prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Har sådana uppgifter, tyckerjag att han bör redovisa vilka källor han har. Vårsolidaritet med påverkas alllsä inle av alt vi blir medlemmar avIDB. Däremot påverkas våra möjligheter att agera i solidarisk riktning, och deblir faktiskt större genom medlemskap. Hen iGöteborg (s) kort genmäle: Herr talman! Jag vill först lill sägaalt jag inte har någonting emol att har en stark lagstiftning för sittuppträdande t. ex. i . Men jag har samtidigtkonstaterat all denna lagstiftning inte har haft någon som helsleffekt. har visseriigen vid elt tillfälle röstat emot etl län till ,men IDB har ändå beviljat lånet Dessutom har det nu kommitsignaler om att president funderar på altluckra upp denna lag. Jag har därför i min polemik med herr förste vicetalmannen sagt alt det efler centerstämman pä den här punkten inle harhänt någonting, som ger underlag för atl gå ifrån cenierstämmans beslut. Hardet skelt någon förändring, är det i negaliv riktning. HerrWirmark frågar sedan: Skall vi inte också diskutera handeln? Hur ställer sigherr till handel och förelag i della sammanhang? Jo, jag upplever detsom elt problem att vi inte alltid har garantier för all förelagens verksamhelsköts på elt sätt som vore önskvärt frän sociala och solidariletsmässigasynpunkter. Jag har inle lösningen på detta problem, men jag protesterarnär man i kammardebatien säger, att detta är ett moraliskt dilemma, som vimåste diskutera i fortsättningen, men går ytterligare ett steg isamma riktning och binder oss till en organisation, genom vilken vi skulle gedirekta räntesubventioner t. ex. till . Det är ell sätt alt hålla denregimen under armarna och förlänga förtrycket Viär vidare, , överens om de tidpunkter som här. Men vilka slutsatser skall man dra av dessa fakta? efter de tidpunkter som nämnde i cen-lerungdomarnas tidningtalat om att elt medlemskap i inte är aktuellt - alltså efter det attmedlemsinträdet skett. Då är frågan: Vad har hänt efler den tidpunkt då etlmedlemskap inle var aktuellt för oss? har ändrat sin politik, medan denkonkrela verkligheten för IDB i allt väsentlig! varit oförändrad sedancenterstämman hölls. Hen WIRMARK (fp) kortgenmäle: säger alt handeln med är för honom ellproblem. Jag vill säga att betraktar man detta ur moralisk synpunkt sä bordetstora problemet vara att säga ja till handeln. Däremot är del elt betydligtmindre problem om man skall använda ett av de exporlfrämjande medel som stårlill buds, medlemskapet i IDB - det är ju en detalj, en gradskillnad i fråga omhandelsfrämjande åtgärder. Denstora frågan, om man verkligen vill betona det här med moral, är ju om vi överhuvud tagel skall ha handelsförbindelser med . Jag anser alt detblir orimligt för , om vi skall lägga moraliska synpunkter påhandelsförbindelser med alla länder i världen. Jag tycker att vi skallgöra ett undantag för men att vi sedan strikt skall hålla på atl viskall sträva efter en fri internationell handel och göra det bästa möjliga föralt försvara våra marknadspositioner. Apropådet som sade om kreditstöd till vill jag erinra om attjag nämnde att redan ger kredilslöd vid export till framför alltöstländer och många . Det stödet utgår, som jag sade, i form av eltextra avdrag vid taxeringen som motsvarar kostnaden för förelagelsrefinansiering av de krediter som lämnats - dock med högst 4 96 ränteskillnad.Även delta är väl elt indireki stöd till landet man handlar med,men det systemet infördes av socialdemokraterna och det skedde ulan moraliskabetänkligheter. Inte heller lade biståndspolitiska synpunkter då hinder ivägen. Jaganser all det beslutet var riktigt och att det är följdriktigt , med denuppläggning regeringens förslag har som en exportfrämjande åtgärd, att gå in iIDB. Herrförste vice talmannen () kort genmäle: Herr lalman! Jag konstateraratt liksom övriga socialdemokratiska talare hell vek undan närfakta lades fram om tidpunkten för de nya medlemsstaternas inträde iInteramerikanska . Jag