prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — En möjlighet är att all leknikeranskaffningkoncentreras lill det nya bolaget och att i den mån denna ligger inom ramen förbiståndsverksamheten kostnaderna ersattes av SIDA. Denfråga som mest intresserar såväl remissinstanser som den allmänna opinionen äretl eventuellt svenskt medlemskap i , Interamerikanska utvecklingsbanken.Delade meningar har rått såväl om de kostnader medlemskapet medför som om dehandelspolitiska vinster som skulle uppstå. Vadkostnaderna beträffar har kritik framförts mol att proposilionen inleinnehåller en speciflcering av kostnaderna, utan att man t. v. endast begär eltanslag på 6 milj. kr. I och för sig kan man förstå dessa synpunkter. Sverigebeflnner sig emellertid här i en speciell situation. Med-lemskoslnaden för ickeregionala medlemmar är nämligen en förhandlingsfråga, och det är sålunda förstsedan förhandlingar med banken slutförts som man klart kan redogöra för delshur stora kostnaderna blir, dels i vilken mån och i vilken takt de skallinbetalas. En del av beloppet torde vara garantikapital, som kanske aldrigbehöver utbetalas. Vanligen brukar en regering först förhandla med en främmandestal eller internationell organisation i hithörande ting och därefterunderställa resultatet med alla fakta och siffror. Situationen närdet gäller medlemskap i är ju här i något annorlunda, och enligtmin uppfattning är det därför både naturligt och välkommet att frågan omupptagande av förhandlingar först diskuteras i , så att denna inle istället mer eller mindre ställs inför fullbordat faktum. Del har alltså haftlill konsekvens alt man inte i propositionen kunnal ge några definitiva siffrorom kostnaderna för ett medlemskap. Proposilioneninnehåller tvä slag av kostnadsberäkningar: dels de kontanta belopp som underårens lopp kan komma att inbetalas till banken, dels en kalkyl över deräntekostnader för som medlemskapet innebär. har det på en del håll,bl. a. i den socialdemokratiska motionen 1489, sagts alt en sådanränlekostnadsberäkning är främmande för svenskt budgetarbete och alt man därbrukar återge de direkta utgifterna även om vissa delar av dem senare kankomma att återbetalas. Delta är naturiiglvis alldeles rikligl, men samtidigthar man på olika håll krävt en total samhällelig kostnadskalkyl för medlemskapet,och i det sammanhanget är den redovisade räntekostnaden självfallet relevant. Jag skall inte ägna mig åten detaljexercis beträffande de troliga årliga De ligger under alla förhållanden på en i jämförelse med mängaandra budgetposter relativt låg nivå, vare sig årskostnaden håller sig, somantydes i budgeten, till omkring 6 milj. kr. eller 15 å 16 milj. kr., så somförmodas i den socialdemokratiska molionen. LO och TCO har t. o. m. dragit tilli sina remissyttranden med uppgifter kring 30 milj. kr., vilket är heltorealistiskt. Man bör i delta sammanhang observera att redan lidigarei år beslutat om etl bidrag på över 48 milj. kr. till den afrikanskautvecklingsbanken och utvecklingsfonden och omkring 15 milj. kr. lill dessasiatiska motsvarighet, vilka har samma uppgifter som IDB. Denandra frågan är vilken effekt pä den svenska exporten medlemskapet kan få. Härhar i debatten förekommit rimliga såväl som totalt ovederhäfliga analyser,optimistiska och pessimistiska uttalanden. Vad som aktualiserat frågan omsvenskt medlemskap i är atl en förutsättning numera för att företag skallfä vara med och lämna offerter om investeringar inom IDB:s verksamhetsområde äratt vederbörande land blivit medlem av banken. Detta har föranlett samtligaindustriländer i ulom och att ansöka om medlemskap.För del avvaktar man, såvitt jag förstår, utgången av dagens debatt häri kammaren, innan man själv tar ställning. Frånbankens instiftande 1959 fram t. o. m. 1975 kunde europeiska industriförelagdelta i offerllämnandet men då endast inom ramen för de krediter som respektiveländer genom slalen eller banksystemet lämnade för de berördainvesteringsprojekten. har under dessa år lämnat en statlig