prot · G00933 · 1976-12-31 00:00:00 — Sedanfinns det skäl av principiell karaktär - som jag inte har tagit upp i den härdiskussionen - om vårt behov av ett statligt oljeföretag, och de skälen börockså beaktas i det här sammanhanget. Menjag kan gå så långt lill mötes att jag säger att om det här harvaril en negativ effekt på nuvarande dislribulionsnät som verkai direktdiskriminerande mot de mindre oljeföretagen, är detta en tungt vägandeinvändning mot den förordning som finns. HertSIEGBAHN (m): Jag är medveten om att debatten hänger i luften om man inte diskuterarhela principfrågan om det statliga bolaget, men jag tycker ändå del är viktigtalt slå fast att statsrådet har sagt all del inle får bli någondiskriminering. Omdet emellertid nu visar sig - och detta kan man studera, manbehöver inte vänta för alt skaffa sig ytterligare verklighetsunderlag - att endiskriminering äger rum, och det ligger ju nästan en diskri-. minering redan ikravel alt man skall vända sig till statens företag för samråd innan man får gåut och köpa där man kan köpa billigast, så tycker jag att tiden är mogen föratl göra den undersökningen. Då tror jag också att kommer attfinna just all i glesbygderna depåer och annat som underlättar distributionenhåller på att utsättas för ett kraftigt hot, till nackdel inte minst för demsom har ömmat för. Överläggningenvar härmed slutad. §25 Om mottagande av latinamerikanska flyktingar, m. m. Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för atl besvara iStockholm (fp) anmälda interpellation, 1976/77:21, och anförde: i har frågat mig dels hur jag bedömer läget förde politiska fångarna i och för de chilenska fiyk-tingarna i ,dels om regeringen är villig att öka den s. k. latinamerikanskaflyklingkvoten. Sverigehar efter händelserna i lagit emoi omkring 3 500 flyklingar -inberäknal anhöriga - från Lalinamerika. Flyktingsituationeni har allvarligt försämrats. I har denpolitiska förföljelsen tagit allt brutalare former.Antalet politiska fångar i uppskattas f n. till minst 2 000, De somfängslats behandlas av allt alt döma särskilt brutalt. Denchilenska militärregimen har gjort gällande all det numera endast finnsett fåtal politiska fångar i landet. Det finns all anledning atl ställa sigskeptisk till dessa uppgifter. Även i andralatinamerikanska länder förekommer svår politisk för- Antaletpolitiska fångar i är t, ex, nu större . Många har lyckatsfly därifrån. Liksom chilenarna har de bl. a. flytt till . IArgentina, där alltjämt ca 15 000 politiska flyktingar från olikalatinamerikanska länder vistas, har flyktingarnas situation blivit ännuallvarligare . Många av dem lever nu under ständigt livshot. Iapril beslöt den dåvarande regeringen om en kvot på ca 750 flyktingar frånfrämst latinamerikanska länder. Kvoten avser tiden , dvs. har närmare 500 personer lagils ul inom ramen för kvoten.Härav återstår alltså endast 250 personer. Medhänsyn till den allvariiga situation som råder i flera länder i Sydamerikaanser jag att ytterligare insatser måste göras. Framställningar härom har ocksågjorts från flera håll, bl. a. av invandrarverket, frikyrkoråd,och flyktingråd. Regeringen har därför i dagfattat beslut om att öka den nuvarande kvoten med 500 flyktingar från främstlatinamerikanska länder. Beslutet avser endast sådana flyktingar som löper riskför allvarlig förföljelse. Ommottagande av latinamerikanska flyktingar, m. m. Hert i (fp): Jag vill lacka arbetsmarknadsministern för svaret. Det är ett myckelbra svar. Chilehar försvunnit från förstasidorna. Men förtrycket fortsätter. eftermilitärkuppen fortsätter förföljelserna av politiskt och ideologisktoliklänkande. Tusentals människor hålls i fängelse, de flesta utan rällegångeller dom. Tortyr används systematiskt i förhören. - Iblandkänns del krävande alt leva under detta ständiga tryck. Man undrar var man skall ta krafterna ifrån. Såsäger en kvinna i vars man arrresterades och sedan dessinte hörts av. - Barnentror fortfarande att pappa skall komma tillbaka. Jag vet inte om jag hoppas