prot · G009141 · 1976-12-31 00:00:00 — Del blir ännu svårare förbarnfamiljer, låginkomsttagare och pensionärer alt få ekonomin all gå ihop. Delär klart all det behövs pengar för all klara de enorma militärutgifter som vårtlands nuvarande militärpoliiik medför, men den ekonomiska förstärkning somlåginkomsttagarna borde ha fått förvandlas lill standardsänkning. Resursernalyfts över för alt klara mililärkoslnader som är helt orimliga med hänsyn lillvårt lands småslatsroll och neutrala position. Delförslag som läggs fram gör ingenling bättre - tvärtom. För en nyfemårsperiod slutar notan när allt tas med ibilden. Del är så myckel pengar alt tanken svindlar för en vanlig löntagare.Vårt land ligger i ruslningsligans absoluta topp. Del finns inget annat landmed beteckningen neutralt alliansfritl som ens tillnärmelsevis kan mäta sig medSverige när det gäller militärutgifter vare sig i absoluta tal eller percapita. Endast och har högre militärutgifter per invånare. Vi haralltså större försvarsutgifter per capita än . Förall vara elt neutralt land - det understryker jag - har vi såledesmilitärkostnader som är hell unika. De svenska miliiärstrategernas försök allpå det mililärpolitiska området leka stormakt är inte bara ömkliga ulan ocksåruinerande för svensk ekonomi och för skattebetalarna, och de skapar eltinfiationens ginnungagap nr 1. Vikommunister vill också ha elt försvar, men vi vill all del skall anpassas tillvad det svenska folkel har råd med, vårt lands neutrala position och delförändrade och förbättrade läget i . Trols alla sabolageförsök har juändå fredens och avspänningens linje vunnil terräng. Men del som har skelt närdet gäller fred och avspänning - att avtal har slutits mellan länder somlidigare hade helt djupfrysta förbindelser, all innebaren ny etapp i kampen för fredlig samlevnad - påverkar inte elt dyft strategernai den högsta militärledningen. De är nu som lidigare fångna i ett tänkande avKarl XII:s modell. Karolinerandan vårdas ömt. Fläktarna frän fornslora dartycks dröja sig kvar i de militära staberna. Man vill atl skall vara enmilitär stormakt, kosta vad det kosta vill. Denborgerliga regeringen resonerar på samma säll. Men den lålsaslek man ägnar sigål blir dyrbar för svenska folkel - för del är vi som får betala notan. Närkommunislerna kritiserade de väldiga militärkoslnadérna ochkrävde en annan prioritering av samhällets resurser blev vi anklagade för allhysa närmast landsförrädiska tankar och atl vilja lägga landel öde förfrämmande makt. Den primitiva argumentationen möter man kanske inle längre, ivart fall inle i seriösa sammanhang. därför alt en alll slörre delav svenska folkel reagerar mol de höga militäranslagen. Men det går inte altför den skull beskylla de människorna för att ha onda anslag mot landelssäkerhet. Visom från skilda håll kritiserar mililäranslagens storlek och vår nuvarande militärfilosofigör det med ell ärligt och renl uppsåt och inte i akt och mening all skadaSverige. Vi vill alt vårt land skall försvaras, men vi tror inte på dennuvarande mililärpolitikens förträfflighet. Vi tror atl del är möjligt altskapa både ett bättre och billigare försvar. Proposilionenbygger på illusionen att genom en enorm militär salsning skall kunnaavskräcka även en stormakt från anfall och alt del - om elt anfall trots alllskulle drabba oss - skall vara möjligt atl slå tillbaka fienden redan iinledningsskedet. Vi vänder oss mot denna militära doktrin, och vi säger atldet inle är hederligt att försöka ge svenska folkel den föreställningen attSverige skall kunna slå tillbaka en stormakt, med en militärapparat som ärorganiserad och uppbyggd pä samma sätt som den anfallande fiendens. Dessutom -och del är ju propositionen ett bevis på - är del en enormt koslnadsslukandemilitär doktrin. I kärnvapnens och den högteknologiska krigföringens lid utgöretl skalförsvar av den typ man vill gä vidare med inget verkligt skydd. Vårtland är etl neutralt land. Värt främsta skydd är inle Viggenplan och nyavapensystem utan en aktiv