vill också påminna om alt fleraländer, t. ex. och , trädde in ochatt då höll på med förberedelserna liksom och . Detena landet efter det andra har tillkommit, och det har skelt långt efter detatt centerstämman hölls. HerrBergqvist tar då i stället fram ett uttalande av utrikesministern, ulanangivande av datum. Det får vi väl behandla i sin ordning, men jag vill sägaatt när jag nu svarar på allt som frågar om och hänvisar tillhandlingar så kunde vi väl få något ord från socialdemokraterna i omhur de anser att situationen har felbedömts av socialdemokraterna i ,m. fl. socialdemokratiskt styrda länder. Ni kanske kundediskutera med dem om vilken uppfattning de har om IDB, eftersom de ländernahar blivit medlemmar i banken. iGöteborg (s) kort gennäle: Till vill jag säga att för mig är det en väldigt viktigfråga vilka organisationer går in som medlem i. När jag prövar vad detfinns för skäl att gå med i IDB så måste jag säga alt alla tunga skäl talar motatt blir medlem. Ett svenskt medlemskap skulle innebära att vi varje åranslog flera miljoner till direkta räntesubventioner åt några av väridensvärsta militärdiktaturer och blodigaste väldsregimer. När del gäller ,som jag tog som exempel, går det inte att bestrida atl där kommer anslaget frånde svenska skattebetalarna att direkt hålla regimen under armarna och tänja ulförtrycket i tiden. Vadsedan gäller handeln och de diskussioner som tog upp om svenskaförelag i andra länder tycker jag det är viktigt atl vi för den diskussionen.Och jag är inte beredd att säga som , att är del endafallet och att vi inte kan länka oss några ekonomiskarestriktioner mot andra än . Vi får nog fortsätta att diskutera,eftersom det finns problem som inle tar så allvarligt på. Sånågra ord lill . Jag vill än en gång citera de ödesdigra ordeni partistyrelsens yttrande vid partistämma: " har medlemskap i bankenvarit begränsat lill regionens länder, men till följd av en stadgeändring tordeunder tolv i-länder utanför regionen komma atl ansluta sig tillbanken." Och så fortsätter det längre fram i texten: "Motdenna bakgrund finner partistyrelsen det inte lämpligt att för närvarandeinleda svenskt samarbete med den ." Detfinns i detta yttrande inte en antydan om att när inträdet väl har skett - somförutsägs i partistyrelsens yttrande - så har frågan kommit i ett annal läge.Tvärtom. Var och en som läser detta yttrande får ell entydigt intryck av att delförhållandet all tolv länder kommer alt gä in som medlemmar inle ändrar påinvändningarna mot att gå med i IDB. HerrHAGEL (-): Vi har att ta slällning till en proposition som aldrig borde halagts på bord. Av dagens diskussion att döma hade den väl helleraldrig lagts fram, om vi inte hade haft en regering som styrs av moderaterna.Regeringsförslaget betyder nämligen att skattebetalare gemensamt skallbidra till en handelspolitik som innebär fortsall ökat tryck i bl. a. ,, m. fi. IDB-bankensutlåning går alltid med speciell generositet till de mest reaktionära ochbrutala militära diktaturerna. Banken syftar klart till att upprätthållapenningmakt Redan i bankens artikel I slås fast att syftet är att stimuleraprivata investeringar i de latinamerikanska länderna. Hur med sin vetorättvill styra över bankens medel finns det också många exempel pä. skall ocksåEuropas folk vara med och betala. De som känner sig lugnade av att president sagt att man skall lägga slörre vikt vid att stater som ges sådana lånuppfyller de demokratiska fri- och rättigheterna borde egentligen se litettillbaka på agerande och på det kriterium som har fått utgöra grund förvad som är demokratiska fri- och rättigheter. Detframgår klart hur man i bedömer frågan om IDB-bankens utlåning. UnderAllendes tid vägrade banken att förlägga några som helst låneprojekt lill Chileoch fördröjde konsekvent varje projektförslag som lades fram av den chilenskaregeringen. Förklaringen till detta handlande har uppgivits vara att bankensledning försökte undvika en politisk konfrontation med . efterfascistkuppen