prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Deltaså mycket mer som den ulomordeniligl suddiga och föga genomtänktaorganisatoriska dräkt det s, k, fria områdei fåll innebär en uppenbar risk förall de slora och eiablerade högskoleorterna gynnas på de nya högskoleorternasbekoslnad, Dei är för mig en gåta hur , med sill starka intresseför all skapa regler för spridning av samhällels resurser, har kunnat biträdaett så utpräglat lål-gå-belonat förslag som del som föreligger. Genom allindividernas efterfrågan på de lillgängliga resurserna näsian inle alls kansamordnas föreligger en klar risk atl hela decentraliseringsmålsättningen medreformen ävenlyras. Del spelar ju ingen roll om ni biträder aldrig så vikligaprincipiella synsätt i målformuleringarna om den okontrollerade ventil, som nii praktiken försett syslemet med, förhindrar ell praktiskt förverkligande avreformen. Påden här punkten har moderaierna och folkpartisterna helt enkell pratat skjortanav Det är taktiskt skickligt av utbildningsministern, men ävenett begränsal missbruk av del s, k, fria området kan allvarligt skada helareformen. Tilldelta kommer att, tvärtemot vad ni från borgerligt håll alltid varnat för, ninu genomför ell byråkratiskt, mycket oformligt system. Ölägenheterna förhögskolemyndigheterna går helt enkell inte att överblicka. Propositionen gårhelt nonchalant förbi hela problemel, och utskottet har, efter vad jag kanförstå av skrivningen, helt enkell gett upp inför svårigheterna att angekonsekvenserna för myndigheterna och de anslällda när del gäller möjlighelernaatl planera sitl arbele, är konsti-lulionelll sell ell myckelbekymmersaml läge. Både enskilda sluderande och de anslällda vid högskolornaborde kunna begära klara och vägledande riksdagsbeslul i en så grundläggandefråga som resurs- och riäns-lefördelning. säger ulbildningsminislern helllällsinnigi all vi får se hur det blir, del ordnar sig nog, I varsla fall fårjag komma lillbaka lill , - Ansvarslöshel, lycker jag, är ell mill ordför den nonchalans som präglar proposilionen och ulskollsmajorilelensskrivningar i del här avsniilet Och den blir så myckel slörre eftersom nivägrar all ge de organisaloriska och personella förulsältningarna för all klaraens de enklaste bekymmer som redan nu kan förutses som elt resultat av denplaneringsbrist som föreligger. Nihar från borgerligt håll ofta anklagat del socialdemokraliska reformarbetet påutbildningsområdet för atl vara alllför byråkratiskt En viss byråkrati äremellertid en förutsättning för en god ordning på de flesta samhällsområden.Men del haslverk ni nu presenterar på del s, k, fria området kan däremot ledalill en väseniligl försvårad adminisiraliv apparal och avsevärt ökafrämlingskapet inför syslemei för den enskilde sluderande, samiidigl somotrygghelen för de anslällda förstärks, vilkel måste bli till men för bådeutbildning och forskning. Detta är en av Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. orsakerna till all vifrångått våra vanor och föreslagil atl det skall slällas ytterligare medel lillförfogande i första hand för högskoleenheterna på utbyggnadsorterna och föruppgifter i anslutning till linjenämndernas arbele för atl de skall kunnafullgöra sina uppgifter på del sätl som angivits av de anslälldasorganisationer. För samhällsutvecklingens skull och för de enskildas skull måsle visöka åsladkomma en sociall jämn rekrylering lill högskolans samtliga delar.Därför är det viktigt atl uriämna de grundläggande skillnader som finns mellanden s, k, fria sektorn och den spärrade. Del är nödvändigt att se helahögskolan i ett och samma fördelningspolitiska perspekliv för alt över helafältet ge människor också med annan bakgrund än den traditionella gymnasialareella möjligheter atl ta del av högskoleutbildningen. Resurserna för varieseklor måste ses i relation till högskolan i övrigt och lill utsikterna påarbetsmarknaden. I del hänseendet inger dagens beslut farhågor, och därföryrkar vi avslag på förslaget om en s. k. fri sektor. Avtidsskäl, herr