freds- och neutralitetspolitik. I en annan motion gervi exempel på en sådan aktiv fredspolitik som vi anser atl bör bedriva. Vipåvisar också atl det förändrade och förbättrade läget på vår egen kontinent,, rimligtvis måsle tillmätas en större betydelse när man nu planerar fören ny femårsperiod, att man inle längre bör kedja fast vår militärpoliiik viddel förgångna. Viföreslår etl försvar av ny typ. Det baserar sig på folkförsvarets principer,på internationella erfarenheter, och del lar hänsyn till vårt lands ekonomiskaresurser. Det återspeglar dessutom vår vilja atl försvara vårt lands nationellafrihet och självständighet. Vårtnuvarande försvar är i huvudsak uppbyggt som ett skalförsvar med mycket dyrabemannade vapenbärare, kostnadskrävande system av typ , stridsvagnar ochfartyg. Satsning på nya dyra flygplanstyper förbereds. Vivill atl denna konventionella och alltför dyrbara struktur avlöses av ettfolkförsvar vars utrustning är billigare - nationellt producerade vapen,framför allt kanoner, kulsprutor, lättare flyg för spaning och samband ochrobotar lill försvar av det egna landets territorium. Jagär utomordentligt överens med om alll väsentligt i hennesmotion, men jag har svårt att förstå tanken bakom när hon utan slörre analys avvisaren framlida förnuftig salsning på ell robot-försvar. Långdistansrobotarav den typ som stormakterna sysslar med har vi självfallet ingen användning av,men lättare robotar till försvar för vårt eget lands territorium kan man inleutan vidare avvisa. Del är bra myckel billigare än både Viggenplan och salsningpå atlackflygplanel B3LA, som mililarislerna nu vill pressa fram. Detgår, enligt vår mening, inte att bortse från de erfarenheter som vunnits isåväl det vietnamesiska folkets ärorika försvarskamp mot den amerikanskaimperialismen som det senaste kriget i . Föratt krossa satte som bekanl in en enorm armada med de största ochmesl utstuderade flygande djävulsmaskiner som tekniken har kunnalframbringa. Vietnameserna hade inget flyg all sätta emot, men likafullt fickstormakten stryk. Det skedde framför allt på grund av del vietnamesiskafolkets tapperhei, men också med hjälp av lätta vapen och robotar. Den ena efter den andra plockades ner av luflvärnskanoner och robotar, så alt denangripande parten flck notera hell förödande, ja omöjligaflygförlusler. Under gjordes samma erfarenheter. Vi menarall någon lärdom bör dras av detta. Vivill bygga upp ell starkt, folkligt förankrat djupförsvar som utrustas medlätta vapen i långa serier. Vianser inie att den militära satsningen är det avgörande skyddet för Sverigesfred och nationella självständighet. Vårt lands intressen främjas bäst genomen aktiv, ofönruten politik för fred, avspänning och nedrustning. Viär övertygade om atl övergång till en annan och billigare försvarsordningskulle underlättas, om de ansvariga inom militärledningen och regeringenbemödade sig om en mera realistisk bild. Försvarsministernsäger i propositionen: "Vårt land innehåller inte områden av primärtstrategiskt intresse för slormaktsblocken." Tänk om man hade dragit någrapraktiska slutsatser av den tankegången. Men sä är icke fallet. Tvärtomförutsätter hela den framlagda propositionen atl skall bli föremål fören slormaklsinvasion i samband med en slörre konflikl. Delär också den traditionella hotbilden. Men ett nyll storkrig ter sig i dagalllmer osannolikt. Del som präglar är avspänning och intekrigshot. Visst är det förunderiigl all delta inle på något sätt avspeglar uppläggningen av nästa femårsperiod för försvaret. Statsministernciteras i utskoltsbetänkandet. Han säger: "Vårt total försvar bör-- även i fortsättningen utformas sä all del vid kriser och konflikier i mellanstormaktsblocken har sådan styrka, sammansättning och beredskap atl hol,påtryckningar eller angrepp mol inle av någon kan bedömas varalönsamt." Statsministernanser alltså alt del är vär militära styrka som garanterar vår säkerhet. Detfinns ingen bekräftelse på della. Viskonades under från krigets fasor, men ingen vill väl påståatt del var lack vare vår militära styrka, för den var ju verkligen intesärskill imponerande. Nej, vi skonades av två skäl: för det första därför atlSovjetunionen ingrep lill skydd för självständighet, för det andradärför all inle var någol primärt mål för nazi-Tyskland. Inte beroddedel på att vi var särskilt väl rustade! 