gav IDB klarsignal lill stora lån lill regering. Herrförste vice talmannen inregistrerade som någonting positivt att mantrots allt under Allenderegimen fullföljde utbetalningar av lån. Del är riktigtatt man under Allenderegimen fullföljde utbetalningarna. Men det hade ju variträtt fantastiskt om man skulle ha brutit de kontrakt som redan fanns. Ävenom det kan lyckas onödigt att så här i slutet av debatten ge några siffror sombelyser bankens agerande i , visar ändå några av de senasle inläggen altdet finns anledning att exemplifiera. göra del med utgångspunktav en artikel i av statssekreterare , somsäger att IDB:s egna årsböcker visar följande: 1971 gav banken ett lån på 11,6miljoner dollar till . Del lånet skulle läcka "tvä privatauniversitet, institutioner som sedan blev bas för delvis CIA-finaniseradaktivitet för atl störta Allende-re-geringen". gavs inget länalls. Ar 1973 var del exakt samma förhållande - inget lån alls. Först år 1974passade man på med . Ar 1975 följdes det upp med 70,7miljoner dollar och med ytterligare . Detta äregentligen argument nog för alt visa vilken roll IDB skall spela. Delfinns också fiera exempel på länder som genom naiionaliseringar försökt bekämpautländska monopolställningar - främst då amerikanska - och som omedelbartbestraffats genom alt lånen från IDB dragits in. Detfinns mänga länder och områden som ger utrymme för svenska insatser avbiståndskaraktär. Men sådana insatser skall gagna mottagarlandet och dessarbetande folk och påskynda ländernas utveckling mot fria och självsländigastater. Tyvärr spelar inte IDB den rollen. Attjämföra medlemskapet i IDB med medlemskapet i FN är horribelt. IDB är enpolitisk organisation som är till för att skydda den ekonomiska struktur som nufinns i Lalinamerika. På det sättet uppfattar inte jag . HerrSiegbahn försökte tidigare i debatlen motivera medlemskapet i IDB med att detkan påskynda en demokratisk utveckling. Han tog då som exempel och sadeatt ingen vill påstå atl det svenska engagemanget i varvsindustrin i Portugalinnebar en fördröjning av den demokratiska utvecklingen i det landet. Det ärett mycket dåligl vall exempel. Sanningen är ju den att när demokratin börjadeglänta på dörren i så var det slut med de svenska investeringarna idet landet. Man kan utan tvekan säga atl den utvecklingen inte bidrog lill attpåskynda demokratins genomförande i . kan del med viss rätt sägasatl del även fanns andra orsaker som gjorde att man skar ned sina insatser iPortugal och att delta alltså inte bara dikterades av atl man började skönja endemokratisk utveckling i landel. Men nog har politik i mångaoch stora likheter med den polilik som IDB bedriver i . Deav regeringen föreslagna åtgärderna är direkt riktade mot arbetarklassen iLatinamerika. De gynnar enbart de internationella och svenska monopolensutplundring och förtryck av folk. För en sådan politik skall inlesvenska skattemedel anslås. Jag yrkar avslag på regeringens proposition. Eftersom vär motion 1488sammanfaller med reservationen av m. fl., ber jag au få yrkabifall lill denna reservation. Många har uttryckt oro över vår anslutning lill Interamerikanskautvecklingsbanken. Ser man bakåt finner man lätt grunden för en sådan oro.Betraktar man den senaste tidens utveckling och ser man framåt, märker man attdet finns möjligheter till en positiv utveckling som gör det svårt attförsvara att praktiskt taget ensamt bland industristalerna i västskulle ställa sig utanför. Bankenär etl faklum. Den är den mest väletablerade regionala institutionen iLatinamerika. Om vi menar alt i sitt internationella umgänge slår förmedmänsklighet och för solidaritet med de svagaste, borde bankens verksamhetrimligen inte bli sämre utan bättre av att vi kommer med. Om skulleavstå från att medverka i bankens utvecklingsprojekt fortsätter dessa i allafall. De stora industristaterna och större multinationella företag än våra blirbara mycket mer dominerande. Del kan inte vara i de fattigastes intresse. Detråder