prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi kunde öka levnadsstandarden snabbare och hållaarbetslösheten lägre än flertalet andra länder, men del åstadkoms genom all vimedvetet log i anspråk resurser som vi räknade med all kunna producera senare.Redan långtidsutredningen visade all en åtstramning av den inhemskakonsumtionen skulle bli nödvändig under andra hälften av 1970-lalel om viskulle kunna uppnå en balans i våra affärer med utlandet i början av1980-lalel. Alt vi under den internationella konjunkturnedgången för två tre årsedan höll uppe vår egen sysselsättning och produktion innebar givelvis all vidärigenom begränsade utrymmet för både privat och offentlig konsumtion underde därefter kommande åren. Alla har varit medvetna om att vi i inte ilängden kan förbruka mer än vad vi producerar. Oenigheten i dagens debatt ärmot den bakgrunden överraskande, och jag skall senare återkomma till vad jagtror är förklaringen lill atl socialdemokraterna så snabbt har ändratuppfattning om nödvändigheten av en ekonomisk åtstramning. Problemeti vår ekonomi är alltså f n. främst del stora och växande underskottet i våraaffärer med utlandet. Denna utveckling är beroende dels av speciella faktorersom vår u-hjälp och utflödet av lurislvaluta till utlandet, dels också av obalanseni handeln med utlandet. Importen har ökat snabbare än exporten, och underförsta kvartalet har vi ett minus i utrikeshandeln på ungefär 1,5miljarder kronor, framför allt beroende på en snabb ökning av importen. Dennaogynnsamma utveckling av handelsbalansen hänger framför allt samman medsvårigheten för vår exportindustri alt finna avsättning för sina varor. Desvenska varorna har blivit för dyra för all kunna klara sig på världsmarknaden,och vår industri har därigenom förlorat marknadsandelar på många håll ute ivärlden. Del är därför viktigt alt nu både stimulera exporten och begränsaimporten, och del är ju också innebörden i många av de åtgärder som harvidtagits ifrån regeringens sida på senare lid. Del gäller t. ex. justeringenav den svenska kronans kurs, som syftade till att öka de svenska exportvarornaskonkurrensmöjligheter genom relativa prissänkningar. 1 och för sig är delnaturligtvis inte säkert att de åtgärder som har vidtagits räcker föratl skapa en balans i våra affärer med utlandet. kommer t. ex.underskottet i bytesbalansen atl uppgå till , och detkommer givelvis all lägga begränsningar på möjligheterna tillekonomisk-politiska åtgärder i fortsättningen och nödvändiggöra en fortsattupplåning i utlandet. m. m. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. härefter - 1978 och 1979 -bör emellertid de åtgärder som har beslutals och som skall beslutas avriksdagen kunna bidra lill en minskning av underskottet i bytesbalansen. Jag påpekade i finansdebalten all socialdemokraternas förslagtill finansiering av skatteomläggningen från skulle kommaall motverka försöken all skapa balans i våra affärer med utlandet och därmedmotverka strävandena all minska behovet av all låna utomlands. Jag tänkte dåpå förslaget om en höjning av arbetsgivaravgiften, som skulle leda till enytterligare höjd kostnadsnivå för företagen, naturligtvis också förexportindustrin. Det förslaget skulle komma all minska våra möjligheter all ökaexporten och skulle därmed leda lill ett ytteriigare underskott i bytesbalansenoch lill ett ytterligare upplåningsbehov i utlandet. Jag trodde atl denpolitisk som socialdemokraterna då rekommenderade med förslaget om höjning avarbetsgivaravgiften nu var avförd från dagordningen, men vi finner i det pressmeddelandesom socialdemokraterna har lämnat ut alt de nu vill höja arbetsgivaravgiftenmed 1,5 96 . Såvitt jag förslår kommer det förslaget att haexakt de nackdelar som jag åberopade i finansdebalten . Del kommer allleda till en ökning av kostnadsnivån för exportindustrin, till höjda priser,lill större svårigheter atl konkurrera ute i världen, lill ett ökat underskotti bytesbalansen och därmed till ytterligare behov av upplåning. Del är därförinte något bra