förstår inle hur herrÅsling kan påstå att jag bygger mitt material på enstaka år när jag åberopardessa uppgifter. Industriutfiyttningenfrån har givetvis varierat olika år; del ligger i sakens natur. Men denlångsiktiga tendensen är, om vi tar utvecklingen , en betydandeminskning av indusirisysselsällningen inom landet. Dessa siffror finns juockså på första sidan i egen huvudtitel, och jag förmodar att hanhar läst dem. har vi en fortgående tendens till ökning avsysselsättningen i de svenska förelagen utomlands. Jag bestrider alltså altmina påpekanden skulle bygga på studium av enstaka år. HerrÅsling hävdar vidare att del skulle vara en logisk kullerbytta när jag ställersvenska statens lån i ullandel, som skall las upp nu enligt regeringens mening,i motsättning lill de privata företagens kapitalexport. Dessa saker haringenting med varandra att göra, säger han. Men del är ju ett faktum all i delena fallet handlar del om kapitalimport tiM , medan det i del andrafallet handlar om kapitalexport från . Det är alldeles självklart alldel här finns ett sammanhang. Detta tvång, som regeringen anser föreligga, allgå ut på utlandsmarknaden och läcka en del av - eller kanske hela -underskottet i statsbudgeten, har ju att göra med den satsning, som man tyckerär nödvändig, på all hålla uppe utgifterna inom . Hade vi inte fäll denhär stora kapitalexporten från och problemen frånindusirisysselsällningen, så hade väl den ekonomiska konjunkturen i Sverigevaril gynnsammare än vad den är . Och det hade icke förelegal samma tvång- som regeringen nu anser finnas för den - att gå ut på utlandsmarknaden ochlåna pengar. Det är alltså självklart att de bägge företeelserna står i ettsamband med varandra. Det är kanske så att i sitt departement intehandlägger utlandsupplåningen och budgetunderskotten. Men ser man frågan förregeringen som helhet, så är det väl obestridligt att regeringen har attbrottas med bägge dessa problem och måste se del inbördes sambandet. Sedanupprepar pä nytt att för dagen finns ingenting i det aktuellaskeendet som tvingar oss alt ingripa för alt söka bromsa industriutfiyttningenoch kapitalexporten. Jag vill ännu en gäng fast.lå alt detta är regeringensinställning i den här avgörande frågan. Trots de många besked som kommer omhotande permitteringar, om nedläggning av förelagsavdelningar, från den enaindustrin efter den andra - och alla kommer ju och uppvaktar herrÅsling, om man får tro vad dagspressen och televisionen visar - säger herrÅsling all allt detta inle spelar någon roll, all det inle finns någonanledning att göra mera mot industriulfiyllning och kapitalexport. Jag ärförvånad över - jag skall inle använda ell så starkt ord som nonchalans - denfiegma som denna inställning demonstrerar. Politiskt sett är del en inställningsom man på det bestämdaste måste fördöma, eftersom del är en passiv inställning,som kommer att leda lill en skärpning av de svåra ekonomiska problem som finnsf n. Omåtgärder för alt hindra kapitalexport och industriutflyttning Omåtgärder för all hindra kapitalexport och industriutflyttning HerrÅsling återkommer till alt man inle skall måla i svart eller vilt utan varakylig och säger att facket har samma inställning. Jag har också talat med representanterför facket på L M. Jag har talat med arbetare och tjänstemän som har hotals avavsked efter många års anställning. Och jag kan försäkra all det ärinte bara en kylig inställning som de visar till dessa problem. När man bedömer svenska företags investeringar i ullandel torde detvara rimligt att se dessa investeringar i deras andel av de svenskainvesteringarna, och det har försummat att göra. Den åberopadestatistiken ger därför inte en rättvisande bild av den utvecklingen. Närdel gäller frågan om kapitalexport kontra kapilalimport, dvs. svenska förelagskapitalexport och den svenska statens sannolika import av kapital, vidhållerjag mitt omdöme att del är tvä skilda saker. Den export som sker av kapital -den skall då ses i relation till investeringsaktiviteten i hela det svenskanäringslivet - är avsedd all stärka del svenska näringslivels situation. Jaghar allt förtroende för och valulastyrelsens bedömning av deansökningar om exporltillstånd för kapital som kommer dit. Jag har ingenanledning