olika uppfattningar om vad medlemskap eller icke medlemskap skullebetyda för svensk exportindustri. Uppenbarl torde emellertid vara alt delskulle kunna bli fråga om så stora beställningar, alt de starkt skulle kunnapåverka sysselsättningen inom delar av vår industri. Alt i det nuvarandeekonomiska läget bortse frän den möjligheten, samtidigl som en demonstrationnärmast skulle få negativa effekter för dem vilkas inlressen vi säger oss värnaom, vore inte att rätt bära ansvaret för vårt lands och världens utveckling. SkulleSverige då inle få nämnvärd del i de av banken stödda investeringarna, ja, dåfaller naturligtvis motivet för medlemskap. A andra sidan faller då ocksåhuvuddelen av de moraliska motiven mot medlemskap. Somfru sade i sill anförande är den nu diskuterade IDB-frågan en del avden större problematik som sammanhänger med att vårt näringsliv blivit alltförberoende av storindustri och utrikeshandel. Omoralen, om vi skall tala om ensådan, ligger inle i medlemskapet i IDB i sig. Den ligger i alt vi har låtitdet svenska samhället bli så beroende av yttre förhållanden, alt vi kan bliekonomiskt tvingade att ingå även i tvivelaktiga handelssammanhang. Detunderstryks i betänkandet, liksom lidigare i propositionen, alt motivet ärhandelspolitiskt och inle biståndspolitiskt Detta bör uppmärksammas. A andrasidan är i varje fall jag av den uppfattningen alt vi inte i längden kan ha eltannat mål för vår handel med de fattiga folken än det som gäller för vårtbistånd. Näringsutskotlet skriver också följande: "Det är angeläget, attvårt ekonomiska utbyte med inte kan utnyttjas som ett stöd avregimer som det i vårt land råder stor enighet om att fördöma." Jag villtillägga alt vi måste leda inriktningen av vårt handelspolitiskaliksom av vårt biståndspolitiska engagemang i de fattiga länderna så, all detutvecklas en teknik som är anpassad efler folkets utvecklingsnivå och efterdess egel behov. Delta är också i linje med näringsutskottets yttrande, där detstår atl aktivt måste verka för "förändringar i bankensinstitutionella former och ullåningspolitik i sådan riktning att strävandenatill social och ekonomisk utveckling och ökad demokrati i får stödfrån banken". En sådan strävan kan inteförenas med inplacering av kapitalintensiv storskalig teknik i ett område därdet är gott om arbetskraft men ont om kapital. Jag noterar vidare attnäringsutskotlet skriver: "Om bankens politik inte blir sådan att denbefordrar långsiktiga förändringar i positiv riktning bör detta, såsomframhålls i propositionen och av utrikesutskottet, föranleda att medlemskapetomprövas." HerrEricson i ställde lidigare den hypotetiska frågan om det ärtänkbart att kan gå ur IDB med de stora handelspolitiskakonsekvenser detta skulle kunna fä. Frågan är överraskande för alt komma frånen förelrädare för utrikesutskottel. Enligt min mening måsle vi i allainternationella organ där ingår som medlem vara beredda att ta hänsyntill de villkor som våra utrikespolitiska mål anger och dra konsekvenserna avdel. Beroendet får aldrig bli så stort att möjligheten till en självständigutrikespolitik och därmed lill utträde inte skulle kvarstå. Avvad som sagts av näringsutskotlet måsle också vara klart att svensk medverkaninte är tänkbar där den skulle kunna gagna uppkomsten och bevarandet avförtryckarregimer. Jag vill i det sammanhanget erinra om vad utrikesministernsade i utrikesdebatt : "Medstigande oro följer vi utvecklingen i fiera latinamerikanska länder där grovakränkningar förekommer av de mest elementära mänskliga rättigheter, både på detpolitiska och på det sociala området. Vi kommer att med de medel som står osstill buds söka få dessa länders regeringar all göra slut påkränkningarna." Detta uttalande måstegivetvis också täcka vår handelspolitik. Meddetta ber jag, herr talman, att få yrka bifall till näringsutskottetshemställan i dess välbalanserade betänkande. HerrGAHRTON (fp): Det regeringsförslag om medlemskap i som nu har atlbesluta om är ett