1dag satsar ingen vettig statsledning på etl slörre anfallskrig. Bådaslormaktsblocken vel att ett nytt storkrig lätt blir ett kärnvapenkrig ochföljaktligen en katastrof för alla. När i sin motion säger:"Varken stormakter eller småstater förmår rusta sina försvarsmakter lillskydd mot en sådan katastrof- det finns bara etl skydd mot den, forlsaltfred", då är detta en sanning som varje sunt tänkande människa måstebegripa. Detär mot den bakgrunden vi kommunister säger: Del är dags att överge den gamla,förstenade mililärpolitiska uppläggningen som är så dyrbar, så ruinerande försvenska folkel och som ändå inle kan garantera någon verklig säkerhet. Låtoss gå in för ell neutralilelsförsvar av den typ som , ochandra neutrala länder upprätthåller. Dä blir det inte orealistiskt atl skäraner försvarskoslnaderna med 50 96 i stället för atl gå inför nya stora höjningar. Jag vill sluta med attyrka bifall till molionen 1453. Omavveckling av bidrag till regeringspartier från privata företag På förslagav herr talmannen beslöl kammaren alt uppskjuta den fortsatta överläggningenom detta betänkande samt behandlingen av pä föredragningslistan återståendeutskollsbetänkanden till morgondagens sammanträde. § 2 Om avveckling av bidragtill regeringspartier från privata företag Herr statsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:456, ochanförde: har frågat när jag har för avsikt att la initiativ somsyflar till en avveckling av bidrag till regeringspartier från privata företag. Fråganom bidrag från olika juridiska personer, däribland privata förelag, har varituppe lill behandling i vid skilda tillfällen under de senasle åren.Riksdagen har inte ansett några ål-gärder vara påkallade. Avde nuvarande regeringspartierna lar som bekant och folkpartietinte emot några bidrag frän förelag. Moderata samlingspartiet förklarade ihöstas all partiet har för avsikt all avstå från sådana bidrag efter del härårets utgång. Millsvar lill blir därför att det nu inte finns någon anledning attla några initiativ i denna fråga. 15 protokoll 1976/77:140-141 Om avveckling av bidrag till regeringspartier från privata företag Hen (): Jag får tackastatsministern för svaret pä min fråga. SSU:sundersökningar har givit oss uppgifter som vi häri annars inte skulleha känt lill i fråga om bidragsgivningen lill de politiska partierna. Några avde storbolag som fortfarande ger pengar som gåva lill iregeringsställning är förelag med starkt beroende av olika regeringsåtgärdersom är aktuella under detta år. Jag vill nämna några exempel: Bofors- jag behöver bara påminna om den försvarsproposition och det försvarsbeslut vihar tagit här . Astra- ett bolag som är starkt beroende av beslut om att sammanföra och planeraläkemedelsindustrin i samhällets regi. LM - ett förelag som det har riktats stark offentlig kritik mot frånfackligt och annat håll, bl. a. för agerandet i ölofström, ett företag som ärmycket beroende av regeringens hållning. Ingenmisstro får råda, och varje möjlighet till misstanke måste undanröjas om attregeringen eller regeringspartier genom penninggåvor från olika förelag skullepåverkas i sin politiska hållning. Fråganbekymrar tydligen inte regeringen. Man hänvisar till att kommeratt avveckla del här . Avvecklingsplaner har ju varit populära iden borgeriiga regeringen i olika sammanhang. Menvarför kan inte moderata samlingspartiet följa de spelregler som gäller i delhär sammanhanget? Efter val förändras ju de finansiella förutsättningarnaganska ofta för ett parti. förlorade drygt 2milj. i samhälleligt partistöd genom sitt valne-deriag, och man fick direktavslå från de pengarna. Men vad är del som gör all moderata samlingspartiet gesrespil på - en respit