prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Den borgerliga ulskolismajoriielen har insell delta ochdärför avsläll från all ange någon uppfallning om i vilken riklning och påvilket säll de framlida relationerna mellan kyrkan och staten skall ulformas.Utskottsmajoriteten har nöjt sig med all konsiatera all del är bra all samlalmellan kyrkan och sialen pågår, och au del är bra om de leder lill eil posiliviresullal. Fårjag fråga: Vad är enligl ulskollsmajorilelens uppfallning ell posiliviresullal? Är del all kyrkan och förelrädarna för regeringen blir överens,oavsett vad de blir överens om? Är det ell posilivi resullal, om samlalen lederlill del cenlern enligl uiskollsbelänkandel vill, nämligen all behållaförsamlingssiyrelselagen och beskallningsrällen, eller är del posilivi omsamtalen leder lill atl principerna i vår molion och landsmölesuttalande förverkligas? Sålänge samlalen pågick mellan den socialdemokratiska regeringen och kyrkan råddedel ingel tvivel om samtalens syfte och inriktning. Men vad har den i deltaavseende sä splittrade borgerliga regeringen för syfte med samlalen? I den säomfångsrika regeringsdeklaralionen berörs frågan på en halv rad, och inteheller där sägs någol om samtalens inriktning. Vi hade väl inte så sloraförhoppningar om att och skulle i motionens anda viljauttala sig för alt samtalen skall sträva lill atl uppnå likslällighel mellansamlliga irossamfund. Del skulle ha inneburii au dessa båda partier, främsicentern, fåll göra en helomvändning i frågan. Nej,vad som förvånar är självfallel folkpariiels hållning och slåndpunklslagande.I sill särskilda yttrande har represenlanl, iHamburgsund, cileral del ullalande som antogs vid folkpartiels landsmöle är1974. Läl mig här bara erinra om den förslå raden i ullalandel. Den ärovanligt rakl formulerad. Del sägs där: "Denuvarande banden mellan staten och måsle upplösas. "Konsekvenserna av detta ullalande borde naturligtvis ha varil alt yrkal bifall lill vår molion. Den innebär ell konstruktivt och generöstförsök till en samlad lösning och uppfattas också som ett sådant av både kyrkanoch de fria samfunden. Vihar i denna långvariga och besvärliga fråga försökl all i vår molion flnna engemensam nämnare, men inte endasl i motionen ulan också i utskottsbehandlingen.I syfte all få en bred uppslutning har vi avsiåii från atl yrka bifall lill våregen motion och nöjt oss med all låla moiionen vara besvarad med vad utskottetanföri. Men på en enda punkl har vi del nödvändigl all gå ell lilel sleglängre än ulskoltsmajoritelen. Vi har önskal ge en anvisning om i vilkenriklning lösningen skall sökas i de pågående samlalen. Vi ville alt utskotlelskulle ultala atl vad som anförls i vår molion väl kunde läggas lill grund fören överenskommelse om en relationsförändring mellan staten och kyrkan. HerrLindahl i , som böriar sitt särskilda yttrande med den stoltadevisen all banden mellan staten och måsle upplösas, ansågtydligen all även en så slillsam viljeyttring skulle vara alltför påfrestandeför de mera slat-kyrkligl inställda koalilionsbröderna. Delskall dock sägas all icke heller har ansett sig kunna stödja deluttunnade yiirande som föreslavals av cenlern och moderaierna och lagl ner sinröst Även i övrigl är nalurliglvis yiirande alt föredra framförulskollsmajorilelens. Självfallelhyser jag den förhoppningen all om partikamrater inte anser sig kunnafölja oss, så skall de åtminstone följa sin utskoilsrepreseniani. Denborgerliga ulskoltsmajoritelen har anföri att resultaten av samtalen böravvaktas innan gör något uttalande i frågan. Del kunde varil enförståelig ståndpunkt om den