längre. Såär verkligheten i dagens . Ett politiskt förtryck som hårt drabbarmänniskorna. Tiotusentalsmänniskor har tvingats fly från . Nästan hela den chilenska vänstern,liksom anhängarna av demokrati, har tvingats i landsflykt. I finnsöver 10 000 chilenska flyktingar i en skräckens exil, där de ständigt ärhotade. Denfria världen har ett stort ansvar för att flyktingarna från skall kunnafå en trygg hemvist. Några länder har redan tagit ett betydande ansvar. Jag ärglad att nu - genom det besked Per ger - ansluter sig till deländerna. Detrör sig här främst om två grupper förföljda. Den första är ungefär 500människor som sitter i juntans fängelser, men släpps när något land vill lahand om dem. De är ulvisade ur , men får vänta på inresevisum isäkerhetspolisens fängelser. Inget latinamerikanskt land vill ha dem. När denprotestantiska hjälporganisationen gjorde en rund- Ommottagande av latinamerikanska flyktingar, m. m. fråga lill delatinamerikanska staterna vägrade samtliga atl ta emot Chileflyklingar.Gränserna är stängda. Denandra gruppen är de chilenare som hotats av DINA, den chilenskasäkerhetspolisen, och de chilenare som lever under hot i . För mångaav dessa är kampen för livet en kamp mot liden. De måste så snabbt som möjligtfå visum lill något annat land. Därför är arbetsmarknadsministerns besked omen ökning av flyktingkvoten så glädjande. Jag förutsätter att Per ärpositiv lill atl, ifall del blir nödvändigt, ytteriigare öka kvoten under 1977för alt rädda än fler undan förföljelser i . Sverigehar här en chans att rädda människor undan förintelse. Då är inresetillståndetdel väsentligaste, inte hur administrationen fungerar i närflyktingarna väl kommit hit. Att öka flyklingkvoten måste gå före platser påAMS-läger, i utbildning osv. Del hindrar inte atl kanskeförefaller alltför dåligt förberett atl ta emot flyktingströmmar av det härslaget. Frågorna om hur vi skall ta emot flyktingar handläggs av flera olikadepartement, av en rad olika myndigheter. Administrationen verkar iblandirögrörlig och beredskapen otillräcklig. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern om han planerar några åtgärder för att öka beredskapenmot oförberedda flyktingströmmar. tog upp tre områden. Han sade med all rätt attförföljelserna av oliktänkande i fortsätter. Antaletpolitiska fångar i är svårt alt uppskatta exakt. , som i samband med uttagningen av flyktingarna harkonlinueriiga kontakter med internationella organisationer, bl. a. FN:sflyktingkommissarie, finns det omkring 2 000 personer som sitter fängslade avpolitiska skäl. anser att antalet är myckel större,sannolikt omkring 5 000. Även andra flyktingorganisationer, t. ex. , anser att det rör sig om många fler än 2 000 personer. Mot denbakgrunden framstår juntans egna uppgifter som högst tvivelaktiga. Delandra området som log upp gällde flyktingarna i . Sverigehar ökat flyktinguttagningen i , där situationen förpolitiska flyktingar f n. är mycket svår. vädjade FN:sflyklingskommissarie till ett anta! länder, däribland , atl så snart sommöjligt ta emot ett ökat antal flyktingar från , eftersom många av dembefann sig i akut livsfara. Med anledning av del har invandrarverket under korttid tagit ut 150 flyktingar i , och de har snabbt förts över lillSverige. Större delen av dessa 150 flyktingar kommer ursprungligen frånUruguay. Uttagningengjordes inom ramen för gällande kvot. Av de 500 flyktingar som hartagits ut - huvudsakligen i och - inom den nuvarande kvoten ärungefär 200 från , 190 från och övriga frånandra latinamerikanska länder, bl. a. och . Dettredje området som tog upp gällde själva beredskapen när vi laremot flyktingar till . Detla är mycket viktigt. Förhållandenai åtskilliga länder har försämrats så all många människor avpolitiska, religiösa och andra skäl har tvingats atl lämna sina hemländer ochsöka en på annat håll. Sverigehar tagit emot stora grupper av flyktingar som kommit hitantingen efter utlagning inom ramen för den särskilda flyklingkvoten eller påeget initiativ. har