som i normala fall, som för , överhuvud tagel inle förekommer? Varför skall moderalerna under ett hell är somregeringsparti få fortsäita atl samla in miljoner när partiet deltar iregeringspolitiken på ett aktivt säll i förhållande lill de förelag som gerbidrag lill partiet? Svaretär hell passivt i det här avseendet. Del andas ingen krilik av atl moderaternalar emol pengar. Statsministern tycks inte illa berörd av detta, och del ärkanske en naturiig sak för honom. Men är det verkligen så allintressegemenskapen mellan privata arbetsgivare och den borgerliga regeringenär någonting positivt och naturligt? Är det så för statsministern? Varför,herr statsminister, får moderata samlingspartiet fortsätta på della vis underelt år i regeringsställning när andra partier normalt får la finansiellakonsekvenser av förändringar vid val? Kanstatsministern ställa sig som garant för att regeringspartier inte tar emotbidrag från privata företag i forisäliningen? Jag kan ställa mig som garant för all några som helst ovidkommandehänsyn inte tas ifrån regeringens sida vid handläggningen av olika frågor. Sedantycker jag alt skulle länka sig för innan han lar upp frågan omspelregler. Hur är det med spelreglerna? Riksdagenhar gjort uttalanden i den fråga som lar upp. Jag har hänvisatlill dessa riksdagsuttalanden. Men har också gjort uttalanden om hurpartier bör förhålla sig till kollektivt anslutna medlemmar och sagt attendast människor som av egen politisk övertygelse söker medlemskap bör antassom medlemmar. Följ de spelreglerna, ! Omavveckling av bidrag till regeringspartier från privata företag HenHELLSTRÖM (s): De fackföreningar som stöder oss som medlemmar gör det av egel val. Deär en integrerad del av den politiska rörelse som socialdemokratin tillhör. Jagtycker det är ganska anmärkningsvärt att blanda ihop frågan om medlemskap i eltpolitiskt parti - i det fall'en förening vill ansluta sig och medlemmarna villdriva frågorna politiskt - med frågan om gåvor från privata företag. Det är jubolag vars uttryckliga uppgift är att i alla sina dispositioner höjaavkastningen på det insatta kapitalet, dvs. all hålla så hög vinst som möjligt föraktieägarna. Det är ju uppgiften för de förelag som ger regeringspartietmoderata samlingspartiet pengar. Omaktieägare ger en del av vinsten lill ett regeringsparti är det en myckelallvarlig sak. De många tusentals arbetare och tjänstemän som arbetar ihopvinsterna åt Asea, L M etc. har aldrig tillfrågats om atl en del av delresultat som de jobbar ihop skall överiämnas som stöd till moderatasamlingspartiets polilik. Statsministernfortsätter att undvika att rikta någon som helst kritik mot moderatasamlingspartiet för atl del fortsätter att la emot pengar av förelag somBofors, och . Menar statsministern inte alt dessa företag ärstarkt beroende av regeringens åtgärder? Är statsministern i själva verketnöjd och anser del vara elt lämpligt förfarande atl tar emot pengarfrån dessa företag? Jag hänvisar lill att moderata samlingspartiet har förklarat all delinle efter della års utgång kommer all ta emot bidrag. Jag tycker alt del ärelt bra beslut som man kommit fram till, inle minst därför all det parti somjag representerar inte har tagit emol eller lar emol bidrag från privataföretag, vilket inle heller gör. Attjag kom in pä della med kollektivanslutningen berodde pä alt togupp frågan om spelregler. Då konstaterar jag, vilkel jag också sagt i mittsvar, att den fråga som lar upp har behandlats avriksdagen, som gjort uttalanden av den natur all någol förbud icke skulleutfärdas. Det hör också lill spelreglerna, , att partiernaförsöker rätta sig efter vad har Omkostnaderna för indragning av telefon i fritidshus hardärvid sagt all partier icke bör ta emot andra medlemmar än sådana som självahar bestämt sig när det gäller medlemskap. säger atl man aldrighar tillfrågats. Hur är del med de kolleklivi anslutna? Har de tillfrågatsinnan de blir anslutna? Au jag tog upp den här saken berodde, som sagt, på atlfrågan om spelregler kom