regering som är den ena samtalspartnern hadedeklarerat en ståndpunkt i frågan, om samlalen grundats på en uppfallning om ivilken riklning lösningen på relalionsfrågan skall sökas. Så är emellertid iniefallel. Samlalen förs med en regering som enligl lillgängliga dokumeniinnehåller diameiralt olika uppfattning- Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. aI delta läge är det yllersl angelägel all ger slöd och siadga ål samlalen genom - om änförsiktigt - alt ange vilka principer som skall ulgöra ulgångspunklför samlalen. Denlånga tid som stat-kyrka-frågan varil aktuell här i är ett uttryckför alt del är en fråga som aldrig kan dö och aldrig smygas undan. Får denborgerliga utskottsmajoriteten som den vill kommer frågan att skjutas in i enoviss framtid. De fria trossamfundens rimliga önskan all alla samfund skallarbela under likvärdiga förhållanden i vårl land kommer icke alt uppfyllas i enöverblickbar framlid. Delär all djupt beklaga alt de borgerliga parlierna icke ville vara med nu ochlyfta denna fråga upp över partigränserna. Vår motion är utformad i en sågenerös anda all det borde ha varil möjligl all lösa frågan i bred enighei. Närde borgerliga parlierna nu självmedvetet avvisar vår motion och inle ens kanansluta sig lill del yllerligt återhållsamma yttrande som vi avgivit i utskottet,tar de på sig ell slorl ansvar. Vihar alla kunnal konstalera alt det sedan siai-kyrka-beredningen 1972 lade framsitl förslag har sketl en kraftig förändring i opinionen. Dennaopinionsförändring har gjort del möjligl atl framlägga elt samlal generöstförslag till lösning av relalionsfrågan. När de borgerliga parlierna nu avvisardenna möjlighel lill en oviss framlid, så vet de ingel om under vilkaförulsällningar som frågan då kommer all behandlas och vilkel opinionsläge somdå kommer alt råda. Del är lällsinnigi - om nu del ullryckel får användas ikyrkliga sammanhang - all inte vilja ta till vara de möjligheter lill enlösning av frågan i bred enighei som borde ha förelegat Fören sak tror jag vi skall noiera: Del kommer aldrig all bli möjligl all lösafrågan med slörre generositet geniemot kyrkan än vad vi anvisat i vår motion.Vi redan nu på gränsen till vad som de fria trossamfunden kan godta föratl de skall anse att en godtagbar likställighet uppnålls. Atl gå längre äricke möjligt om likställighet skall uppnås mellan kyrkan och övrigatrossamfund. Deorättfärdiga förhållanden som råder mellan och övrigaIrossamfund bör icke längre upprällhållas i elt samhälle som skall präglas avfull religionsfrihet och rättvisa. Del är min förhoppning alt när vi om enstund går till röstning i frågan skall åtminstone folkpartietsriksdagsledamöter inse detta och rösta därefter. Jagber, herr lalman, att få yrka bifall till reservationen av iTrollhällan m. fl. 1 della anförandeinslämde () Hen SCHÖTT (m): i har relativt utföriigl redogjort för fråganom förhållandet mellan stat och kyrka och denna frågas lidigare behandling i riksdagen.Del är därför naluriigl alt jag fattar mig korl. Jag skall begränsa mig tillriksdagsbehandlingen av slal-kyrka-frågan . Bådaaren uttalade konstilulionsutskoilet sin lillfredsslällelse över all - päinitiativ av dåvarande kyrkoministern - överläggningar kommiitill slånd mellan staten och kyrkan och hemställde, att i avvaklan påresultatet av dessa överläggningar skulle avslå motionerna i ämnet. Riksdagenföljde båda åren utskottet Moldenna bakgrund - au överläggningar, initierade av den socialdemokraliskaregeringen, mellan represenlanler för slal och kyrka pågår och väntas bliavslutade innevarande år - måste del belecknas som anmärkningsvärt