prot · G009151 · 1976-12-31 00:00:00 — a. dessaländer som tycker att vi skall vara kvar i , Det är länder vilkasregeringar mycket väl är medvetna om alt de inle skulle få ett öre av detsvenska bistånd som förmedlas genom om pengarna i stället fördelades påenskilda länder efter principen om "social och ekonomisk utjämning",som är målen för svensk biståndspolitik. Självfallet är dessamilitärdiktaturer intresserade av att fortsätter alt förmedla biståndgenom , Visstfinns det också med progressiva regimer som begär att vi skall varakvar i Världsbanksgruppen, också sådana som är huvudmottagare av svensktbilateralt bistånd. Regeringarna i dessa länder vill naturligtvis alt Sverigeskall fortsätta alt ge bistånd genom , om de tror att alternativet är enmotsvarande minskning av del totala svenska biståndet. Jag tror inle de harvägt svenskt IDA-bistånd mot det här anförda allernalivel, ett mer direktbilateralt bistånd. Ettannat argument - om påverkan på bankgruppen - har jag redan kommenterat. Detfinns enligt min mening inga sådana exempel av betydelse. Jag vill med detta hemställa om bifall till vpk:s motion nr 1670, medyrkanden för det första att avslår propositionen 1976/77:147 ochfördel andra att uttalaratt bör utträda urVärldsbanksgruppen. Underdelta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. I samband medbislåndsdebatten för en månad sedan godkände de förhandsdisposilionerför fortsatta svenska bidrag till som hade angetts i budgetpropositionenoch som innebar alt skulle vara villigt att i förhandlingarna verka fören uppgörelse som baserade sig på oförändrade bidragsandelar för del,alltså 4 96 av lolaliteten. Detrapporterades också att man inriktade uppgörelsen på en totalram av 7,3miljarder dollar. Innehållet i den uppgörelse varom proposition nu framlagts fanns ocksåbeskrivet i utrikesutskottets betänkande nr 17, där det t. ex, angavs att detsvenska bidragsbeloppet skulle bli 413 milj, kr, under vart och ett avde som uppgörelsen omfattar - budgetåren 1977/78-1979/80 - samt alt Sverigeavsåg att deltaga i det övergångsarrangemang varom en överenskommelse träffats,eftersom överenskommelsen om den femte påfyllnaden ännu inte beräknas ha trätti kraft , då nuvarande påfyllnadsperiod löper ut. Delföreslås all vår förhandsulfästelse skall motsvara den första inbetalningen avSveriges bidrag till den femte påfyllnaden. Motden bakgrunden vill jag yrka bifall till utrikesutskottets betänkande nr 23, Så några ord omkommunisternas ståndpunkt. Vpkyrkar som vanligt på att skall utträda ur och därmed urIDA, Det kravet är helt orimligt när vi vet att mottagarland efter mottagarlandi stället begär alt vi skall medverka till att öka IDA:s resurser. För baranågon månad sedan lyssnade jag på en sådan enträgen begäran från nyefinansminister , Vi vet också att det förenade gått in som medlem iVärldsbanken och och att banken förbereder hjälpprojekt till ,Varför skall vi då, , på den här punkten gå emot önskningarna frånu-ländernas regeringar, när vi i övrigt är eniga om att krav ochönskemål bör styra inriktningen av vårt bistånd? Varför tror sig vpk bättre änu-länderna själva veta vad dessa vill ha? Ge åtminstone något skäl. Annars blirdet ju bara fråga om en gammaldags förmyndarattilyd gentemot , enkolonial attityd som man i vpk borde hålla sig för god för. Trots att anförande var mycket kort vill jag säga att manblir konfunderad över socialdemokratins agerande vid denna riksdag iförhållande till . Här har man en erkänt effektiv hjälporganisation, sominriktar sig på lån med utomordentligt förmånliga villkor, t. ex. ingen räntaalls och mycket lång löptid, till de fattigaste . Här vet man alt av lånen går till med en genomsnittlig inkomst per invånare som ärmindre än och att delta stämmer väl med den svenskabiståndspolitiken. Men ändå finns här en reservation. Socialdemokratin villsänka den svenska andelen från för den femte påfyllnaden, från 413milj, kr, till 320 milj, kr, . Denförändring som skett i banken och har ägt rum efter delinjer som förordats från nordiskt håll. Jag vill slå fast att visst finns deldrag i bankens verksamhet som vi bör söka få reformerade. Vi bör t. ex, krävaalt inflytande ökar, att man ger större utrymme åt socialavärderingar och sociala faktorer vid långivningen, vi bör som reagerainför långivningen till , Därom råder ju bred enighet här iriksdagen. Men en sådan politik främjar vi bäst genom regeringens positivalinje, som ger oss en god bas, från vilken Bidragtill Internationella