prot · G00970 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:70 §1 Justerades protokollen för den 3 innevarande månad. Omuppskov med avvisning av politiska flyktingar §2 Om uppskov med avvisning av politiska flyktingar Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) anmälda fråga,1976/77:217, och anförde; i har, med utgångspunkt i ett fall där enchilensk kvinna med två barn avvisats av den svenska passpolisen, frågat delsom jag anser att det är motiverat att ge passpolisen klarare direktiv i vadgäller behandlingen av inresande politiska fiyktingar, dels om jag delaruppfattningen att avvisning alllid bör uppskjutas, när invandrarverket meddelatatt det tagit upp en fiyktings inresa till behandling. Somframgår av mitt svar till skall - omutlänningen gör gällande att han är politisk fiykting - frågan om avvisningunderställas invandrarverket, om inte påslåendet om politiskt fiyktingskap äruppenbart oriktigt. Går frågan om avvisning på detta sätt vidare till verket,blir det alltså inte aktuellt med någon omedelbar verkställighet. Jag begränsarmig därför i fortsättningen till fall, där polismyndigheten inte ansettanledning lill underställning föreligga. Enligt57 ;:; första stycket utlänningslagen skall beslut om avvisning, som meddelatsav polismyndighet vid utlänningens ankomst lill riket eller omedelbartdärefter, verkställas utan hinder av anförda besvär. Vidare föOer av 58 första stycket samma lag att avvisning skall verkställas av polismyndighet såsnart det kan ske. Av 66 ; iredje stycket utlänningskungörelsen framgårvisserligen all polismyndigheten i vissa fall bar möjlighet att meddela anstånd"viss kort lid" med verkställighet av avvisning. Denna möjlighetföreligger emellertid inte när åtgärden har beslutats av polisen vidutlänningens ankomst till riket eller därefter. Däremotkan invandrarverket, under förutsättning att polismyndighetens beslut omavvisning har överklagats dit, med stöd av 13 i; förvaltningslagen, förordnaatt verkställighet tills vidare inte skall ske. Ett uppskjutande avverkställigheten förutsätter i så fall att invandrarverket underrättarpolismyndigheten om sitt förordnande innan avvisningen verkställts. Enligt vadjag har inhämtat brukar beslut i inhibitionsärende normall också kunna meddelasinom någon eller efter att ärendet anhängiggjorts hos verket. Omuppskov med avvisning av politiska flyktingar Avvad jag nu sagt framgår att, när det gäller verkställandet av beslut omavvisning, förfarandet är noggrant reglerat i gällande författningar. Det finnsdärför enligt min mening inte behov av - och knappast heller utrymme för -ytteriigare direktiv till polisen av det slag som efterlyst. Avslutningsvisvill jag emellertid erinra om att den s. k. ul-länningslagkommittén har iuppdrag att se över bl. a. de frågor som rör verkställighet avavlägsnandebeslut enligt utlänningslagen. HenWÄSTBERG i (fp): Jag villtacka justitieministern för svaret. Tyvärrär jag rädd för att justitieministern inte till fullo insett eller informeratsom de allvarliga händelser som inträffat . Förstkom en iplernationellt känd politisk fiykting till . Han kom direkt frånfängelset. Hans svenska vänner vädjade lill passpolisen alt ta det lugnt medförhöret. Svaret blev etl fem kvarts förhör med fiyktingen. Senareanlände den chilenska kvinna vi här diskuterat till . Hon kastades uttrots att hon bett om politisk asyl och trots att hennes fall behandlades avinvandrarverket. I tidningarna gör därefter den ansvarige polisintendenten enrad uttalanden om kvinnans privata förhållanden. Nui söndags inträffade ytterligare en mycket allvarlig sak. Två bolivianskafiyktingar kom till med falska pass. De talade om att de var politiskafiyktingar och begärde att få tala med en namngiven advokat - som varförvarnad. De fick aldrig tala med advokaten. De slängdes ut ur landet. Dethär är tre fall som kommii till allmän kännedom genom all de drabbade haftvänner i . Men hur många rältsövergrepp har skett i det lysta? Dessatre