prot · G00957 · 1976-12-31 00:00:00 — i har frågat statsministern om tidpunkten nu ärinne att göra en förnyad översyn av befolkningsutvecklingen i vårt land, medbeaktande särskilt av orsakerna till och kon- Otnen översyn av befolkningsutvecklingen sekvenserna av desjunkande födelsetalen. Frågan har överlämnats till mig för all jag skallbesvara den. ISverige föddes 98 000 barn . Del innebär en minskning med närmare 6 000i förhällande lill . Det allmänna födelsetalet, vilket räknas i procentoch utgörs av antalet födslar per 1 000 av medelfolkmängden, har därmedsjunkit lill 11,9 förär 1976. Folkmängden i har dock ökat under år1976, dels lill följd av ett visst födelseöverskott, dels till följd av attinvandringsöverskollel var förhållandevis stort. Enligtmin mening finns det inte anledning all f n. aktualisera en översyn avbefolkningsutvecklingen som en fristående fråga. Däremot finns del anledningatt ägna stor uppmärksamhet åt insatser på områden som har betydelse förbefolkningsutvecklingen. En önskvärd positiv befolkningsutveckling i värt landhänger enligt min mening främst samman med våra möjligheter att skapa ett barn-och familjevänligt samhälle. Regeringen har i regeringsdeklarationen på olikaområden redovisat en rad konkreta åtgärder för all föra vidare en socialtinriktad reformpolitik och för alt värna och utveckla vårt fria och öppnasamhälle. Iregeringsdeklarationen har lagts fast alt det familjepolitiska reformarbetetskall fortsätta i den takt som våra ekonomiska resurser medger. Det ekonomiskastödet till barnfamiljerna i form av allmänna barnbidrag och bostadsbidragskall förbättras. Småbarnsföräldrar skall ges lagfäst rätt lill kortarearbetstid och förlängd tjänstledighet. Föräldraförsäkringen byggs bl. a. ut medrätt till ytterligare ledighet motsvarande på heltid. Denkompletteras med ett värdnadsbidrag till småbarnsföräldrar. Servicenför barnfamiljerna skall förbättras. En allmän föräldrautbildning byggs ut avstat, landsting och kommun i samverkan. Samhällets barnomsorg byggs ut med 100000 nya daghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplalser under perioden1976-1980. Kvaliteten i samhällets service för barnfamiljerna förbättras. Rätlenför alla till en god bostad och angelägenheten av all förbättra bristfälligaboendemiljöer har skrivits in i regeringsdeklarationen. Arbetet förjämställdhet mellan kvinnor och män påskyndas. Villkoren för deltidsarbetandeförbättras. Väsentligasteg för all genomföra denna politik las genom förslag i åretsbudgetproposition och genom förslag i särskilda propositioner i vår tillriksdagen. De riktlinjer för reformpolitiken som regeringen har angivit iregeringsförklaringen kommer enligt min mening all skapa ell barn-ochfamiljevänligare samhälle. Genom att på detta sätt förbättra förhållandena förde familjer som vill ha barn skapar vi också goda förutsättningar för entillfredsställande befolkningsutveckling. i (m): Jag vill tacka socialministern för hans beredvillighet att ta pä siguppgiften att svara på min fråga, som gällde befolkningsut- vecklingen i dess helhet ivärt land. Desjunkande födelsetalen har sedan någon tid givit upphov till en diskussion imassmedia, där saklig information om fakta inte sällan bemötts med emotionellautbrott, i vilka man, enligt min uppfattning, vänt blicken från de verkligaproblemen och hängetl sig åt önsketänkande och skenlösningar. Socialministernhänvisar i sill svar bl. a. till regeringsdeklarationen. Denna talar omtrygghet för alla generationer och utlovar en fortsättning av delfamiljepolitiska reformarbetet, en utbyggnad av barnomsorgen och enförbättring av barn- och bostadsbidragen. Trotssuccessiva förbättringar i barnomsorgen har vi emellertid fålluppleva en sänkning av födelsetalen från 114 1971 till 98 1976,dvs. 16 500 färre barn åriigen efter en tidrymd av endast . Somjämförelse kan nämnas att den minskning av födelsetalen, som år 1934föranledde makarna bok i befolkningsfrågan, endast utgjorde 13000 , dvs. rätt mycket mindre tal