att ifrågasätta att den export som skett har kommit lill stånd föratt stärka svenskt näringsliv och därmed också i varje fall i ett längreperspektiv stärka sysselsättningen i svenska förelag. Alt staten nu eventuelltär nödsakad all gå ut och låna på internationell marknad ärju en följd av attvi barett bytesbalansunderskolt som växer och som lill en del i varje fall ären följd av alt de svenska exportföretagen inte varit tillräckligtframgångsrika. Att sätta de här två faktorerna emot varandra har knappastnågonting med en sakdebatt i denna fråga all göra. Eftersomherr åberopat just LM i delta sammanhang kanske jag fårdröja litet vid just LM koncernens roll när det gällerkapitalexporten. Del kan i och för sig ifrågasättas om man skall utgå ifrån ettenstaka företags förhållanden, men eftersom detta företag har åberopats härtorde del i klarhetens intresse vara skäl i att redovisa hur förelaget harhandskats med utlandsinvesteringarna. har de utlandsinvesteringar som detta svenska företaggjort till läckts med lokala vinstmedel, dvs. har finansierats genom lån upptagna av de lokala bolagen iicke svensk valuta, och 14 96 har läckts genom rena kapitaltillskott frånSverige. Del hör lill bilden att man i många sammanhang har varit tvungen allgöra dessa utlandsinvesteringar, eftersom leveranser lill främmande länder oftahar varil förknippade med villkor om lokal tillverkning. Totalt sett har detändå bidragit lill all stärka koncernen och även lill alt slå vakt omsysselsättningen vid koncernens svenska förelag. Om problemen nu växer tror jagatt man får se dem som mera betingade av den aktuella konjunkturutvecklingen. (vpk): Lät mig börja där industriministern slutade, med LM . Jagbestrider industriministerns slutsats all den investeringspolitik som dettastora, multinationella företag, denna stora internationella koncern, harbedrivit har slagit vakt om sysselsättningen i . De tendenser som nuframträder är såvitt jag förstår inte enbart förorsakade av konjunkturutvecklingen.De har att göra framför allt med mera långsiktiga strukturella förändringar pådel tekniska planet. Övergängen frän eleklromekanik till elektronik spelar enmycket stor roll för ett förelag som . Men det har att göra ocksåmed en medveten politik från företagets sida att flytta ut arbetskräyande produktionlill andra länder. Detta är både arbetare och tjänstemän inom L M Ericssonsynnerligen medvetna om. De protesterar och gör motstånd mot denna politik. Tendensenvid är densamma som vid en rad andra stora multinationellaförelag. Man fiyltar ut den del av produktionen som drar mycket arbetskraft,som är arbetsintensiv, och behåller kanske i forskning och utvecklingsamt en rad funktioner som inte är så arbetskrävande. Eftersomindustriministern har refererat till de fackligt verksamma pä villjag säga all en del av de fackligt verksamma i varje fall uttrycker storafarhågor för all just denna tendens till utflyttning spelar en viktig roll närdet gäller de nuvarande problemen för L M-koncernen. Manskall bara kontrollera de multinationella företagen, säger industriministern.Del är en illusion om man inbillar sig att man skall kunna stoppa derasutveckling och att man skall skapa en situation där de multinationellaförelagen inte har denna betydande maktställning. Det är industriministerns,och regeringens ståndpunkt att man måste acceptera de stora,imperialistiska koncernerna. Man kan möjligen försöka att något kontrolleraderas verksamhet. Men hur kan man då säga all man vill bekämpamaktkoncentrationen? Det är väl helt klart att svensk och internationellstorfinans har utvecklats på grundval av vissa lagbundenheter inom delproduktionssystem som vi f. n. har. Vill man på allvar la upp kampen mot denprivata maktkoncentrationen, som är mycket stor inom vårt land och vars främstaföreträdare är de stora, internationella koncernerna, kan man inte nöja sig medföresatsen all försöka få till stånd en viss kontroll av deras verksamhet. Det kommeralt misslyckas. Manmåste, herr industriminister, bryta ned de stora, multinationella företagensmaktställning och i stället skapa en decentralisering av de ekonomiska beslutensom går så långt att det är de som arbetar i förelagen som har den avgörandemaklen över dem. Om åtgärder för att