prot · G00973 · 1976-12-31 00:00:00 — I del senarefallet gäller dock bemyndigandet endast under förutsättning att ingenderakontrahenten är judisk trösbe-kännare. Dennainskränkning sammanhänger med de bestämmelser om äktenskaps ingående somgäller enligt israelisk rätt. Enligt dessa bestämmelser måste vigsel mellan tvåjudiska trosbekännare i förrättas enligt judisk lag. Vigsel mellan tvåpersoner, av vilka endast den ene är judisk trosbekännare, får över huvud tagetinte förrättas i . Omvillkoren för borgerlig vigsel vid svensk utlandsrepresentation Hen (): Del hävdas ofta att är ett land med jämlika rättigheter föralla medborgare. Detta är en sanning med betydande modifikation. Israelär ett land där människors etniska bakgrund är livsavgörande, där den ärmarkerad i identitetshandlingar, avgör möjligheter att t. ex. bli delägare imark, medlem i kibbutz, få tillgång till vissa högre tjänster och mycket annat.I finns ingenting aV de försök till social integration som t. ex.Sverige efter förmåga har som ambition. Tvärtom skiOs judar, muslimer, kristnaoch andra grupper medvetet från varandra med legala och politiska medel. Delär, vilket med önskvärd tydlighet framgår av frågesvaret, t. ex. omöjligt fören jude och en att gifta sig med varandra i . Bostadsområden byggsmedvetet och pla-. neråt för segregation och inte för integration. Listan påexempel kunde göras oändligt lång. Fråganär då: Vilken syn har på den israeliska segregationspolitiken? FruSöder uttrycker tyvärr ingen åsikt om den saken i sill svar. Traditionellt brukarSverige hårt kriiisera segregation i andra länder. Men i fråga om tycksen annan politik gälla; del avslöjas fiagrant av fallet med den svenska kvinnansom på grund av judisk börd för- Omvillkoren för borgerlig vigsel vid svensk utlandsrepresentation vägrades vigselrätt avsvenska ambassaden i . hänvisar till "den allmännafolkrättsliga principen att en ambassad i sin verksamhet skall iakttavärdlandets lagar". Dettakan i och för sig verka rimligt. Ändå är inte berett alt till fulloagera enligt detta uttalandes andemening. Det finns gränser för vår beredskapatt underordna oss utländska regler. Därför heter det t. ex. i propositionen1973:158; "Av hänsyn till svensk ordre public upptas i förslaget vissaäktenskapshinder som alltid skall respekteras, oavsetl vad den eOesttillämpliga lagen föreskriver." Det gäller t. ex. minimiålder föräktenskap och förbud mot tvegifte. Jaghar inget att invända mot detta i sak. Men jag vill fråga om hon ärmedveten om att detta innebär att därmed klart har utsagt att man intetänker anpassa sig till grundläggande inslag i 17 muslimska ländersäktenskapslag. Detär också mot den bakgrunden som underkastelse under vad jag i klartextvill kalla för rasism i israelisk äklenskapslag blir verkligt anpiärkningsvärd.Jag vill ändå be om en åsiktsyttring; Tycker verkligen attdel är rimligt att utländska regler skall tvinga svenska myndigheler attdiskriminera svenska medborgare på grund av deras etniska eller religiösabakgrund? De regler som vi har att föOa när det gäller vår verksamhet påutlandsmyndigheterna står i överensstämmelse med den Wienkonvention, som ärallmänt omfattad av de däri ingående länderna. Den ger vid handen att man i dethär fallet, som gäller vigselbemyndigande, har alt föOa värdlandets lagar. Delär beklagligt att det kan få föOder av detta slag, men vi har den principen attvi bör föOa värdlandets lagar på samma sätt som vi förutsätter att ambassaderhär i vårt land föOer våra lagar. Detär också på det sättet att det finns många länder i där vi inte kanfå vigselbemyndigande. Ett sådant exempel är ; man tycker attdet skulle vara naturligt att vi finge vigselbemyndigande där men värdlandetsäkienskapslagsliflning medger inte sådant. Detär alltså de folkrättsliga principerna som varit utslagsgivande i det härfallet, och vi kommer också all föOa dem. Annars skulle den härverksamheten i olika länder som vi slår vakt om - därför att kontakten medfrämmande länder är mycket viktig såsom den