händelser utanför medfört attstora flyktinggrupper har kommit hit utan alt delta kunnat förutses. Jag tänkerdå bl. a. på händelserna i och 1973 och den nu aktuellaströmmen av assyrier från Turkiel. Deflyktingar som har lagil emol har kommii från alltmeravlägsna länder med för oss främmande kulturer, språk och livsformer. Det hardå visat sig, som säger, alt det finns behov av en störreberedskap än den som finns f n. Det gäller bl. a. sådana områden somförläggning, utbildning och inte minst information både lill flyktingarnasjälva och lill den svenska allmänheten. Sedan bör också en bättre samordningav olika åtgärder för flyktingarna komma till stånd. Motden bakgrunden har jag för avsikt att låta utreda frågor som rörflyktingultagning och flyktingarnas omhändertagande i . Även andrafrågor som har anknytning till flyktingpolitiken kan bli aktuella. Arbetetkommer inledningsvis alt bedrivas inom genom enkartläggning av olika problemområden. Avsikten är all utredningsarbetet skallgenomföras snabbt, så alt en bättre beredskap kommer lill stånd. Det kan i sintur leda till effektivare insatser lill förmån för flyktingar. Överläggningenvar härmed slutad. § 26 Omsysselsättningsproblemen i Adakområdet Herrinduslriminislern ÅSLING erhöll ordel för alt besvara iLycksele (s) anmälda interpellation, 1976/77:23, och anförde: i har frågat mig dels på vad sätt jag avser allfullfölja förre industriministerns strävanden för all lösa sysselsättningsproblemeni samband med nedläggning av gruvdriften i Adakområdet, dels när annansysselsättning kan erbjudas dem som friställs från gruvdriften. Detär självklart alt jag i linje med regeringens regional- och sysselsäliningspolitiskasträvanden vill medverka till en positiv lösning på sys- Lika självklart anser jag det vara atl medverkar tillatl de anställda vid bereds annan sysselsättning. villjag betona alt del är en svår och ofta tidskrävande process alt skapa nyasysselsättningstillfällen lill orter i det norrländska inlandet. Del är därförviktigt atl regionalpolitiken förstärks och i ökad utsträckning inriktas påinlandskommunernas problem. Detta har också klart markerats iregeringsdeklarationen. k. Adakulredningen under ordförandeskap av landshövding kommersålunda att arbeta vidare med sitt uppdrag. Som känner tillprövas inom utredningen f n. ell antal projekt. Fördagen kan jag inle närmare uttala mig om när och i vad mån dessa kan leda ökad sysselsättning inom Adakområdet. Utredningens arbete följs ingåendefrån industridepartementets sida. Jag räknar med att utredningen inom kortskall kunna ha slutfört sina förhandlingar och överläggningar rörande deaktuella projekten. Därefter kan dessa bli föremål för överväganden inomregeringen. Sammanfattningsvisvill jag understryka all regeringen kommer all pröva alla förslag som kan bidratill en förstärkning av näringsliv och sysselsättning i Adakområdet. i (s): Först ber jag alt få lacka för svaret på min interpellation. Del äremellertid med ganska stor besvikelse jag konstaterar att svaret i sak inleinnehåller någonting alls. Jag uppfattar det närmast som utmanandeinnehållslöst. Imin interpellation har jag gett en rätt fyllig beskrivning av bakgrunden tillde problem som nedläggningen av gruvdriften i Adakområdet innebär.Interpellationen mynnar ut i två konkreta frågor. Denförsta frågan gäller på vad sätt industriministern avser fullfölja förre industriministernRune strävanden att lösa sysselsättningsproblemen i samband mednedläggningen av gruvdriften i Adakområdet. Vad industriminister nu harall säga är bara all när Adakulredningen slutfört sina förhandlingar skall dessförslag bli föremål för överväganden inom regeringen. Del är ju faktiskt ettminimum av vad man kan begära. Minandra fråga gäller tidpunkten för eventuella insatser i Adakområdet. Jag hardärvid bett om industriministerns bedömning när annan sysselsättning kanerbjudas i . På den frågan svarar nu statsrådet all han inte kanuttala sig. Det är i och för sig ett rakt och klart besked, men del ärnaturiigtvis