bedrövligt aktstycke. Det är etl hån mot vår solidaritet medde förtryckta folken i och ett förtäckt stöd lill fascist- ochmördarregimer. Det står i strid med vår självständiga, aktivaneutralitetspolitik. Det är ett resultat av undermåligt utredningsarbete,obefintliga ekonomiska kalkyler och ett mygel inom som ulgören förolämpning mot och svenska folket. Detta är hårda ord, men de är dess värre inte svåra att lill fullo ledai bevis. Enviktig utgångspunkt för bedömningen av IDB-medlemskapet finns ibiståndsministerns anförande vid Hagamötel om och industri i början avåret. Han sade då bl. "Sverigesu-landspolitik handlar inle bara om alt avsätta en del av statsbudgeten tillbiståndsändamål. Det handlar lika mycket om att ha situation förögonen när vi diskuterar handelspolitik, industripolitik, teknisk utveckling ellersjöfarlsfrägor." Mot den bakgrunden är dethell klart att regeringens försök att definiera frågan om IDB-medlemskapsom en handelspolitisk fråga - och att dra en avgrundsskarp skiljelinje mellanhandelspolitik och biståndspolitik - inget annat är än ett ganska ömkligtförsök att dölja atl man har myglat bort sina egna principer. Tydliga bevislalar för detta. Den17 besvarades en enkel fråga angående IDB här i . Detvar då biståndsministern som svarade å regeringens vägnar. Då definieradesalltså frågan som bislåndspolitisk. Biståndsministerns svar andades slarkkritik mot IDB. Därefter definierades saken om och stämplades somhandelspolitisk. Jag frågar: Vad hände i sak som motiverade denometiketleringen? Nej,del är alltför genomskinligt. IDB-medlemskapet måste, precis som alla andrarelationer som vi har med den fattiga världen, betraktas utifrån etl samlathelhetsperspektiv. Det innebär inte alt vi skall se saken uteslutande från u-landsperspektiv,inle heller att svensk u-landsexpori i och för sig skulle vara något negativt.Jag instämmer helt i etl uttalande som biståndsministern gör i åretsbudgetproposition, bil. 6, s. 21: Utformningen av u-landspolitiken blir ettsamspel där en avvägning måste göras mellan våra nationella inlressen och vårsträvan till solidaritet med de fatliga folken. grundläggande förutsättning för att en sådan avvägning skall kunna göras ärju att man erkänner att det finns en avvägningsproblematik. Det har regeringenoch utskottet försökt dölja genom sin de-finilionsexcersis. Därför är detkanske inte så konstigt att man lyckats undvika de fiesta problem som uppkommernär man gör en avvägning i samband med IDB. IDB-medlemskap står i konfiiki med viktigaprinciper för svensk solidaritet med förtryckta folk. IDB har tillkommit somoch är fortfarande ett instrument för amerikanska intressen i . Sverigehar numera i andra sammanhang visat sig berett att avstå från nationellt lönsammaprojekt, om dessa på elt flagrant sätt strider mol vår solidaritetspolitik. Vihar medverkat i bojkotten mot . Vi kommer här i attbesluta om en utredning som klart syftar till en ensidig svenskinvesteringsbojkolt mot . Under trappade vi ner våraktivitet i den asiatiska . Svenska företag avstod frånmedverkan i Cabora i Mofambique därför att det skulle stå i strid med den officiella svenskasynen på frihetsrörelsen. Etl IDB-medlemskap nu står i konflikl med viktigaprinciper för värt engagemang i internationella organisationer. IDB:sbeslutsstruktur domineras helt av , i den speciella fonden har vetorättEnligl det PM som ligger till grund för regeringsförslagel blir Sverigesinflytande "obetydligt". Elt medlemskap skulle alllsä innebära alt viansluter oss lill en supermaktsdominerad institution med klara utrikespolitiskasyftningar och effekter. Sådant har vi noggrant avstått från lidigare, t. ex.när det gäller EG. Det vore alltså ingen nyhet om vi av hänsyn till värneutralitetspolitik avstod från IDB-medlemskap. en nyhet om vi gick in ien institution som är sä till den grad supermaktsdominerad, alt del enligthandelsdepartementets egen PM kännetecknas av "del för en internationellorganisation unika förhållandel att enda i-land, , ensamt kan utövavetorätt". EllIDB-medlemskap skulle slå i konflikt med viktiga frihandels principer. 