prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Totalförsvaret får därmed denönskade fredsbevarande förmågan." Ja, del är vad vi hoppas. Jagkan inte motstå frestelsen atl också återge elt annat litet avsnitt ur enskrift utgiven av sekretariatet för säkerhetspolitik och långtidsplaneringinom totalförsvaret. Skriften utkom - alltså under den gamla regeringenslid - och är en bearbetning av en serie föredragningar för den senasteförsvarsulredningen. Stycket jag vill återge är skrivet så här: "Underlugna, ostörda förhållanden flnns det ett opinionsmässigt tryck atl läggamindre vikt vid försvaret för atl skapa ökat utrymme för satsningen på andra,angelägna samhällsbehov. Detta återspeglas i beslutsprocessen. När däremot enkritisk situation uppstår och beredvilligheten atl salsa pä försvarei ökar kandet vara . Det har därför uppfattats som angelägel atl lill en störrepublik föra ul resultaten av studierna. har skett genom publicering iböcker, rapporter och tidskriftsartiklar samt genom dellagande i den allmännadebatten." Jagvill gärna tillägga all det är etl myckel seriöst och omfattande arbete somläggs ner för att skapa så god klarhet som möjligt kring frågor som gerunderlag för säkerhetspolitiken. Det har gällt inle minst under den gamlaregeringen. Det framhålls också att studierna har en mera indirekikoordinerande effekt inom försvarsorganisationen. Utredningar av olikadelfrågor kan ske mol en gemensam bakgrund. Imotionen 1504 finns elt yrkande om säkerhetspolitiken. Där hävdar motionärernaatt regeringen inte fullt ut ansluter sig till förslagen somförsvarsulredningen lagt när det gäller säkerhetspolitikens inriklning. Mantalar om all regeringen gör en annan värdering och en annan avvägning avsäkerhetspolitiken. kan liksom utrikesutskottet inte deladenna mening. De värderingar av grunderna för vår säkerhetspolitik som finnsredovisade i propositionen innebär en fortsättning-av vad som gällt under långtid. Den motsättning i yttrandena som antyds i molionen 1504 föreligger inle,anser utskottet. Denanslagshöjning som i proposilionen föresläs för värt militära försvar täckerendast till en del de fördyringar som är en följd av inflation och ökadeprestandakrav. Slutresultatet blir en kontinuerlig minskning av antalet mestkvalificerade förband. Det skulle vara mycket vunnet om stormakterna följde medi en motsvarande minskning. De nu föreslagna kostnaderna för försvarei bördärför inle rimligen påverka trovärdigheten i våra internationellanedrustningsintressen. Den nivå som föreslås i försvarsproposilionen motsvarari fråga om sill realinnehåll en förlängning av försvarsbeslut. Man kanom man vill betrakta försvarsbeslutet somen vändpunkt. Del var då som N.P.I. kom att tillämpas - lidigare hade mananvänt andra prisregleringsmeloder -över försvarsbeslutet , och fortfarandegår vi möten fortsatt minskning av de rörliga stridskrafterna lill nedemothälften med möjlighel till stabilisering under 1980-talel. Och detta sker trotsen höjning av kostnaderna med 4-5 96 när det gäller den militära ramen. Andraförändringar i totalkostnaderna är följande. Civilförsvarets koslnader höjsmed 15 96 och det ekonomiska försvarets med 80 96. Övrigt totalförsvars ökninguppgår lill . Del kan förtjäna atl nämnas alt kostnaden för sjukvårdeninom det sistnämnda området ökar med . Destoraförändringarnaliggeralltsåpåekonomisktförsvar, sjukvård o.d. Genomde här förändringarna i ekonomin för de olika totalförsvars-grenarna framstårdel som angelägel att bl. a. civilförsvaret i fortsättningen ägnas alll störreuppmärksamhet - delta sagt i positiv mening. Del befolkningsskydd somcivilförsvaret slår för är mycket viktigt. föreligger brister idelta skydd, som ledningen av denna gren av försvarei nu med iver vill ta itumed. Personligen har jag tillfälle att pä nära håll följa del arbete sombedrivs av ledningen och de anslällda i civilförsvaret och kan inför riksmötetvittna om hur man, trots problem genom föreslående omlokalisering ochomorganisation, med gott humör och