utvecklingsfonden () Bidragtill Internationella utvecklingsfonden () vi med kraft kan stödjaoch driva krav och synpunkter i banken. Tillslut vill jag slå fast att uppslutningen kring ökat. Väridsbanken och IDAkan inte, , längre karakteriseras som en västlig organisation. Vårtviktigaste mottagariand har gått in som medlem. är trekommunistländer med - , och . Kanske de har blivitlurade, ? Ser de inte vad som är deras egna intressen? Fårjag också erinra om att Väridsbanken och är den utan jämförelse viktigastekällan för obunden kreditgivning till och det på mycket finavillkor. Alltdetta gör att del finns myckel goda skäl att yrka bifall till utrikesutskottetshemställan. HerrCLAESON (vpk): Med anledning av vad sade beträffande vpk:s ståndpunktvill jag bara erinra om att jag i mitt anförande underströk alt också u-ländermed progressiva regimer begär all skall vara kvar i Världsbanksgruppen.Men del är betingat av - som jag också försökte förklara - att de är rädda föratt de annars skall förlora en del av det samlade bistånd som de erhåller. Vårståndpunkt är alltså att biståndet skall fortsätta till de progressiva ländernamen ges en annan inriktning. Del bortfall som kan bli ett resultat av ettutträde ur måste kompenseras på annat sätt. Därvid måste en merbestämd inriktning ske på länder som vi mot bakgrund av våra principer då detgäller biståndspolitik bör stödja. Närdel gäller möjligheterna alt påverka - och detta aren gammaldiskussion-menar man tydligen all man skall åstadkomma en sådan påverkan genomen ändring av röslreglerna. Eller hur tänker man sig att skall gesstörre inflytande? Efter vad jag kan förslå finns det bara ett alternativ,nämligen att varje land skall ha en röst oavsett insatt kapital. Men det är juinle det som den borgerliga regeringen menar. Ni vet mycket väl att aldrigkommer att gå med på ett sådant förslag. Nej,, vpk vet naturligtvis inte bättre än vad de vill ha,men vi vill trycka på att principen för svenskt biståndssamarbete skall varaalt vi samarbetar med de länder som främjar social och ekonomisk utveckling. Iförsta hand skall vi samarbeta med de fattigaste . Menförutsättningen är att det bistånd vi ger också når ut till de fattigastebefolkningsgrupperna. och samarbetar i mindre utsträckning medsådana länder och i större utsträckning med länder som det skulle varaotänkbart för att ha ett bilateralt utvecklingssamarbete med. i (s): säger sig vara konfunderad över det socialdemokratiskaagerandet och påstår att vi har minskal bidraget till Det tvingar mig attän en gång redovisa mycket kort vad som är vår inställning. Ivår reservation föreslår vi inte en minskning av det svenska års-bidraget utantvärtom en ökning med 68 milj. kr. till 320 milj. kr. Den borgerliga ökningenär 160 milj. kr. Anledningen till att vi vill hålla igen på anslagsökningen ärinte att vi har förändrat vår inställning till . Orsaken är helt enkelt attvi inom den givna biståndsramen vill satsa mer i södraAfrika. Motiven härför har väl framgått av debatten . Vårsyn på och dess verksamhet är alltså oförändrad. Vi är kritiska på en delcentrala punkter, men genom att hålla årsanslaget så högt som på en nivå av 320milj. markerar vi vår vilja att fortsättabiståndssamarbetet inom IDA:s ram. Sverigeskulle med ett årsbidrag på 320 milj. kr. också i fortsättningen vara detindustriland som i förhållande till sin bruttonationalprodukt ger detojämförligt största bidraget. Det skulle vara helt omöjligt att på delinternationella planet beskylla för njugghet i sina anslag till . Mendet är inte denna unika tätposition som gör att vi vill hålla igen och sparanärmare 100 milj. kr. jämfört med den borgerliga majoriteten, utan orsaken ärall vi behöver pengar för ett väsentligt ökat bistånd till södra . Det äralltså ett inslag i en mer offensiv biståndsslrategi. Vihar föreslagit 15 milj. kr. mer till befrielserörelserna i , Namibiaoch , och 25 milj. kr. mer till för att stödja den regeringsom nu tar de hårdaste törnarna i konfrontationen med och . Vi har föreslagit 30 milj. kr. mer till , somfortfarande tar på sig en mycket tung börda i striden för att befria södraAfrika, och ytterligare 15 milj. kr. Ifråga om dessa fyra anslagsposter har den borgerliga majoriteten sagt nej. Nuåterkommer vi i reservationen och vill ge regeringen fullmakt att användapengar som sparas på IDA-anslaget för insatser i södra . Dennaomdisponering av biståndsanslagen borde inte överraska någon. 