än de nu aktuella. Regeringsdeklarationen,där del står många värdefulla saker, säger däremot ingenting om det väsentligai min fråga, nämligen orsakerna lill nedgången i födelsetalen ochkonsekvenserna härav för befolkningsutvecklingen. "Tryggheten för allagenerationer" kan, såvitt jag förstår, inle uppnäs om inte de yngregenerationerna är tillräckligt stora för att kunna infria de äldres och gamlasförväntningar att deras pensioner skall fä ett reellt innehåll, särskilt då attdet skall finnas de tjänster i fråga om vård och omsorg som de behöver. Det ärenkelt att säga - som somliga har gjort - all sådant får genominvandring. Men invandrare har sina egna gamla all söria för, här eller i sitthemland, och blodet är vanligen tjockare än vattnet. Vi har nog själva enskyldighet all sörja för våra gamla. Ingen som arbetar inom sjukvärden kanundgå all erfara tragiken i att bli gammal utan anhöriga, utan att ha någon som"bryr sig om" eller kommer pä besök. Ordet"familj" har fält en trång innebörd i vårt land. "Familjepoliliken" handlar huvudsakligen om småbarnsföräldrar. Kanskeär det på liden att återge familjebegreppet den vidare och rikligare innebördsom det tidigare hade. är pä väg att bli ellfy-ragenerationssamhälle - det första som någonsin funnits - och vi måste länkaigenom vad det innebär och kommer att innebära. Jagföreställde mig att en regering, som i sin kärnkraflspolitik visat en så starkkänsla för människans biologiska villkor, också skulle vara i besittning av enmotsvarande känsla för själva det mänskliga livets fortplantning genomgenerationerna och betrakta detta som en lika stor och lika viktig fråga. Trots den allmänt positiva karaktären i socialministerns svar, där jagsärskilt lar fasta på hans uttalande om "en önskvärd positivbefolkningsutveckling i vårt land," undrar jag ändock stilla, om inlesocialministern något underskattat frågans vikt. Jag vill bara uttrycka ömen översyn av befolkningsutvecklingen Omåtgärder mot nya stormarknader en förhoppning attsocialministern, trots sin stora arbetsbörda, när han fått mer än påsig skall ägna frågan ytterligare uppmärksamhet tillsamman med regeringensövriga ledamöter. i fråga gällde om vi är beredda att göra en översynav befolkningsutvecklingen i värt land. I mitt svar har jag pekat på en mängdåtgärder som bör kunna bidra lill en mera positiv befolkningsutveckling. Läservi regeringsdeklarationen finner vi att den ändock innehåller många väsentligainslag som bör verka som en stimulans. Vi har sädana inslag somfamiljepolitiken och goda boendemiljöer, vilket hör till del grundläggande,samhällsutvecklingen, bebyggelsestrukturen m. m. Jagunderskallar inle på något sätt denna fråga, men vi har inte velat sägaja till en speciell översyn. Jag hoppas emellertid all vi med de insatser somvi är beredda att göra skall kunna vända på den här utvecklingen. I annat fallfår vi återkomma och diskutera vidare. HerrBIÖRCK i (m): Även innehållet i det senaste anförandel tar jag naturligtvis tacksamtemot. Del är ju en inbjudan till fortsalt kontakt, om utvecklingen inte skullevända till följd av regeringens åtgärder. Man kan inte säga så myckel pä tre eller tvä minuter, och jagkoncentrerade mig därför i mitt första anförande på en sådan aspekt av delstora perspektivet, som befolkningsutvecklingen, och inle barafödelsetalen,utgör. Men självfallet är del först och främst unga människors önskan att fåbarn som är och måste vara den centrala frågan. Unga människors perspektiv äremellertid ofta ganska korta, vilket i och för sig är naturligt. Det skadardärför inle all också ta fram de längre perspektiven - hur människor underlivels gäng passerar olika faser i del större "familje"-begreppel ochhur dessa faser, från begynnelsen till änden, likväl måste ses i ettsammanhang. Omdet verkligen behöver sägas, herr talman, för all inle mitt första inlägg skallfå en alltför stark betoning av änden snarare än begynnelsen, vill jag gärna -på grundval av en icke obetydlig egen erfarenhet - säga att det är både roligtoch nyttigt att ha barn - gärna mänga. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om åtgärder mot nya stormarknader Fru bostadsminislern erhöll ordet för attbesvara fröken () anmälda fråga, 1976/77:191, ochanförde: Fröken har frågat om regeringen avser alt vidta några snaraåtgärder för all effektivt hindra framväxten av nya stormarknader. Distribulionsulredningenhar i sitt betänkande (SOU 1975:69) Samhället och dislributionen behandlat bl.a. frågan om stormarknadseta-bleringar. Utredningen menar att samhället bör taett ökat ansvar för varudislributionen med sikte bl. a. på all förhindra enfortsall utveckling mot en utpräglad slorbutiksslruklur. Som ell led i deltaföreslås kommunerna upprätta varuförsöriningsplaner. Utredningensförslag har remissbehandlals och bereds f. n. inom . Delär därför inle nu möjligt att redovisa några närmare ställningstaganden lillförslagen. Jag konstaterar dock alt förslaget om kommunalavaruförsörjningsplaner har bemötts positivt av så gott som samtligaremissinstanser. 1dagsläget gäller att samhällets prövning av slormarknadsetableringar görs ianslutning till att stadsplaner fastställs. Härvid gör i första hand kommunernaen allmän lämplighetsbedömning av den tänkta markanvändningen. En stadsplankommer under regeringens bedömning om besvär anförs över beslutalt fastställa eller inle fastställa planen eller om underställerregeringen planen för prövning. Vilketbeslutsunderlag som skall krävas vid en slormarknadsetablering blir självfalletdelvis beroende av omständigheterna i det enskilda fallet. E;i minimikrav måstedock enligt min mening vara all verkningarna för övrig handel -och därmed förkonsumenterna -i den berörda regionen är noga belysta. Jag kan upplysa om attregeringen - under hänvisning till bl. a. brister i beslutsunderiaget -har beslutat säga nej lill slormarknadsetableringar i Karistad och . Omåtgärder mot nva stormarknader Fröken (): Jag ber altfå lacka bosladsministern för svaret. Bakgrundentill min fråga är de uppmärksammade planerna på ett stormarknadsbygge här iStockholm. Det finns en stormarknad i som öppnades och somdå var ett svartbygge. I efterhand fick företaget byggnadslov, underförutsättning all verksamheten avvecklades före . begäremellertid företaget att få bygga en ny, nära större, anläggning.Det är tänkt all bli en jätteanläggning på 27 500 m och med parkeringsutrymmeför 1 800 bilar. Demyndigheter och organisationer som yttrat sig om planerna har varitövervägande kritiska. Stormarknaden ligger i ell område med minskandebefolkning och ell nät av dagligvarubuliker som mist kund-underiag förstormarknadens skull. Butiksdöd och sysselsällningsminsk-ningar hotar. En nyjällestormarknad kommer att ytterligare allvarligt försämra lägel. Främstär del centrumhandeln i , , och del nya Kistaområdetsom drabbas. och kommuner säger därför också nej lillplanerna, liksom bl. a. och Han-delsanställdas förbund.Stormarknaden var - som jag sagt - ursprungligen ett svarlbygge. Berördakommuner hade inle i förväg fäll göra sin bedömning. , ochSundbybergs kommuner har än Omsvenskundervisningen för utländska universitetsstuderande Stormarknaden kom heller inle lill mot bakgrund av engenomtänkt regional planering. Särskiltmärkligt är att ett kommunall bolag, och ,utlovat företagel hjälp alt fä bygga den nya anläggningen. Ett kommunall bolaghar här engagerat sig i att göra upp ett hemligt avtal med ett enskilt förelagom en jällestormarknad utan att det funnits någon planering förvaruförsörjningen. Såhär bör det definitivt inle få gå lill. Eller vad anser bosladsministern? Skalldel få komma lill stormarknader på det här viset? Jagmenar alt kommunens ansvariga organ måste fä spela en aktiv roll och all detmåste ske en samordning med annan samhällelig planering. Grannkommunerna måstei ett sådant fall som detta få ett ord med i laget. Fleroch större stormarknader skall vi akta oss för. Jag är glad över det besked sombostadsministern nu gett om regeringens handlande när det