bedrivs genom ambassaderna - varaomöjlig att fullföOa. Det är också så att flera länder som har representation iIsrael - länder som är jämförbara med i olika avseenden - antingen intealls har bemyndigande att yiga eller också har bemyndiganden som är i ännuhögre grad begränsade än de svenska bemyndigandena är. Det finns alltså inte möjligheter att ändra på förutsättningarna för svenskt vigselbemyndigandei . Hen (); Det förhållandet att andra länder inte har bemyndigande i kan,, tänkas bero på alt de hellre avstår från det än underkastar sigklart rasistiska bestämmelser. FruSöder hänvisar igen till internationella konventioner. Men det är ju så, somjag har redovisat genom citat ur propositionen 158 , alt Sverigehar uppsatt vissa definitiva gränser på områden där vi inte tänker underkastaoss främmande länders seder och bruk. Detta gäller åldersgränsen; det går inteatt på svenska ambassader i något sammanhang låta människor gifta sig om de ärunder - utom i vissa speciella undantagsfall. Och det går undantagslöstaldrig att på en svensk ambassad låta någon gifta sig med mer än en kontrahent. Dettaär i och för sig självklarheter, som jag i sak stöder. Men del är ändå litetmärkligt att man sätter dessa två bestämda gränser och när det gäller en klartrasistisk bestämmelse inte har satt gränsen, trots att det enligt gällandebrottsbalk 16:9 är förbjudet i vårt land att bete sig rasistiskt. Samtidigtlåter man svenska myndigheter i utlandet bete sig rasistiskt mot svenskamedborgare! Antag att del i sista meningen i frågesvaret hade stått:Vigsel mellan två personer av vilka endast den ene har vit hudfärg får överhuvud laget inte förrättas. Skulle kunna tänka sig att låta en svenskmyndighet administrera en sådan bestämmelse, som innebar att det var förbjudetför människor av olika hudfärg att gifta sig? Jag förutsätter att skulle tillåta svenska myndigheter att administrera en sådan bestämmelsevare sig mot svenska eller mot utländska medborgare. Jagvill allvarligt uppmana att överväga att förändra de härbestämmelserna. Jag skulle viOa hävda: Det är bättre att vi inte har sådan härvigselrätt alls än att vi medverkar till att underkasta oss klart rasistiskabestämmelser. Överiäggningenvar härmed slutad. §14 Om ett regeringsinitiativ beträffande åtaganden enligt Omett regeringsinitiativ beträffande åtaganden enligt Fruutrikesministern erhöll ordet för att besvara (vpk) den 19januari anmälda interpellation, 1976/77:79, och anförde: har frågat om regeringen avser att i FN eller på annatsätt ta initiativ till att påverka att uppfylla sina åtaganden enligtParisavtalet. Regeringenhar i olika sammanhang klart uttalat alt det internationella samfundet har enskyldighet att bidra till återuppbyggnad och att en särskildförpliktelse åvilar dem som främst bidrog till förödelsen i . BeträffandeVietnams FN-medlemskap har vi lika klart sagt - bl. 8 protokoll 1976/77:70-74 Omett regeringsinitiativ beträffande åtaganden enligt i FN;s säkerhetsråd - attvi inte kan acceptera alt olösta bilaterala problem mellan en avsäkerhetsrådets permanenta medlemmar och en stat som ansöker om medlemskapskulle utgöra hinder för medlemskap. har alllid stött principen om FN;suniversalitet. Detär regeringens förhoppning att den nya amerikanska administrationen skallompröva förbindelserna med i sådan riktning att ges möjlighetatt inta sin legitima plats i FN och att förutsättningar skapas föramerikanskt deltagande i återuppbyggnadsarbetet. Vi kommer att fortsätta attarbeta för att dessa målsättningar uppfylls. (vpk): Jag ber att få lacka utrikesministern för svaret på min interpellation. Underetl besök i tog jag vid olika tillfällen upp frågan, påvilket sätt i fortsättningen bäst kan bistå iåteruppbyggnadsarbetet. Påfallande ofta blev svaret att det viktigaste nu äratt påverka att uppfylla sitt åtagande i ,det avtal där förpliktar sig att, som det heter, bidra till läkandet avkrigets sår. Dennaallmänna deklaration föOdes senare av en precisering från denamerikanske presidentens