talman, avstår jag från en genomgång av propositionens övrigadelar, även om det funniis goda skäl au la upp en del avsnitt På en punkt villjag dock göra en markering. Denborgerlige ulbildningsminislern har liksom lidigare jag själv tvingats allkapitulera inför den prakliska nödvandigheien av eu fortsatt delathuvudmannaskap på högskoleområdet Jag vill betyga atl jag gjorde det med slorvända, därför alt jag ansåg atl del på lång sikl är olyckligt för en helhelssynpå högskolan och för en nödvändig samordning av utbildningsresurserna alt haett splittrat huvudmannaskap. Del föreligger uppenbara i'isker alt de olikahögskoleformerna klassas i förhållande lill varandra och alt olikahögskoleorter ges olika status. Svårigheterna för den enskilde studerande attutnyUja hela högskoleområdet ökar också avsevärt med den splittrade ordning somvi t v. har måst acceplera, för atl inte lala om del splittradeantagningsförhållande som har blivit följden av det delade huvudmannaskapet Menmedvetenheten om denna uppenbara brist i reformen gör del ju alldelesnödvändigt all snabbi la ilu med arbetet all få en annan ordning lill stånd.Det var myckel förvånande all utbildningsministern i propositionen bara villese tiden an. Det skulle ju innebära en väsenilig risk för en låsning i ettsystem som vi redan nu vet är bristfälligt. Del är därför utomordentligtglädjande atl ulskotiet korrigerar propositionen och begär att regeringen larinilialiv till en förutsättningslös ulredning av frågan om elt enhetligthuvudmannaskap för högskolan. Jag förutsätter atl en sådan utredning snarastlillsälls, och del har ju utbildningsministern fö. 1övrigl, herr talman, ber jag all få yrka bifall lill de socialdemokratiskareservationer som finns fogade lill utbildningsuiskoiiets belänkande. Underdella anförande överlog herr försie vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () korlgenmäle: Försl vill jag säga till atl del som föresläs iproposilionen och som ulskolismajoriielen släller sig bakom när del gäller dens. k. fria seklorn inle på något sätt är en okontrollerad ventil, som herrZachrisson uilryckle det. Jag har påpekat lidigare , och del går också altläsa klart och tydligt i propositionen, vilka regler som gäller för alt dennas. k. ventil skall lösa ul. Jag tror väl inle all förre utbildningsministernhar glömt den del av högskolereformen som omfattas av den ökade rörelsefrihetenså att säga för de lokala organen, i detla fall högskolestyrelserna, som harett klarl infiytande över hur verksamhelen skall bedrivas och som också har ettansvar för atl alla de omprövningar av anslagsanvändningen som proposilionenlalar om skall göras innan de har rätt all kräva mer pengar på tilläggsstat Iriksdagsbeslulel säger utskottsmajoritelen atl det inom överskådliglid inle kommer all finnas någon anledning atl hysa oro för atl några behörigasluderande skall behöva avslå från sökl utbildning. Den proposition som nuligger lill grund för dagens beslui lalar lydligl på flera slällen om andens,k. fria seklor som föreslås är en komplellering av beslut. Del ären markering av aU om della skulle inlräffa som inle särskill många iror skallinlräffa men som ändå nalurliglvis kan inlräffa - all del för någon del skullebli så många sökande all del uppstår svårigheter - så skall den här möjlighetenfinnas. Och utskottet säger klart och lydligl - mol bakgrund av beslui- all del endast undanlagsvis kan bli aktuellt atl denna s. k. ventil löser ut. Närherr sedan vill blåsa upp den här frågan till all bli någoläventyrligt för ulbyggnadsorlerna och all skulle vara med om allbeslula någol som skulle drabba dessa, så han lar i i överkant 18 milj. kr.anvisas för lokala linjer och enstaka kurser, och merparten av denna summahamnar på ulbyggnadsorlerna, där framför alll de enstaka kurserna och lokalalinjerna kommer alt vara förhärskande och där också förnyelsearbetet inomhögskolan kommer atl bedrivas. Den oro som hyser förulbyggnadsorlerna är överdriven mol bakgrund av vad som klart framgår av bådepropositionen och vad utskollsmajoritelen säger. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. () kortgenmäle: gör sitl bästa för all försöka göra förslaget om den s.k. fria seklorn så belydelselösl som möjligt - och det kan jag ju förstå,efiersom cenlerparliel på den här punklen har fåll ge med sig. Men om del nu ärså au uibildningsminislerns och i all synnerhel belydliglyvigare tolkning av vad den s. k. fria sektorn innebär är riktig, då är enliglmin mening våra farhågor myckel befogade. HerrElmsledl har alldeles rätt i att beslut i själva verket innebar garanterade praktiskt tagel alla studenter all få den utbildning deönskade sig - så vida var ramarna. Men del fanns också ett slyrningsinslrumenttill förfogande för atl se till att de sluderande Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. skulle kunna fördelasmellan de nya och gamla högskoleorterna. Det är ju det siyrningsinslrumenletsom trols 18 miljoner gjorl sig av med. Om det här beslutet fården följd som jag antar atl utbildningsministerns eftergift för detkonservativa trycket i det här sammanhangel egenlligen syftar till är riskenutomordentligt slor alt de nya orlerna blir hotade. Och det är därför jaglycker det är så förvånande att låtit del vikligaslyrningsinslrument som här behövs gä sig ur händerna. HerrELMSTEDT (c) korl genmäle: säger atl jag gör milt bäsla för all den s. k, friaseklorn skall framstå som så betydelselös som möjligl. Jag har inte gjorl annalän redovisal vad som står i proposition och utskottsbetänkande. Läserherr dessa bägge dokument kommer han säkert också alt finna atlventilen, för all använda del ullryckel, ingalunda av någon i ulskollel bedömsfå de konsekvenser som försöker måla upp. Vi hade aldrigaccepierai detla syslem om vi hade kunnat misslänka atl ulbyggnadsorlernaskulle kunna komma i kläm - del kan jag lugnl försäkra , Delfinns inga molsäliningar mellan vare sig ulbildningsminislern och mig ellerherr och mig. hart o, m, i sill inlägg insläml iden lolkningjag framförde i mill huvudanförande. Vi är hell överens på denpunkten. HenZACHRISSON (s) kort genmäle: Kvar slår, , all man varken i propositionen eller iutskoltsmajorilelens skrivning kan ge några garantier för all del här syslemeiinle får ödesdigra konsekvenser. Därför har man föreslagil fieraskyddsålgärder, med vilkas hjälp man iror all man skall klara upp del hela. Menvarken eller ulbildningsminislern eller någon annan har härkunnal ge någon som helsl garanli för all man inle kan råka ul förbesvärligheler på denna punkl. Ni säger lilel sangviniskl: Om vi hamnar i ellsådani kriliskl läge får vi väl rälla till det i efterhand; dä får vi välålerkomma lill med begäran om tilläggsanslag eller hur del nu skallgå lill, - Nog är del, , ell ganska lällsinnigi säll all fallariksdagsbeslul på! Och vad gör ni nere i södra regionen, där hållerlill, om del visar sig all de sluderande inom del s, k, fria området föredrarall dra sig lill ? Med vilka styrmedel skall då se lill får lill slånd en annan ordning som skyddar de små orlerna? Jag väljer del här lillfällel all göra några kommenlarer lill en del avde inlägg som har gjorls i deballen. i sade all proposilionen verkade lillkommen i hast och auproposilionen inle lill alla delar var bra skriven. nalurliglvis riktigt alllidspressen har varil ulomordeniligl hård, Mina medarbetare på departementetarbeiade under elt par månaders tid bokstavligt talat dag och natt. Det är välinte onaturligt alt det i detta väldiga malerial smugit sig in en och annanmissvisande formulering. Men ingen skugga skall falla på mina medarbetare, utanden kriiiken skall naturligtvis drabba mig. Jag vill alltså medge all inte har helt fel i denna sin synpunkt. FrökenHjelmsiröm frågade om avstyrkandet av vpk:s motion är att tolka så atlbarnstugeverksamheten skall skäras ned 1980, På del är svaret nej. Jag saderedan i mitt första anförande all jag tyckte att den utökning avförskollärarulbildningen som utskottet funnit vara möjlig och föreslagil varbra. Del är uppenbart atl