gällerslormarknadselableringarna i och i . Del är ell besked somkommer att ge kommunerna vägledning framöver. Det kommer alt tolkas också somett besked om regeringens syn på dis-tribulionsutredningens förslag. Den nyaregeringen markerar en vilja att bryta den hittillsvarande utvecklingen, som ialltför hög grad präglats av slormarknadsetableringar, buliksdöd och bristandesamhällelig planering. Motden här bakgrunden är det inle svårl att förstå vilken allmän inställningregeringen kan väntas ha lill de nu aktuella expansionsplanerna förBrommaslormarknaden. Jag ber än en gång all få tacka bostadsministern förhennes myckel positiva besked. Jag kan inle uttala mig om den stormarknad som fröken här tarupp mer än genom all säga all etableringen naturligtvis måste ske i vedertagnaformer och all besluten skall fattas av de förtroendevalda. Det är hos dembeslutanderätten skall ligga. Ivad gäller stormarknader kommer vi all vara restriktiva i vår bedömning, ochdel minsta krav man kan ställa är naturligtvis att det skall finnas envaruförsörjningsplan i botten. För att några tillstånd skall ges måste denna dåvisa alt eiableringarna inle får negativa konsekvenser för närbutikerna ochdärmed också för konsumenterna. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Omsvenskundervisningen för utländska universitetsstuderande Herrutbildningsministern erhöll ordet för all besvara () den I4januari anmälda fråga, 1976/77:192, och anförde: i har frågat mig hur jag ser på att ett antalutländska studenter vid ej kunnat påbörja studier isvenska på grund av att anslag saknas. Medelför kurser i svenska för utländska studerande anvisas under ett särskilt anslagsom disponeras av universitets- och högskoleämbetet. Ämbetet fördelar sedanmedlen mellan universiteten. Universiteteni och har begärt tilläggsanslag för att kunna anordnafier kurser . Antalet anmälningar till kurserna harinför vårterminen varit större än väntal. Isamband med framställningen från har universitets- ochhögskoleämbetet lämnat en redogörelse för förhållandena vid samtliga berördauniversitet. På grundval av detta mer fullständiga beslutsunderlag harregeringen beviljat ett överskridande av anslaget med 164 000 kr.Härigenom bör det vara möjligt för ämbetet att fördela medel så au destuderande som har anmäll sig till innevarande termins kurser också kan få påbörjasin utbildning i svenska. Omsvenskundervisningen för utländska universitetsstuderande i (fp): När del för ungefär sedan meddelades alt ett stort antalutländska studenter inle fick plats på en kurs i svenska vid Stockholmsuniversitet och att studenterna uppenbarligen var hell ovetande om dettaväckte del stort uppseende. Studenterna tycks över huvud laget ha trott att deskulle fä börja kursen. Enligt uppgift hade en del sagt upp sina arbeten förall studera och andra hade fått uppehållstillstånd i just därför alt deskulle studera. Utifrånsen har planering och information ej fungerat helt tillfredsställande. I dettaläge är det därför bra all utbildningsministern reagerat så snabbt och funniten positiv lösning på problemet. På något är det dock angelägel attfå till stånd en sådan administrativ ordning att liknande krissituationer kanundvikas. Jag ber alt få tackautbildningsministern för del positiva svaret. Jag vill tillägga lill det i sade altuniversitet- och högskoleämbetet samt har ett uppdrag att göraen översyn av den metodik som man använder sig av när man arrangerar dessakurser. Jagdelar uppfattning alt det är nödvändigt alt få ell bättrebeslutsunderlag inför kommande terminer. I det här fallet gällde det ju all gehjälp åt de studerande som hade förväntningar på att få påbörja sin utbildning.Del blir alltså möjligt för dem. Överläggningenvar härmed slutad. ömplanerad personalbegränsning vid SJ:s lokverkslad i § 11 Meddelande ominterpellationssvar 1976/77:62om ett planeringssystem Jör det svenska hamnväsendel. m. m. Jag ber alt få anmäla all interpellanten och jag harkommit överens om alt jag skall besvara inlerpellationen 