hindra kapitalexport ochindusiriuiflytlning Jag vill så här i slutet av debatten för tydlighetens skull säga nya regeringen självfallet inle kan acceptera en medveten Nr 56 utflyttning av sysselsättning. Det kommer vi att göra allt för allmotverka. Onsdaeenden " '" ' ' '' '"' '" ' '''"' ' ' '' debatten. |Q j1Q-7T Ett problem i del speciella fall som har åberopatsär dock att order- Del är delvis konjunklurelll beiingal, och herr öm åtgärder för att kan väl ha rätt i att också tekniska utvecklingsproblem kan hindra kapitalex- haspelat sin roll i sammanhanget, men de är ändå av underordnad be- porl och industriut- lydelse. Del väsentligaste är att det är en vikande marknad som skapar flyttning sysselsätlningssvårigheler.Del får man acceptera, även om man måste göra vad man kan för attmotverka och överbrygga svårigheterna. om de aktuellasysselsäliningssvårigheterna skulle vara en effekt av en strävan att flytta ulsysselsättning vill jag klart slå fast alt detta inte gör det fortfarande väldigt enkelt för sig. Obesvärad av vad som rörsig i liden och av de ekonomiska realiteterna går han emot verkligheten. Om manpä sådana premisser kunde vrida utvecklingen in i de banor man skulle önskavore problemet myckel enkelt. är alltså emot de multinationellaföretagen. Jag tycker inte heller att de alltid är så roliga, bl. a. därför attde ibland kan vara svära att kontrollera utifrån en nationell myndighelskompetensområde. Men vi måste acceptera dem som en del av världsekonomin; vimåste alltså med de instrument som finns tillgängliga hitta konlrollvägar, dvs.möjligheter att över de nationella gränserna kontrollera de multinationellaförelagen och deras utveckling. För den internationella vakthållningen är vifrån regeringens sida beredda att fortsätta att la erforderliga iniliaiiv. Delinternationella arbete som f n. pågår i den riktningen är den rikliga ochlogiska vägen, eftersom delta problem måste bemästras över de nationellagränserna. Det spelar inte så stor roll vad vi tycker i riksdag, ominle en internationell opinion arbetar för en bättre anpassad kontroll av demultinationella företagens utveckling. HerrHERMANSSON (vpk): Del finns ett engelskt uttryck som heter underslatemeni. Del är svårtalt översätta till svenska, men det betyder ungefär alt man häller "lågtkorn" när man ullalar sig om någonting. Jag måste verkligen säga attindustriministerns senaste uttalande om de multinationella bolagen kan bli ettklassiskt underslatemeni i svensk politik. "De är inle särskiltroliga", sade . Del kan man hålla med om, men man får kanskesäga litet mer om de multinationella bolagen. HerrÅsling menar att jag skulle vara obesvärad av realiteterna, Rea liteterna är de stora imperialistiska koncernerna, de är den kapitalistiska maktstruktur som utvecklas. Nej, , jag är inle obesvärad av dessa realiteter-jag är besvärad av dem. Jag vill avskaffa dem i betydande utsträckning. Jag kan inle acceptera ell sådant betraktelsesätt som all de multinationella företagen, de stora imperialistiska koncernerna, har utvecklats och kommit för att stanna, och alt det enda man kan göra 60 är all försöka få viss internationell kontroll överdem. Jag tror inle man kan inskränka sig tilldetta, även om jag medger att just frågan om internationell kontroll är enviktig sida av hela problemet med de stora imperialistiska koncernerna som vihittills inle har varit inne på i denna debatt. Mendet finns också del andra problemet, som inte vill diskutera,nämligen de multinationella bolagens verksamhet inom . Multinationellaförelag är inle bara någonting som har växt upp i . Vi har en rad stora svenska företag -LM är ett exempel- som finns i precis samma kategori av förelag. De måste också betecknas sommultinationella företag, och de bedriver en politik som i sak icke skiljer sigfrån den som bedrivs av de stora amerikanska iruslerna. De svenskamultinationella företagen är av mindre storlek - där är del en stor skillnad -men de följer i huvudsak samma ekonomiska lagbundenhet. HerrÅsling sade tidigare all jag inle hade gått in på frågan om kapitalexportensoch de utländska investeringarnas andel av de svenska investeringarna. Men imin interpellation har jag anfört exempel som visar hur andelen av de svenskainvesteringarna