mycket nedslående för dem som närmast berörs. Jagnoterar att induslriminislern i den kortfattade, mera allmänna kommentarenkring min interpellation konstaterar all del är en svår och ofta tidskrävandeprocess alt skapa nya sysselsättningstillfällen till orter i det norrländskainlandet. Ja, jag är medveten om delta. Den erfarenhet jag som representant fördenna del av vårt land har av lokaliseringspolitiken är precis densamma. Vi harofta från socialdemokratiskt håll försökt att klara de svårigheter som ärrådande. Lika ofta har vi då mötts med hurtfriska uttalanden fråncenterpartister, som hävdat att med deras politik skulle sysselsättningen ipraktiskt taget alla orter kunna garanteras. Jag noterar den ändrade attitydsom kommer lill uttryck i svaret . Industriministernpekar på behovet av alt förslärka regionalpolitiken och i ökad utsträckninginrikta insatserna på inlandskommunernas problem. Jag hälsar det naturligtvismed tillfredsställelse om sådana allmänna insatser, utöver dem som finns atttillgå, kan åstadkommas. Men den typen av åtgärder - om de nu kan skapas - tar,som statsrådet hell riktigt framhåller, lång lid. Det problem som jag tar upp iinterpellationen kräver nu snabba åtgärder. Verksamheten i Adakgruvorna ärunder avveckling. Inom ligger verksamheten där helt nere. Ioktober 1975 fanns enligt de uppgifter jag har fått 249 anställda. Däri har jagdå inkluderat dem som arbetade vid Rudtjebäckengruvan, finns 117 anställdakvar. Det innebär att mer än hälften lämnat verksamheten inom detta område. Virör oss här inle med så höga tal om man jämför med nedläggningshot inom vissaandra, stora orter. Men i den bygd det här gäller svarar gruvdriften förpraktiskt taget alla arbetstillfällen. Därutöver finns bara vissserviceverksamhet. I och med att gruvorna läggs ned försvinner emellertidunderlaget också för service. Som exempel kan nämnas atl för två veckor sedanytteriigare en affär slog igen i . Också en bilverkstad har för kort tidsedan upphört. Kvar är nu en , post, bank och en bensinförsäljare. Tidenrinner i väg snabbt. De anställda inom området kan inte bara gå och vänta. Demåste så all säga se om sill hus. De som blir kvar till det bittra slutet tordedrabbas av de största problemen. Det finns risk för att inte kanklara en omplacering av dessa, och de torde också tillhöra den grupp som ärallra mest ortsbunden. Motdenna bakgrund vill jag än en gång betona alt det nu erfordras snabba åtgärder.I den rapport som Adakulredningen lämnade betonas att särskildastödåtgärder, utöver dem som vidtas inom ramen för den allmännalokaliseringspolitiken, erfordras. Endast under förutsättning alt sådanasärskilda stödåtgärder kan påräknas kan utredningen med försiktig optimism seen lösning av de akuta sysselsättningsproblemen. Särskildastödåtgärder har tillgripits av den socialdemokratiskaregeringen. Jag kan från mitt eget län exemplifiera med de åtgärder somregeringen vidtog för atl kompensera den försenade igångsättningen avgruvdriften i Stekenjokk. Även regeringens stöd lill lokalisering av Algotsfabriker till , och kan nämnas i della sammanhang. Jaghade hoppats atl industriministern skulle kunnat göra utfästelser om desärskilda stödåtgärder som Adakulredningen begärt. Statsrådet säger attutredningen skall arbeta vidare och förhandla om vissa Deinformationer jag kunnat få om dessa projekt säger att den optimism som manhade nu är kraftigt dämpad. Hade de kunnat genomföras skulle bortåt140 nya arbetstillfällen ha kunnat tillföras Malåområdet. framstår detemellertid som ovisst huruvida någonting alls av detta kan genomföras. Jag görden bedömningen bl. a. mol bakgrund av industriministerns svar på mininterpellation. Och jag vill därvid upprepa atl utredningen sagt att dessaprojekt kan genomföras endast om regeringen är beredd att medverka tillsärskilda stödåtgärder. Av svaret alt döma överväger regeringen inte någrasådana insatser. Jagvill därför avsluta milt inlägg med en allvarlig vädjan till industriministernall göra en punktinsats i detla fall. Del är nödvändigt. Här finns inletidsutrymme för att invänta allmänna förstärkningar av regionalpolitiken. F.