fall belyser behovei av lagändringar. Men del är mot bakgrund av dessa fallmärkligt alt justitieministern inte lycker att det behövs klarare direktiv vadgäller behandlingen av inresande politiska fiyktingar. Antingenär det så alt direktiven är till fyllest, och då representerar dessa exempelbrott mot statsmaktens intentioner. Då är det uppenbart alt del behövs enuppröjning hos passpolisen på . Eller också föOer passpolisen direktiven- och i så fall innebär direktiven all uppenbara övergrepp mot flyktingarförekommer. Då bör instruktionerna ändras. Denchilenska kvinna som min fråga utgick från kom tillsammans med sina tvåminderåriga barn till från . Hennes man fanns redan i Sverige.Hon ansökte om politisk asyl och hennes ärende snabbehandlades av invandrarverket.Trots att polisen vet att invandrarverket sitter i sammanträde om kvinnan skeravvisningen. Är detta verkligen rimligt? Hade polisen lyft luren och frågathur det skulle bli hade inte avvisningen behövtske. Men än viktigare: Delar inte justitieministern uppfallningen alt närinvandrarverket håller på att behandla frågan om en politisk fiykting skall fåstanna eller inte skall avvisning anslå? lyckades man få fram ell meddelandeså alt den chilenska kvinnan kunde stoppas i . En svensk tidning betaladelillbakaresan, och allt slutade således lyckligt. Men del var ren lur. Slutetkunde också ha blivit en tragedi. Omuppskov med avvisning av politiska flyktingar Som framgick av mitt svar på i fråga ärförfarandet hos polisen i detta fall ganska noggrant reglerat både i lag och ilillämpningsförfattningen till utlänningslagstiftningen. Del finns alltså intenågot egentligt utrymme föratl genom direktiv till polisen få den att handla pånågot annat sätt än vad som är förutsett i författningarna. Men jag kan gärnamedge att det kan finnas skäl att se över dessa författningar. Detta har dock -och det nämnde jag också i slutet av mitt föregående anförande -ullänningslagkommiiién i uppgift alt göra. Eftersomherr har ställt frågan lill mig och inte till statsrådet , harjag utgått från att det är polisens förfarande i detta fall som det gäller. Detaktuella ärendet skall jag inte gå närmare in på, men jag kan framhålla attinvandrarverket, när ärendet ligger hos detta och om del bedömerförutsättningar för del föreligga, har möjlighet att in-hibera verkställigheten.Verket kan t. o. m. besluta om inhibering i avvaktan på ytterligare utredning,om det inte hinner slutföra behandlingen . HerrWÄSTBERG i (fp): I det här fallet var del alltså ren lur att inte slutet på denchilenska kvinnans försök att komma lill blev en tragedi. Jag menar attett enkelt och rimligt sätt att undvika tragedier är att justitieministernuttalar att polisen - när ett ärende aktualiseras hos invandrarverket - ivarje fall inte genomför en avvisning innan man hört efter hos invandrarverkethur detta ämnar ställa sig. Detta ligger också inom ramen för dagenslagstiftning. I övrigt tar jag fasta på justitieministerns uttalande alt detfinns skäl att se över de förfallningar som gäller på denna punkt. Jag tycker att det som förekommit i detta ärende visar att om ettavvisningsbeslut skall upphävas ankommer detta på invandrarverket, om ärendetligger där. Jag förmodar all i anser att verket ocksåär den mest sakkunniga myndigheten. Del är invandrarverket som enligtlagstiftningen har befogenhet att stoppa avvisningen i dessa fall. Nr 70 Hen i (fp): Fredaeenden "" lalman! ärotvivelaktigt den mesl sakkunniga Just därför borde polisen - när den vet att ett ärende är underbehandling hos invandrarverket - innan man verkställer en be- Oni ett nytt polishus slutad avvisning höra efter hos verket hur uigången av dess behandling / av ärendet blir. Del vore ett sätt att inom ramenför de lagar som i dag finns undvika onödigatragedier och onödigt lidande för politiska Del är inte så enkelt att ens i en ny författning klara av de härfrågorna som i Siockholm tror. Enbart den omständigheten att enperson har klagat hos