allsocialdemokraterna nu i en parlimolion föreslagil alt skall geregeringen till känna sin mening i vissa frågor rörande förhållandet mellanstat och kyrka. Parlimolionen är desto mer anmärkningsvärd som slalsminislerFälldin i regeringsförklaringen den 8 oklober 1976 meddelat, all samlalenmellan och sialen skall fullföljas och alla är medvetna om attöverläggningarna pågår programenligt Alllnog. I sitl belänkande anför konsiitutionsutskoiielbl. a. följande: "Ulskollelhar lidigare ullalal sin lillfredsslällelse över de samlal ochexpertöveriäggningar som kommit lill slånd mellan sialen och kyrkan. Ulskollelhar även förulsatl all om de pågående överläggningarna leder lill posiliviresullal del forlsälla reformarbelel sker under medverkan av bl. a. depoliliska parlierna. Som nämnls är arbelel i de nämnda samråds- ochexpertgrupperna inriktat på att slutföras under innevarande är. Ulskollelförulsälier all samråds- och expertgruppernas förslag kommer all bli föremålför en bred remissbehandling. Sammanfallningsvis vill Ulskollel ullala attriksdagen innan något initiativ i slal-kyrka-frågan övervägs bör avvakiaresultatet av de pågående överläggningarna mellan staten och kyrkan saml delutredningsarbete som i del sammanhangel bedrivs. Ulskotiet föreslår attmolionerna 48 - vpk - "och 436" - socialdemokraterna -"förklaras besvarade med vad ulskollel anföri." Utskottetssocialdemokraliska ledamöler har som vi hörde lyvärr ej accepterat dennaskrivning. De har visserligen frångått parlimolionens krav på lillkännagivandeål regeringen, men de har i stället krävi följande ullalande: "Ulskollelanser au vad som anförls i moiionen 436 väl kan läggas lill grund för en överenskommelseom en relationsförändring mellan staten och kyrkan." Dettahar hell naturligt ej kunnat accepteras av den borgerliga utskottsmajoriteten,dä det skulle innebära en bindning och bryta ulskotlels konsekventalinje att avslå från varie slällningslagande i sak i avvaklan på resultatet avpågående överläggningar. Någon sakdebatt i slal-kyrka-frågan skall ej förekomma . Dagensdeball avser såvill jag förslår endasl procedurfrågan. Jag har med miltanförande velal förklara ulskollsmajorilelens insiällning i denna. Det förefaller miganmärkningsvärt all i Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. nu talar för elt förslag,som innebär alt han vill föregripa den behandlingsordning, som han själv harvarit med om all besluta. lalade om socialdemokraternasgenerositet Jag hoppas alt den sträcker sig så långl all man kan avvakiaresulialel av de överläggningar som pågår. Tillslul är jag angelägen undersiryka, all ulskollel och dä inle minsl dessmoderala ledamöler hyser den uppfaliningen au statsmakterna måste medverkalill en snar reformering av kyrkans organisations- och arbetsförhållanden.Ulskollel vill således pä inlel säll fördröja lösningen av slal-kyrka-frågan,vilken fråga djupt engagerar stora medborgargrup-per. Jag ber allfå yrka bifall lill utskottets hemslällan. Idella anförande inslämde i Vrångebäck (in) och iHullsfred (m). Hen (vpk): I en fråga där så små sleg las som i stal-kyrka-frågan är del möjliglall del skall belraklas som ell framsleg au den molion som i Ool avslogs i åranses besvarad. Men vikligare är nalurliglvis vad ulskollel anföri som svar påmoiionen. Redankonslilulionsulskoltels beskrivning av vad som hänt i denna fråga vitinar omall det är mycket små steg som tagits. Utskottet hänvisar lill 1958 årsulredning, som efter ell lioårigi ulredningsarbele följdes av 1968 årsslal-kyrka-beredning och vars resullal ännu inte föranlett någraregeringsförslag. Det ser ut som om vi ålminsione