prot · G00946 · 1976-12-31 00:00:00 — Vpkhar i sin motion ställt en rad förslag som motverkar de negativa effekterna avskatteomläggningen och som åstadkommer en reell skattesänkning förlönarbetargrupperna. Det är för det första att den allmänna arbetsgivaravgiftenskall slopas för kommuner och landsting. Delta skulle inte bara neutraliseraden kostnadsfördyrande effekten för kommunerna av skatteomläggningen 1977, ulaninnebära en direkt minskning av kommunernas kostnader, därmed en förbättringav deras ekonomi och möjlighet att hålla nere de kommunala skatterna resp.bygga ut reformverksamheten. Man måste observera att det aren avgörandeskillnad i effekten av höjda arbetsgivaravgifter för privata företag och förkommuner och landsting. De förra söker kompensera sig genom prishöjningar, desenare är tvungna att vidta skattehöjningar eller att skära ner den kommunalaomvårdnaden. Vpkföreslår för det andra att arbetsgivaravgifterna skall läggas om, så att deuttas i förhållande till företagens omsättning, råvaru- och energiförbrukningoch inte som enbart i förhållande till löneutgifterna. En sådan omläggninginnebär att arbetsgivaravgifterna inte som i realiteten är avdrag pålönerna. Den skulle också gynna de mindre företagen i förhållande till destora. Del är beklagligt att övriga partier inte velat ansluta sig till våraståndpunkter i dessa frågor. Gå ut och fråga kommunerna, gå ut och frågasmåföretagarna, sä kommer ni att få veta att deras läge kräver förändringar iden riktning som vpk föreslagit! Huvudlinjeni det skatteförslag vi lagt fram innebär en ändrad fördelning tillde lägre inkomstgruppernas fördel. Vi vill, såsom också noteras iskatteutskottets betänkande, ge större skattelättnader för årsinkomster upptill , mindre skattelättnader för årsinkomster . och skatteskärpningar för årsinkomster över 150 000 kr.Låginkomsttagarna bör uppmärksamma att för dem är de borgerliga ochsocialdemokratiska förslagen lika dåliga. Vpkanser det inte tillräckligt att försöka sänka statsskatten. Det är de kommunalaskatterna och mervärdeskatten som tyngst belastar majoriteten avinkomsttagarna. Regeringen och socialdemokraterna vill ha en skatteomläggningsom direkt höjer de kommunala skatterna och för ögonblicket lämnarmervärdeskatten oförändrad. Vad som kommeri nästa omgång är osäkert. Vi harbåde ekonomiministerns hot om all höja mervärdeskatten och de borgerligaekonomernas förslag om all tillfälligt sänka den. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. tn. Vianser för vår del att man måste gå in för att varaktigt sänka den indirektabeskattningen. Denna är regressiv, dvs. den drabbar hårdast lägreinkomsttagare. Den åtgärd vpk i första hand kräver är slopande avmervärdeskatten på mat. Det avgörande är härvid inte den metod man använder -subventioner eller ett direkt slopande av skatten. Det avgörande är att man börla bort mervärdeskattens hela prishöjande effekt på livsmedel.Skatlenedsättningen kan gärna koncentreras på baslivsmedel, som ju fortsätteratt stiga i pris om den senaste jordbruksuppgörelsen godkänns av . Närdet gäller finansieringen av en skatteomläggning enligt de riktlinjer vi yrkarbör man använda dels arbetsgivaravgifter som lagts om på del sätt jag lidigareredogjort för, dels skärpt beskattning av stora förmö-genheler och arv,bolagsvinster, realisationsvinster osv. En spärr bör sättas för ränteavdrageni beskattningen. Vi förutsätter även en omfördelning genom nedskärning avmilitärutgifterna. Skatteutskollethar begagnat tillfället alt göra sig av med en rad förslag om skattereformer,som framförts . De fiesta avslås med hänvisning till desittande skatteutredningarna. Det är kanske inte så mycket att säga om det,även om det inte hade skadat att uttalat en viss politisk viljaexempelvis när det gäller det helt orättfärdiga avdragssyslemet i dessnuvarande utformning. Vad gäller skatteavdragen råder så uppenbart orimligaförhållanden att man verkligen inte får dröja för länge i strävandenaalt