förslag. Den bedömning av nödvändigheten av en omläggning av politiken i merarestriktiv riktning som framfördes av finansutskottet har egentligenaldrig ifrågasatts. Regeringens ekonomiska politik har också fåttjust den här nämnda inriktningen. Man har fört fram förslag omexporlslimulerande åtgärder av olika slag, och dessa har vunnit riksdagensstöd. Vi skall la ställning till några centrala delar i regeringensåtslramningspaket. De här åtgärderna syftar till en långsammare ökning av denprivata konsumtionen och därmed lill en mindre ökning av importen och kommeralltså all på lång sikt leda lill en förbättring av bytesbalansen. I denmeningen är del ett bra förslag. Trotsdetta kommer vi atl få dras med ett betydande underskott i våra affärer medutlandet, och del är klart all del underskottet kommer att vara en starktbegränsande faktor för den ekonomiska politiken. Detär mot den här bakgrunden förvånande all socialdemokraterna säger nej lill deolika förslag som har framförts från regeringen och som syflar till attförbättra det brydsamma läget för svensk ekonomi. Socialdemokraterna har vidflera tillfällen, bl. a. här i , uttalat att finanspolitiken skallstramas ål och att en mera restriktiv ekonomisk politik och budgetpolitik bordeföras. När regeringen nu går in för en stramare ekonomisk politik, då byteremellertid socialdemokraterna sida. Då är det fel med en åtstramning av denekonomiska politiken just . Då är det fel all nu höja momsen, då är det felatl nu justera den svenska kronan för att därmed göra våra exportvaror meraattraktiva ute i världen. Såvitt jag kan förslå harsocialdemokraterna övergivit delar av de resonemang de med sådan intensitetförde . Man hoppar lättvindigt från ståndpunkt lill ståndpunkt,tydligen med avsikt alt i alla lägen kunna hamna på en ståndpunkt som är raktmotsatt regeringens. Finansutskottethar i sitt yttrande till skatteutskottet tillstyrkt del åtslramningspaket somregeringen presenterat i propositionen 144, främst höjning av momsen ochinförande av en avgift på oprioriierat byggande. Detta sker i enkonjunktursituation som alltjämt måste betecknas som i viss mån oklar. Vi harfrån finansulskoltels sida tidigare pekat på svårigheterna all bestämmastyrkan i och tidpunkten för en kommande konjunkturuppgång. Detta är ettosäkerhetsmoment som naturiiglvis har betydelse när det gäller all laställning lill tidpunkten för de olika ålslram-ningsåtgärderna. Jag vill emellertidstryka under atl åtgärder av del här slaget normalt inte kan ge full effektomedelbart. Om man väntar för länge med beslut om ålstramningsålgärder,riskerar man atl de inte når full effekt vid den lidpunkt då de är mestnödvändiga. Även om man alltså kan ha litet olika mening om tidpunkten för dehär åtgärdernas giltighet, så tror jag all del är viktigt alt besluten las nuoch atl åtgärderna förverkligas . Ju längre vi väntar medden nödvändiga omläggningen, desto smärtsammare blir den när den sätts in. Deåtgärder som genomförs innebär inskränkningar inom olika sektorer. Deinnebär en inskränkning av den privata konsumtionen och av mindre angelägetbyggande. I annat sammanhang får ta ställning till begränsningar avden offentliga sektorn, av statens och kommunernas verksamhet. Åtstramning ochbesparingar får naturligtvis inte bara gälla löntagarna ulan också staten ochkommunerna, som ju svarar för en stor del av våra samlade resurser.Finansutskottet kommer all slutgiltigt la ställning lillregeringens förslag om besparingar på den statliga sidan. Det är också viktigtatt de nu föreslagna åtgärderna har kompletterats med ett prisslopp, t. v.gällande lill . Även om prisstopp inte bör ges en alltför generellanvändning är del ändå klart att det är nödvändigt med ett allmäntprisstopp. Socialdemokraterna har både i finansutskottet och i skatteutskottetanmält en avvikande mening. Dessa avvikande meningar är liksom partimoiionen1613 av m. fl. i flera avseenden egendomliga aktstycken. De inledsav en historik, vars innebörd väl i sin enkelhet tycks vara atl den ekonomiskapolitik