1 regeringsdeklarationen om handels- och va lutapolitiken hette det: "Prolektionismi handelspolitiken kan, om den tillämpas av alll fler länder inte leda till en förbättrad stabilitet ulan endast till en välstånds minskning till följd av sämre resursanvändning. har också under de senasleåren visat sig anmärkningsvärt stark och avhållit flertalet länder frän altsöka ensidiga fördelar i en protektionistisk politik. För ett litet land"-med omfattande utrikeshandel-"som är detta en storfördel." Jaginstämmer i delta. Men vad är IDB - om inte elt uttryck för regionalprolektionism? De nya upphandlingsreglerna, det akuta skälet för regeringensönskan om medlemskap, innebär ju alt upphandlingen binds lill medlemsländer.Det vore ingen nyhet om vi markerade vår frihandelsvänliga inställning genomatt hålla oss utanför en sådan kartell. Däremot blir del en nyhet om vi aktivtmedverkar lill en protektionistisk kartellisering av världsmarknaden. EtlIDB-medlemskap skulle utan tvivel stå i konflikt med principerna för svensk biståndspolitik. Jag skall nöja mig med att ciiera biståndsministern från : "----- visst är detsä alt IDB:s utlåningspolitik mycket dåligt stämmer med riktlinjerna för detsvenska utvecklingssamarbetet. IDB har ingen koncentration pä de fattigasteu-länderna. Tvärtom har huvuddelen av projekten hört hemma i derikaste länderna i . Man har heller ingen prioritering för desocialt motiverade investeringarna - trenden är denmotsatta. Till bilden hör också att konstruktionen av banken är sådan att ett land, , har vetorätt när det gäller ul- låningsbeslut. Alll detta gör att det enligl min mening knappast går att anföra någrabiständspolitiska eller u-landspolitiska motiv för ett svenskt inträde iInteramerikanska ." Detvore ingen nyhet om vi efter ett så klart regeringsuttalande drog slutsatsenatt vi nu bör avslå frän IDB-medlemskap. Däremot vore det en radikal nyhet omSverige efter en sådan deklaration ändå beslutar att gå med iIDB. Vad har hänt i sak med IDB ? Naturligtvis ingenting - därfördenna omdefiniering av frågan från u-landspolitik till handelspolitik. Det gårnämligen inle att mygla bort faklum - alt elt IDB-medlemskap står i strid medprinciperna för svensk biståndspolitik. EtlIDB-medlemskap skulle slå i strid med vanliga principer för beslutsunderlag och kalkyler inför svenska riksdagsbeslut Jag har läst den debatt som fördes här i för exakt - pä dagen - som handlade om Stålverk80. a. läste jag den nuvarande han- Därvimlar det av yttranden av den här typen: "---- dekostnadsberäkningar som fanns var heltokiga----- ", " några direktalönsamhetsberäkningar finns inte---- ", " socialde mokraterna vill först fatta beslut och sedan skaffa fram beslulsunderiag Mol den bakgrunden blir man litet förvånad över alten av första propositioner har elt ytterstbristfälligt beslutsunderlag och saknar handfasta kostnads- ochlönsamhelsberäkningar. Fleraremissinstanser, t ex. och , hade krävt att förarbetetskulle ha omfattat en grundligare analys av exportfrämjande åtgärderssamordning med biståndspolitiken i övrigt Mot den bakgrunden avstodhandelsministern i proposilionen från atl framlägga vissa förslag, t. ex. omexportfinansiering genom irilateralt samarbete och utvidgning av eltinvesteringsgarantisystem - han hänvisade då till behovet av ytterligareutredning. Men IDB-medlemskapet, det skulle man kasta sig in i utan att velamyckel om detaljerna! Inte ens näringsutskotlet har lyckats fä fram mycket merfakta när det gäller kalkylerna. Där heter det ju: "Ettförsök till värdering av de ekonomiska konsekvenserna av en svensk anslutninglill IDB måsle i hög grad bygga pä anlaganden. Till följd av allbidragsbeloppet skall avgöras genom förhandlingar gäller delta ävenkostnadssidan. Betydligt större är emellertid osäkerheten om vilka intäktergenom ökad export som en IDB-anslutning kan tillföra värt land."