skapa en mera rättvis ordning. Somledamot av en av de sittande - eller kanske riktigare vilande -skalteutredningarna bör man kanske vara försiktig med att avge några löften,även om vi närmar oss den förledande nyårsnatten. Jag vill därför bara uttryckaförhoppningen att vi får en i ordets bästa mening radikal skattereform och attchanserna till en sådan inte försvinner i politiska partiers fruktan förgenomgripande förslag. Jagyrkar bifall till reservationen 2, motionerna 26 yrkandena 2-6, 393 och 975. Ianslutning till yrkandet 1 i förstnämnda motion hemställer jag vidare allriksdagen antar del förslag till lagtext, avseende 10 ! ; 1 mom. lagen omstatlig inkomstskatt, som utdelats lill ledamöterna. Förslaget har följandelydelse: Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrives all 10 ;j 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Statlig inkomstskatt utgår för fysiskapersoner, oskifla dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordningbestämd procent av nedan angivna grundbelopp. närbeskattningsbar inkomst icke överstiger i(? av denbeskattningsbara inkomsten; 20000 men icke . : / 200 .. : / 950 .. : 3 000 .. ' : 4 450 .. : 12 050 .. i : 14 300 .. 1 : 19 400 .. .. J* % Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med merän av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå lill högre belopp än sommotsvarar av denna inkomsldel. avses i denna lagstiflelse, som enligt de för densammagällande stadgar har till huvudsakligt ändamål all tillgodose viss familjs,vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. HenJOSEFSON (c); kännetecknas av den nästan återkommandeskatteomläggningen. Den starka infialionen, som varit rådande under störredelen av , har varit den främsta orsaken till nödvändigheten avständiga justeringar av skatteskalan. Den direkta statliga beskattningen,utformad i en progressiv skatteskala, skärper skatteuttaget automatiskt vid eninfiation. Därför har det varit nödvändigt med en nästan årlig justering avreglerna för den direkta statliga skatten. Såär också förhållandel för . Trots det enhälliga uttalande som gjorts avriksdagen enligt förslag av finansutskottet har inte de samladekraftåtgärder mot fortsatt infiation vidtagits som man då förhoppningsvis sågfram emot. 1972års skatteutredning, som har alt utreda och framlägga förslag om ett nyttskattesystem, har ännu inte kunnat framlägga något förslag. har den nyaregeringen gett delvis nya direktiv. Den har också krävt att förslag läggs framtill . Jag hoppas att vi därmed snart skall få ett sådant skattesystematt vi slipper ifrån dessa åriiga förändringar. Men givet är att för attlyckas med detta fordras också åtgärder och vilja ifrån alla samhällsansvarigaatt komma till rätta med infia-tionsulvecklingen. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Iproposition 42, som behandlas och som utarbetats efter överiägg-ningar medlöntagarorganisationerna, föreslås ett skattesystem som betyder all såvällåginkomsttagare som de stora löntagargrupperna får sänkt direkt skatt. Deföreslagna ändringarna av skatteskalan medför den största procentuellaskattesänkningen i inkomstskikten . I enlighet meddet i propositionen framlagda förslaget sänks marginalskatten mellan 1 och 10procentenheter vid inkomster , medan den höjs med 1procentenhet vid inkomster . I kronor räknat medför förslaget enskattesänkning med högst . senaste årens skattedebatter har frågan om marginalskatten kommit att få enkanske alltför framträdande roll. Visst har marginalskatten - hur mycket manfår behålla av den sist intjänade kronan - sin stora betydelse från mångasynpunkter. Men bör man inte helt bortse ifrån vad som av inkomsten igenomsnitt erläggs i statlig inkomstskatt. Som jag sagtåstadkommer en infiation genom den progressiva skatteskalan en automatiskskärpning av skatteuttaget. Därför är det nödvändigt med en omläggning avskatteskalan. här av regeringen framlagda förslaget sänks marginalskatten i