invandrarverket stoppar inte, enligt nu gällandelagstiftning, verkställighet. Skall man i en kommande lagstiftning införa någotliknande, får man verkligen länka sig för. Attärendet har bragls fram till invandrarverket säger ingenting om vilka sakligaskäl som kan finnas, utan det är del verk som handlägger ärendet som det ankommerpå att la ställning till frågan. Överläggningenvar härmed slutad. S 3 Om ett nytt polishus i Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda fråga,1976/77:222, och anförde; i har frågat mig när del länge planeradepolishusbygget i kan komma alt förverkligas. Regeringenuppdrog åt alt projektera ett nyttpolishus i med lokaler för polis-, exekulions-och åklagarväsendet samtför den lokala skaltemyndigheten. I beslutet föreskrevs att projektet skulleingå i projekireserv och således kunna utföras när behovföreligger med hänsyn lill sysselsättningsläget. Enligt vad jag har erfarit är sysselsättningslägeti sådant all det inte finns behov av att sälta igång ytterligarebyggnadsarbeten. Jag kan därför inte f n. ge något besked om när polishusbyggeikan sättas i gång. Hen i (c); Jag tackar justitieministern för svaret på min fråga. Bakgrundenframgår av motiveringarna i den. Jag tillåter mig ändå all understrykaföOande. Deskärpta krav beträffande anställdas rätt till bätire arbelsmiOö som fastställtshar i allt väsentligt beslutats i politisk enighet i detta hus. något som jag noterar medstor tillfredsställelse. Idet av mig aktualiserade fallet har emellertid andrafaktorer medfört att denna arbetsmiOömål-sältning inte fått vara vägledandebeträffande arbetsmiOön för personalen vid . Hänsyntill ekonomiska faktorer och sysselsättningsläget inom byggnadssektorn på denaktuella orten är helt naturligt väsentliga faktorer när investering av dennastorleksordning planeras, men risken för att hänsyn lill dessa faktorer kommeri konfiikl med en rimlig prioritering av investeringarna inom den aktuellasektorn är uppenbara. Beträffandeden aktuella byggnaden har projektering skett i nära samråd med kommunen,varför byggstart torde vara beräknad i planeringen för igångsättningarinom kommunen. Den lojalitet hos personalen, som möjliggjortverksamheten vid , skulle vid en fortsatt fördröjning kommaatt ställas på svåra prov. Isammanhanget bör också understrykas att om en nybyggnation ytterligareförsenas, kommer fortsatt utspridning av verksamheten att bli nödvändig, medytterligare säkerhetsproblem, ineffektivitet och fördyring som föOd. Motdenna bakgrund är det min förhoppning att förutsättningar för ett snartigångsättande av polishusbygget i skall kunna tillskapas. Omett nytt polishus i Jag delar i uppfattning att det föreligger ettstort behov av nya lokaler för polisen, bl. a. i . Detta underströkjustitieutskottet i sitt betänkande 1975:7 p. 2 och fortsatte med art uttala,alt utskottet utgick från att regeringen höll en beredskap som gjorde detmöjligt att anvisa lämpliga byggnadsobjeki på polishussidan, om del blevaktuellt att sätta in särskilda åtgärder för att stimulera sysselsättningen. Justitieutskottetgjorde samma bedömning föregående år, 1975/76:26, men ansåg att man inte kundeprioritera framför andra orter. Utskottet underströk vikten av attbyggnadsverksamheten skulle sällas i gång så snart bedömdes lämpligt. Mittuttalande om sysselsättningsläget i grundar sig på uppgifter frånarbeismarknadsdepartementet, och länsarbetsnämnden iKronobergs län. Överläggningenvar härmed slutad. Om nya direktiv for utredningen om skolan, staten ochkommunerna (SSK) § 4 Meddelande ominterpellationssvar 1976/77:86 om undervisning i skolan om behovet av anlillvarala naturresurserna Jag har att meddela all jag inte är i tillfälle att inom föreskriventid besvara en interpellation av i angåendeundervisning i skolan om behovei av all lillvarala naturresurserna. Jag avseratt besvara interpellalionen . §5 Om nya direktiv för utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i SöderläOe (s) den II januari anmälda fråga, 