in. HerrHELLSTRÖM (s): måste antingen vara nöjd med sakernas tillstånd ellerockså anser han sig ha en dålig sak alt försvara, eftersom han helt undvikeratt diskutera del som min fråga till statsministern gäller, nämligen hur på atl moderata samlingspartiet tar emot bidrag av företag, som är starktberoende av regeringens politik. Han vill i stället diskutera en annan fråga -rätten all ansluta sig lill politiska partier. Detär en hell annan fråga. Del var fackföreningar som bildade delsocialdemokratiska partiet. Det finns en grundläggandegemenskap mellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratin som vi är stoltaöver. Det är vär politiska rörelse. Är del pä del sättet atl moderaternaspoliliska rörelse, den borgerliga regeringens poliiiska rörelse, har sittursprung i ? Jag kan inte på annat säu tolkastatsministerns underlåtenhet all över huvud taget diskutera det min fråga hargällt, hur han ser på mottagande av bidrag från företag som ärstarkt beroende av regeringens polilik. skall akla sig för all gå så längl i sin argumenialionatl han gör gällande atl när socialdemokraterna siller i regeringsställning ärde lill händer och fötter bundna av vad fackföreningsrörelsen ullalar ochönskar. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om kostnadernaför indragning av telefon i fritidshus Herrkommunikationsministern erhöll ordet för atl besvara iHofors (s) anmälda fråga, 1976/77:469, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att vidta sådanaåtgärder au vissa olikheter i televerkets prispoliiik i fråga om avgifter förindragning av telefon lill fritidshus utjämnas mellan landets norra och södradelar. Statsmakternagav räll alt - om särskilda skäl föreligger - ta ut avgiftför telefonledningen mellan telefonstationen och huvudapparalen. Avhandlingarna framgår bl. a. all del inte ansågs ligga i samhällets intresse på statens bekostnad skulle anordna långa och dyrbara ledningar lillavlägset belägna fritidshus. Beslulom inom vilken del av lelefonslationsområdel som avgift skall tas ut förledningar har fattats på regional och lokal nivå inom televerket.Della har medfört att en någol olika lillämpningspraxis har utvecklats inomlandets olika delar. Föralt i fortsättningen möjliggöra en så likformig behandling som möjligt avtelefonabonnemang i fritidshus har - enligt vad jag har inhämtat - enarbetsgrupp inom utarbetat förslag lill nya bestämmelser. Förslagetinnebär i princip att fritidsabonnemang utanför vissa i telefonhänseende välutbyggda områden skall beläggas med en särskild generell tilläggsavgift.Avgiftens storlek blir beroende av avståndet frän telefonstationen ellertätorisgräns. Televerkethar för avsikt all, efter överläggningar med konsumentombudsmannen, införa denya principerna. Jag förutsätter all dessa kommer alt leda lill en ökadenhetlighet i fråga om debitering av fritidsabonnemang. Omkostnaderna för indragning av telefon t fritidshus Hen i (s): Jag får tacka kommunikationsministern för svarel på min fråga. Bakgrundentill frågan härrör från berörda fritidshusägare i mitt hemlän, som kontaktatmig och ifrågasatt om det kan vara rikligt alt det skall förekomma så betydandekostnadsskillnader att få telefon indragen i fritidshus, beroende på i vilkendel av landel man har sitt fritidshus. Nuär det så att leledireklörerna har befogenhet att faslslälla debiteringsgrunderför telefonabonnemang i fritidshus. Detta har fått till resultat atttillämpningen har blivit mycket varierande mellan de olika teleområdena -främst mellan de norra och södra områdena av vårt land. Fritidshusägare iGästrikland och har fått offerter från där kostnadernahar legal på . per abonnemang, medan motsvarandeinstallation t. ex. i teleområden i den södra delen av landel, med kanske någolundanlag, kostar . Man får förstå alt invånarna i de norra delarna avlandet under rådande förhällande anser sig orättvist behandlade. Varkostnadsnivån bör ligga i de här aktuella fallen skall jag inte gä in på, menjag anser atl likvärdiga beräkningsgrunder bör gälla för