kredit på 5milj. dollar och bankkrediter på drygt 100 milj. kr. Trols dessa för allainitierade kända förhållanden hävdar TCO:s utredningssekreterare i entidningsartikel alt under de gångna 15 åren endast fält exportera försammanlagt värde inom ramen för IDB:s investeringsprojekt.Herr har okritiskt och utan all närmare ta reda på förhällandetupprepat detta. Författaren lar sedan det som bevis för att någon slörreökning av export genom medlemskapet inte kunde komma lill stånd.Vidare gör han en jämförelse mellan den export olika europeiska länder under degångna åren haft i fråga om IDB-projekt och de belopp samma länder kommande ärskall betala som medlemsavgift i banken. Han finner då alt kostnaderna iblandvaril högre än den tidigare exporten. Del är självfallet totalt irrelevant attgöra jämförelser av denna typ, en jämförelse som också i daggjorde. Ennationalekonomisk författare uttrycker i sin lur förvåning över förhoppningarnaatl de sydamerikanska ländernas import av investeringsvaror skulle stiga såsnabbt som planerna ger vid handen och framför alll atl skulle få såstor del av denna stegring mot bakgrunden av de latinamerikanska ländernasvälkända brist på valutor. Experterna är emellertid ganska eniga om attinvesteringar i vilka IDB medverkar kommeratt uppgå till ell belopp av 60 å , dvs. omkring 20miljarder per är. turliglvis oerhört svårtatt vela hur stor del av dessa investeringar som kan länkas falla på Sverige.Det är kanske inte bara renl ekonomiska överväganden om vad som är billigastsom kommer alt fälla utslaget, utan del kan komma in s. k. ovidkommande momentockså. Iproposilionen har man en kalkyl, baserad på all skulle få ungefär likastor procentandel av investeringarna som när det gäller investeringar genomVärldsbanken, dvs. Detta skulle ge en export på 400 ä 500 milj. kr.per år. har i stället genom överiäggningar med sinamedlemsförelag fåtl fram en kalkyl om atl enbart de fem största exportörernaräknar med ett exporlbortfall lill på sammanlagt 400 ä 500 milj.kr. , om inle blir medlem, eller kanske rättare sagt en ökningpå 400 eller 500 milj. kr. om blir medlem. Detär visserligen sant som den av mig omnämnde skribenten framhåller altLalinamerika i stort sett har ont om främmande valutor, men om nu en kraftiginvesteringsökning skall äga rum dels genom medlemsbidrag från , delsgenom därpå stödda internationella obligationslån, är det inte möjligt attgenomföra de önskvärda investeringarna annat än genom att vända sig lilli-länderna. Och man kan tillägga alt kanske är speciellt skickat altleverera de produkter som Lalinamerika behöver för sin uppbyggnad. Konkurrensenom dessa leveran.ser kommer inle i främsta rummet att stå mellanlatinamerikanska och västeuropeiska leverantörer ulan mellan västeuropeiska ochnordamerikanska. Sedanhar den invändningen gjorts atl den svenska exportökning som kommer till ståndkanske i sin tur innehåller 30 ä 40 96 importerade halvfabrikat och liknande.Ja, nästan alla svenska exportvaror innehåller en viss procentandel importDetta är sålunda ingenting speciellt för exporten till . Däremottror jag man kan hävda alt de produkter som del här gäller, t ex. L M Ericssonstelefonmaieriel, har en förhållandevis myckel lilen utländsk beståndsdel. Vadbeträffar de handelspolitiska aspekterna vill jag också la upp ytterligare enfråga. I sill märkliga remissyttrande betraktar chefen för industriverketmedlemsavgiften till IDB - och förmodligen handelsrepre-senlationens utökning -som en subvention och hävdar att departementspromemorian "inte motiverarvarför subventioner över huvud laget bör utgå" samt att del är "riskför alt subventioner av den föreslagna typen endast leder lill godtyckligainkomstfördelningar från skattebetalarna lill vissa privata företag".Författaren har förmodligen på den sista punklen menat inkomstomfördelningar.Och visst motiveras medlemsavgiften till IDB. Del sägs ju klart att den arenförutsättning för en årlig exportökning på kanske 400 ä 500 milj. kr. Sedanär det en annan sak