den vikliga expansionen av antalet daghemsplatser ärberoende av just förskollärarutbildningen och antagningskapaciteten där. HerrStrindberg frågade, om tekniska högskolan i får behålla sitt namn.Ja, det är fullt möjligl. HerrSundgren log upp obligaloriekommitténs förslag. Den kommittén utgick från densocialdemokratiska regeringens direktiv. Förslaget innebar enbart att detobligaloriska medlemskapet skulle avskaffas i en snävt föreningsrättsligmening, I och med alt avgiftstvånget bibehölls skulle den enskilde studerandeknappast uppleva någon skillnad. Problemet att med regeringens förslagavgränsa obligatoriets omfattning lorde vara tämligen litet som reglerna förutsätts gälla. Det är en olägenhet som man måslela, i och med all de praktiska förutsättningarna för ett reellt avskaffande avobligaloriel ännu inle föreligger. Denav regeringen föreslagna elektorsförsamlingen är en nödvändig förutsättning föratt alla studerande, dvs, även de som inle omfattas av obligatoriet, skallkunna påverka studeranderepresentationen i högskolan. Den lekniska lösning somhar valts i detta sammanhang är naturligtvis också den betingad av de allmännaförutsättningar som råder i och med atl obligatoriet inte kanavskaffas. Detligger någonting motsägelsefullt i att å ena sidan klaga över altregeringsförslaget om obligatoriets avgränsning blir svårt att lillämpa och åandra sidan vilja föra in nya kriterier som högskolestyrelserna skulle behövafölja. beviljar studentkårer nedsättning i eller befrielse frånavgift för flera studerandekategorier, och jag ulgår från alt så kommer att skeäven i fortsättningen. Några kompletterande regler lär inte behövas. Nuskall förhandlingar inledas med studentkårerna, och det är en rad mycketkomplicerade tekniska, ekonomiska och juridiska frågor som måste lösas; Deproblemen kan man inte springa ifrån. Sedantill den fråga som väl har tagit mest lid i deballen - frågan om de ireregeringspartiernas hanlering av högskolepropositionen och framför allt denfria sektorn. Jag vill gärna gratuleraherr till en intelligent iakttagelse. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. 6 protokoll 1976/77:121-122 Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. nämligen den att den nyaregeringen beslår av tre partier och att de tre parlierna har slartal frånlilel olika ulgångspunkler. Då kan oppositionen nalurliglvis väljastridslinjer som man själv önskar. Man kan kritisera regeringen för all deninte är enig, beroende på atl de i regeringen ingående parlierna har haft olikaulgångspunkler, eller man kan kriiisera regeringen för all den är enig - denhar alliså kompromissal ihop sig om ell förslag. 1den socialdemokraliska kriiiken av högskoleproposilionen, i den mån det nu ärn.lgon kritik, finns det i varie fall två sinsemellan motstridiga huvudlinjer.Herr har varil den främste företrädaren för den ena linjen. Han gickomedelbart ul och sade alt högskolereformen skulle bli en kalaslrof För ortersom , , , osv. är förslaget en ren kalastrof,för dem blir del näsian bara en pappersreform, förklarade . Enrad socialdemokraliska tidningar följde upp detta och lalade om hurfolkpartiet och hade lyckats vinna över . Men.del finns andra socialdemokratiska tidningar som gick pä den andra linjen ochsade au det är och moderaierna som har fått ge efler för cenlern. socialdemokraliska parlimolionen hävdar man all de icke-socialistiskapartierna på flera punkter har anslutit sig lill socialdemokratins synsätt Denhär kritiken går inte riktigt ihop - reformen är på en gång en katastrof och envälkommen anpassning till socialdemokratin. gjorde detkonststycket atl han företrädde båda dessa ståndpunkter på en gång. vardet både en kalaslrof och en närmast fullständig anpassning. Omvi bortser från de överdrifter och del lilel blomstrande språk som vi harblivit vana vid när det gäller är del klarl alt en reform sominnehåller så många olika inslag som denna kan man angripa från lilel olikaulgångspunkler. Del finns inslag i den där folkpariiei och moderaierna