ö. tror jag inle att allmänna åtgärder kan lösa problem av denna art. Härbehövs riktade insatser. Även om sådana åtgärder strider mot centerpartiels ochden borgerliga regeringens allmänna ideologi, så hoppas jag attindustriministern ändå är beredd alt se praktiskt på det aktuella ochbrådskande fall som sysselsätiningssilualionen i utgör. Jag är överens med i om alt åtgärderna i delmera långsikliga perspektivet - den fortlöpande reform av regionalpolitiken somden nya regeringen står i begrepp atl genomföra - löser inle de akuta problemeni Adakområdet. Det är fullständigt klart. När det gäller dessa akuta problemmåste det normala handlingsmönstret tillämpas, och de åtgärder som regeringeninitierar och de konkreta projekt som övervägs måste bli föremål för sedvanligbehandling. Jag kan lill i säga alt vi inte skall sparanågon möda för alt från statsmakternas sida ge all den hjälp som är möjlig tillförelag och till kommunen när det gäller alt utveckla och säkrasysselsättningen. Attjag inte här lovar ett visst mått av sysselsättning eller utfäster migatt skaka fram konkreta projekt beror möjligen på alt jag inle anser det varakorrekt handlat mot människor som går och väntar på sysselsättning. Innan mangör utfästelser bör man ha konkreta och säkra projekt. iLycksele talade själv om den förra regeringens Norriandssalsningar på Algotsoch Eiser där man gick ut med väldigt storslagna visioner och löften men inteens hamnade på den halva sysselsältningsnivån, med påföljd all människor nuhar rubbats i sin tilltro lill statsmakternas allvar med de regionalpolitiskasatsningarna. Den typen av förhastade utfästelser tänker inte jag medverkalill. i (s): Industriminister säger atl han inle vill bryta det normalahandlingsmönstret men lovar all inte spara någon möda Jag tackar för dennakomplettering som väl var något mera hoppingivande än det första svaret på mininterpellation. IndustriministerÅsling gör sedan ett något halsbrytande påslående när han talar om all denförra regeringens löften om insatser beträffande skulle ha rubbattilltron till de statliga insatserna. Vad det möjligen kan rubba tilltron lillär de privata företagens löften om att hålla utfästelserna i samband rned delstöd som staten har gett . Det finns en fabrik i min egen kommun därindustriministerns uppgift om att man inte ens nått till halva nivån inteheller stämmer. Man har nått en bra bit däröver men inte till de löften ochförpliktelser som har iklätt sig i samband med lokaliseringen. Mendetta kanske ligger vid sidan av den debatt vi nu för beträffande ochsysselsättningen där. Enstrukturomvandling sker i näringslivet, och den måste vi självfallet varaberedda att acceptera i många fall. Ett exempel på en sådan nödvändigstrukturomvandling är naturiigtvis när malmen i en gruva tar slut, som iAdakområdet. Det är då viktigt all strukturomvandlingen sker i en socialtacceptabel form. Jagvill minnas alt har gjort ett klart uttalande om delta. Jag villdärför fråga industriminister : Kan garantera att denprincipen kommer att tillämpas i samband med nedläggningen av gruvdriften iAdakområdet? Om så är fallet - vilket jag hoppas -är det nödvändigt med myckelsnara åtgärder. Imitt tidigare inlägg har jag visat att den sociala avrustningen i pågårför fullt på grund av den omflyttning av anställda som redan har skett.Servicenivån får inte tillåtas sjunka ytterligare. Därför måste industriministernnu se till att någon konkret åtgärd kommer till stånd . Det bör varasådana utfästelser som också kan följas upp. Jaghar inte begärt att induslriminislern här skall tala om vilket projektsom skall komma. Men jag har begärt svar på den fråga som redanAdakulredningen'ställde: Är regeringen beredd att medverka lill särskildastödåtgärder utöver de ordinarie lokaliseringspolitiska insatser somsjälvfallet skall ske också i detta fall? HerrÅNGSTRÖM (fp): Jag är litet överraskad av de brösttoner som min granne