också får skriva innan någol händer. Dellagäller de ulredningar som företagils. Frågan har givelvis en belydligl längrehisioria. Inom arbetarrörelsen har kravet på kyrkans skiljande från Slatenrests mycket länge och vunnil anhängare i breda skikt, även bland religiösamänniskor. Uppenbarl är atl om de partier som uttalat sig för kyrkans skiljandefrån sialen verkligen gäll in för della i sä skulle frågan för längesedan varil löst. Vänsterpartietkommunislerna har drivil denna fråga, och vi anser all förhållandel mellanslaten och kyrkan bör regleras i enlighet med demokratins ochreligionsfrihetens principer. Vi menar atl denna fråga inle bör få förhalaslängre. Vi har heller inle del särskill sannolikt all denna fråga skallkunna lösas "i en så långt möjligl lugn och avspänd aimosfär" och alt"en uppslitande polilisk slrid" skall kunna undvikas, somkonslitulionsulskoltet hävdade vid förra lillfällel frågan behandlades.Politiska beslut måsle nog las. Vår uppfattning därvidlag grundar vi bl. a. påde hätska angrepp mol tanken på kyrkans skiljande från siaien som under denförda deballen förekommii från vissa kreisar. Enligtvår mening ulgör stal-kyrka-beredningens förslag, som framlades 1972, tillräckliggrund för alt lösa frågan om förhållandet mellan slaten och kyrkan ulanyllerligare dröjsmål. Delta avvaktande på resullal från arbelsgrupp,arbelsulskoll och expertgrupper, detla hänvisande lill pågående samlal somkonslilulionsulskoUel ägnar sig ål leder bara lill all en lösning ylleriigarefördröjs. 1moiionen 1976/77:48 har vpk upprepai kravel om au hos regeringenbegär förslag om kyrkans skiljande från sialen. Med åberopande av i huvudsakde skäl som ledde till avstyrkande av vpk-molionen anser ulskollelmotionen besvarad. Vi nolerar givelvis allilydförändringen men kan knappaslanse all vårl yrkande om förslag rörande kyrkans skiljande från sialen ärbesvaral med vad ulskollel anfört, i varie fall inie lillfredsslällandebesvaral. Densocialdemokraliska motion som väckls i frågan innehåller ett par intressantamarkeringar. Den ena är all regeringen måsle lägga beredningsprinciper lill grund för relalionerna slal-kyrka. Den andra är atl riksdagenbör ullala all arbelel skall bedrivas i en sådan lakl au resulialel kanredovisas senasi inom ungefär ell år. reservalion som från socialdemokraliski häll fogals lill ulskotlelsbelänkande godlar man uppgifterna all samlalen beräknas vara slulförda underinnevarande år. Detla behöver inle vara liktydigt med att också förslag är allvänla. Nya fördröjningar kan befaras. I reservalionen sägs all vad som anförtsi moiionen myckel väl kan läggas till grund för en överenskommelse omrelationsförändring mellan staten och kyrkan. Däri ligger en viss markering iförhållande lill ulskoltsmajoritelen. Del är nämligen angelägel all molverka dekrafter - såväl inom ulskoll och riksdag som ulanför - som med olikamanövrer söker förhindra en principielll riktig lösning av slal-kyrka-frågan. Vihar dock svårl all se all reservationens formuleringar ulgör ell lillfredsslällandesvar på vpk-molionens yrkande om förslag rörande kyrkans skiljande från staten. Jagber därför, herr talman, atl få yrka bifall lill motionen 1976/77:48. Om dellayrkande inle vinner bifall kommer vi i voleringen mellanulskollsmajoritetens skrivning och reservationen all slödja reservalionen. Närdel slulligen gäller det särskilda yttrandet från folkparlihåll, så visar dellaall man fortsätter sin balansgång. Man har ell landsmötes-ullalande som sägerall de nuvarande banden mellan sialen och måsie upplösas, menherr i säger i sitl särskilda yiirande all del inle flnnslillräckliga