stor lojalitet möter föreslående svärauppgifter. Deplaneringsförutsättningar som gäller för del ekonomiska försvaret skiljer sigpå flera säll från vad som gäller för det militära försvarei ochcivilförsvaret. Avgörande för våra möjligheter alt upprätthålla viktigasamhällsfunktioner under kriser och krig är del svenska samhällets och isynnerhet näringslivets kapacitet och dess förmåga lillsnabb anpassning och omslällning vid olika krissilualioner. Verk-samhelen ifred inom del ekonomiska försvarei beslår lill väsentliga delar av åtgärder somsyftar lill att i krissituationer möjliggöra fortsall nödvändig verksamhel idel svenska samhället samt att i krig stödja våra försvarsansträngningar. Dessaåtgärder utgörs främst av kompletteringar av näringslivets resurser i form avberedskapslager, reservutrustningar m. m. och av olika stödåtgärder för attbehålla produklionskapacileiet samt givetvis en planering för verksamheten vidkriser eller i krig. Närdet gäller detaljerna i föreliggande förslag angående del ekonomiska försvaretmåsle jag hänvisa lill utskottets skrivning. gäller också den s. k.fredskrislagringen. Jag är glad och tillfredsställd över all lagring förfredskriser nu har börjat ta form. Mitt parti, , var med från börjannär riktlinjerna för detta drogs upp. Delfinns mänga andra länder som har betydligt slörre andel av sina resurseravsatta för militärt försvar. Samtidigl finns åtskilliga stater som avsättermindre andel än vi för försvarsändamål. Sannolikt innebär sedan längeenhälliga beslul atl vara alliansfritl, för all kunna slå neutralt i krig, altvi måste ta på oss större eget ansvar än stater i mi-lilärallianser behövergöra. Trovärdigheten för den svenska viljan och förmågan alt värja sig motanfall ställer krav pä pengar och personliga uppoffringar för totalförsvaret. Undersenare årtionden har en långsiktig ulveckling inneburit att försvarets andelav landets samlade resurser minskat. Delär min'förhoppning att ell trovärdigt försvar skall kunna åstadkommas inomekonomiska ramar, som också för det närmaste årtiondet ger försvarei enoförändrad eller svagt minskande andel av landets samlade resurser. Skullespänningen i vår del av världen kraftigil öka eller drastiskt minska, börsjälvfallet delta få återverkningar också i svensk försvarspolitik. Defolkrikasle delarna av landel finns nära kusterna. Om en angripare lyckasockupera dessa områden, blir våra möjligheter all försvara och skydda landetsmedborgare drastiskt försämrade. annat skäl lill atl möta en angripareredan ute lill havs och i luften är all en invasionstyrka är mer sårbar underöverskeppningen än när den har landstigit. Värt försvar bör därför ha sådansammansättning all det kan nyttja de fördelar som ges oss genom omgivande vatten.Ju närmare vårt område en angripare kommer, desto kraftigare måsle försvaretkunna gripa in. De största resurserna måsle vi kunna sälla in när angriparen"skiftar element" från sjö lill land. Ensådan utformning av försvarei innebär vad som kallas "balanseratdjupförsvar". Lyckas en angripare tränga igenom vårt försvar, skall nyllmotstånd kunna upptas inne i landet, i sista hand i form av "det friakriget" - med små lokala insatser. Medanledning av vad som sagts belräffande den allmänna värnplikten vill jag återgevad utskottet pä ell ställe i betänkandet skriver: "Sverigesstora yta och geografiska läge med länga gränser och kuster ställer krav pä atlvi kan mobilisera etl förhållandevis stort antal förband. Detta i förening medvår lilla befolkning medför all det militära försvaret måste vila på denallmänna värnpliktens grund. Endast därigenom kan krigsorganisationen ges enbredd som svarar mot de uppgifter som vi ställer på vårt försvar. Allmännavärnplikten har därutöver, liksom frivilligverksamheten, avgörande betydelseför försvarets förankring i samhället och hos hela folket. Det militäraförsvarei skall därför liksom grundas på allmän värnplikt." Delta är etl klart besked av utskottets majoritet om hur vi ser påvärnplikten. Jag ber att få yrka bifall lill utskotlets hemställan på allapunkter. Hen (): - I den proposition som ligger till grund för försvarsutskottetsbelänkande nr 13 har den borgerliga regeringen lagt fram förslag ominriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets ulveckling för perioden1977-1982. 