i vilken ulsträckning man skall - och tekniskt kan -belasta industrin för tjänster eller verksamheter från statsförvaltningenssida. Förhoppningsvis drar exportindustrin fördel av våra ambassadershandelsverksamhet utomlands, och så gör också mycken annan statlig verksamhel,exempelvis forskningen, men tekniska och andra skäl har lett lill slutsatsenatt det inte är lämpligt att särskilt debitera sådana kostnader på olikaförelag. Beträffande"omfördelningspåslåendel" kan mänga frågetecken sättas. Del må härräcka att nämna atl en exportökning och en därav följande sysselsättningsökningi även ger slalen ökade skatteinkomster och sålunda inte alls drabbarskattebetalarna. Det kan tvärtom bli en minskad skatt, om detta projekl får denlyckosamma utgång som man hoppas. Såär det en liten punkt till som jag vill någol beröra. Det har sagts alt deltainte kan få någon effekt i nuvarande konjunkturläge. Det är riktigt Det tar entid innan sådana här projekl mognar. Del kan dröja etl par är. Och , har en ekonomiskförfattare sagt, kanske vi har full sysselsättning även inom exportindustrin. Isä fall konkurrerar dessa stödda projekt i med andraexportmöjligheler, och här har inte gjorts någon kalkyl över om det då ärvärdefullt att gå med. Detta är en ovanlig uppfattning. Här har vi nu ensituation där vissa exportindustrier tvingas eller önskar minska sinarbetsstyrka, och om exportindustrin och andra företag då ser att det blir enökad efterfrågan i världen, så ligger det ju precis i linje med det ekonomiskasystem vi har atl de drar till sig arbetskraft som ibland genast, ibland efteren viss utbildning, kan få sysselsättning. Ett sådant argument att viplötsligt skulle stå i en situation där exportföretagen inle kan exportera meraär därför enligt min uppfattning någol orealistiskt Men under förutsättning atlriksdagen bifaller propositionen och utskottets hemställan i näringsutskottetsförevarande betänkande nr 47 kan vi först få tillfälle attkonstalera i vilken utsträckning dessa olika kalkyler häller streck. Molmedlemskap i har anförts en del icke-kommersiella synpunkter. Det har t.ex. sagts atl detta medlemskap förmodligen, i motsats lill medlemskap i deafrikanska och asiatiska bankerna, inte skulle kunna motiveras av svenskabiståndspolitiska skäl eller inte ligger i linje med svensk biståndspolitik.Jag skall inte i detta kanske redan alltför långa anförande återge de ganskakända argument som har framförts i detta hänseende utan endasl understrykapropositionens förhoppningar att förbättringar och förändringar i IDB:sverksamhet efter hand kan komma till stånd. Jaghåller det ingalunda för uteslutet att den nye amerikanske presidenten kommeratt anse det med amerikanska intressen förenligt att medverka lill ändringar iIDB:s röstprocedur. Men man skall inte inbilla sig att formella röslreglerbehöver vara avgörande för hur olika läneärenden i realiteten kommer attbehandlas i IDB efter tillkomsten av etl stort antal västeuropeiskamedlemsstater. Jag tror att i sitt anförande helt förbisåghur det går lill i sådana sammanhang. Jag håller det för mycket troligt atlvästeuropeiska synpunkter beträffande utlåningspolitiken i IDB kommer alt fåeffekt vare sig vi har en viss rösträtt eller inte. Idetta sammanhang vill jag allmänt tillägga atl åtskilliga av de stater iVästeuropa - det berörde också i - som har gäll med iIDB har socialdemokratiska regeringar och att under allaförhållanden inget enda socialdemokratiskt parti i ulom del svenska -och det sista gäller blott i dagens oppositionsläge; det gällde inle för etl årsedan - har gått emot medlemskap i . Jagskulle ytterligare vilja göra den anmärkningen alt del faktum alt en vissverksamhel, som den som förekommer i IDB och som inte alltid följer svenskabiständspolitiska linjer, självfallet inte utesluter att investeringarna kanha en bisländseffekt och medverka till en utveckling av vederbörandeinvesteringsland. Det är väl nästan undantagslöst så att en investering skapargrundval för en vidareutveckling av