1 fiolårets biståndspropositionoch i utrikesutskottets skrivning , som också stårbakom, gjordes det klara förbehåll. Det sades: "Vårt fortsatta bidrag tillIDA måste emellertid avvägas mot Ensådan prövning bör naturligen ta hänsyn till hur målen för densvenska biståndspolitiken bäst främjas." Det stod vi som sagt enhälligtbakom. Nusäger vi socialdemokrater att vi bättre främjar målen för Sverigesbiståndspolitik genom att satsa närmare 100 milj. kr. under de närmasteåren i södra i stället för alt sända dem som ökningar av våraIDA-bidrag. Del är bara alt beklaga all den borgerliga majoriteten har enmotsatt uppfattning. Till herrClaeson vill jag säga att om man ändå rör sig i verklighetens värld och går utoch talar med mottagarländernas fö- Bidragtill Internationella utvecklingsfonden () Nr 151 reträdare, så finner man att de nästan undantagslöst vädjar till ossatt Lördagenden ka våra bidrag, att vara kvar i . 4 iuni 1977 'förnekar att hans inställning innebär att han hävdar att han veibättre än själva. Men del är ju just det som den Bidrag till Interna- härinställningen innebär. Han säger att visste egentligen rik- utvecklings- tigt vad de kunde få bilateralt, så skulle de aldrig görasådana här väd- fonden () janden till . Hur vet altu-länderna inte har hela bilden klar för sig? Hurvet han det bättre än själva? Tillherr i vill jag säga att det kanske är litet tragikomiskt att demest intensiva vädjandena till oss alt ha kvar vår andel - alltså den andel somsocialdemokraterna har tillämpat i , , och som man nu villminska till - har kommit från de länder som räknar till södraAfrika. Det är de länderna som understryker delta. Vihar ju i regeringspropositionen angivit ökningar till södra , och påflera punkter finns det där elaslicitet, bl. a. när det gäller befrielserörelserna.Man bör inte spela ut södra mot . Genom att medverka i dennaökning som vi nu går alt fatta beslut om har vi möjliggjort hela den storaöverenskommelsen om femte påfyllnaden och hjälpt till att garantera attu-länderna får disponera . Hade manföljt socialdemokraternas linje, så hade man riskerat att den överenskommelsengått i stöpet eller påtagligt försvårats. Jag måste säga att det äranmärkningsvärt alt socialdemokratin har velat medverka till detta - det ärdel som gör mig konfunderad. HerrCLAESON (vpk): Jag tror att de som bestämmer i skulle ha svårt alt hållasig för skratt om de hörde beskrivning av banken som något slagsföreträdare för en antikolonial och progressiv politik. Det stämmer ju intealls, och det vet också mycket väl. Vihar här berört frågan om skillnaden mellan och . Den endaskillnaden är lånevillkoren. har s. k. mjuka krediter, medan banken harbankmässiga sådana. Men när det gäller politiken, och det är den som äravgörande, så är den identisk i och . I Världsbanksdokumentensägs också att bankens och IDA:s politik och procedurer för utlåning är i deflesta vikliga avseenden identiska. Det sägs vidare att de två institutentillämpar samma metoder och normer när del gäller att avgöra för vilka syftenlån och krediter skall ges och när det gäller att bestämma vilka villkor sommåste uppfyllas för att garantera att dessa syften kommer att uppnås. Jag har imitt inledningsanförande redogjort för vad detta innebär genom att ta exempletmed . är elt annat exempel. Menvad är då bankens syfte? Enligt bankens stadgar är det för det 54 första att främja medlemsländernas återuppbyggnad och utveckling genom all underlättaproduktiva investeringar och för det andra att främja privata utländskainvesteringar genom garantigivning och dellagande i lån. Syftet är vidare attnär privatkapital inle är tillgängligt på rimliga villkor komplettera det genomatt av eget eller lånat kapital finansiera produktiva investeringar. Jagvill också säga alt när det gäller ledningen för resp. , såhandlar det om precis samma ledning och samma chef, nämligen . Om man försöker göra en analys av och visar det sigalt dessa organisationers utlåningspolitik inte stämmer med något av degrundläggande svenska biståndspoliliska målen. När det gäller tre av dem - stödtill nationellt oberoende, stöd till social och ekonomisk utjämning och slödtill utveckling i demokratisk riktning - motverkar och ländernas oberoende i dessa avseenden. bör därför inte lämnaytterligare bidrag till , och bör därför också utträda urVärldsbanken. Bidragtill Internationella utvecklingsfonden () iÖrebro (s): hänvisar nu till intensiva vädjanden från personer som haninte namnger. Det är svårt att ta ställning till sådant. Vad vi däremot kangöra är att granska siffrorna