har ökat. Om man lar de 19 största finansgrupperna i ,sä gick 1965 en sjättedel av deras investeringar lill utlandet. -1970 - var del en fjärdedel. Siffran torde vara större f n., även om del intefinns klart utsagt på papper. En ökande andel av de svenska investeringarna gåralltså lill utlandet. Jagvill sluta denna långa debatt med alt i alla fall säga något vänligt omindustriministerns anföranden här. Han sade i början av sill sista anförandeatt regeringen icke kan acceptera en fortsatt industriulfiyllning. Jag tarfasta på det uttalandet. Det är precis samma ståndpunkt som jag har gettullryck för i debatten. Men då kan man, herr industriminister, inte nöja sigmed att studera dessa problem, utan då krävs bestämda ingripanden frånregeringens sida mot kapitalexporten och mot den industriutflyttning som pågåri dag. Om åtgärder för all hindra kapitalexport ochindustriutflyttning Överläggningenvar härmed slutad. S10 Föredrogs och hänvisades 1976/77:53, 57 och 61 till näringsutskottel i?11 Föredrogs och hänvisades Motioner 1976/77:169 tillfinansutskottet /77:170-172 till skatteulskoiiet 1976/77:173 och 174 lilljuslilieutskottel /77:175 och 176 lill uirikesuiskoiiei 1976/77:177 och 178 lill försvarsutskottet /77:179-181 lill socialförsäkringsuiskoltet 1976/77:182 lillnäringsutskottel /77:183 och 184 lill socialförsäkringsutskottet1976/77:185-192 lill socialutskottet /77:193-195 lill kulturutskottet1976/77:196-198 till utbildningsutskoilet /77:199 lillsocialförsäkringsuiskoltet 1976/77:200 lill ulbildningsutskoltet1976/77:201-210 till trafikutskottet /77:211 lill jordbruksutskottet1976/77:212 lill trafikutskottet /77:213 lill jordbruksutskottet1976/77:214-219 till näringsutskottel /77:220-229 tillarbetsmarknadsutskottet /77:230 och 231 till civilutskottel § 12 Föredrogs och bifölls inierpellalionsframslällningarna 1976/77:76-78. §13 Herr talmannen meddeladealt propositionerna nr 100 och 101 skulle sättassist på morgondagens föredragningslista. ij14 Anmäldes och bordlades 1976/77:58om regionalpolitiskt stöd till och AB Eiser 5j 15 Anmäldes ochbordlades 1976/77:232 av i m.Jl. omen utredning rörande annonsbladens inverkan på dagstidningarnas ekonomi 1976/77:233 av ändrade lider för öppethållande av vallokal 1976/77:234 av m.Jl. om anslaget förfortsatt utredning om hus m. m. 1976/77:235 av i Trollhällan m.fl.om slopande av kravet pä svenskt medborgarskap för ledamot och suppleant itaxeringsnämnd 1976/77:236 av m.fl. om upphävandeav beslutet all avskaffa mellanölet 1976/77:237 av i om vidgadrätt lill avsättning pä skogskonto 1976/77:238 av sänkt åldersgräns vid inköp på systembolag 1976/77:239 av om bibehållande avtullkammaren i 1976/77:240 av herrFridolfsson om rättshjälp för näringsidkare 1976/77:241 av m.Jl. om sänktåldersgräns för siraffrällsligl ansvar vid homosexuella handlingar 1976/77:242 av 'och iSunne om översyn av viiinesersäiiningskungörelsen 1976/77:243av m.Jl. om det militära rätlsregelsyslemet 1976/77:244 av m.Jl.om förbud mot koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats 1976/77:245 av m. fl.om obligatorisk omprövning av omyndigförklaring 1976/77:246av i m.fl. om biståndet till 1976/77:247 av herrar iÄngelholm och i om överförande av den militärafredstandvården lill folktandvården 1976/77:248 av m. fl. omriktlinjer för fortsatt reformering på värnpliktsområdet m. m. 1976/77:249av m.fl. om en ny försvarsordning, m. m. 1976/77:250av m.fl. om del studiesociala stödet 1976/77:251 av om rättlill sjukförsäkring för vissa ullands-svenskar 1976/77:252av om förtida uttag av ålderspension 1976/77:253 av . om levefoner för döva och gravt hörselskadade 1976/77:254 av iVänersborg m.fl om rätten till handikappersättning vid psoriasis 1976/77:255 av i Sunnem.fl. om översyn av .sjukreseför-ordningen 1976/77:256 av iUddevalla m.Jl. om viss rätt för förlids-pensionärer lill sjukpenning 1976/77:257av m.Jl. 1976/77:258 av m.fl omrätt för hemarbetande till yrkesskadeförsäkring 1976/77:259 av och herrGahrton om förbud mot lobaks-rökning i offentliga lokaler 1976/77:260 av i Värmdöom årsberättelser rörande den sjukvårdande verksamheten 1976/77:261 av i Värmdöom inrättande av ell hälsovårds-departement 1976/77:262av om granskning av deltidsförskolans läromedel 