1976/77:62 tisdagenden . i)12 Om planerad personalbegränsning vid SJ:s lokverkstad i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara i (c) anmälda fråga,1976/77:160, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd verka föralt SJ:s planer på personalbegränsning i inte genomförs. SJrationaliserar och effektiviserar fortlöpande sin verksamhet. Som ell led idetta arbete kommer s. k. samordnad lokledning alt införas ,vilket innebär kraftigt minskade kostnader för loktillsyn och service. Dettapåverkar i viss utsträckning sysselsättningen vid olika verkstäder.Driftverkstaden i påverkas dock enligt vad jag har erfarit i mycketliten utsträckning. Inteheller i övrigt planeras någon ändring av SJ:s verksamhet i somavviker från den successiva anpassning av verksamheten som sker inom SJ och somär nödvändig för all SJ skall bibehålla sin konkurrenskraft och service. HerrBÖRJESSON i (c): Allra förstvill jag lacka för svaret på min fråga. Vadsom har gett mig anledning att rikta min fråga till kommunikationsministern ärde av varslade personalinskränkningarna. Det är hell naturligt att dessa harmottagits med berättigad oro i . Inle minst på kommunalt håll är manorolig över de konsekvenser ur sysselsättningssynpunkt som inskränkningarnakommer att medföra. har redan fåll känning av vikandetendenser i antalet sysselsättningstillfällen inom fiera branscher inomkommunens näringsliv. Flera företag, bl. a. inom lekoindustrin, har varslat ompersonal-och driftinskränkningar. Den närmaste framtiden i ärdyster ur sysselsättningssynpunkt. Del är hell enkelt nödvändigt attsysselsättningsstimulerande åtgärder sätts in för alt trygga sysselsättningeni . Nusäger kommunikationsministern i sill svar att del inte är fråga om några störreinskränkningar i sysselsättningen i de olika verkstäderna. Min fråga är då: Vadinnebär detta ullryck "i mycket litet utsträckning"? Betyder del tioman eller 20 eller hur många kan del vara fråga om? Omdet är på det sättet alt SJ planerar åtgärder i syfte att exempelvis sättastopp för nyanställning, innebär del dä en rationalisering av SJ:s verksamhet isin helhet? Men det kan också vara fråga om alt föra över viss verksamhet tillandra orter i landet. Jag vill gärna ha ett besked på den punkten. Vadsom talar emot en eventuell nedskärning av verksamheten är att kanerbjuda ett bra rekryteringsunderlag av lämplig arbetskraft för SJ. Enrekrytering är nödvändig - det har framhållits inte minst från arbetstagarsidan- med hänsyn till att de anställdas medelålder är ganska hög. Enfrågedebatl ger inte möjligheter, herr talman, att gä in på alla de problem somman önskar få belysta i sammanhanget, och därför finner jag det fögameningsfullt alt fortsätta diskussionen. Jag hemställer emellertid om att vidlämpligt tillfälle tillsammans med företrädare för kommunpersonligen få träffa samman med kommunikationsministern för överläggning ifrågor som rör SJ:s verksamhet i . Det lämnade svaret ger anledningdärtill. Omplanerad personalbegränsning vid SJ:s lokyerkslad i Jag förstår mycket väl all kommunalmännen i är bekymrade, omdel från flera förelag inom kommunen varslas om inskränkningar och indragningav arbetstillfällen. Men SJ har, såvitt mig är bekant, inle varslat om någonannan begränsning av den i bedrivna verksamheten än en ändring påmaskinavdelningen, där det f. n. sysselsätts drygt 30 man och där man förperioden juli 1976-de-cember 1977 räknar med tre avgängar och en nyrekrytering.Del blir alltså en minskning med två personer, och därmed skulle antaletanställda i verkstaden vara 30 personer. Härutöverkommer en viss anpassning att ske av storleken på dentrafikavdelning som finns i . Där är f. n. ungefar 210 personersysselsatta, av vilka 130 i stationär tjänst, 70 i loktjänst och 10 ikonduklörtjänsi. Allteftersom vi får högre låghas-tigheler och kortare restiderökas antalet direkllåg på sträckor med stort trafikunderlag, och det påverkarden åkande personalens arbetsförhållanden. Del gäller att anpassa dennapersonals