inkomstlagenmellan . mer än i det förslag somden socialdemokratiska regeringen tidigare framlagt. Drygt två tredjedelar avde heltidsarbetande löntagarna befinner sig i inkomstskiktet mellan 40 000 och70 . Genom att marginal- och tolalskatten sänks något mer i detta skiktkan majoriteten av löntagarna uppnå en åsyftad standardförbättring inom ramenför lägre nominella löneökningar. Och detta kan påverka företagens kostnadsnivåoch den internationella konkurrenskraften gynnsamt. Därtill kommer att kommunernasutgifter för löneökningar för sina anställda kan bli i motsvarande mån lägre. Somframgår av skatteutskottets betänkande motsvarar de föreslagnaskattesänkningarna betydande bruttolöneökningar. Jag skall inte vidare utvecklamin syn på detta. Enligt överenskommelse skall i sitt anförandevidare beröra detta avsnitt. Beträffandefinansieringen delar utskottet uppfattningen att det i nuvarande ekonomiskaläge är nödvändigt att kompensera inkomstbortfallet på grund av den föreslagnaskattesänkningen. Det är också detta som utgör grunden för propositionensförslag till finansiering. Men i motsats till socialdemokraternas förslag syftarinte regeringens förslag till en skärpning av det totala skattetrycket.Regeringens förslag om en höjning avsocialförsäkringsavgiften, kompletterad med vissa förändringar avenergibeskattningen, kommer att täcka de direkta kostnaderna förskatteomläggningen. socialdemokratiska motionen föreslås en höjning av socialförsäkringsavgiftenmed 3 96. Det skulle innebära en skärpning av det totala skattetrycket.Motionärerna har inte tagit hänsyn lill den inkomstökning som progressionseffekternavid beskattningen medför. ker därför denna motionliksom den ifrån vpk. Utskottetbehandlar ett stort antal motioner varav ett fiertal tar upp frågor som redanär föremål för utredning. Utskottet hänvisar till detta i sitt betänkande ochär enigt i sitt ställningstagande. att det har inträffat ensinnesändring på den borgerliga sidan genom detta ställningstagande. Det storafiertalet av motionerna är väckta från borgerligt håll, och med anledning avdetta och det uttalande som har gjorts i regeringsdeklarationen förutsätts vill avvakta och se vad som kommer att hända på de områden som här hartagits upp. Synpunkter på utredningsarbetet har förts fram liksom krav påutredningar. Med hänsyn till de nya tilläggsdirektiv som regeringen harutfärdat är det väl ganska naturligt att man i denna situation, någon månadefter regeringsskiftet, vill avvakta vad som kommer att hända innan man fullföljerde yrkanden som har förts fram. Detkrav som den nya regeringen har ställt på de tre stora skalteutredningarna -att framlägga förslag - utgör ju också ett starkt motivför utskottets ställningstagande. Beträffandeden tillfälliga nedsättningen av den allmänna arbetsgivaravgiften inom detinre stödområdet anser utskottet alt det fortfarande finns ett påtagligt behovav stöd till företagen i dessa delar av landet. Det är riktigt, som det sadeshär, att företagsskatteberedningen har att utreda arbetsgivaravgiftens framtidautformning. Men i motsats till anser jag att när 1975beslutat om att sätta ned arbetsgivaravgiften i det inre stödområdet, bör maninte på nytt göra någon förändring innan företagsskatteberedningens förslag harpresenterats. Detta beräknas ske och utgör ytterligare ettmotiv lill utskottets ställningstagande att bibehålla den nuvarandenedsättningen av arbetsgivaravgiften inom detta område. Ifråga om motionen nr 26 från vpk hänvisar utskottet bl. a. till att den nuföreslagna ändringen är ett provisorium, avsett att tillämpas . har också utvecklat sina synpunkter i detta avseende, och däravframgår ju att man yrkar på genomgripande förändringar. Som jag tidigareanfört håller skatteutredning på att se över dessa frågor. Den harockså fått tilläggsdirektiv med krav att framläggaförslag om ett nytt skattesystem. Vihar ansett att den förändring, som vi skall besluta om, endast skallinnebära ett mindre ingrepp i