landet. Nå,frågar en del opponenter, men stöder man inte då en regim om man medverkar i enbank av denna typ? Innebär det inle i realiteten alt man försenar ellerförhindrar en ulveckling i demokratisk eller annan riktning? Nej,det vet vi inle mycket om. Det finns ingenling bevisat i det avseendet. Den somefterlyst en djupanalys av hela denna fråga kunde lika gärna ha efteriyst enanalys av vad del har för effekt på etl land om dess ekonomiska ulveckling gårsnabbare än i elt diktatoriskt land. Det är inle alls självklart att man därmedförsenar en demokratisk ulveckling resp. påskyndar en sådan ulveckling om maninte medverkar lill investeringar. Trornågon att t. ex. Lisnavevarvet i , som finansierades delvis med svenskapengar, försenade den demokratiska utvecklingen i ? Jag tror inte mankan hitta något samband. Och finns det något samband har det kanske raktmotsatt verkan. Vad tror ni det hade haft för effekt på den utveckling motdemokrati som vi nu med stor glädje ser börjar spira, om vi hade fortsalt medblockad av apelsiner och andra spanska produkter, om vi hindrat turister fränalt resa till , jämfört med den utveckling som har ägt rum där? Minuppfattning är - men del kan jag inte vetenskapligt belägga i ett sådant härkort anförande - atl höjd standard, ökade möjligheter för folkel atl skaffa siginkomster, även om det inle sker precis i den takt och i de former som viönskar, ger människorna möjligheter att delta i politisk verksamhet. Det skaparett intresse hos regeringen - i detta fall den spanska - att delta mer i deteuropeiska samarbetet, när man ser vilka ekonomiska fördelar det har. Mankan sålunda myckel väl hävda alt genom atl medverka lill en bätlre ekonomiskutveckling bl. a. i Lalinamerika, påskyndar man en allmän ulveckling. Det finnslika goda skäl att anföra för den ena som för den andra ståndpunkten. Meddet sagda, herr talman, vill jag yrka bifall till näringsutskottets hemställani belänkandet nr 47, vilket innebär avslag på reservationerna 1 och 2. Hen () kortgenmäle: Jag vill endast bemöta en punkt i förunderliga inlägg.Herr säger alt denna proposition bygger på en departementspromemoriasom tillkom under den socialdemokratiska regeringen, och han försöker göra dettill något märkvärdigt alt jag kan gå emol propositionen ändå. Enregering måsle självklart fä väldigl många ulredningar i sin hand, genomföramånga undersökningar som sedan aldrig leder till atl man gör en proposition avdem. Jag hoppas alt den nuvarande handelsministern sysslar med all utredamånga ting. Jag skall inte göra honom ansvarig för annat än det som han sedanför lill i propositioner. Så var del med den saken; man måsle utredamånga ting. Mensedan säger någonting ännu mer förunderligt Han påslår atl det ärklart alt om den socialdemokratiska regeringen hade suttit kvar hade den förtfram precis samma proposition som den som framlagts. Obestyrkta påståendenom vad andra människor skulle göra brukar vi i vardagslag kalla för sladder ochskvaller, ! Sådant hade jag hoppats att vi skulle slippa sysslamed i . i (vpk) kort genmäle: Del finns en genomförd metod i den här debatten, och del är atlregeringssidan vill stycka sönder frågeställningen i små tekniska ochadministrativa delaljer, så atl själva den djupgående politiska och moraliskahuvudfrågan försvinner. Ochså kommer efteråt och säger: Vi vet inte vad olika investeringarskulle fä för effekt på den sociala och politiska utvecklingen. Mendet är ju jusl del vi vet! Del vel också ni som sitter på regeringsbänken isjäl och hjärta. Poängen är just atl ni sympatiserar med det system som skallunderstödjas av den här banken. - För del är ju inle sä, att investeringarna ärobestämda eller atl de kan förutsättas vara obestämda eller neutrala lill sinaeffekter eller kan fä effekter än hit och än dit Om man inle är fullständigtblind ser man atl de ingår i etl myckel genomfört och väl uppbyggtdiktatursystem för nedtryckande av folken. De ingår i elt system som harapplicerat folkfieniliga ekonomiska politik, som har