sida. skrev i ett brev tillpremiärminister att efter kriget skall bidra tillåteruppbyggnaden i norra utan att ställa politiska villkor. PresidentNixon preciserade också den amerikanska ståndpunkten belräffande skadeståndet,som angavs till 3,25 miOarder dollar fördelade på en femårsperiod. Summanskulle utgå utan ålerbetalningsskyldighet, framhöll . Efterdessa brev har det inte hänt någonting. har inte visat några tecken lillall gå till handling eller ens till förhandling om skadeståndet. har inteens normaliserat förbindelserna med . Motdenna bakgrund noterar jag med tillfredsställelse att regeringen enligt fruSöders svar menar att har en särskild förpliktelse att bidra till Vietnamsåteruppbyggnad. Likaså är det tillfredsställande att regeringen menar att USAbör upphöra att lägga hinder i vägen för inträde i Förentanationerna. Å andra sidan undviker utrikesministern att göra utfästelser omkonkreta svenska iniiiativ för att föra dessa frågor framåt. Isvaret hittar jag också en formulering som jag vill ha klarlagd. Där sägs attdet är regeringens förhoppning all förutsättningar skapas för amerikansktdeltagande i återuppbyggnadsarbetet. Innebär det att regeringen anser attdessa förutsättningar inte finns ? För min del menar jag att förutsättningarnafinns, uttalade i och i de preciseringar som jag har anfört urNixons brev till . - Jag hoppas alltså att utrikesministern villklargöra sin syn på delta. Den harinbjudit den amerikanske vicepresidenten Mondale till besök iSverige. Utrikesministern har visat att hon inte tvekar att protestera motandra regeringars politik när hon finner det befogat. Mondale representerar enstat som har förorsakat den vietnamesiska nationen förluster av fiera miOonermänniskoliv och omätliga materiella skador. Det mesta kan naturligvis aldriggottgöras. Men är beredd att vid Mondales besök protestera mot attUSA vägrar gottgöra ens det som kan gottgöras? Makthavarna i får lättareatt smita undan sina ållaganden i om de inte ständigt påminns omatt den internationella opinionen till förmån för är levande och stark. ,som otvivelaktigt - det upplevde jag mycket starkt - åtnjuter en mycket storgoodwill i , har därvidlag en viktig uppgift. Den kanoch bör här göra en insats. satte ett frågetecken för en formulering i svaret. Jag kanmycket snabbt undanröja det frågetecknet. Viär helt överens om all förutsättningar finns för att delta iåteruppbyggnadsarbetet. Vad jag menar i svaret är att förutsättningar av låtoss säga psykologisk och politisk art också skall skapas i , så att manverkligen tar steget och bestämmer sig för att återuppbyggnadsarbetet skallsättas i gång med ;s hjälp. Det är de förutsättningarna som vi hoppas skallskapas. Från vår sida anser vi alltså att de finns . .Vitvekar aldrig från regeringen att deklarera våra ståndpunkter, om vi anser altmänskliga rättigheter inte respekteras, oavsett vilken statsman det är frågaom. Det är vår skyldighet att öppet deklarera våra ståndpunkter. Vi kan välfortfarande nära förhoppningen att den nya amerikanska administrationen innanvi eventuellt får besök av vicepresidenten skall ha börjat uppfylla sinaförpliktelser i , så att jag vid det tillfallet inte behöver protestera. FruMARKLUND (vpk); Jag är glad för det klarläggande som ger beträffandeformuleringen "förutsättningar skapas". Vi är alltså överens om attförutsättningarna finns. Jag delar också förhoppning att detpsykologiska och politiska klimatet skall förändras så att gör vad man åtagitsig att göra i återuppbyggnadsarbetet. Men jag tycker inte att det behövs sådiplomatiska formuleringar. När nu förklarar vad hon menar tyckerjag att hon uttrycker sig klarare och öppnare än i det skriftliga svaret, ochdet är jag tacksam för. FruSöders förhoppning all hon inte skall behöva ta upp protesten närvicepresidenten kommer till upplever jag som väl from. Menfinns behovet kvar hoppas jag att verkligen också tar tillfället iakt all framföra proteslen. Omett regeringsinitiativ beträffande :s åtaganden enligt Överläggningen