1976/77:263 av och herrJonasson om legitimation för vissa naprapaier 1976/77:264 av och fruHåvik om ändring i lagen om bi-dragsförskoll 1976/77:265 av herrar Jadestig ochSvensson i om försäljningen av nikotintuggummi 1976/77:266 av herrar iArlöv och om viss översyn av reglerna för statsbidrag lill daghem ochfritidshem 1976/77:267 av iMalung m.Jl. om en översyn av ansvarsnämnds arbetsformer, m.m. 1976/77:268 av i Sunnem. om rehabilitering av alkohol-skadade 1976/77:269av m. fl. om lokalisering lill av statens Nr 56 bakteriologiskalaboratoriums produktionsavdelning Onsdaeen den /77:270 av m.fl. om hälso- och sjuk värden 19 ianuari1977 1976/77:271 av m.Jl. om utbyggnaden av barnomsorgen, ------------- _--- _ m. m. 1976/77:272av m. fl. 1976/77:273av m. fl. om en översyn avreumalikcrvården 1976/77:274 av m. fl.om avslag på anslaget lill Bidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. 1976/77:275 av i ni. fl om inrättande vid av en professuri virologi 1976/77:276 av m.Jl. om inrättandevid i av en professur i praktiskpedagogik 1976/77:277 av och i om undervisningen i hälso- och friskvårdinom skolväsendet 1976/77:278 av i och fruNormark om inrättande vid universitetav en forskartjänst för docenten 1976/77:279 av i Edane//;.//. om klasslorleken inom gymnasieskolans vårdlinje 1976/77:280 av herr 0/s5o/; i Edanew.,//. om vidgad lärarutbildning inomsjukgymnaslsekiorn 1976/77:281 av i Edanem.fl. om processieknisk utbildning vid högskolani 1976/77:282 av m.Jl.om höjt anslag lill forskning rörande de reumatiska sjukdomarna 1976/77:283 av i /((.//. om likvärdig reseservice för allaSJ-resenärer 1976/77:284 av herrar ochJonsson i om SJ:s pensionärsbiljetter 1976/77:285 av iTrollhättan m.Jl. orn ytterligare en broförbindelse överGöta älv 1976/77:286 av iTrollhättan m.Jl. om transportstöd åt Vänersjöfarien 1976/77:287av i m.Jl. 1976/77:288 av iMalung m.Jl. om bibehållande av persontrafiken på Väslerdalsbanan 1976/77:289 av m.Jl.om en samordnande organ för ira-fikplaneringsfrågor, m. m. 1976/77:290 av och i om parlamentarisk representation iproduklkonlrollnämnden 1976/77:291 av m.Jl. 1976/77:292 av ni. Jl.om siyrelscrcpreseniaiion i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser 1976/77:293av m.Jl. om användningen avvatlenregle- ringsmedel "'* 1976/77:294 av i m.Jl. 1976/77:295 av m.fl. om förbud motöppethållande av butiker och varuhus på sön- och helgdagar 1976/77:296 av fru och omförsäljning av aktier i statliga företag, m. m. 1976/77:297 av . 1976/77:298 av i Trollhällan m.fl.om en långsiktig planering av näringsliv 1976/77:299 av herrKonradsson m.fl. om feriearbete för skolungdom 1976/77:300 av i Karistad m. fl. omökad bussförarutbildning, m. m. 1976/77:301 av i Karistad m.fl. ometablering av ett industricentrum i 1976/77:302 av herrar och omåtgärder för räddningstjänst och miljöskydd 1976/77:303 av och om ändradebestämmelser för bostadsbidrag till familj med barn som fyllt 1976/77:304 av i m.fl. om vidgadrätt till förbättringslån för ensamstående 1976/77:305 av m.fl om obligatoriskkommunal bostadsförmedling §16 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1976/77:79 av (vpk) till fru utrikesministern om ett regeringsiniiialiv beträffande enligt : fortsätter att aktivt bistå folkmed all övervinna krigsskadorna och återuppbygga landet. Detsamma är fallet meden rad stater på olika ekonomisk utvecklingsnivå och med olika samhällsskick.Förenta nationerna bidrar till återuppbyggnaden i genom underorgan somUNICEF, WHO och UNWFP. Denstat som bär ansvaret för krigsförslörelsen, , har emellertid inte uppfylltsitt åtagande enligt att "bidra till läkandet av krigetssår". Ändå preciserade den dåvarande USA-adminislrationen kort efteravtalets undertecknande sitt åtagande. skulle efter kriget utan att ställapolitiska villkor bidra till återuppbyggnaden i norra , helte det i ettbrev från president till dåvarande Demokratiska republiken . nämnde en summa på 3,25 miljarder dollarfördelade över fem är. 5Riksdagens proiokoll 1976/77:55-58 USAhar icke normaliserat sina förbindelser med Socialistiska republiken spärrar vägen för SRV:s medlemskap i trots att landet fyller allakvalifikationer för inträde. uppfyller icke sina åtaganden i fråga omVietnams återuppbyggnad.