skäl för atl genom ell ullalande påverka de pågåendeöveriäggningarna. är en svag posilion. Nuär del angelägel alt del blir slul pä förhalningarna i denna fråga. Därför börvpk-molionen biträdas. Förhållandet mellan stat och kyrka m. m. Hen (): Frågan rörande förhållandet mellan slal och kyrka engagerar mångamänniskor på ell djupt och allvarligl säll. framgår av det senasteårtiondets deball i frågan. De nu pågående samlalen och Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. experiöverläggningarnamellan staten och kyrkan och resultatet av dessa inväntas därför med slorlintresse. Överläggningarna avses slutföras under innevarande år, och del harulskollel i sin skrivning även noterat. Jag vill också gärna säga atl det är ensjälvklar önskan från sida alt del sker en så snabb handläggning sommöjligl. Eltenigt utskott har än en gång betonat atl det är av största vikt "altlösningen av stal-kyrka-frägorna kan ske i en lugn och avspänd aimosfär. måsle den självklara utgångspunkten för reformarbelel på delkyrkliga områdei vara all garantier skapas för den framtidaverksamhel. Utskottet anser det väsentligt atl möjligheter attverka som öppen folkkyrka bevaras. Reformerna måsle också syfta till allåstadkomma likvärdiga arbetsbetingelser för andra trossamfund". Altnu, då samtalen och överläggningarna är inne i elt slutskede, från riksdagenssida göra något ullalande om grunden för en överenskommelse, som reservanlernapåyrkar, måste vara fel. Delta har ju också kommit till ultryck iutskottsmajoritelens molivering. Ulskotiet förutsätter även atl samråds- ochexpertgruppernas förslag kommer all bli föremål för remissbehandling. Jag ber allfå yrka bifall lill ulskolieis hemställan. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: sade atl del pågående samlalen är inne i ett slutskede. Jagskulle vara utomordentligt tacksam, om ville säga vad som är syfletmed de pågående samlalen. På förslag av herr iredje vice lalmannen beslötkammaren alt uppskjuta den fortsalla överläggningen om delta betänkande lillkl. §6 Anmäldes och bordlades Proposilion 1976/77:150 med förslag lill slutlig reglering avstatsbudgeten för budgelårel 1977/78, m. m. §7 Anmäldes och bordlades Molioner 1976/77:1622 av herrBoo m.fi. 1976/77:1623 av m.fi. medanledning av proposilionen 1976/77:138 om genomförandel av den nyalaxeringsorganisationen. 1976/77:1624 av herrBengtsson i m.fl. 1976/77:1625 av i Göleborgm.Jl. 1976/77:1626 av m.fi. 1976/77:1627 av herrar Hagel ochLövenborg 1976/77:1628 av hen m.fi. 1976/77:1629 av herrHåkansson i m.fi. 1976/77:1630 av herrJohansson i m.fl. 1976/77:1631 av herrLindblad och 1976/77:1632 av 1976/77:1633 av henNilsson i m.fi. 1976/77:1634 av herrPalme m.fi. 1976/77:1635 av herrSiegbahn m.fi. 1976/77:1636 av herrWerner m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor 1976/77:1637 av herrWerner m.fl. med anledning av proposilionen 1976/77:141 om ändring (1974:371) om rättegången i arbetstvisler, m, m. 1976/77:1638 av herrMellqvist m.fl. 1976/77:1639 av herrWerner m.fl. med anledning avproposilionen 1976/77:146 om vissa sjöfarlsfrägor §8 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställls 1976/77:419av (vpk) lill fru slalsrådel om ålgärder för all molverkahyreshöjningar: Som bekani forisälier hyrorna all sliga i alltsnabbare takt, och de hyreshöjningar på , per kvadratmeter somhyresgäströrelsen på grund av kostnadsutvecklingen känt sig tvingad all medgesaknar i många fall lidigare motsvarighet Regeringensnyligen införda prisslopp på vissa varor, innebärande alt priserna låses vid denivåer som gällde , omfattar inte hyrorna trols atl