det nuvarande skattesystemet - närmastjusteringar med hänsyn till infiationens inverkan på progressionen. Inte minstav den anledningen har vi hänvisat till det utredningsarbete som pågår ochmenat att frågan om en större förändring av skattesystemet bör anstå till dessutredningsresultatet har framlagts. andra motionen från vpk - och även i motionen 26 - tar man upp frågan omavveckling av mervärdeskatten på livsmedel. I en av motionerna föreslåsdessutom att man hos regeringen skall begära att frågan om slopande avmervärdeskatten på livsmedel behandlas med Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. 2 protokoll 1976/77:46 Sänkningav den stadiga inkomstskatten, m. m. hartidigare avvisat liknande förslag, bl. a. av skattetekniska skäl och med hänsyntill de åtgärder som vidtagits för alt motverka prishöjningen på livsmedel. Denstatliga prissubventionen i konsumentledet på vissa livsmedel uppgår , enligtuppgifter som har lämnats, till 3 400 milj. kr., medan mervärdeskatten på desubventionerade baslivsmedlen uppgår till ca 3 100 milj. kr. Därav framgår välganska klart att man i verkligheten har tagit bort den prishöjande effekt sommomsen har för baslivsmedel genom de subventioner med vilka man sänker prisernapå baslivsmedlen i konsumentledet. Trotsdetta pågår inom skatteutredningen en prövning av frågan om en differentieringav mervärdeskatten. Därför anser jag liksom utskottet att mycket av vad man härhar begärt på mervärdeskattens område ligger under prövning. Därtill kommer,som jag har anfört, att vissa åtgärder redan vidtagits som lar bort dennegativa konsekvens som man från vpk här anför som skäl mot mervärdeskatten. Utskottetavstyrker därför dessa båda motioner i de avsnitt som berör mervärdeskatten. Iövrigt har i vpk-motionen tagits upp ett fiertal andra frågor som berörs iutredningsarbetet, vilket gör att utskottet också på de punkterna avstyrkermotionen. HerrWärnberg ställde ett par frågor direkt till mig, bl. a. frågan om jag tror attlöntagarna i sina lönekrav kommer att la hänsyn till att regeringen föreslagiten 1,5 96 mindre höjning av arbetsgivaravgiften än socialdemokraterna.Egentligen svarade delvis på den frågan, men jag vill ocksåsäga att hur arbetsgivaravgiften än las ut måste den erläggas, och till denavgiften får hela svenska folket vara med och bidraga med sin del avkostnadsansvaret. Varje höjning av arbetsgivaravgiften påverkar på det sättetpriserna. Den som konsumerar hela sin inkomst drabbas hårdast. Det blir alltsålåginkomsttagarna som drabbas hårdast. Man kan därför med rätta säga att enlägre arbetsgivaravgift til syvende og sidst är till fördel förlåglönegrupperna. Arbetsgivaravgiften har också en negativ inverkan påkommunernas utgifter. Kommunalskatten, som är proportionell, drabbar ju ävenden på ett hårdare sätt de lägre inkomsttagarna. Fråganom utrymmet vid avtalsförhandlingar har ständigt diskuterats. Ingen kan välpåstå att löntagarnas situation skulle bli sämre på grund av att man tar ut enlägre arbetsgivaravgift. Löntagarna kommer ju på något sätt att vara med ochbetala sluträkningen på det hela. En högre arbetsgivaravgift kommerotvivelaktigt att medföra en högre kostnad och en högre beskattning.Därför anser jag för min del att det förslag som lagts fram av regeringen ochtillstyrkts av utskottet tar hänsyn till låglönegrupperna, som det ärett försök att något mildra marginalskatten just i de inkomstskikt där detstora fiertalet heltidsanställda löntagare befinner sig. Vikänner väl till den ständiga debatten om marginalskattens betydelse.Marginalskatten debatteras oerhört mycket vid avtalsförhandlingar, och kan manpå detta sätt något minska kravet på löneökningar genom att den andra vägen fåmotsvarande möjlighet till standardförbättring anser jag för min del alt det ären väg som leder till ett bättre resultat, sett inte minst i den mycketbesväriiga frågan när det gäller konkurrensen med utlandet. HerrWärnberg tog också upp finansieringen av