prot · G009106 · 1976-12-31 00:00:00 — De tre eller fyra etapper i narkotikabruket som kanrubriceras med orden hasch, cenlralstimulantia, morfin-heroin och eventuelltkokain har drabbat oss så som sakkunskapen redan från börian upplyste oss omatt de skulle göra - fast knarkliberalerna i del längsta bagatelliseradefarorna. Och det är naturligtvis precis vad de internationellanarkotikasyndikaien systematiskt har eftersträvat. Men tycksnyrekryteringen ofta gä direkl till heroinet. Närman nu frän socialslyrelsehåll - som man bl. a. gjorde vid det nämndaRIFO-mölel - klamrar sig fast vid sina hittillsvarandebehand-lingserfarenheier, som såvitt jag förstår huvudsakligen gäller amfetaminmissbrukare,och fortsätter all tala om en behandling utan tvångsmedel, lever man i en redanpasserad, jämförelsevis idyllisk situation;/);/däremol gäller del livet. betänkande läser man all "alkoholmissbruket är eltkvantitativt vida siörre problem än narkotikamissbruket". Vi har här ilandet fem missbruk i den meningen alt missbrukaren, om han har tillgång tilldel eftertraktade ämnet, inte utan ansträngning kan avhålla sig från atttillfredsställa sitt begär. Jag tänker då pä alkohol, tobak, kaffe och sötsakersamt narkotika. Alkohol och narkotika kan i grunden fördärva personlighetenoch skapa sociala tragedier. Alla dessa medel används för atl tillfälligt göratillvaron mera uthärdlig, det som amerikanska psykologer kallar"coping". Alla sammanhänger de med neurofysiolo-giska mekanismer.Mycket - inte minst svenska undersökningar av professorn i barnpsykiatri iUmeå, - lalar för alt ärftliga anlag spelar en viktig roll,särskilt när del gäller alkoholen. Jag tror inle man skall nedvärdera denmedicinska forskningen i jämförelse med den beteendevetenskapliga, som tycksvara pä model. fakta är mera hållbara än subjektiva tolkningar. Delhar sagts - och det sades senast i ett i och för sig sympatiskt inlägg päRIFO-mölel - att narkotikamissbrukarna är osäkra och osjälvständiga människor.Del må vara sant. Men osäkra och osjälvständiga människor har alltid funnits.Narkomaner blir de inte om det inte finns narkotika tillgängligt -ja, jagskulle vilja säga: lättillgängligt - och knappast heller om det inte iomgivningen finns en välvillig tolerans mot narkotikaberoende. Del är dennatolerans som odlas i popvärlden, i vissa massmedier och som kanske inte varitfrämmande för , för att ta tre exempel. - Jag noteradesocialministerns avslöjande om passivitet. Del var myckeltankeväckande. Jagtror inle all vi kan skapa elt puritanskt samhälle där alla njutningsmedel ärförbjtidna. Vi kan och bör inle förbjuda sötsaker, även om de skadar tänderna.Vi kan och bör inle förbjuda kaffe, som är elt ganska oskyldigt, om änvanebildande, cenlralstimulerande ämne. kan avråda fråncigarettrökning och upplysa om riskerna, men det är inte en fråga förordningsmakten. Med alkoholen nalkas vi del område där beroendet färkonsekvenser också för andra människor, och med narkotikan är vi inne i envärld av skoningslös förstörelse, av den egna personligheten, av andra människoroch av själva samhället. Här kan det inte fä finnas någon tvekan om samhälletsrätt alt försvara sig -sig och dem del är till för. Rikspolisstyrelsensäger resignerat all om bara vården vore bättre skulle efterfrågan pä knarkminska och mindre knark komma ul i marknaden. Den bedömningen är begriplig frånetl samhällsorgan som alltför länge tvungits inta en defensiv attityd iförsvaret av livsviktiga samhällsuppgifter. Men del är ju ändå narkotikan,giftet, inte narkomanerna, de förgiftade, som är det primära. Del ärnarkotikan som försl och främst mäste bekämpas. Vihar vid det här laget kommil så långt i undfallenhet och ansvarsrädsla här ilandei att det nu är den yttersta vänstern, , som i FiB-Kuliurfronthävdar "lag och ordning" pä del här området, och författare med"mångåriga erfarenheter av knarkmissbruk och fängelser" som i tarlill orda för en vård med krav och tvång. Delär jusl delta, dvs. krav med tvång i bakfickan om inte kraven uppfylls, som enerfaren läkare talat för- inför döva öron: docent , ocksåhan radikal, men inle kommunist som jag råkade säga i den förra deballen. fär lill sist upprättelse från elt håll som hon inle hade väntatsig, och även socialministern bör hädanefter kunna la kritiken moltilläggsdirektiven lill socialulredningen med jämnmod. Men det är intesjukvärden som skall bära ansvaret för tvånget. ansvar måste bäras avsamhällels myndigheter. Jag är ingen vän av upprepningar, men de har ibland en pedagogiskbetydelse. Jag är dess bättre inle generaldirektör och sitter följaktligen intei någon ledningsgrupp. Jag har inga hemliga kunskaper i denna fråga, men jaghar elt uppdrag frän sjukhusels värld - och från många människor som skrivitlill mig - alt säga; får det vara nog! Unga människor dör. Unga människordras in i brottslighet och förnedring. Nästa generation kan förvärva begäretredan i moderlivet. Gör något, , innan det blir försent, ni som harinformationen, resurserna - och ansvaret! Möt narkotikan innan den har nåttsitt offer. Del var della, och fröken , som jag avsågnär jag i den lidigare deballen ville bevara renl. Narkotika,m. i (s) kort genmäle; De enskilda människoöden som i drog fram i debattenden skakade naturligtvis oss alla, även om vi redan lidigare visste atldel förhåller sig så här. Vad jag reagerar mol är alt det här radades upp fallsom det inle finns någon möjlighet all bedöma - pä grund avsekretessbestämmelserna kan man inte vädra enskilda människoöden med namn ochfödelsenummer, och vi kan därför Narkotika,m. inte fä reda pä hur detlåg till i dessa fall. Men jag tycker att detta är så allvarligt attinspektionsmyndigheten - i della fall - borde undersöka vartoch ett av dessa fall och pröva om inte de verktyg som samhället redan har hadevarit användbara. HerrBiörck säger atl man inte kunde hålla dem kvar. Men om de var omhändertagna -och det borde de ha kunnat vara, efter vad jag som lekman kan förstå, enligllagen om sluten psykiatrisk värd i vissa fall - hade samhället ocksåtvängsmöjligheter alt hålla dem kvar. Innan man, såsom socialministern och herrBiörck i gör, ropar pä nya tvångsåtgärder inom socialvårdens ram, bordeman därför undersöka hur man kan utnyttja de lagar som redan finns - del finnsfler lagar än den jag nämnt, barnavärdslagen är ofta tillämplig efiersom detgäller unga människor. Detär alltså här fråga om huruvida tvånget skall regleras inom sociallagstiftningeneller inle. Vi är eniga om att tvång måste tillgripas i vissa fall. Ingen iansvarig ställning har, såvitt jag vet, frän denna talarstol pästått någontingannat. Men tvånget skall givetvis användas med försiktighet. FrökenHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: När i diskuterar narkotikamissbruket gör han det itermer som om det gällde något slags krigföring. En krigföring kan jag gärnaställa upp på, men då skall det gälla den organiserade narkolikabrotlslighelenoch inte en hetsjakt med tvångsåtgärder på missbrukarna. Tillden här tvångsdebalten lär vi få återkomma , men jag vill redan nusäga atl jag inte är överens med i om att lagen om slutenpsykiatrisk vård i vissa fall är något idealiskt tvångsinstrument. Det är enlagstiftning som verkligen är godtycklig och som faktiskt har mindre strängakriterier för tvångsomhändertagande än sociallagstiftningen. Därmed inte sagtalt inte tvångsomhänderlagande enligl sociallagstiftningen skall avskaffas. Sedan vill jag bara säga till i Värmdöalt numera inte räknas till den yttersta vänstern utan snarare tordehöra hemma på kant. i (m)kort genmäle: Vad beträffar det som fröken sade om krigföring så har honoch jag alldeles exakt samma uppfattning. Jag har svårt alt förslå hur någonkan tro alt jag avser någonting annat än jusl narkotikabrottsligheten. Jag sadei mitt anförande att del är giftet, inte de förgiftade, som man måste komma åt. Sedanvill jag bara säga lill att samtliga de fall jag redogjorde förgällde personer som hade avlidit. De har inte löpt sin väg, utan del är deandra som har gjort det. Del är klarl alt det finns sekretessbelagdahandlingar, och självfallet har , om den är intresserad, rätt attfä se de journalanteckningar som finns om dessa patienter. Del skulle kanskerent av vara lärorikt atl göra del. Somjag sade i milt lidigare anförande har inte akutmottagningarna de fysiskatvångsmedlen att behälla personer där. Vi har givetvis övervägt att larma polisi varje särskilt fall. Jag kan inte begära att läkare och sköterskor skallställa upp i broltningsmatcher. Det är ju det det gäller när dessa narkomanervaknar upp. De slår sig så att säga fria. Vihar konsulterat framstående psykiatrisk expertis, men inom denna har meningarnavarit delade om hur man skall göra. Skulle vi från ännu mer kvalificerat hällfå beskedet att vi i sädana här fall skall larma polisen och be den att medstöd av barnavärdslagen eller lagen om sluten psykiatrisk vård omhändertadessa personer, skall vi naturligtvis överväga det. Men har inte deråd vi fåll gått i den riktningen. Narkotika,m. FrökenHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle; Det är inte sä svårt atl missförslå i , när hansamtidigt som han utropar "Håll Renl" också ropar påtvångsåtgärder riktade mol den enskilde individen. HerrBiörck vill ringa efter polisen. Jag tycker del vore bättre om han försöktepåverka kollegerna i all se lill att man får adekvatavärdresurser jusl för akutvård av missbrukare. Det är något som saknas . HenSVENSSON i (s) kort genmäle; En ny lagstiftning inom socialvårdens ram hjälper inte såvitt jagförstår i de fall som drar upp här. Situationen kommer väl i slorlsett att bli densamma. Lätoss inte glömma alt det är värdresurser och socialvårdare som saknas. Vi harunder de gångna åren fått fler och fler poliser, och dessa har kanske behövts.Men det är inte övervakare eller vaktbolag som behövs här, utan det ärmänniskor som är beredda alt satsa och hjälpa dessa djupt olyckliga narkomanerlill rätla. Behandlingstvånget får ofta motsatt verkan. Även om det är svårthar man trots allt största chansen att lyckas om man kan fä den enskilde individenatt frivilligt gä med på behandlingen. Det visar det som försiggår i Hasselaoch på andra ställen inom vår vårdkedja. HerrBIÖRCK i (m) kort genmäle: För all undanröja alla missförstånd vill jag säga alt jag icke haryrkat på någon ny lagstiftning. Vad gäller den långsiktiga vården av dessa personerharjag i ett lidigare anförande sagl att jag inte har någon speciell erfarenhetdärav. Därför har jag inte heller velal gå närmare in på den. Jag har, i , icke ropat efter några Narkotika,m. Men underden gångna vintern har jag ställt frågan, om samhället kan se människor gåunder på grund av narkotikamissbruk. Då har man diskuterat tvång eller icketvång. I den här debatten är man mer nyanserad. I verkligheten gällerdiskussionen vem som skall administrera tvånget. Jag har med intresse lyssnatpä vad i har haft att säga här. Ensak som jag tycker del finns anledning alt mer uppmärksamma när det gällerheroinmissbruket är den brottslighet som följer därav. Det gäller dels denbrottslighet som de stora narkotikasyndikaien utövar och de svarta pengar somkommer in den vägen, dels den brottslighet som har sin grund i missbruket.Enligl de uppgifter som vi ständigt får del av behöver en person som använderheroin köpa heroin för . För atl få in de pengarnamåste många missbrukare använda metoder som leder till brottslighet. Jag hävdarau vi inle kan ge dispens för brottslighet av detta slag. Även om del fortfarande finns en hel del atl säga i stort om bådenykterhets- och narkolikafrågan, vill jag nu helt kort kommentera endast en avalla de motioner söm behandlas i det här betänkandet, nämligen motionen1976/77:186 om försöksverksamhet med omhändertagande av berusade personer, dåfrämst gällande ett samarbete med och länslandsting. Delfinns knappast skäl all här i detalj redogöra för de problem som lagen omomhändertagande av berusade medfört. Även om vi alla är överens om att lagen ioch för sig är en bra lag, är vi nog medvetna om att den f n. mest är enpappersreform. Av alla de berusade som omhändertas av polisen hamnarfortfarande de flesta i finkan, efiersom några vårdorganisatoriska förändringarknappast kunnat göras trots att sädana är nödvändiga för atl svara mol den nyalagens krav. Orsaken härtill är inle slapphet frän kommuner och landsting ulandet faktum att några ökade resurser inte ställts till deras förfogande. Tyvärrhar inle den försöksverksamhet som dåvarande chefen för justitiedepartementetföreslog i propositionen om fylleristraffets avskaffande kommit i gäng inämnvärd omfattning, ulan både polis- och sjukvärds-personal har ställts imyckel svåra situationer. Del handlar ofta om besvärliga gränsfall, inte baraför sjukvårdspersonalen utan även för polisen, vars ansvar för berusade i ochmed lagen renodlats till vårdaspekien. Det är förståeligt all man på polishållinte är nöjd med det vårdansvar som man fått i och med den nya lagen. Detta förhällandehar påtalats vid många tillfällen sedan lagen böriade tillämpas vid årsskiftet.Det har också diskuterats och kritiserats i massmedia. Slockholmsförhållandena,som jag särskilt påtalat i min motion, aktualiserades pä nytt i förrgår kvälli TV-akluellt, och därför vill jag inte låta min motion passera ulan atlpåminna om de problem som jag berört i motionen. Jag vill ge bara etl parexempel som något belyser dagens situation. Avde 1 375 berusade personer som polisen tog hand om i Slockholm under tidenjanuari-mars fick endast 400 plats på sjukhus. Resten hamnade i cellen.Till Mariapolikliniken t. ex. körde polisen 387 personer under januari månad.På elt enda dygn besöktes kliniken av 28 polisbilar. Detvar alltså klokt och förutseende av justitieutskottet att i sitt belänkande1975/76:37 påtala all en försöksverksamhet inte skulle begränsas enbart tillLandskrona utan borde omfatta också andra områden i landet. Utskottet ansågockså att det var en förutsättning att en samverkan skedde medsjukvårdshuvudmännen och den kommunala socialvården. Ensådan försöksverksamhet förbereds tydligen , och en plan förförsöksverksamhet ullovas komma eller med inriktning päalt verksamheten skall kunna påbörjas . Men del är tyvärr etthell år . Detär dock med tillfredsställelse jag kan läsa i betänkandet att den arbetsgruppsom bildats för delta ändamål tänker intressera kommuner och landsting för ensådan här försöksverksamhet även i något storstadsområde. Om del skall gällaSlockholrnsområdet är tydligen oklart, men efiersom en redovisning avuppläggningen kommer all ske här i inom en nära framlid, nöjer jagmig för dagen med all endast understryka angelägenheten av alt Stockholmsspeciella problem beaktas i det här sammanhanget. Stockholmskommun och diskuterar också f n. möjligheterna av allstarta någon form av sociall-medicinskt omhändertagande av berusade personeroch är därför säkeriigen intresserade av förhandlingar med socialdepartementet.Jag delar uppfattningen som framförs i betänkandet alt man i enförsöksverksamhet kanske inte skall ha ambitionen att täcka en hel storstadutan att man kan begränsa