anpassalsig lill den linje som cenlern och socialdemokraierna har föreirält lidigare.Del är ingenling all dölja, och jag påpekade del själv i millinledningsanförande. Del finns också punkler där lagil intryck av deståndpunkter som och har hävdat. Men så måsle del juvara i en regering som företräder tre partier. Del är ingel specielltmärkvärdigt i det. Sedankan frågan diskuleras renl sakligt Har man åstadkommit en bra modell? Del vardär jag gav lovord lill ulbildningsulskollel, som pröval regeringsförslaget pådess sakliga meriter, i slort sett godkäni del och på vissa punkler gjorl brajusleringar. Närdel gäller den fria seklorn är del nalurliglvis på ell säll bara fråga om enliten jusiering, men på ett annal sätl en mycket viktig principiell förändring.Herr har redan påpekal atl det för den enskilda individen kan betydaväldigt mycket, även om det på sitt säll kan vara en marginell föreleelse ireformen som helhet Del syslem vi har med en automatisk tilldelning harvarit begränsal lill de gamla univer- siielen och lillfilialerna, medan vi nu får ell frill område som skall kunna gälla allaslatliga högskoleenheler. Vihar sagt atl det kan bli en del problem med detla - problem blir del ju medalla system, även med den modell vi har . Men jag tillåter mig all utgåfrån atl UHÄ är fulll kapabek alt klara av det här syslemei, och del har ocksåunvisersiletskanslern försäkral mig. Del finns också ell myckel noggrani underlagför anvisningar på den här punklen. Så förskräckligl märkvärdigl är del alltsåinte. Jagvill emellertid gärna säga all som jag ser del har del vikligasle inslaget idebatien från socialdemokratiskt håll ändå varit det konstruktiva arbete somde socialdemokraliska ledamöterna i utbildningsutskottet har deltagit i. Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. FrökenHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Utbildningsministerns svar på min fråga om förskollärarutbildningenvar ju i stort sett bara en upprepning av vad utskottet sagt, och det varalltså inget svar på frågan. Jag ställde nämligen frågan varför utskottetförutsätter att vårt förslag om en kraftig uibyggnad kommer all innebära auman ivingas au drastiskt skära ner anlalel utbildningsplatser lillmellan 1 200 och I 600. Jag frågade om det innebär all socialdemokraterna ochregeringspartierna inte avser att forlsälla daghemsulbyggnaden . Delär ju i prakliken vad utskottet säger. Sedan vill jag bara kort kommentera detutbildningsministern och sagl om den fria sektorn. Jag tyckeratt della är en mycket egendomlig deball - del är en skendebatt Högskolankommer, vilket jag också påpekade i mitt tidigare inlägg, att varaspärrad. Tre av omkring 90 linjer förblir i prakliken ospärrade. Det ärsanningen bakom den s. k. fria seklorn. Avsikten med den debatten kan ju inlevara någon annan än all dra borl intresset från de slora och lunga bitarna iförslaget Hen () kortgenmäle: Utbildningsministern talar om atl vi har tre regeringspartier. Del ärtydligen del som gjorl all han blivit tvungen att välja ensamarbetsinställning, något som han tidigare inte gjorl sig till talesman för.Om den samarbetsvilja som kommit lill uttryck - vilken bakgrund den nuän må ha - hade kännetecknat de folkparlisiiska inläggen på ett lidigarestadium, skulle vi kanske ha kunnat få i gång denna reform ännu snabbare. Detär utan ivivel ell bekymmer atl del dröjt så länge all få den i sjön. En avorsakerna härtill är att det förekommit ett så slarkl motstånd framför alllfrån grupper som är förelrädda av moderater och folkpartister. Sedansäger att den socialdemokratiska argumentationen går på två heltskilda linjer. Del gör den inte alls. Det är alldeles självklart glädjande atlvi nu i så hög grad är eniga om de grundläggande Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. värderingarna när delgäller högskolereformen. Vi säger ju all på den här punkten kan vi gå in ireformen eniga på praktiskt taget samma sätt som var fallel när del gälldegrundskolan och gymnasieskolan. Menpå en väsentlig punkt