när det gäller biståndet till södra . Närbudgeten presenterades var det en sak som del folkpartisliskabiståndsministeriei särskilt slog på trumman för, och det var att nu skulleregeringen verkligen satsa i södra . Men ser man på siffrorna så visardet sig att vad regeringen faktiskt har gjort är alt skära ner SlDA:s äskandenom anslag till södra . Det var ingen stor nedskärning, men man hademinskat äskandet med 15 miljoner. Och när vi socialdemokrater under vårenföreslog en ökning med totalt 85 miljoner av anslaget till södra , dåfick vi elt blankt nej av den borgerliga majoriteten med i spetsen.Del är vad som är kvar av de storordiga deklarationerna om satsningpå södra . Vadsedan gäller uppgörelsen mellan IDA:s bidragsländer gick regeringen utoch låste sig väldigt snabbt för 413 milj. kr. Del var inte särskilt lyckat,eftersom det just den gången hade varit lämpligt att ta ned den svenskabidragsnivån till rimliga proportioner som låg mera i nivå med vad andraindustriländer ger. får nämligen en extra påfyllnad med ca 2 miljarderkronor från nya bidragsgivare, främst vissa oljeländer. HerrWirmark säger att det troligen inte hade blivit några 32 miljarder till IDAfram om karskal upp sig och sagt att vi i stället tänkerge 300 miljoner till södra . Att lilla på det sättet skulle varaen tuva som stjälper IDA-lasset, det är en folkpartistisk myt. Men när detgäller en sådan stor bidragsgivare som är det kanske lätt för en nybiståndsminister att överskatta sin roll inom . Bidragtill Internationella utvecklingsfonden () Till herrClaeson vill jag säga att när han hävdar att jag påstått att ochIDA bedriver en antikolonial och progressiv politik så är det faktiskt ord somjag inte använt i mitt anförande. Vad jag sagt är att banken under senare århar ändrats i enlighet med de linjer som förordats från nordiskt håll. Och dennordiske representanten vid det senaste världsbanksmötet i höll ettanförande, som godkänts av den föregående och som just berömdebanken för denna ändring. Sedanhävdar också alt del är betänkligt att stödja banken därför altdel i stadgarna ingår alt den skall främja privata utländska investeringar. Jagvill bara säga: Detta finns inte i , och det är vi ger bidragtill med de bidrag vi nu skall votera om. F. ö, är ju, som jag sade, trekommunistiska länder medlemmar i . De får också bidrag. Och det visar attden formella bestämmelsen i bankens stadgar alt främja privata investeringarsaknar betydelse för långivningen. HerrEricson i försöker nu blanda bort korten i fråga om vad som hände ibudgeten beträffande södra , Han får fram sina siffror bara om han görvåld på kartan och hänför till södra , Men på alla kartor över kontinentenAfrika ligger faktiskt i . Sedangällde det vilken inverkan socialdemokraternas linje skulle haft på denöverenskommelse vi nu diskuterar. Jag vill bara säga att förhandlingarna varhårda och alt det var mycket svårt all nå fram till den överenskommelse somträffades och som är så bra för att den ger dem 32 miljarder. Hadevi börjat konstra enligt socialdemokraternas linje hade det varit mycket storrisk för att uppgörelsen inle blivit som den är och kanske t. o. m. gåtti stöpet. HerrCLAESON (vpk): Jag vill bara kort kommentera något avdet nu sade. Jag har inte påstått alt uttryckligensagt att banken är företrädare för någon antikolonial och progressiv politik,utan att banken av beskrivning framstod som sådan företrädare,och det var del jag ville bemöta. iÖrebro (s): talar om att blanda bort korlen. Men om man har mage attstå här och säga att politiskt sett inte tillhör södra , då görman verkligen våld på verkligheten. Detär inget oberoende land i den delen av världen som har gjort större insatser förbefrielsen av de fortfarande av vita dominerade områdena i södra än vadTanzania gjort med sina egna budgetmedel. Och att, som den borgediga regeringennu gör i realiteten, minska bidragen till är faktiskt att försvagakampen för oberoende i södra , Till det somkallas södra i allmänt språkbruk har regeringen föreslagit avsevärdaökningar i den budget som redan har fastställt: 30 milj. kr, iökning till , 10 milj. kr, i ökning till och 18 milj, kr, iökning till , för att ta de länder som brukar räknas till södra -och det finns fler exempel när det gäller de smärre länderna i södra ,Detsamma gäller stödet till befrielserörelserna i södra . Bidragtill Internationella utvecklingsfonden () Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1670 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr23 