storlek, inle minst med hänsyn lill arbetsmiljön, för att undvikaalltför mycken nattjänstgöring. Det är sådana åtgärder som ger en viss effekt iFalköping med en personalminskning som beräknas ske i takt med den naturligaavgången under framåt. Hur stor den blir och hur fort den går kanjag inle lämna något besked om . Slutligen:Herr i är självfallet välkommen för ytterligareöverläggningar på departementet. ömplanerad personalbegränsning vid SJ:s lokverkslad i i (c): Visserligen säger kommunikationsministern här att del bara är fråga omen minskning med tvä personer. Men säger han all det kan blipersonalminskning genom naturlig avgång. Då är man självfallet oroadoch frågar sig hur denna personalminskning kommer att te sig framöver. Jaghar också framhållit - och del är väl inle minst viktigt ur SJ:s synpunkt - altvi har god tillgång på bra arbetskraft i . Bara det bör väl utgöra enanledning för SJ att vara litet försikliga med personalinskränkningarna där. Delär självklart all jag förslär att SJ måste anlägga företagsekonomiskabedömningar vid sill handlande. Men även om man gör del, talar övervägandeskäl för att verksamheten i bör bibehållas i samma omfattning som dennu har. Jag har pekat på den goda tillgängen på arbetskraft, och jag har ävenpekat på all vi ur sysselsättningssynpunkt är oroade i för att SJ:splaner skall innebära inskränkningar i som går ut översysselsättningen. Delfinns all anledning att noggrant pröva den här frågan som SJ nu haraktualiserat. Den bör även prövas förutsättningslöst och inte minst ursamhällsekonomisk synpunkt. Låt mig bara hell kort säga alt rationalisering av verksamheten föralt möta kostnadsstegringar och en ny teknik är nödvändig inom allföretagsamhet. SJ utgör inget undantag, utan detta är kanske snarare mera betonati SJ än på många andra ställen därför alt SJ är ett sä personalintensivt företag. Mendenna rationalisering, som avser att göra del möjligt för SJ alt bedrivaverksamheten på sätt bestämt, är inle något specifikt för ,ulan den sker över hela järnvägsföretaget, över hela landet. Del drabbarnaturligtvis många orter på ett sätt som ur och kommunalekonomisksynpunkt lersig bekymmersamt. Men jag försäkrar all detta inle sker i störreutsträckning än som är absolut nödvändigt för att SJ skall uppnå denralionaliseringsgrad som erfordras. HerrBÖRJESSON i (c): För att inget missförstånd skall uppslå vill jag klart deklarera attjag självfallet inte är emot en nödvändig rationalisering. Men del skall intevara en form av rationalisering som innebär att man för över arbetskraft tillorter som inte har några problem ur sysselsättningssynpunkt. Jagskall tacka för det positiva svar jag har fåll i fråga ominbjudan lill överläggning. är del bara alt bestämma en lidpunkt som passarkommunikationsministern. Dä kanske vi får möjlighet all i lugn och rodiskutera igenom den här frågan med repre- sentanter jämväl frånFalköpings kommun. Än en gång tack för all vi får komma! Överiäggningenvar härmed slutad. §13 Om en spårbunden förbindelse Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara herr y?off7önw (fp) anmälda fråga, 1976/77:183,och anförde: har frågat mig om jag vill medverka lill alt frågan om ensnabb spårbunden förbindelse lill blir allsidigt belyst inför besluteti fråga om utfiyttningen av all Linjefiygs trafik lill . År1972 tillkallade dåvarande chefen för sakkunnigamed uppdrag alt verkställa utredning om den fortsatta lokaliseringen avflygverksamheten på - ULF-utred-ningen. I direktiven tillutredningen angavs bl. a. all med hänsyn lill inrikestrafikens krav påeffektiva och snabba markförbindelser med olika delar av regionen och särskiltde centrala delarna skulle särskild uppmärksamhet ägnas frågan om de olikalokaliseringsallernativens möjligheter i detta hänseende. I sitt betänkande -Brommaflyget - konstaterade utredningen att bussallernalivet är den bästa lösningen för kollektivtrafiken mellan ochArlanda. Till samma uppfattning hade även andra utredningar som berört frågankommit.