1väsentliga avseenden kan vi socialdemokrater inle ansluta oss lill de framfördaförslagen. Vi anser atl den svenska säkerhetspolitiken bör ha samma inriktning somlidigare. Viljan att medverka till avspänning och nedrustning samt lill socialoch ekonomisk utjämning mellan folken bör därvid vara vägledande. Vianser också att totalförsvaret bör utvecklas i huvudsak enligl 1972 årsförsvarsbeslut. Större uppmärksamhet måste dock ägnas ekonomiskt försvar,civilförsvar och sjukvården i krig. Denna bedömning överensstämmer medförsvarsulredningens förslag. Minuppgift är alt belysa socialdemokratins syn på avsnitten 6 och 9 iutskoitsbetänkandel. Dessa tvä avsnitt behandlar frågorna om civilförsvaretsoch del ekonomiska försvarets fortsatta utveckling. Ivår parlimolion 1504 krävde vi socialdemokrater att civilförsvaret skulleutvecklas i huvudsak enligt försvarsulredningens förslag. Vi förordade enökning av uthålligheten i förvarningssystemet genom anskaffning avreservmateriel i viss utsträckning. Vi föreslog vidare att ökad uppmärksamhetskulle ägnas möjligheten att anordna kvalificerad utbildning förcivilförsvarets personal. Beträffandedet ekonomiska försvaret föreslog vi, liksom för militärt försvar ochcivilförsvar, alt ett långsiktsprogram skulle antas samt all fredskrislagringav vissa metaller skulle betalas av avgiftsmedel. Vi ansåg attoljelagringsfonden kunde användas lill detta ändamål. Vihävdade dä och hävdar fortfarande alt värt förslag bättre än regeringensbeaktar del samhällsekonomiska och staisfinansiella utrymmet förförsvarssektorn. Med den av oss föreslagna inriktningen kan balans skapasmellan uppgifter och resurser. Lål mig nu återvända till frågan om värdet av ökad uthållighet iförvarningssystemet. har i anslulning lillprogramplaneringen och i samråd med ÖB genomfört en studie rörandemöjligheterna all öka uthålligheten i förvarnings- och alarmerings-systemei förflyganfall. En sådan uthållighet bedöms ge civilbefolkningen en ökad möjlighetatt inom de förvarningslider som gäller vid skyddsrumsplaneringen bättrenyttja dessa skyddsrum. Visocialdemokrater delade denna uppfattning och var beredda alt anvisa 25 milj.kr. för att åstadkomma en ökad uthållighet i förvarnings-systemet. Medlenskulle las frän det miliiära försvarets ram. Utskottetenades senare om en bedömning som i sak helt tillgodoser våra krav på en ökaduthållighet i systemet för förvarning vid flyganfall men fastslog även all delf n. saknas tillräckligt underlag för bedömning av medelsbehovet. bedömning bör ge regeringen till känna. Vårtandra krav belräffande civilförsvarels fortsatta utveckling gällde behovei avökade möjligheter till kvalificerad utbildning för civilförsvarets personal.Låt mig direkl fastslå atl vi har fåtl fullt gehör för de motionen 1504uppställda målen för utbildning av civilförsvarets personal och förutsätter altdenna målsättning prioriteras i den fortsatta planeringen. I motionen 248, som ocksåbehandlas i delta betänkande, föreslog vi att frågan omkommunanknulet försvar skulle utredas. Glädjande nog har elt enigt utskott ställtsig bakom vårt förslag. Den andra delen av mill anförande tänkte jag ägna ät frågan om detekonomiska försvarels fortsatta utveckling. Ivår parlimolion framför vi följande bedömning när det gäller det ekonomiskaförsvaret. Det ekonomiska försvarei omfattar i princip hela vårt näringsliv ochbygger i allt väsentligt på de resurser som finns i fred. Därför fårförändringar i fredstida resurser också konsekvenser förförsörjningsberedskapen. Det ekonomiska försvaret måsle i likhet med övriga tolalförsvarsgrenarvara välbalanserat. Vår försörjningsberedskap måste vara sådan atl den framstårsom trovärdig för omvärlden. En vägledande princip för totalförsvaret