del här rör sigom en verklig "nödvändighetsvara", Alllfler lönearbetare/hyresgäster har kommit underfund med atl varie hyreshöjningär liklydig med en lönesänkning som måsle kompenseras i höjda löner. Enhyreshöjning med , kvadratmetern molsvarar omkring en krona perarbetstimme för de flesla lönearbeiarna. Medhänvisning till del anförda vill jag slälla följande fråga lill : Ärslalsrådel beredd all föreslå eller vidla ålgärder i form av prisslopp påhyrorna eller andra inilialiv för all sloppa den nuvarande hyresui-vecklingenoch pressa ned hyrorna? 1976/77:420 av herrSlrindberg (m) lill herr försvarsminislern om försvarelsralionaliseringsinslitut Ingen sektor inom den statliga verksamhelen harunder senare år varil utsatt för en så hård koslnadspress och så omfaltanderationaliseringar som det militilära försvaret F. n, pågår ulredningar i syfteall ytterligare minska kostnaderna för fredsorganisalionen. Del lorde därförvara svårt atl utöver detla i framliden göra några mer betydanderationaliseringsvinster, Kosinadernaför försvarels rationaliseringsinstitut (FRI) har stigit betydligt och FRIföreslås fä ca 17,5 milj, kr, för näsla budgetår. Del ter sig alltmer tveksamtom uigifterna är möjliga alt täcka in genom besparingar. Hurser statsrådet på FRI:s verksamhel och dess koslnader i relalion lill möjligarationaliseringsvinster? 1976/77:421 av herrSvensson i (s) till herr arbelsmarknadsminislern om lidigareläggningav vägbyggen i Strömsladsområdel: Arbeislösheissiffrorna i Slrömstadsområdet är blandde högsia i landel. Arbetsförmedlingen rapporterar en arbetslöshet på 5,9 96,Det rör sig i hög grad om byggnadsarbetare. Vägbyggenär projekterade som avser E 6 Hogdal-Medby, E 6 Alnäs-sjön-Rabbalshede och E 6Slrömslad-Norrhede, De beräknas kosta ca 20 milj, kr. Med hänvisning härtillvill jag fråga herr arbelsmarknadsminislern: Ärregeringen beredd alt lidigarelägga de nämnda vägbyggena i Strömsladsområdel,evenluelll med bidrag från beredskapsmedel? 1976/77:422av () lill fru statsrådet om räll för gymnasieelev allöverklaga rektors beslut om ledighet från skolan: Omelever i vill ha ledigt från undervisningen kan den ledighetenbeviljas av klassföreståndare, rektor eller skolstyrelse, är regleral iskolförordningen 6 kap, 25 S. Del finns med andra ord möjlighel förgrundskoleelever au överklaga rektors beslut Den möjlighelen finns däremot inteför elever i den frivilliga gymnasieskolan. Ledighet från undervisningen igymnasieskolan beviljas - eller avslås - av lärare eller av rektor. ärregleral i 9 kap. 54 >; i skolförordningen. Mol bakgrund av della vill jagfråga fru slalsrådel Mogård: Är slalsrådel beredd att ge gymnasieelever sammamöjligheter som grundskoleelever all överklaga rektors beslut om ledighet frånskolan? 1976/77:423 av fruBernström (fp) till herr utbildningsministern om an- Nr 123 lagningen till Dramatiska institutets TV-fotograflinje: Onsdagenden Enung kvinna har inte antagits till Dramaiiska institutets TV-fo- "J'"'' a. därför alt hon enligt inlagningsnämnden inle är lill- , . s 6 fc Meddelande om räckligt fysiskt stark.Detta har vi kunnat läsa om i tidningarna . frågorEn av dem som siller i inlagningsnämnden uppger enligt altTV-fotografyrkel innebär väldigl mycket fysiskt tungt jobb med kamerorna, ochden sökande är en bräcklig varelse. Kravpå fysisk slyrka vid intagningarna lill olika utbildningar drabbar främstkvinnor. Mot bakgrund av detta vill jag fråga herr utbildningsministern: Vilkaålgärder avser statsrådet vidta för att inle kvinnor skall diskrimineras vidintagningar lill t. ex. Dramatiska institutets TV-fotograflinje? §9 Kammaren ålskildes .