redovisar ulbildningsminislern ett förändral synsätt, ochdel kan - om del ulvecklas på del litel frivola sätt som jag tyckerutbildningsministern och har gjorl här i kammaren - innebära ellhot mol de nya utbildningsorterna. har på den punklen en annantolkning, även om han försöker svepa in den i någol slags allmän samhörighetmed de andra parlierna. Vad som är oroande, del är atl ni inle kan ge bestämdabesked som garanterar atl de nya utbildningsorterna på den här punkten inleblir missgynnade, särskilt som man vet vilken slark konservaliv krafl de gamlahögskoleorterna utgör. Dessa kommer atl ha utomordentligt starka resurser,både när det gäller den allmänna opinionsbildningen och genom sitt system, föralt la loven av de nya orlerna. Del är för detla vi känner stor oro. Frånsocialdemokratiskt håll säger vi all om man skall kunna klara delta, så måsleman ha ett slyrningsinslrument för all fördela resurserna rättvist Det styrningsinslrumenlelhar ni gjorl er av med. Sedanvill jag korl beröra en fråga som jag inle hann la upp i milt tidigareanförande. En av de vikligaste utgångspunkterna för högskolereformen var attåstadkomma elt samarbele med arbetslivet. Också pä den punkten innebärförslaget om den fria sektorn ett hot: vi kommer all få elt sämre samspelmellan arbetslivet och högskolan just inom den här seklorn. Jag vill säga lill fröken atl det väl ändå inte enbart är enskendebatt om den fria sektorn som förs här. Vad som gäller är ju atl treallmänna utbildningslinjer och ett 40-lal ämnesområden förblir fria. Man kandessutom räkna med atl ungefär hälften av de sluderande vid filosofisk fakullelkommer alt läsa inom del fria områdei. Men beroende på vilken ideologiskstartpunkt man har kan man naturligtvis övervärdera eller undervärdera den friaseklorn. hade kanske inle så mycket nytt allkomma med i sitt senasie inlägg. Jag vill ändå säga att del är klarl att delhar hänl en del . Det har skett förskjutningar i synenpå de här frågorna, och del har skell en förändring i riksdagenssam-mansältning. Polilik innebär ju bl. a. all söka skapa elt brett underlagför de förslag som presenteras i , och jag är glad över att det i dagär en så bred uppslutning kring del nu akluella förslaget Hen i (vpk): I alla tidigare debatter om högskolan har vpk kritiserat avsaknaden aven svensk forskningspolitik. Frågan om forskningens inriktning, målsättningoch innehåll har avgörande belydelse för samhällets och folkels framtid, isynnerhet i en epok när de stora och universella problemen tornar upp sigalltmer. Det är därför beklämmande atl en regeringsproposition som behandlarhela högskolefäket inle förmår ge ens en antydan till en framlida statligforskningspolitik. Närpoliliska instanser som inte kan formulera en forskningspolitik, dåinträffar ute på fältet elldera av ivå fall. Ofla rycker de ekonomiskamaklinlressena, represenlerade av storförelag och finansinstitut, in vidhögskolorna. De lyckas i många fall dominera hela institutioner och dessasforskarstab. Exempel på detta är läkemedelsindustrins grepp över den kemiskaforskningen och byråkratins och storföretagens grepp över datatekniken. Delsistnämnda har ju medfört alt datatekniken inte i den utsträckning som varitmöjlie tillgodosett folkflertalels iniresse av att få en förbättradinformation och insyn. Följden är all den fackliga rörelsen, folkligaorganisalioner och inlressen över huvud ställs vid sidan om reellt inflylande.Följden är all forskare som är finansinstitutens arvoderade rådgivare kommer imaktpositioner t, o, m, på sådana områden som är av omedelbar betydelse för dearbetandes dagliga tillvaro och förhållanden -jag syftar t, ex, på arbetarskyddetoch den s, k, , Detandra fallel som kan inlräffa är att forskarna hjälpligl lyckas hävda sinsjälvständighet och stöter framåt i en nydanande, vetenskaplig verksamhet.Exempel härpå har man främst från delar av den samhälls- ochbeteendevetenskapliga sidan. Då inträder elt annat fenomeh - nämligen attforskningen och den maktpolitiska verkligheten skiljs ål.