är attden som har ansvaret för en viss verksamhet i fred även skall ha detta ansvar ikrig. Iplaneringen av det ekonomiska försvaret deltar företag och organisationer avskilda slag. Till skillnad från militärt försvar och civilförsvar består delekonomiska försvaret inte av enheter som tillkommer i samband medkrigsorganisering av samhället. Del är snarare ett samlingsbegrepp för hurnäringslivet skall anpassas till ändrade förhållanden vid avspärrning och krig. Planeringenför det ekonomiska försvaret bör enligt vår uppfattning vara långsiktig. Så harvarit fallel för både del militära försvaret och civilförsvaret.Planeringsarbetet för del ekonomiska försvaret har skett i syfte attfå fram ell underiag som kan ligga till grund för statsmakternas bedömning avdet ekonomiska försvarels inriktning . Del är mol denbakgrunden beklagligt att varken föredraganden eller utskotlsmajorilelen harvelat dela vår uppfattning om behovei av ell långsiktsprogram för detekonomiska försvaret. Ikompletteringspropositionen har vi kunnal konstatera atl regeringen snabbtsprungit ifrån de utfästelser som gjordes i försvarspropositionen. Detta ledertill en ryckighel i planeringen som gör att myndigheterna får svårt att nyttjatilldelade anslag på ett förnuftigt sätt. Slutligen,herr lalman, frågan om fredskrislagring av vissa metaller. Försvarsutredningensåväl som föredraganden förordar viss lagring av vissa metaller med hänsyn tilldet politiska läget i södra . Videlar denna bedömning men anser alt lagringen bör finansieras med avgifter ochinte över statsbudgeten. Av praktiska skäl förordar vi att oljelagringsfondenutnyttjas. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 7 och 8 vidförsvarsutskouets betänkande nr 13. Hen i (c): När del gäller den försvarsdeball som förs i värt land är del viktigtati slå fast alt vårt försvar bygger på den allmänna värnplikten. Här har BengtGustavsson som elt av sina huvudnummer försökt alt skapa motsättningarsom inte finns. Jag vill därför ciiera vad utskottet skriver på s. 39 och 40när det gäller den allmänna värnplikten: "Sverigesstora yla och geografiska läge med långa gränser och kuster ställer krav på attvi kan mobilisera ell förhållandevis slorl antal förband. Detta i förening medvår lilla befolkning medför att del miliiära försvarei måsle vila på denallmänna värnpliktens grund." Päen rad ställen i samma avsnitt av betänkandet slår man jusl fasl atl det är denallmänna värnplikten som ligger lill grund för vårt försvar. All försöka göraetl nummer av detta och påstå atl vi inte skulle vara eniga på den punkten ärytterst anmärkningsvärt, tycker jag. Om man läser utskotlsbelänkandetordentligt faller också hela den argumentering som anförde pådenna punkt platt lill marken. Detär också viktigt, när det gäller atl fä förståelse för de kostnader somförsvarei drar, all man har en försvarsmakt som sä långt som möjligt - medtanke pä försvarets hela karaktär - liknar fredssamhället. För all få tillstånd denna förslåelse måsle man göra mer för alt sprida kunskap om hur manarbetar inom försvarsmakten. En förstärkt lekmannainsyn är, som jag ser del,därför ett krav, och på den punkten tycker jag all den gamla regeringen varalltför defensiv. Detankar som förts fram på ett förstärkt lekmannainflytande pä central nivåmåste, som jag ser det, följas upp på den lokala nivån. Vi har fråncenlerpartihåll fört fram krav på lokala beslyrelser, men det har tyvärr ännuinte lett lill någol resultat. Jag hoppas emellertid atl den nu föreliggande skrivningen,som innebär all ledningsuiredningen skall se på detta, kommer all ge resultatså snart som möjligt. Delär också viktigt att vi får en ökad förståelse för de värnpliktigas problem.Dessa problem skiljer sig ganska väsentligt från vad som gällde för bara fem,lio år sedan på grund av tidigare familjebildning och på grund av andraskolerfarenheter. Det är viktigt atl vi tar hänsyn lill del. föreliggande proposilionen föreslås en väsentlig förbättring avvärnpliktsförmånerna. Det är elt resultat