hemma iLycksele, , lar till i della fall. All malmen i Adakgruvanskulle la slut har vi vetat . Facket och samhällsnämnden har iolika sammanhang begärt att statsmakterna skulle vidta åtgärder för attförebygga de sociala konsekvenserna av en nedläggning av gruvdriften. Någrasådana initiativ tog inte den gamla regeringen, förrän frågan var hell akut.Då tillsattes - del är väl - en utredning, som skulle taitu med att hitta alternativa sysselsällningar för dem som friställdes. Detär ganska underligt alt , efter regimskiftet,finner anledning atl gå lill storms mot att ingenting har blivit gjort i dettafall. Det är en sak som skulle ha påbörjat ochmed samma kraft varmed han nu i talarstolen pläderar AllAdakgruvan kommer alt läggas ned är, som jag sade, en sak som man har känt tillunder mycket lång lid. En utredning har tillsalls, och den arbetar. För attklimatet när det gäller atl hitta alternativa sysselsättningar och lösa detlaproblem skall bli så bra som möjligt bör man försöka se positivt på frågan ochinle gå på en konfronlalionslinje, vilket har gjort här italarstolen. och jag har tillsammans ett gemensamt ansvar för all dessa problemblir lösta. Vi bör försöka lägga fram konkreta förslag för industriministerneller för utredningen och på det sättet påskynda sådana åtgärder attmänniskorna i delta område kan bo kvar och få sysselsättning på platsen. Detär ett rikligt sätt all angripa dessa problem. Där efterlyser jag faktisktstörre aktivitet från . Avslutningsvisvill jag naturligtvis vädja till induslriminislern alt la upp dessa frågor medverkligt allvar. Det tvivlar jag inle på atl han är beredd att göra. Men det ärockså viktigt atl man vidtar särskilda riktade åtgärder för att klara detlaproblem. Jag hoppas att ingen möda kommer att sparas i det fallet. I anslutning till vad sade senast om särskilda åtgärderoch i upprepade fråga om statsmakterna kommer attniedverka till särskilda åtgärder vill jag säga att självklart är vi bereddaatl diskutera sådana. De olika projektens karaktär och sysselsättningseffektfår i hög grad bli vägledande för de åtgärder och villkor som statsmakterna kanpresentera. Jagdelar grundinställning atl samhället måste garantera människorarbete. Det är den målsättning vi har med regionalpolitiken. Därregionalpolitiken inte längre räcker lill får arbetsmarknadspolitiken sällain. i (s): Får jag först vända mig till industriminister och tacka för delkompletterande svaret, som andas mera förståelse för detta problem eftersomstatsrådet nu förklarar sig beredd all diskutera särskilda åtgärder. Jagnoterar det som ett fall framåt och hoppas verkligen all den diskussionen inteskall behöva dröja. Jag upprepar all det brådskar. Atl samhället måste gripa inär en viktig deklaration från industriministerns sida. Jag vill tolka del somett besked om att strukturförändringen i detla område inle skall få ta ensocialt icke acceptabel form. Tillmin förvåning gick in i debatten, inle för att diskutera fråganmed industriministern och den nya regeringen ulan för alt på ettskolmästaraktigt sätt undervisa mig om hur jag borde uppträda och hur jag bordeha uppträtt . HerrÅngström påstår att jag tillgriper brösttoner. Jag tror alt det är attförvränga fakta i målet. Jag har här gjort mig till tolk för en lokal Jag vardär på ett möte med myckel folk, och den oro man kände var påtaglig.Men då fanns det förhoppningar. är förhoppningarna beträffande de projektsom då var på gång väsentligt dämpade. Därför har man vänt sig till mig ochandra för all be oss skynda på en lösning av denna fråga. Del har jag gjort . Det skall väl inle bli ilsken över? Del tycker jag arenöverraskande reaktion. HerrÅngström kastade sig över den socialdemokratiska regeringen. Jag skall inteuppträda som advokat för den - vill för sin del tydligen uppträdasom advokat för den nya regeringen. Jag tror inte gjorde dess sakbättre med sitt inlägg. Den socialdemokratiska regeringen tog inga initiativ,sade . historieskrivning visar bara en sak,nämligen att han inle har läst på.