skatteomläggningen och menade att maninte tagit ut lika mycket i nya avgifter som man sänkt den statligainkomstskatten. omläggningar har utgått ifrån att manså att säga gör en kvittning genom att sänkt direkt skatt kvittas mot höjdaarbetsgivaravgifter. skall vi uppmärksamma att man då har utgåttifrån den höjda inkomstskatt som staten skulle få på grund av infialionen ochden skärpning av progressionen som detta medför. Det innebär i realiteten -det tror jag ingen kan förneka - att man genom dessa omläggningar under1970-talet successivt har skärpt det totala skatte- och avgiftsuttaget. Det ärden fråga som har diskuterats vid så många tillfällen och där vi från denborgeriiga sidan har sagt att om det skall ske en skattehöjning, bör den ske påett öppet sätt - infialionen bör inte vara inkörsporten till ständigt stegradeskatter och avgifter. tog också upp frågan om en omläggning av arbetsgivaravgiften. Detligger mycket i resonemang att arbetsgivaravgiften inte skalltas ut enbart på lönekostnaden utan också på produktionen. Men det är en frågasom ingår i utredningsuppdrag. När vi nu har ställt kravet att de tre storautredningarna på skatteområdet skall framlägga sina förslag anser viatt man bör avvakta och se vad dessa utredningar kommer fram till. Vi har ocksåsagt att det skall ske en viss samordning och visst samarbete mellan utredningarna.Vi skulle på det sättet få möjlighet att göra en totalbedömning avvårt skatte- och avgiftssystem. Det är därför vi här har hänvisat tillutredningarna och avstyrkt motionen. Med detta ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. HerrWÄRNBERG (s) kort genmäle: Vi är överens med och majoriteten i utskottet om attskatteomläggningarna också är ett led i bekämpandet av infialionen. Med hänsyntill vårt skattesystem behöver man ta ut mindre i löneökning om man får enskattesänkning. Men det här är liksom det mesta i majoritetens skrivningmotsägelsefullt. Man säger att man skall bekämpa infialionen, men samtidigtökar man statens upplåningsbehov med . Om man inte pånågot annat sätt tar in de 3 miljarder som fattas, påskyndar man i ställetinfialionen. Jaghar inte fått något svar av om hur man skall bedöma denföreslagna höjningen av socialavgiften med 1,5 96 i stället för 3 96 iförhållande till kommunernas skatter. Vi minns hur man gick utmed det förslaget: Den ene centerpartisten talade om att låginkomsttagarnahärigenom skulle få lägre kommunalskatt, och den Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. andre centerpartisten-jagtror det var partiledaren i - talade om att det fanns utrymme förytterligare lönehöjningar genom att man bara tog ut 1,5 96. Jag har frågat herrJosefson men inte fått något svar: Vilken av dessa två linjer är det somutskottsmajoriteten ansluter sig till? Blir det 1,5 96 lägre löner och därmedutrymme för skattesänkningar, eller skall löntagarna ha pengarna och var finnsdå utrymmet för de mindre skatteuttagen från kommunernas sida? Jag har intefått något svar, utan fortsätter som hela tidengjort. Mantalar om att två tredjedelar av alla heltidsarbetande har en årsinkomstpå . Det är sanning. Men man borde tala om var inomdetta skikt de fiesta ligger. Regeringen sätter in sin maximala skattesänkningförst efter . inkomst, och en beskattningsbar inkomst på mer än 65 000kr. är det bara 9,1 96 av landets samtliga inkomsttagare som kommer att ha1977, efter en uppräkning av lönesumman till siffror. Jag talar nuinte om heltidsarbetande utan om alla som har beskattningsbar inkomst. Manlägger alltså den tunga skattesänkningen på de grupper som ligger ett brastycke över medeltalet. Det anser jag vara en helt ny linje i politik. HerrJosefson säger att vi har ett nytt läge eftersom vi nu har ny regering somavgivit en regeringsförklaring och att man därför kan avslå de borgerligamotionerna. En annan ledamot av utskottet kommer att ta upp den frågan, så jagskall inte göra det. Jag vill bara konstatera att skatteutredning harfunnits rätt