1976/77:176, tillherr utbildningsministern, och anförde; i SöderläOe har frågat utbildningsministern om SSKkommer att få nya direktiv. Enligt fastställd ärendefördelning är del jag somhar alt besvara frågan. Regeringenhar fatlat beslut om tilläggsdirektiv lill utredningen omskolan, staten och kommunerna. Inriktnirgen av dessa direk.iv har angetts ibudgetpropositionen. Vidtidpunkten för avlämnandet av budgetpropositionen hade tilläggsdirektiven inteexpedierats bl. a. beroende på att överläggningar med berördapersonalorganisationer ännu inte hade avslutats. Tilläggsdirektiven har nuexpedierats. HenANDERSSON i SödertäOe ts); Jag ber först att fä tacka fru statsrådet för det svar som har lämnatshär . Jagtycker del är bra alt svaret äntligen har kommit - efter regeringsskiftet ihöstas har jag och många med mig vid olika skolkonferenser och vid andralillfällen mötts av rykten och påståenden och även av många frågor, huruvidaSSK-utredningen över huvud taget skulle få fortsätta med sitt arbele. Efterdelta kom i budgetpropositionen i januari i åren mycket olycklig formulering ifrågan som skapade en ny förvirring, och en ännu olyckligare formuleringlämnades av statsrådets pressekreterare när man skulle försöka förklaraformuleringen i budgetpropositionen. Heladenna händelsekedja har lamslagit arbetet iSSK-utredningen. Meddet besked som statsrådet nu har lämnat är del två saker jag kan konstatera,nämligen fördel första alt tilläggsdirektiven inte avviker från de ursprungligadirektiven och för det andra alt beskedet rensar luften och gör det möjligtför all arbeta vidare. Det lycker jag är lyckligt. Minuppfattning är den, all de frågor som har alt handlägga harsådan inbördes kraft och styrka all om utredningen till äventyrs skulle halagts ner skulle alla de här frågorna kommit tillbaka med förnyad kraft om etteller högst och att vi då hade fått böria om ifrån början. finns detredan mycket material i att bygga vidare på, och jag hoppas altvi också skall kunna föra arbetet till etl lyckligt slut . Som i SöderläOe vet trädde medbestämmandelagen i kraftden . Regeringen ansåg dock all det knappast var rimligt alt föråtgärder som beslutats undandra berörda personalorganisationerinfiytande. Beslutet om tilläggsdirektiv till föranledde enligtdenna bedömning överläggningar med personalorganisationerna, trots all beslutetfattades . Jag har svårt att tro all irealiteten har någonting emol ett sådant handlingssätt, fastän del i det härfallet liksom i fiera andra fall kommii att medföra vissa inadvertenser ibudgetpropositionens föredragandeavsnitt. berörde nu också tilläggsdirektivens innehåll, men om diskutera dem bör ställa en fråga till mig om det. Jagskall då gärna ge svar. HenANDERSSON i SödertäOe (s): Jag har självfallet en myckel stor respekt för den nyamedbestämmandelagen och dess innehåll, men jag lycker alt man i budgetpropositionenhade kunnat förklara sig på ell avsevärt myckel tydligare sätt än vad som nublev fallet, när man ville tala om för hur det låg lill i den härkonkreta frågan. Jagtalade om den förvirring och oklarhet som rådde . har hjälpt lill all skapa den förvirringen med olika uttalanden, menmed dagens besked har hon rensat luften. Vi vet all vi kan arbeta vidare, ochdel lycker jag är bra. i SödertäOe talar mot bättre vetande, och det inser hannog själv. Även om han aldrig så många gångeranvänder uttrycken förvirring,oklarhet osv., så blir del faktiskt inte sant trots delta. Överläggningenvar härmed slutad. Omnya direktiv Jör utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) Omrepresentation för de fackliga organisationerna i planerad u-hjälps-konferens § 6 Om representationför de fackliga organisationerna i planerad u-hjälpskonferens Herr statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:231, ochanförde; har frågat mig om regeringen inte anser att företrädareför arbetare och tjänstemän i den svenska industrin, dvs. de fackligaorganisationerna, har några erfarenheter och kunskaper som skulle vara av värdei en s. k. brett upplagd idékonferens om hur skall kunna stödjau-ländernas industrialisering. Svaretpå fråga är självfallet ja. Därför finns del bland de inbjudnaockså personer med facklig anknytning. Till konferensen har i övrigt inbjuditsen rad personer med erfarenheter från biståndsområdet, näringsliv ochekonomiska frågor i allmänhet. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. När man lar del avdet kan man lätt undra varför den här frågan har ställts. En hel delunderligheter har ju förekommit innan man har nått fram till det här självklarasvaret. Tackvare att frågan ställdes blev del livlig aktivitet i herr , ochsamma dag tog man kontakt med enskilda individer både nära och fjärran för attinbjuda till den planerade konferensen. Jag har ett brev till , daterat , som tyder på detta. Den8 februari togs kontakt direki med LO. Man beklagade vad som hänt och sade attdet fanns två stolar lediga till LO:s förfogande. Om det inte redan har kommit,så kommer under dagens lopp ett besked om vilka representanter ämnar ulselill konferensen. Vitycker det är viktigt att man fastslår den här principen. Om en representantför skulle delta i en konferens, skulle jag aldrig ha kommit påidén alt ringa upp någon enskild folkpartist, ulan jag skulle ha tagit kontaktmed partiledningen för alt den skulle få utse sina re-presentantei. Denhär frågan har två aspekter. Del är mycket viktigt att företrädare för defackliga organisationerna finns med när man skall diskutera industriutvecklingeni . Det finns ett stort kunnande hos både arbetare och tjänstemän somman bör ta till vara i en sådan här, som man säger, brett upplagd idékonferens.Jag kan hänvisa bl. a. till vad del har betytt för Bai att vi iprojektrådet har haft en företrädare för facket i med i diskussionerna. Delkan ju också komma tankar och idéer om att fiytta ul svensk industristillverkning lill utvecklingsländerna. Delta är sannerligen en fråga som har storoch vital betydelse för de fackliga organisationerna och deras företrädare. Med den här lillahistoriken, som jag saknade i svar. vill jag ställa frågan: Omdet nu för har varit så självklart att de fackligaorganisationerna hade detta intresse och denna kunskap, borde då inte inbjudantill löntagarna ha utgått med all inbjudan gick till näringsliv ochandra intressenter? Det finns kanske inte så stor anledning att förlänga den här debatten.Får jag ändå säga att det till saken hör att inga organisationer över huvudtaget är inbjudna lill denna konferens utan endast enskilda personer mederfarenhet från det område som vi skall diskutera på nu . Tillsaken hör också, all en inbjudan bl. a. till Melallekonomen innan jag hade någon som helst kunskap om alt hadeställt sin fråga. Mendet viktigaste är kanske ändå att och jag är helt överens om altsynpunkter från personer med facklig anknytning är av stort intresse i allaslags diskussioner som berör vårt samarbete med utvecklingsländerna. Det ärockså från den utgångspunkten som jag försökt agera i den här saken. Nuvill jag bara, herr lalman, hoppas att agerande i denna sak inteskall få till resultat att de inbjudna företrädarna för LO känner sigföranlåtna alt tacka nej till mötet . FruSIGURDSEN (s): Statsrådet säger all det inte inbjudits några enskildaorganisationer. Nej, men del framgår klart både av lal och avpressmeddelandet att det är fråga om representanter för regeringen, företag,näringsorganisationer, SIDA och andra myndigheter. Jag menar altorganisationerna själva borde få utse sina representanter. Menjag vill också säga, herr talman, all detta inte är det enda fallet där manmärker en stor valhänthet från den borgerliga regeringens sida när del gällerall närma sig löntagarorganisationerna. Del har ju gnisslat en hel del i detavseendet. Jag uppfatiardet här som etl led i en nonchalant inställning lill deorganisationerna; man märker ett sådant mönster i regeringens handlande. Det äralltså organisationer som representerar verkligheten, den