som fördes av den förra regeringen i alla avseenden var förträfflig ochatt den ekonomiska politik som förs av den nya regeringen i alla avseenden ärförkastlig. Efter denna historik konstaterar socialdemokraterna ifinansutskottet alt både momshöjningen och devalveringen skulle ha varitonödiga, om regeringen valt en annan inriktning av den ekonomiska politiken.Detta måste rimligen innebära all åtgärderna hade varit onödiga i ett annatläge än det som föreligger, men att de är nödvändiga i dagens läge. Det ärmot den bakgrunden verkligen en antiklimax all socialdemo.kraterna därefter avstyrkeralla föreslagna åtgärder som skulle bidra til] att skapa en bättre Höjningav meiyärdeskatten, m. in. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. balans i svensk ekonomi.Socialdemokraterna i finansutskottet drar alltså inte den givna slutsatsen avvad de själva säger i sill yttrande. Hela del resonemang som socialdemokraternai finansutskottet för om del ekonomiska läget pekar ju på nödvändigheten avålstramningsålgärder , och sådana åtgärder kan ju inte ersättas avallmänna bakgrundsbeskrivningar och historik. Socialdemokraterna har inte presenterat något alternativ tillregeringens förslag. sade i sill anförande atl ett sådant konkretalternativ hade utarbetats. har jag inte sett det i annan form än ettpressmeddelande på fyra sidor som har delats ut och som har rubrikenSocialdemokraternas alternativ till höjningen av mervärdeskatten. Vad innebärdel alternativet? Ja, det innebär alt man lar avstånd. "Visocialdemokrater lar avstånd", står del, "vi yrkar avslag","vi säger även nej". Sida upp och sida ner säger man nej till allaåtgärder som har föreslagits från regeringens sida. Det ger inget intryck avatt vara ett konkret alternativ. På sista sidan kommer det som har karaktärenav etl förslag från socialdemokraterna, och del är all man nu föreslårenhöjning av arbetsgivaravgiften från . Det är alltsåhela innebörden av det alternativ som socialdemokraterna påstår sigpresentera. Samtidigtförsöker man beskriva den nuvarande regeringens ekonomiska politik somansvarslös. Mot bakgrund av alt socialdemokraterna tidigare vid flera tillfällenefterlyst en stramare finanspolitik och alt de nu avvisar alla regeringensolika förslag i denna riktning ulan alt själva presentera något annatalternativ än förslaget om höjd arbetsgivaravgift, tycker jag del är rimligtatl säga, all del nu är socialdemokraterna som inte vill la någol ansvar förden ekonomiska politiken i . Det är från många synpunkter beklagligt.Från utskottsmajoritelen i finansutskottet skulle vi naturligtvis medtillfredsställelse se atl vi kunde föra en bred diskussion i utskottet medsyfte alt nå fram till samlande lösningar för den ekonomiska politiken nu ochframöver, men det har socialdemokraterna avvisat. En huvuduppgift för den ekonomiska politiken är all trygga en högsysselsättning. Vi har i kunnat klara oss undan arbetslösheten bättreän flertalet andra jämförbara länder i , där arbetslösheten är dubbelteller tredubbelt så stor som den är i . De åtgärder som föreslåskommer all påverka konsumenternas köpkraft och kan leda till en minskadefterfrågan och därigenom påverka sysselsättningen. Därför måste statsmakterna- riksdag och regering -också framgent ha uppmärksamheten riktad påutvecklingen av sysselsättningen. Det kan på samma sätt som under det nu pågåendebudgetåret bli nödvändigt all göra olika punktvisa insatser eller särskildasatsningar på vissa industrigrenar för all hävda sysselsättningen. 