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1670 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen av m. fl. samt 3:o) motionennr 1670 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då iÖrebro begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående utrikesutskottets hemställani betänkandet nr 23 mom. 2 antar reservationen av m. fl. röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1670 i motsvarandedel. Bidragtill Internationella utvecklingsfonden () Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blevföljande voieringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr23 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrEricson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:31 med anledning av propositionen1976/77:79 om anslag för /78 till byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1976/77:49 med anledningav propositionen 1976/77:110 om ändring i lagen (1971:112) om förbud motoskäliga avtalsvillkor (avtalsvillkorslagen), m.m. jämte motioner 1976/77:50 med anledning av propositionen 1976/77:112 omändring i lagen (1966:742)om holell- och pensionalrörelse jämle molion 1976/77:51 med anledning avmolion om en översyn av lagen om un- Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs näringsutskoitets betänkande 1976/77:52med anledning av motion om lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. (vpk): Vem är veckansvackraste? Är det hon som lätiklädd pryder väggkalendern, eller hon som ler föratt sälja landkrämen som vi blir lyckliga av? Är hon duktigast som pyntarhemmet enligt damtidningarnas senaste? Attkvinnoförtrycket tar sig så många olika former glömmer man lätt, därför att detingår i den dominerande föreställningsvärlden och har så smäll samman med vårtlivsmönster att vi ofta inte ens tänker eller reagerar på alla de häruttrycken. Man behöver bara slå upp en morgontidning för att möta dem. Se påreklamannonserna eller undersök platsannonserna! Redan där märker man snart attmän och kvinnor har olika arbetsmarknad. Man kan se på nyheterna - del ärmännens värld. Kvinnorna finns med som blindtarmar, som vackra dockor eller somoffer för övergrepp av olika slag. 1andra massmedia är förhållandet detsamma. Veckopressen skall vi inle tala om.Men även radio och TV förstärker en rådande kvinnobild och återspeglar ettsamhälle styrt av män. T. o. m. i barnprogrammen i TV och i barnböckerna slårförtrycket igenom. Del är alllid pojkarna som busar, som lagar bilar, som skallbli läkare eller busschaufförer. Flickorna skall vara snälla, hjälpa mamma altlaga mat och sticka eller sjunga vackra visor. Man kan la som exempel Alla vibarn i Bullerbyn eller i . Kvinnornafår tidigt lära sig att deras främsta möjlighet all bli tillerkända någotvärde är att spela på sin roll som könsvarelse. Kvinnans främsta uppgift ärinle ett yrkesarbete utan att vinna en man, och därför måsle hon förvandla sigtill elt vackert föremål, smycka sig och dränka sig i väldoft, vara fager,foglig, snäll och mjuk. I förlängningen av den förhärskande föreställningen attkvinnan är ett objekt - ett föremål för männens lust - ligger olika former avsexuella övergrepp. Däri ligger också kvinnans s. k. frihet alt omvandla sinkropp till en handelsvara och männens frihet alt köpa den varan, dvs. prostitutionen.1 förlängningen ligger också den syn på kvinnan som sexualbrottsutredningenstår för, nämligen att en kvinna kan vara medansvarig till våldtäkt genom sinblotta klädsel eller sitt uppträdande. Det finns en fullt utvecklad och etablerad filosofi i del borgerligasamhället som framställer diskrimineringen av kvinnorna som en naturensordning. Diskrimineringen av kvinnorna rättfärdigas ideologiskt. Dettaideologiska förtryck drabbar alla kvinnor. Det manifesterar sig påarbetsmarknaden, i hemmet, i familjen. Det drabbar kvinnorna politiskt,intellektuellt och sexuellt. Modersmylen och idén om kvinnan som hemmetscentrum och samlande gestalt manas fram i lågkonjunk- Myten om kvinnansom fresterskan och förförerskan utvecklas i porrindustrin. Så förenas denborgerliga drömmen om kvinnan som och skökan. 1 denna värld äringen kvinna likaberättigad. Hennes roller är klart utstakade, hennes valfrihetär lika med noll. Huvuddelenav massmedia sprider diskriminerande uppfattningar om kvinnan. De värstaexemplen på detta återfinns förstås inom den öppet pornografiska pressen,litteraturen och filmen. Den kommersiella reklamen befäster en reaktionärkvinnobild och skapar nya myter om kvinnans roll.