verklighet som manlycker sig finna all den borgerliga regeringen ..tår främmande inför. Jagvill bara för information säga att med anledning av både deltaoch det som har inträffat kommer man från LO;s sida att översända enskrivelse till statsminister , där man talar om hur man lycker attkontakterna skall vara. Vi lar med ell utdrag ur . Då kanske dethär inte skall behöva upprepas i fortsättningen. Del är kanske inte så egendomligt om man i ett anförande sägeratt enkonferens kommeratt bevistas av personer som representerar Omrepresentation för de fackliga organisationerna i planerad u-hjälpskonferens Nr 70 olika organisationer, även om de inte gör det i någon sorls formellmening. den 'varför skulle vi inte i det här landet kunna ha olika slags konferenser ~'bland konferenser där vi inbjuder organisationer, när vi lycker all --------------- detfinns skäl för det, men också konferenser som denna, som är tänkt Om viss ersättning attvara tämligen informell. Vi har helt enkelt valt att inbjuda ett antal åt vuxenstuderande personer som vi vet har idéer om utvecklingssamarbetet påindusiriom- vid sjukdom rådet. I all vänskaplighet och utan några som helstformer skall vi då kunna diskutera tämligenfritt och inte behöva slå varandra i huvudet för alt vi tillhör den ena ellerden andra organisationen. När del gäller allmänna kommentar iövrigt om hur man skall umgås med löntagarorganisationer tror jag inte all deti den nya regeringen finns någon som helst tveksamhet på den punkten. Del ärmycket värdefullt med sådana kontakter, och kan hjälpa oss attse till att det samarbetet fungerar ännu bättre än är honmycket välkommen i det arbetet. FruSIGURDSEN (s): Visst skall man kunna hålla olika slags konferenser, och det står naturligtvisregeringen fritt att inbjuda efter vilka principer den vill. Men om man ser pålistan över inbjudna till den här konferensen, och när säger attdet är sådana som "vi vet har idéer", blir man tveksam. Ett statsråd,, kan väl inte känna lill alla som har idéer. Visserligen är det enbegränsad krets, men del är ett myckel litet fåtal av de inbjudna somrepresenterar det kunnande som finns hos arbetare och tjänstemän. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om viss ersättning åt vuxenstuderande vid sjukdom Herr utbildningsministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:226, ochanförde; har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder som gördet möjligt för vuxenstuderande som på grund av sjukdom förlorar inkomst underferiearbete all få kompensation härför. Ipropositionen (1975:23) om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd lill vuxna m.m. togs frågan om de vuxenstuderandes sjukförsäkring upp. Dåvarandedepartementschefen ansåg all frågan om huruvida vuxenstudiestödet skall varasjukpenninggrundande måste ytterligare övervägas. Han föreslog all sammaregler t. v. skulle gälla för vuxenstuderande med särskilt vuxensludieslöd somför studerande med studiemedel. Dettainnebär alt vuxenstudiestöd kan utgå för sådan sjukperiod som infaller understudietid. Studietid definieras som den del av kalenderhalvår under vilken denstuderande bedriver studier och den del av kalenderhalvår under vilken han skulleha bedrivit studier, om han ej blivit Varken studiemedeleller vuxenstudiestöd kan emellertid ulgå under ferietid då den studerande pågrund av sjukdom är oförmögen lill arbete. Underden tid vuxenstudieslödssyslemel har fungerat haren viss praxis utformats inomsjukförsäkringen. En vuxenstuderande som är tjänstledig från sitt arbele ochbedriver studier inom det egna yrkesområdet får kvarståinom den sjukpenningklass han hade under förvärvsarbetet. Om han slutar sinanställning men bedriver studier inom det egna yrkesområdet kan han kvarstå isjukpenningklassen högst etl år. För övriga studerande gäller attsjukpenningplaceringen inte fär kvarstå . Därefter blirman O-klassad (dvs., erhåller ingen sjukpenning) och är således enbartförsäkrad för sjukvårdsförmåner.