1 ett bekymmersamt ekonomiskt läge är del särskilt viktigt atl göra enbestämd prioritering av vad vi vill använda våra resurser lill. Del är vårmålsättning atl hålla sysselsättningen uppe och all där- utöver inrikta resursernapå en fortsatt utbyggnad av sjukvården, åldringsvården och barnomsorgen. Detkan bara åstadkommas om vi kan skapa balans i vårt lands ekonomi och om vi äråterhållsamma med ekonomiska insatser på andra områden. () kon genmäle: Jag tyckte att hade påtagliga svårigheter att visa upp någolsom helst positivt resultat av den regeringspolitik som han försvarar. Istället ägnar han sig ål att framföra en rad argument mot framför allthöjningen av arbetsgivaravgiften. Men, , om den skulle ha fåll sådanakatastrofala verkningar, hur kommer del sig då all den politik som i ställetgenomfördes och som skulle vara så utmärkt nu leder till en inflation islorieksordningen 12 96 och har lett lill en försvagning av bytesbalansen, såalt man nu räknar med ett underskott på i stället för 11miljarder ? Kan inte också förklara hur man kan genomföraen så utomordentligt misslyckad devalvering som den här regeringen harpresterat? Medandra ord: Om man skall tala om den politik som är misslyckad kunde det ocksåvara klädsamt att tala om hur den politik som man försvarar har lyckats. Men sedel kan inte , och det kan ingen. Det är bara misslyckanden attredovisa i den borgeriiga regeringens prestationer. Ettannat tema i inlägget var atl socialdemokratin är myckel ombyllig, all vi harbytt fot. I själva verket är del så alt del är vi som står för konsekvensen iden ekonomiska politiken. Jag tycker att skall läsa om sitt inlägghär i , när han med stor frenesi försvarade atlfinanspolitiken måste vara expansiv; han sade då all den budget som rivssönder var väl avvägd. Vad han inte har insett är all han måste se våra förslagi en helhetsbild. Om bara har etl pressmeddelande till sitt förfogande,lägg då ansvaret för detta på den regering som har skapat arbetsförhållandenför oppositionen som är helt orimliga och som medför att vi tvingas föradiskussionen om det viktigaste ekonomisk-politiska beslutet helt frikoppladfrån diskussionen om finansplanen och budgetpropositionen, som skall ske ibörjan av juni. Tittaefter vad vi egentligen säger! Vi säger att vi vill ha en mer rest-riklivbudgetpolitik än regeringen själv redovisar. De förslag vi läggerfram ger en budget /78 som är 2 miljarder starkare änregeringens. Vi fortsätter all driva den konsekventa linje som vi börjadearbeta efler . Och framför allt: Vi säger nej till all nu höja momsenoch sedan, , genomföra en kraftig försvagning av statsfinanserna.Jag måste fråga: Hur kan försvara att finanspolitiken på det sättetgörs allt svagare ju mer konjunkturen går uppåt? Till slut en fråga på desekunder jag har kvar: säger alt Höjningav meiyärdeskatten, m. m. 3 protokoll 1976/77:135 Höjningav meiyärdeskatten, m. m. prisstoppet t. v. gällerfram till . Är detta en antydan om all del kommer atl förlängas? HerrMOLIN (fp) kort genmäle: liksom i finansdebalten har jag framhållit att huvudproblemeti svensk ekonomi är det stora underskottet i våra affärer med utlandet. Viräknar nu med atl del kommer all röra sig om 12 miljarder i underskoll.Var och en inser lätt all del kräver en alltför stor upplåning i ullandel. Detväsentliga är alltså alt minska underskottet i bytesbalansen och därigenomminska den utländska upplåningen. Del kan enbart ske genom att vi förbättrarhandelsbalansen, i första hand genom alt öka exporten. För att åstadkomma dennaexportökning har del föreslagits särskilda exporlslimulerande åtgärder som harfått stöd av denna riksdag, i huvudsak i enighet. Vi har genomfört enkursjustering av den svenska kronan, som bör underlätta för de svenskaexportföretagen alt klara sig på världsmarknaden, och det föreslås nu enmomshöjning som skall kunna bromsa importen. Det är alltså konkreta åtgärdersom vidtas i syfte att komma till rätta med det grundläggande problemet isvensk ekonomi, nämligen obalansen i förhållande lill ullandel. Socialdemokraternaskonkreta förslag - enligt pressmeddelanden och enligt - är altvid nyår höja arbetsgivaravgiften ytterligare. Om vi nu är ense om att det ärviktigt all stimulera exporten och komma ifrån underskottet i våra affärer medutlandet, så förstår jag inte hur de förslag ni lägger fram kan bidra lill del.Om man genom höjda arbetsgivaravgifter ökar kostnaderna för exportindustrin,verkar del väl rimligt alt anla all del försämrar konkurrenslägel förvår exportindustri. Resultatet måste i varie fall i viss utsträckning blihöjda priser, minskade konkurrensmöjligheter, en sämre bytesbalans och därmedetl ännu större behov av lån i utlandet. 