skapatmassfattigdom, som systematiskt nedtrycker människorna ekonomiskt, somsystematiskt nedskär deras levnadsstandard, som systematiskt skaparmassarbetslöshet, som drastiskt skär ned alla sociala avgifter som eventuellatidigare liberala och progressiva regimer i de länderna infört, som beskyddarde multinationella bolagens och de amerikanska koncernernas makt, som slårvakt om utplundringen av dessa länders naturresurser, som upprätthållerpolisiära och miliiära system, som slår sönder varje fri fackföreningsrörelseoch som utsätter frisinnade, liberaler, socialister och kommunisterför grova maktrepressalier! Del är ju detta system som ni vill, understödja;och del är del som den moraliska frågan gäller! Ft o. m. 1974 och fram to. 1976 har IDB till Pinocheljunlan i Under tid beviljade banken inle elt enda öre.Strax före makttillträde beviljades ca i etl län -och det gick lill två privata universitet, som tillhörde de centra från vilkaCIA konspirerade mol den valda regeringen och den valde presidenten ochförberedde den blodiga kupp som har lett fram lill det syslem som ni nu villunderstödja. Jag frågar som representant för regeringspartierna:Hur kan ni i valkampanjen 1979 slå inför folk, Sveriges fackföreningsrörelseoch arbetarrörelse och säga att detta är rätt, alt delta är en gärning somgagnar framsteg och folkens frigörelse? () kortgenmäle: Till skulle jag vilja säga alt jag självfallet inte harpåståtl någonting om vilken proposition en socialdemokratisk regering skulle haframlagt Jag sade tvärtom i milt yttrande att när remissyttranden på endepartementspromemoria kommer in kan de föranleda ändringar i regeringensställningstagande. Vad jag yttrade mig om var att den promemoria som dentidigare handelsministern färdigställde och godkände - en handelsministerskickar ju inte ut promemorior som han inle gillar i sig; så mycket vet jagfrän mina i statstjänst - överensslämmer med den promemoria som den nyaregeringen sedermera, efler valet, skickade ut. Delta är allt jag har påståttpå den punkten. i vill jag fråga: Menar verkligen i atlmoderata samlingspartiet, jag personligen och de borgerliga partierna iregeringen skulle önska skapa massarbetslöshet, sänka levnadsstandarden ochskapa polisvälde världen runt? Jag tycker inte atl sädana påståenden - inte ensom de är framförda i en mycket elegant form, som jag inte på något sätt kan nåupp till själv - ens förtjänar all bemötas. Vikanske inte skall gå in på en sifferexercis om de län till som beviljadeslidigare och som utbetalades under Allendetiden. Det skulle ta en kvart attutveckla de olika synpunkterna. Menjag skulle vilja bemöta en sak som kommit fram i den här debatten. Del harsagts atl lånen ges lill hälften - del framfördes av - lill derikare av de i och för sig förhållandevis fatliga länderna i . Manmåste göra vissa distinktioner, . Del är rikligt atl 50 96 avlänen totalt har beviljats till de rikare länderna, men dessa har å andra sidantvä tredjedelar av befolkningen, så per capita är del en mycket mindre del avlånen som gäll dit Viktigare än del är kanske följande. Banken har tvåverksamheter. Den ger dels lån på vanliga kommersiella villkor - del ärhälften av lånen - dels lån frän den lill banken anslutna fonden. Del är s. k.mjuka lån med myckel kraftiga räntesubventioner. Om vi ser på den fördelningenvisar del sig att en stor del av de kommersiella lånen gått lill de rikareländerna, som dock i flera avseenden icke är rika och ingalunda är det jämförtmed och andra västeuropeiskaländer, medan 80 eller av de mjuka lånen gått till de fatligasle av defalliga länderna i . Del lycker j-dg 'är ell mer centralt faklum. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: frågade med lite darr pä stämman om jag verkligen villebeskylla regeringspartierna, enkannerligen moderata samlingspartiet, för altönska polisvälde i , , osv. Det är svårt att svara påden frågan, , därför att ni lalar ju inle själva om i klartext vadni önskar. Ni styckar ju sönder alltihop, sprider dimridåer, talar omadministrativa små detaljer, lar inte ställning till den politiska, ideologiskaoch moraliska frågan. Jag kan bara svara på elt sätt: Objektivt sell är det säatl IDB grovt diskriminerat progressiva och liberala regimer och klart gynnatreaktionära och fascistiska. Vill man dä gynna IDB kommer man ju i den situationenatt man gynnar de fascistiska regimerna. Denchilenska ekonomiska poliliken liksom motsvarande ekonomiska politik i en radandra latinamerikanska fascislländer eller reaktionära diktaturer, som kommeralt understödjas genom IDB:s verksamhet, är ju en medveten polilik för atlskära ner de faltiga folklagrens levnadsstandard, skära ner de socialautgifterna, hålla elt stort mått av arbetslöshet som ett instrument i denekonomiska politiken, förhindra jordreformer, skydda de multinationellaförelagens utplundring av naturresurser. Det ingår ju i den som tillämpas på olika håll i de stora latinamerikanska staterna ochspecifikt i . Detta är ett faklum. Ni kan väl inte säga att ni inte kan taställning till detta? Jag ställer frågan till er - del är ni som skallförklara. Är ni överens med andra om att befrämja dessa objektiva effekter, somkommer alt befrämjas av att ni röslar för medlemskap i banken? Jaghar inte anklagat er för alt ni har en fascistisk moral. Vad jag har anklagater för är alt ni inle har någon moral alls. Hen () kortgenmäle: Del verkar som om i inle har lästutskottsbelänkandet. Heltallmänt vill jag säga alt vi hälsar med tillfredsställelse inom allaregeringspartierna den demokratiska utveckling som ägt rum i såväl Portugalsom . Vi önskar och hoppas atl en liknande utveckling i - iblandåtergång till - demokratisk riktning kommer alt äga rum i . Men vibestrider att en sådan utveckling skulle försenas eller försämras pä grund avett svenskt medlemskap i banken. Jag vet inle hur man skall förklara det meratydligt för att skall förstå. Del finns dessutom klart uttalat iutskottsbelänkandet i (s): Regeringens beslut att föreslå svenskt medlemskap i rubricerasvisserligen som en exportfrämjande åtgärd, men del innebär samtidigl ulan minstatvivel en klar utrikespolitisk markering. Tillsammans med den drastiskaavvecklingen av utvecklingssamarbetet med kommer IDB-medlemskapet allbetyda en ny svensk Latiname-rikapolitik - långt lill höger om den som Sverigetidigare fört. Allmänna exportprognoser får nu styra vår utrikespolitikgentemot den latinamerikanska kontinenten. Annat avfärdas som ickekommersiellasynpunkter. Den moderate handelsministern och de privata storföretagen anger inriktningenav den svenska utrikespolitiken i denna del av världen. Ihöstas sade utrikesminister alt svenskt medlemskap i inte varaktuellt biståndsminister stod här i och gjorde liknandeuttalanden. Men moderalerna har - livligt understödda av -visat sig slarka nog alt driva igenom sin uppfattning. Interamerikanskautvecklingsbanken skapades av har också varitden ojämförligt största bidragsgivaren. IDB:s huvudkontor med över 1 100tjänstemän ligger inte i utan i och skall så göraenligl bankens stadgar. 1 har banken bara omkring 450 tjänstemänutplacerade. Administrationen kostar ca 300 milj. kr. Man kan därför ulan överdrift säga alt IDB fungerar som etl avinstrumenten för Latinamerikapolitik. Det avspeglades bl. a. i bankensutlåning . Då fick inga nya lån. Men när välstörtats fiödade nya IDB-lån över Pinocheljunlan. I IDB:s årsrapport för 1975är bankledningen cynisk nog att fälla en tår över oredan i ekonomi underåren 1971-1973, som förklaras vara en följd av knappheten på utländsk valuta -något som IDB själv hjälpt till atl skapa. Nusäger att han behöver en kvart på sig för att utreda denhär saken. Han är alltså beredd att ta IDB-ledningen i försvar på den härpunkten. Det är politiskt så intressant alt jag är säker på att kammaren ärberedd atl ge i slutet av denna debatt för att utredasammanhangen mellan IDB och Allende-regeringen. USAär mycket angeläget att få med andra västliga industriländer iIDB. Avsikten är atl lätta den ekonomiska börda som IDB utgör för .