av det arbete som värnpliktsgruppenoch andra har ulfört. Förslaget är också bra med hänsyn till de ekonomiskaramar som vi haft atl jobba med . Kostnadsutvecklingeninom försvaret har också gjort all man måsle se lill alt de pengar som slårtill förfogande används så effektivt som möjligt. Del är främst två utredningarsom arbetar för all se till att organisationen är rationell -jag tänker påledningsutredningen och fredsorganisationsutredningen. Del är betydelsefulltatt del arbetet fortsätter. I regeringens förslag sägs att antaletadministrationer bör minskas. Jag tycker det 'år väsentligt atl man preciserarsig på detta säll - del visar pä handlingskraft och ger vid handen att man törsla ansvar för besluten. Redanden nivå som regeringspartierna har valt innebär myckel stora omställningar förpersonalen - detta i då man pä personalhåll hårt känt av den s. k.OLLI-organisationen. Atl i del lägel välja den kostnadsnivå somsocialdemokraterna valt innebär självfallet ytterst hårda prövningar förförsvarets personal, främst då för den civila personalen. Som framgått avpressmeddelande från försvarels fredsorganisationsutredning kommer ett stortantal miliiära tjänster all förflyllas och elt antal civila tjänster allförsvinna. Detta gäller bara inom armén. Väljer man dä, somsocialdemokraterna vill, en lägre ekonomisk nivå, krävs del också atl manpresenterar vilka ytterligare förband som man vill lägga ned. Jag har inte hörtvilka ytterligare regementen och har föravsikt att dra in. Jag förutsätter att de reduceringar de föreslår kommer altbli fler än de som föreslagils i propositionen. Del är helt nödvändigt att vifår besked på den punkten . Annars förloras ju trovärdigheten för detlägre socialdemokraliska alternativet. Jag tycker alt del är nödvändigl all manpreciserar sig och inle som hiilills bara kommer med en allmän formulering omatt man skall skära ned när del gäller de centrala administrationerna. Enliglmin mening måste man ha del politiska modet att verkligen tala om var man slåri denna fråga. Dennya regeringen törs tydligen tala om atl den måste skära ned när del gälleradministrationen, och det är uppenbarligen del som en del kallar upprustning.Man frågar sig om det är personalens berättigade krav pä förbättring avlöneförmånerna som är upprustning, eller ökningen av materielkostnaderna somman tvingas acceptera. Jag vill påstå att talet om upprustning inte ärtrovärdigt, eftersom man mycket väl vet atl den linje regeringen vall endast äretl sätt alt bevara samma nivå som beslut innebar. Frånsocialdemokratiskt håll har man tydligen valt atl inte driva sakpolilik iförsvarsfrågan utan helt gä in för missnöjespolitik. Del blir därför svårt altföra en riktig debatt, eftersom man inte preciserar på vilka punkter man villbegränsa utgifterna. har sagt alt han har försökt atl förklarasin reservation, men del finns nog anledning för honom att göra ytterligareansträngningar att förklara den socialdemokratiska reservationen. Avslutningsviskonstaterar jag all socialdemokraternas linje innebär en myckel hårdareneddragning av tjänster och en snabbare nedläggning av förband än majoritetenföreslagit. Man har vall en linje som innebär en myckel sträv personalpolitik. Jagskulle också vilja ta upp en annan fråga som direkt eller indirekt hör hemma idebatten om nedläggning av förband, nämligen försvarels markfrågor. Just nuhandläggs vid försvarets fasiighetsnämnd en rad markfrågor. Eftersom de hörintimt samman med frågan om vilka förband som skall vara kvar vill jag ta uppdem. Då ökade krav på rörliga förband, på tyngre fordon, på molorisering m. m.har gjort atl del blir alll svårare för försvarei atl i samma utsträckning somförr förlila sig pä markägarnas beredvillighet all ställa mark lill förfogande,har det blivit nödvändigl all hänvisa försvarsmakten till egna markområden. Jordbruketställer - enligl min mening berättigade - krav pä atl jordbruksmark inlekommer ur produktionen. För min del har jag myckel stor förståelse för kravenfrån jordbrukets