1 det avseendet skiljer sig kanskeinte er nuvarande politik från era tidigare uttalanden. Annarspräglas den socialdemokratiska politiken av alt man talar om hur del har varitoch hur det hade varit - av resonemang i förfluten tid. Man har myckel litetatt säga om dagens politik. Jag visade på atl reservanterna i flnansutskottet,och hans kolleger, säger atl momshöjningen skulle ha varit onödigmed en annan politik och i ell annat ekonomiskt läge. Del kan man möjligendiskutera, men det innebär ju underförstått alt den nu är nödvändig. Det är enformulering som avslöjar halten i den socialdemokratiska politiken. Förstmedger man atl de föreslagna åtgärderna är nödvändiga, och sedan säger man ändånej till dem. () kortgenmäle: upprepade alt del är angelägel alt minska underskottet ibytesbalansen. Ingen delar den uppfattningen mera intensivt än jag. Men detsker ju inte, ! Med den politik re- geringen bedriver får viell rekordslorl underskott i bytesbalansen . har man fåttskriva upp bedömningen av underskottets storlek med ytterligare någon miljard.Den långtidsbedömning som regeringen gör i den reviderade budgetpropositionenpekar på att vi skulle få ett kumulerat underskoll ibytesbalansen på sammanlagt . Denpolitik ni för slutar alltså inte i något resultat som skulle tillfredsställaens ganska blygsamma anspråk på det syfte som i sitt resonemanganger, nämligen atl vi skall ta oss ur de svårigheter som denna politik försattoss i. HerrMolin återvänder till sitt favorittema, alt höjda arbetsgivaravgifter höjerkostnaderna för vår exportindustri. Vi har sagt altarbetsgivaravgiften kommer att ingå i förutsättningarna för avtalsrörelsen.Enligt vår bedömning leder en höjning av den inte lill någonnetto-kostnadsökning för förelagen. Sedanvill jag framhålla alt del inte är så atl vi bara säger nej lill en momshöjningutan vi anvisar etl alternativ till en sådan. Del är en väsentlig skillnad. Påherr Molins tid som oppositionspolitiker var det nog med atl säga nej, men vianvisar faktiskt ell alternativ. Det alternativet går ul på alt vi - med enviss åtstramning , med besparingar och med skattehöjningar - skall fåen sådan inriktning av finanspolitiken atl tyngdpunkten i åtstramningenförläggs till den lidpunkt då konjunkturen verkligen slår igenom här hemma,och del bör den göra . Inget resonemang om momshöjningen och alternativlill den kan föras om man inte tar med i bilden den plan att mycket rejältsänka inkomstskatterna för högre inkomsttagare som ligger i det s. k.inflationsskyddet. Jag villslulligen, eftersom jag inte har så mycket kvar av minrepliktid, bara notera att i sina inlägg knappast ens har nämntproblemet med sysselsättningen. Del bekymrar honom tydligen inte. Vad värreär: han visar en total okänslighet för hur regeringens politik drabbarmänniskorna i det här landet, för vad det kommer alt innebära för lägreinkomsttagare, barnfamiljer och andra all man driver fram en inflation i takten12 96 med devalvering och momshöjning. Angelägenheten av atl söka alternativsom minskar inflationslakten tycks inte anse vara värt att tala om.Han är tydligen helt okänslig för all det är människor som den här politikenkommer all drabba. För honom är politiken en rad tekniska komponenter som sättsihop lill en modell som passar in i ett borgerligt schema. Höjningav meiyärdeskatten, m. m. () kortgenmäle: Alla kammarens ledamöter hörde säkert att jag avslutade mitt tidigareanförande med all peka på atl en huvuduppgift för den ekonomiska politiken ärall trygga en hög sysselsättning. Jag pekade också på att den utveckling vi nuhar kan leda till atl samma sorts åtgärder som regeringen har vidtagit underden gångna vintern också kan bli Höjningav meiyärdeskatten, m. m. nödvändiga under denkommande. Jag tycker atl delta är tillräckligt som svar på det sadeom mitt intresse när det gällde att hålla sysselsättningen uppe. Man kan