sig lill t. ex. etl av polisens vaktdistrikt och elttill detta lämpligt beläget sjukhus. Jag är säker på alt alla som är berörda av den här nya lagen och desseffekter med intresse avvaktar den redovisning som skall ske inför ,och jag själv är också beredd atl vänla på den redovisningen, efiersom den börkomma . Narkotika, m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Mom. 1, 3, 4 och 5 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr i m. fi., och förklarades den föna propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Narkotika,m.,m. Den som vill alt kammarenbifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 25 punkten 38 mom. 1,3, 4 och 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 958 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den föna propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 25 punkten 38 mom. 6röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 958 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkler hemställt. M o m . Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 41 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av hen Karisson i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Vissasocialvårdsfrågor m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §2 Vissa socialvårdsfrågor m. m. betänkande 1976/77:23 med anledning av motioner om vissasocialvårdsfrågor m. m. I detta betänkandebehandlades motionerna 1976/77:272 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. attriksdagen uttalade sig för en ny inriktning av socialpolitiken i de arbetandes intresse innebärande bl. a) åtgärder för att trygga allas rätt lill eltmeningsfullt arbeie, b) införande av allmän social försäkring, som skulle garantera ekonomisktrygghet vid alla former av inkomstbortfall, finansierad genom beskattning avkapitalet, c) en brett upplagd undersökning av hittillsgenomförda socialpolitiska reformers effekter, d) fortlöpandekontroll av att beslutade sociala reformer fick åsyftat re sultat, 2. attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om tilläggsdirektiv till so cialulredningen i enlighel med punkt 1 a-d, 1976/77:718 av hen Köriofm. (m), 1976/77:953 av fruBackberger m. fl. (vpk), 1976/77:1097av m. fl. (s), vari hemställts aU som sin mening gavregeringen till känna vad som i molionen anförts om mål och riktlinjer försocialvärdens reformering. Vissa socialvårds-frågor m. m. 1976/77:1103 av (), 1976/77:1120 av herrÅkeriind (m) och () samt 1976/77:1305 av m. fl. (vpk),vari hemställts alt hos regeringen skulle anhålla om att enpariamentarisk arbetsgrupp tillsaltes som pä grundval avpensionärsundersökningens betänkande, vilket väntades ,utarbetade riktlinjer för en politik, syftande lill alt ge pensionärernamöjlighet alt leva ett aktivt och meningsfyllt liv i gemenskap med andra. 1. beträffande en ny inriktning av socialpolitiken,m.m. all skulle avslå molionen 1976/77:272, 2. beträffande en karlläggning av barn- ochungdomsproblemen, m. m. alt skulle avslå molionen 1976/77:718, 3. belräffande en kartläggning av de prostitueradesekonomiska och sociala situation, m. m. att skulle avslå molionen1976/77:953, 4. belräffande socialvärdens framtida utformning altriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:1097, 5. beträffande hyreskontrakt för boende päålderdomshem alt skulle avslå molionen 1976/77:1103, 6. belräffande statlig ersättning i vissa fall tillkommunerna för socialhjälp till utlänningar alt skulle avslå motionen1976/77:1120, 7. beträffande åtgärder för att förbättraålderspensionärernas sociala situation alt skulle avslå molionen1976/77:1305. Reservalion hade beträffande socialvärdens framlidautformning avgivits av henar Karisson i och Svens.son i , fruSkanlz samt herrar i , , i och (samtliga s) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa att med anledning av motionen1976/77:1097 gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Hen i (s); I det betänkande som föreligger, om vissa socialvårdsfrågor,behandlas en motion av m. fl. om målel för den framtidautformningen av socialpolitiken. Desocialdemokraliska ledamöterna i utskottet instämmer i motionens allmännainnehåll, men vi har nöjt oss med att reservera oss i själva principfrågan omfrihet och tvång i socialvården, där vi obetingat ansluter oss till motionensslutsats att man skall ta bort tvångslagstiftningen inom socialvården. Vianser att en ny, friare och generösare syn måste prägla socialvården ifortsällningen, och vi tar bestämt avstånd från den konservativa syn på socialpolitikensom anser människornas sociala svårigheter vara i huvudsak förorsakade avindividuella brister. Som det nu är behandlasmänniskor olika. De bättre situerade som har svårigheter medalkoholen blir frivilligt intagna och söker bot för delta i frivilliga former,medan de ekonomiskl svaga ofta hamnar i en situation där tvångsvård tillgripsmed dåligt resultat. Socialutredningenföreslog i sitt principbetänkande alt tvångsåtgärderna skulle inskränkas menville ha kvar möjligheterna till tvångsomhänderlagande. Mol della reageradesocialarbetarnas organisationer starkt. Densocialdemokratiska regeringen uppdrog ål socialulredningen all inomsociallagstiftningen utarbeta elt annal förslag i denna fråga ulan tvångsvårdav vuxna alkoholmissbrukare. Socialulredningen har sedan arbetat på en sådanlösning med sikte pä atl inga tvångsbestämmelser skall finnas inom den socialalagstifiningen. Socialministerni den nya regeringen begärde emellertid ell alternativt förslag av utredningen,innebärande all tvångsåtgärder även skall finnas kvar inomsocialvården. Dethar uttalals alt alkoholskadade människor skulle komma all fara illa ochvanvårdas, om man log bort socialvärdens möjligheter lill tvångs-ingripanden.Då bortser man emellertid från atl del genom lagstiftningen påsocialvårdsområdet finns möjligheter lill omhändertagande i andra former avsåväl alkohol- som narkotikamissbrukare. :Och man bortser också från alt en sådanpolilik, med tvångsregler i sociallagsliflningen, skulle bli ett avgörandehinder för de nya utvecklingsmöjligheterna för socialvården. Grundtanken med ensocialvård, präglad av frihet och fri-villighel i behandlingen, är atl desociala organen kommer alt mötas av ett ökat förtroende, då det sociala tvångetvad gäller vuxna missbrukare slopas. Många positiva erfarenheter från denfrivilliga narkomanvården bestyrker della. Enligtvår mening måste en ny socialvärdslag i del avseendet bygga på frihet och intepå tvång. Jag yrkar bifall lill den socialdemokratiska reservalionen vidutskottets betänkande. Vissa socialvårdsfrågor m. m. Fröken (vpk); Socialvården har förvandlats lill något av dengoda feen som skall lösa alla problem här i samhället. När nu detta visat sigvara en återvändsgränd, försöker man i stället döpa om den gång efter annan föralt göra den mer tilltalande och attraktiv. För etl par år sedan var uttrycketsocial service högsta mode i socialutredningen. skall del uppenbarligenhela en aktiv socialtjänst. Och visst rymmer socialvärden många tjänster somär till fördel för medborgarna. Dit räknar jag exempelvis barnomsorgen, även omden är myckel otillräcklig, och åldringsvärden. Menden egentliga socialvården är ju bara ett uttryck för det här samhällelstotala oförmåga atl garantera alla människor deras grundläggande rättigheter.Efter den debatt som följde på den gamla socialutredningens principbetänkandehade man kanske hoppats alt optimismen om socialvärdens möjligheter alt skapadel problemfria samhället hade minskat. Vissa socialvårdsfrågor m. m. men ack nej!