var härmedslutad. Omrätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för arbetsrum i bostaden § 15 Om rätt tillavdrag vid inkomsttaxeringen för arbetsrum i bostaden Herr budgetministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda inlerpellalion,1976/77:87, och anförde; i har frågat mig om jag är beredd att ge minsyn på tolkningen av avdragsrälten vid taxeringen för kostnader för arbetsrum ibostaden. Avdragsrättenpå detta område är enligt praxis ganska restriktiv. Det är enligt en allmänuppfattning nödvändigt för att undvika godtycke och ojämnhet vid tillämpningenav reglerna och föratl upprätthålla principen att avdrag inte medges för renalevnadskostnader. De senaste domarna i regeringsrätten har bidragit till attfå rättsläget klarlagt. Frågan om avdragsrätten för omkostnader iförvärvsverksamhet prövas i sill större sammanhang av skatteutredning.I avvaktan på resultat av utredningens arbete är jag inte beredd att föreslånågon ändring i de regler som gäller. i (c): Först vill jag tacka budgetminister för svaret på mininterpellation. Interpellationenaktualiserar det förhållandet att rätten till avdrag för inläklernasförvärvande när det gäller arbetsrum vållar problem såväl för den det berör somför taxeringsmyndigheterna. Jag har inte kunnat finna att det föreligger någraklara rättsregler på hithörande område. Enligt budgeiministerns svar skulle desenaste domarna i regeringsrätten ha bidragit till alt få rättslägel klariagt.Detta är i så fall att hälsa med tillfredsställelse. Jagdelar helt budgetministerns uppfattning om nödvändigheten av alt undvikagodtycke och ojämnhet vid tillämpningen av avdragsreglerna. Men jag hardessutom den bestämda uppfallningen att även om avdragsrätten enligt praxistillämpas ganska restriktivt, så får reglerna för denna avdragsrätl inte tolkasså snävt att avdrag inte medges när det kan styrkas att arbetsrummet i alltväsentligt använts för intäkternas förvärvande. Jagmedger gärna att det kan bli fråga om gränsdragningsproblem, men den bärandeprincipen måste vara att den som i sin lägenhet har ett arbetsrum, vilket iallt väsentligt utnyttjas för intäkternas förvärvande, skall ha rätt till helteller begränsat avdrag för ifrågavarande kontorsutrymme - efter delsanvändningstiden, dels rummets användande för andra ändamål - utan att för denskull åtgärder vidtas för anordnande av egen ingång etc. Enligtmin mening skall avdrag medges då det kan styrkas att ett eller fiera rumerfordras för den verksamhet som medför beskattningsbar inkomst. Avdrag börmedges med exempelvis en del av kostnaden vid blandad användning,speciellt om arbetsanvändningen inkräktar på möjligheterna till disponerandetav rummet som bostad, t. ex. genom speciella möbler, lagring av arbetsmaterialo. Krav på att rummet skall vara speciellt avskilt genom egen ingång skullekunna medföra omfattande ombyggnader till i många fall ingen nytta. Dessutomkan en hyresgäst inte genomdriva en sådan ombyggnad. F. ö. anser jag att detväsentliga dock är att det kan styrkas och göras sannolikt att arbetsrumerfordras för intäkternas förvärvande. Delarbudgetministern min rent allmänna uppfattning all kriterierna för avdragsrättför arbetsrum skall vara behovei och skäligheten? Även om det kan uppstå svåragränsdragningsproblem måste principen ändå vara att det skall göras enskälighetsbedömning, grundad på regler och praxis. Tyvärr måste man räkna medatt en sådan bedömning i praktiken kan medföra en viss godtycklighet. Därför ärdet angeläget att skatteutredning ägnar frågan om avdragsrätten föromkostnader i förvärvsverksamheten särskilt stor uppmärksamhet och att klararättsregler anges i ryfta att skapa möjligheter för en rättvis beskattning. Överläggningenvar härmed slutad. S16 Anmäldes och bordlades 1976/77:64 om statligtpersonskadeskydd m. m. 1976/77:73 om föriängd tidför särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag1976/77:75 om ändring i vallagen (1972:620) §17 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:1350 