sida. söka alternativ sominnebär alt man inle behöver ta jordbruksmark i anspråk och atl man inte ionödan skapar svårigheter där det finns mänga boende. Jag vill också för deklarera, atl om det blir svårt att skaffa den mark som man vill ha, kanman behöva göra vissa politiska ställningstaganden som kan innebära att mansänker ambitionen i fred när del gäller utbildningen. Jag tänker då närmast påartilleri- eller pansarutbildningen. Demarkområden som debatteras är o Mestocka i , o i , oHorssjön i , o Slältflis eller Homa på och o iSmåland. Föratt göra det lättare och lösa de här markfrågorna anser jag atlförsvarsdepartementet bör ta itu med de krav som tidigare förts fram,nämligen alt man ger möjlighet att byta mark med domänverket. Enligt min meningär det en fråga som brådskar. socialdemokratisk reservation föreslår man när det gäller de värnpliktigasresor att alla värnpliktiga skall få sovplats på låg. Jag förutsätter atl manfrån socialdemokratiskt håll är säker på atl det flnns kapacitet inom SJ föratt klara av ett sådant system, och jag räknar med att få svar även på denfrågan. Jagvill sedan ta upp en fråga som var inne på. Han lalade om attdel var illavarslande alt behöva lägga ner förband. Det säger han, samtidigtsom han själv lidigare har gett direktiv om sådana nedläggningar till denutredning som jobbar med dessa frågor. säger att man i förstahand skall ha kvar de bygdeförankrade förbanden. Om man drar ut detresonemanget, då innebär del au de som först bör läggas ner blirNorrlandsförbanden. Gotlandsförbanden och alla skolor. Det skulle varainiressani att få veta om i det sammanhanget helt har bortsettfrån de operativa krav som han lidigare framfört i de direktiv han lämnat. Jagfrågar mig också vad de socialdemokraliska riksdagsmännen t. ex. i Norrlandtycker om sådana uttalanden. Om man bara skall behålla de bygdeförankraderegementena blir del ju inte många förband kvar på en del håll i landet, ochäven förband inom en del försvarsgrenar som är ganska nya skulle komma alldrabbas av nedläggning. Jag tycker atl det mot den bakgrunden äranmärkningsvärt alt föra fram ett resonemang om att enbart de bygdeförankradeförbanden skall finnas kvar. Vi måste la både regionalpolitiska och operativahänsyn när vi avgör dessa frågor. Meddetta, herr talman, ber jag atl få yrka bifall lill utskottels hemställan. i (s): Det aren intressant ulveckling som dagens debatt genomgår.Statsministern fann inte anledning alt med ett ord beröra den all- manna värnplikten somgrund för del svenska försvarei, och när försvarsministern i en replik sadenågra ord om den allmänna värnplikten och de värnpliktigas rätt lill hyggligasociala och ekonomiska, villkor, så satte han delta i motsatsförhållande tillfrågan om maleriel och fasl anställd personal. Debåda företrädarna för mittenpartierna försöker nu ändra på den bild som skapatsi debatlen. I rask takl hoppar i från ochdärefter i från in i debatlen och citerarsamma lilla ynkliga snutl från ulskolieis skrivning när det gäller värnplikten.Men i skrivningen berör man ju inle med elt ord värnplikten som idé! Man harreducerat frågan lill en fråga om geografi och strategi. Om det är så som herrBjörk i säger alt det handlar om en demonstration och atl del inte finnsnågra skilda uppfattningar mellan socialdemokraterna och de borgerliga på denhär punkten, då frågar man sig varför den borgerliga majoriteten i utskotielvägrade atl vara med på den skrivning som socialdemokraterna föreslog. Man sadeju atl "delta är oacceptabelt för oss", och jag förmodar atl det varoacceptabelt därför att vi ville diskulera värnplikten som idé. Därmedhar vi skillnaden klar. För oss är den allmänna värnplikten en principfråga,och det framgår också av vår reservation, där vi säger: "Närdet demokratiska samhället finner sina grundläggande värden satta på spel pågrund av yttre hot måsle del träda upp lill försvar. kan bara utövas avfolket självt. En stark och levande demokrati kan inle överlåta till andra attutöva försvarei mol yttre angrepp.