isammanhanget också konstatera all den nya regeringen har gjort en serieinsatser som har bidragit till atl hålla arbetslösheten i lägre än denär i nästan alla jämförbara länder. Regeringens åtgärder talar alltså för sigsjälva på den punkten. Detär riktigt som säger alt vi även med de åtgärder som är föreslagnakommer atl få etl stort underskott i bytesbalansen . Vi kommer atl få ettunderskott på 12 miljarder, och del är oroväckande. Vad vi däremot kan räknamed är atl detta underskott kommer atl minska och oroväckande upplåningen i utlandet därigenom också kommer att minska. Mendetta skulle inte åstadkommas om socialdemokraterna får igenom sitt förslag omen höjd arbetsgivaravgift. Då kommer inte den förbättring av bytesbalansenunder , som vi har anledning att räkna med, lill stånd. Delär därför som man bör avvisa motionen om höjda arbetsgivaravgifter. HerrFeldt sade vidare alt socialdemokraterna inte säger nej till en momshöjning.Det förstod jag inte riktigt. Ni yrkar avslag på förslaget om en m.omshöjning,och del måste väl i dagligt tal betyda delsamma som att ni säger nej till enmomshöjning. Dentidigare oppositionen brukade säga nej lill åtgärder som föreslogs avregeringen, sade . Låt mig då påminna om au den dåvarande borgerligaoppositionen lill 1976, dvs. under den förra mandatperioden,var med på alt ta sitt ansvar för den ekonomiska politiken och atl en del avde åtgärder som genomfördes kom lill på initiativ av de dåvarandeoppositionspartierna, i flertalet fall . Den svenska ekonomin står inför svåra problem. Regeringen framhöll ifinansplan och budget atl svensk ekonomi befann sig i ell allvarligtläge. Vi pekade bl. a. på de betydande underskotlen i bytesbalansen, på attkostnaderna i svensk industri ökat väsentligt mer än iandra länder, på au produktionstillväxten var låg och på att många företag ochbranscher var i en svår kris. Vi fick kritik för de beskrivningar ochbedömningar vi gjorde. Socialdemokraterna menade alt vi tecknade en förpessimistisk bild. Lägel var i flera avseenden ljusare. Närvi nu gör en ny bedömning, kan vi utgå från senare data omvad som hände 1975/76. Vi kan konstatera all problemen är ännu besvärligare ände tedde sig . Konsumtionen ökade snabbare, exportökningenblev lägre, lageruppbyggnaden större och uirikesbalansen sämre än vadpreliminära data tydde på. Kortsagt: den bristande balansen i den svenska ekonomin har skärpts. Den enabranschen efler den andra har svårigheter som krävt och kommer all kräva omfattandestödåtgärder- stålindustrin, varven, lekoindustrin, glasinduslrin osv. Del högakostnadsläget medför au fortsätter att lappa marknadsandelar iutrikeshandeln, vilket medför risk för att vi delvis missarkonjunkturuppgången. Detta är bakgrunden till de förslag som vi debatterar. Varförhar vi då så många problem i den svenska ekonomin? Ja, del är inga nya problem.Vi har arbetat med liknande problem tidigare, men de är mer svårhanteriiga nu.Vi har haft med låg tillväxt. Del har betytt atl vi har fått rättlitet av nya resurser, som vi har forlsalt etl omfattandereformarbete. Vi har haft av stigande kostnader och växande problemmed all sälja våra varor utomlands. Exportpriset på svenska varor steg , medan det genomsnittliga exportpriset för OECD-ländernasteg med bara 10 96. Vihar haft med hög inflation, , medan andra länderhar kunnat begränsa inflationen lill en lägre nivå. Vi har haft med enhög privat och offentlig konsumtion. /76 steg den privatakonsumtionen med sammanlagt 7 96, som tillväxten ökade med bara 1,596. Det betydde att vi tog ut en del av de närmaste årens standardstegring iförskott. Mångaav problemen kan vi söka tillbaka till 1960-talet. Till en del visste vi omproblemen, till en del var de bara bitvis kända. Den socialdemokratiskaregeringen lade inte ner någon större möda på alt tala om för svenska folketatl vår ekonomi var i etl allvarligt läge. Kanske var man inte fullt medvetenom hur besvärliga problemen verkligen var. Kanske var man optimist och troddeatt del skulle ordna sig på något sätt.