av herrFageriund m.f. 1976/77:1351 av m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:65 omtillfällig höjning av bidrag till förelagsutbildning i vissa fall, m. m. §18 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades föOande interpellationer somingivits till kammarkansliet 1976/77:99 av herrQillström (s) till herr utbildningsministern om verksamhet iGävleborgs län; Sju lokalradioområden har innevarande vecka börjatsina sändningar. Del är en historisk händelse i vårt lands radioverksamhet.Starten har dessutom skett på etl sättsom lovar gott för framtiden, inte bara för de sju områden som fått sinlokalradio utan också för de områden som senare får motsvarande sändningar. Menäven om lokalradions start är en remarkabel och positiv händelse för ett länväcker den också frågor med direkt anknytning till ämnet. Radio är enav dessa nystartade lokalradiosändare. För är lokalradionpositiv inte bara som ett utomordenligl tillskott för massmedia utan ocksådärför att lokalradion till skillnad från regionalradio har länetsom helhet som sändningsområde. har länets två landskap,och , varit förda till olika regionalradioområden medhuvudkontor i resp. (XYZ). Länels invånare har tvingats ägnalyssnartid åt en mängd lokalt färgade inslag från andra län än det egna. Ävenom förändringen är positiv, så kvarstår känslan av att ävenfortsättningsvis kommeratt behandlas som . Länet harnämligen ingen egen distriktsexpedition för , vilket ger en mängd nackdelar.Det är ingen större tröst att med ett omland på bortåt 200 000invånare delar svårigheterna med några andra viktiga cenira, t. ex. ,, , , , och . För Gävleborgsdel gäller att är distriktskontor, en placering som enbart kan motiverasmed avståndsmässiga skäl, knappast med befolkningsskäl. 1 har SR f n.fyra reportrar placerade med god teknisk utrustning. I , för täckning avGävleborgs län, finns en enda reporter, och han har en teknisk utrustning avmycket bristfällig karaktär. Denna enda reporter har fått överta regionalradionssmå lokaler i med en maskinell utrustning som endast tillåter stillbildvid TV-inslag. Alla sändningar med rörlig bild måste ske från . SR:s endatjänst i blir enligt uppgift kvar en lid. Eftersom ny distriktscheftillträder kan besked ej erhållas om huruvida tjänsten blir kvarockså efter chefsskifte, eller om den skall överföras till för att samlade små resurser som finns till ett kontor. Enligtuppgift förhandlar SR f n. i enlighet med medbestämmandelagen om 26 nyatjänster, som kan tillsättas omgående. På ett par undantag när kommer ingenenda av dessa att hamna utanför distriktskontoren, varför situationen förGävle, m. fi. primära centra inte förbättras före den . Radioutredningenlär komma att föreslå en rejäl ökning om lio timmars sändningstid ,fördelade ute i landet, men ingenting i , och . Mittnyttföreslås enligt uppgift bli delat så att X- ochW-länen bildar en egen region. Men även med det förslaget utesluter manmöjligheten att placera filmteam i . får tydligen också enligt dettaförslag all tillväxt, medan ställs på undantag. Riksbevakningenför TV skall skötas från Siockholm - där lokalkännedomen om Gävleborgförmodligen är myckel dålig och där man kommer att förspilla resurser på attsätta sig in i de ofta speciella länsfrågorna. Ävenom Radio lovar gott för framtiden tvingas man beträffande denna delav lokalradion att konstatera attden har de minsta lokalutrymmena av alla lokalradiostationerna i landet, att den behöverytterligare 100 m, att SR behöver ytterligareca 50 samt attplaneringen har skötts så illa, att det inte varit möjligt att samordnalokalerna mellan lokalradion och , trots att lokalradion har fåttsina lokaler i ett nybyggt hus i centrum av . Samordningenmellan de två företagens små resurser försvåras eller omöjliggörs alltså helt. Medhänvisning till bristfälliga möjligheteratt bevaka skeendet iGävleborgs län vill jag till herr utbildningsministern ställa föOande frågor: Kommer regeringen att vidla åtgärder för attsnarast förbättra situation i radio- och TV-hänseende? Kommer resurser att anvisas till centra av typGävle, , m. fi., som inte har distriktskontor, för atteffektivare täcka nyhetsbevakningen i sådana områden? 