samtliga teleområden,vilket tydligen inle är fallel. Det kan inle vara sju till älta gånger dyrareatt dra ledning i de norra delarna av landet än i de södra,men exempel pä sädana debiteringar har jag fåll. Lönekostnaderna är, vad jagkan förstå, desamma och geografin kan ej heller vara orsaken till enkostnadsskillnad av denna storlek. Efleratt ha tagit del av kommunikationsministerns svar kan man hysa denförhoppningen all rådande missförhållanden kommer all rättas till, alt enutjämning kommer till stånd och atl därmed Norriandslänens fri- Omåtgärder för fortsatt drift vid spånplattefabrik i tidshusägare urjämlikhetssynpunkt får en med fritidshusägare i de södra delarna av landetlikvärdig behandling. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om åtgärder för fortsatt drift vid spånplattefabrik 1 Herr industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1976/77:424, och anförde: har frågat mig vad regeringen tänker göra för att säkrafortsatt drift vid Norra Ny Industri AB:s spänplattefabrik. Bakgrundentill fråga är all bolaget har inställt sina betalningar och atlinemot 100 anställda föriorar sina arbeten om fabriken måste läggas ned. Planernaatt etablera en spänplattefabrik i norra kunde förverkligas bl. a.genom att företaget beviljades ell räll omfattande regionalpolitiskt stöd iform av lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån för att genomföra deerforderliga investeringarna i byggnader och maskiner. Bolaget har också fåttlån mot statliga garantier för atl täcka behovet av rörelsemedel. Alltsedanfabriken togs i drift har marknaden för spånplattor av standardkvalitetervarit pressad, vilkel har lelt till förluster för bl. Dessaföriusler har lett lill att bolaget har inställt sina betalningar. uppkomna situationen kan olika lösningar tänkas för att åstadkomma en basför fortsatt verksamhet på orten. Vilken lösning som kommer all tillgripas ärdet ännu för tidigt atl uttala sig om. Mol bakgrund av bolagets betydelse försysselsättningen på orten och de statliga insalser som redan har gjorts är delregeringens strävan atl bidra lill att finna en lösning på bolagets problem somi möjligaste mån tryggar en fortsatt verksamhel och därmed sysselsättningen förde anslällda. Jag ber atl få lacka industriministern för svarel pä min fråga. inställt sina betalningar har stark oro uppstått i NorraVärmland. Vi har ont om industrier i norra . Spånplattefabriken kom igång , och det var tacknämligt. Då föddes etl hopp för bygdenoch dess framlid. Genom gemensamma saisningar från kommunerna, skogsägarföreningen,staten och många enskilda kom fabriken lill stånd. Man räknade med alt klenavirkesdimensioner skulle las lill vara och sysselsättning skapas. Bolaget hardock gått med föriusl, och har betalningarna inställts. Jag skall inle i dethär sammanhanget gå in på orsakerna men vill ändå helt allmänt säga all det ärgivet att del måste vara lönsamt all driva ett förelag. Del är väl ocksårikligl alt man kan få ett sådant syslem alt man inte är beroende av konstlademedel utan företaget kan bli bestående. Au så sker är nödvändigl för orten. Denbehöver industrin och folkel behöver arbete. lever de anställda i ovisshet.De vill ha besked. Därför måsle här göras någonting. Dennya regeringen, och industriministern i synnerhet, har under de här månadernagjort stora insatser för all uppehålla sysselsättningen -del skall klart ochtydligt sägas ifrån. Jag finner del lämnade svaret positivt. De besked somindustriministern här ger bör lugna de oroliga anställda. Industriministernsäger: "I den uppkomna situationen kan olika lösningar länkas för attåstadkomma en bas för fortsatt verksamhel på orten. Vilken lösning som kommeratt tillgripas är det ännu för tidigt att uttala sig om." - Det kan jagförstå, men vi har ändå fäll ett positivt löfte. Jaghoppas alt sådana åtgärder nu skall kunna vidtas all denna fabrik kan få enframtid. En lösning av de här frågorna bör komma till stånd snarast.Situationen i - i norra länsdelen i synnerhet - är besvärande.