länge, och det är den som får hand om de fiesta av dessa motioner. talade om att ta ut skatter på annat än lönesummorna. Jag haråtskilliga gånger deklarerat att man i företagsskatteberedningen arbetar påatt hitta en annan princip. Hen (vpk) kortgenmäle; Det är bra att både och uttalat sinanslutning lill vårt krav på en omläggning av arbetsgivaravgiften. Kanske kanman hoppas att det skall komma fram ett förslag och ett beslut iden riktningen. HerrJosefson tog upp det krav som vi har drivit länge om att slopa mervärdeskattenpå maten. Vår agitation i frågan och framför allt folks reaktioner på de höjdalivsmedelspriserna har ju medfört att det har blivit en mycket stark rörelseomkring kravet att man på något sätt skall sänka och hålla nerelivsmedelspriserna. har man valt att gå in med subventioner pålivsmedel. Subventionerna är viktiga för att inte priserna skall stigaytterligare på vissa livsmedel, men som framgår av statistiken överprisutvecklingen har de varit otillräckliga för att stoppa prisstegringarna.Motiven för livsmedelssubventioner är sålunda att hålla tillbaka alltförkraftiga prisstegringar på vissa varor, men den orättvisa beskattningen av livsmedelkvarstår. lämnadesiffror på hur mycket subventionerna påverkar prishöjningarna på vissabaslivsmedel och hur mycket momsen påverkar priserna på samma baslivsmedel. Mendet krav vi ställt gäller ju avskaffande av hela mervärdeskatten på livsmedel,som uppgår till . Det är hela den effektenvi vill ha bort. Som jag sade kan man åstadkomma detta på två olika vägar,antingen genom att utvidga subventionerna och gärna lägga hela summan just påbaslivsmedel för att hålla nere priserna på dessa eller genom att direkt slopamervärdeskatten. Vadherr Josefson anfört rubbar alltså inte vårt krav. Hälften av det har man inågon mån tillmötesgått genom de ökade livsmedelssubventionerna, men hälftenav kravet står helt kvar. HerrJosefson sade sedan att vi från vår sida hade föreslagit så genomgripandeförändringar att man inte kunde gå in på dem. Jag vill därför ställa en konkretfråga till . Ett av de förslag vi har ställt är att man skallslopa den allmänna arbetsgivaravgiften för kommuner och landsting. Det bordeinte behövas några större utredningar för att ta ställning till det konkretakravet, som reses från allt fier kommunalmän och personer som är verksamma ilandstingen. Jag vill således veta vilken invändning ochcenterpartiet har mot att nu fatta ett beslut om att slopa den allmännaarbetsgivaravgiften för kommuner och landsting. Hur kan ni försvara att denbibehålls och pressar upp kostnaderna och försvårar kommuners och landstingsekonomi? Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: Beträffande frågan hur och till vad skillnaden mellan den1,5-procentiga höjningen av arbetsgivaravgiften och den av socialdemokraternaföreslagna 3-procenliga höjningen skall användas vill jag svara att denföreslagna mindre höjningen medför ett från konkurrenssynpunkt värdefulltkapitaltillskott, därest man vid avtalsförhandlingarna beaktar att den gerlöntagarna en väsentlig standardförbättring totalt sett genom attkostnadsstegringen och de kommunala utgifterna kan begränsas. Om man däremotanser att en 1,5-procentig sänkning av arbetsgivaravgiften skall användas lillatt öka löneutrymmet för löntagarna, försvinner givetvis de fördelar jagnämnde, men då åstadkommer man på så sätt i stället en inkomsthöjning förlöntagarna. Mankan inte komma ifrån att vi på detta sätt skapar utrymme for att förbättra denenskildes ekonomiska ställning. Sedan är det en annan sak hur dessa 1,5 96skall utnyttjas. Om de används för att göra det möjligt att hålla priserna ochkommunalskatterna nere, har man bidragit till att vi kan stå oss bättre ikonkurrensen med andra länder. Regeringen har sagt - och det vet väl - att den inte vill lägga sig i avtalsförhandlingarna, utan det fårbli en sak för arbetsmarknadens parter att avgöra huruvida de vill respekterade synpunkter som här framförts.