1976/77:100 av herrBergman (s)t\\\ fru bostadsministern om ökad rättvisa i fråga omboendekostnaderna vid olika besittningsformer: Bostadsministern tog vid en bostadskonferens den 11februari 1977 upp frågan om ekonomisk rättvisa i boendet mellan olika besittningsformer.Dagens Nyheter lämnade föOande referat; "Ettav många skäl till alt folk vill bo i småhus är att detta är ekonomiskt merfördelaktigt än att bo med bostadsrätt eller att hyra sin bostad. Hur detpraktiskt skall skipas ekonomisk rättvisa mellan de olika bo-endekategorierna,visste inte statsrådet för dagen men förklarade att hon hoppades att denborgeriiga regeringen skall kunna lägga fram ett konkretförslag." Fråganom att eliminera skillnader i boendekostnader mellan likvärdiga lägenheter iolika besittningsformer har varit och ar central inom bostadspolitiken. Enligtmångas mening har segregationen mellan vissa bostadsområden sin egentligaorsak i dessa kostnadsskillnader. Det bör noteras att skillnaden gällerbesittningsformerna ägande/bostadsrätt/hyra och primärt inte hustyperna somsådana. Det förhållandet att äganderättsfallen kan uppträda renodlat endast ismåhus har ibland misslett debatten. Även småhus kan dock upplåtas med hyres-eller bostadsrätt. Olikheternai boendekostnaden mellan olika besittningsformer har sin grund i reglerna förvillabeskatlningen. Dessa regler är principiellt sett oförändrade sedanavsevärd lid. Vid riksdag fattades beslut om att åstadkomma en ökadutjämning genom att bostäder upplåtna med hyres- och bostadsrättskulle få en förmån vid bostadsbelåningen - en förmån som så långt det ärmöjligt svarar mot de förmåner som småhusägare åtnjuter inombeskattningssystemets ram. Beslutet tog i princip sikte på nyproduktionen. 1974års riksdagsbeslut var enhälligt i fråga om den grundläggande bedömningen attdet fanns en skillnad i boendekostnader som borde kompenseras genomlånereglerna. Diskussionenom ytteriigare utjämning av boendekostnaderna har fortsatt, bl. a. med tankepå utvecklingen av kapitalkostnaderna . Del är därför mycketvärdefullt att bostadsministern nu tagit upp frågan om ekonomisk rättvisamellan de olika besittningsformerna. Införden fortsatta debatten i denna fråga skulle det emellertid vara av mycket stortvärde om den kommande behandlingen därav inom departementet kunde klargöras.Övervägs en särskild utredning i ämnet eller skall beredningen ske inomdepartementet? Kommer ett förslag all remissbehandlas före ett slutligtståndpunktstagande? Medhänvisning till det anförda ber jag att till fru bostadsminislern få ställaföOande fråga; Vilkaåtgärder kommer att vidtas för att bereda ett kommande förslag om ökadekonomisk rättvisa i fråga om boendekostnaderna vid olika besittningsformer? 1976/77:101 av herrLarsson i (s) till fru bostadsministern om åtgärder för att påskyndabeslut enligt 136 a byggnadslagen; För vissa industrier, som vill utöka ocheffektivisera sin produktion, krävs tillstånd enligt 136 a i byggnadslagen. Dethänder ibland att det tar mycket innan besked ges om sådana tillstånd.Detta skapar oro för de berörda företagens framtid och därmed för möjligheternalill fortsatt sysselsättning för de anställda. Somett exempel på det anförda kan nämnas ett förelag som tillverkarferrolegeringar, nämligen i . Företagethar nu legal inne med sin koncessionsansökan . Det har kommit tillmin kännedom att ärendet praktiskt taget beretts färdigi av den förraregeringen men att formellt beslut ej hann fattas före . har stor betydelse för sysselsättningen i ,för svenska stålverk, för handelsbalansen m. m. Fördröjningen av beskedet omtillstånd vållar nu berättigad oro hos företaget och dess anställda samt ikommunen, som är starkt beroende av arbetstillfällena vid förelaget. Vidareoroas man av svårigheterna att sluta långtidskontrakt för uttag av denödvändiga mängderna av elenergi.