prot · G00973 · 1976-12-31 00:00:00 — Föratt förelaget skall kunna bedriva sin för hela landet viktiga produktion krävssom bekant omfattande mängder elenergi. Medstöd av det anförda vill jag rikta föOande fråga till fru bostadsministern: medverka till att besked till företag som söker tillstånd enligt 136 a >; i byggnadslagen kan ges med större skyndsamhet? 1976/77:102av () till fru utrikesministern om svenska åtgärder motkränkning av fri- och rättigheter i : relationer med har lång historisktradition. Trots de olikartade politiska system som råder i de båda ländernahar intima förbindelser kunnat upprätthållas och vidareutvecklas. Del ekonomiska utbytet ochsamarbetet är omfaltande. Kultur-och informationsutbytet har ökat betydligt i omfattning.Utbytet regleras i ett kulturprogram som upprättas mellan Svenska institutetoch polska utrikesministeriets avdelning för information och kulturelltsamarbete. Programmet upprättas som regel åt gången. Deområden som omfattas av programmet är bl. a. vetenskap, utbildning, kulturelloch konstnärlig verksamhet, massmedia, film och arkitektur. På detvetenskapliga fältet kan noteras samarbete med Kungl. Utbytet på utbildningens område förutsätterlärarutbyte och ömsesidig stipendiering i betydande omfattning. Båda parteruttrycker i programmet intresse för att utvidga utbytet då det gällerkonstnärliga framträdanden av teatergrupper, solister, dirigenter m. fi.Parterna skall vidare främja översättning och publicering av varandraslitteratur, uppmuntra utbyte av konstutställningar samt främja kontakternamellan och det polska . uppger att kulturprogrammen fungerar väl. På senaste liden harinstitutet kunnat märka en ökning av det s. k. spontana utbytet. Vid dekommande förhandlingarna om ett nytt kulturprogram är det institutets avsiktatt försöka expandera utbytet. Utvidgningarna bör då främst gälla annat än detkvoterade stipendieutbytet. Vissa ökade resurser för kulturprogram med bl. a.Polen har ställts lill institutels förfogande av . Utöverdet programmerade utbytet förekommer i slor utsträckning kontakter ochsamarbete mellan kulturinstitutioner i de båda länderna. Sometl led i strävandena att öka och fördjupa kontakterna västerut har på polsksida inilialiv tagits till rundabordskonferenser med en rad länder. Sedanfrågan diskuterats mellan och utrikesministrar ägde en förstarundabordskonferens med svenska och polska deltagare rum i (Lancut) den30 juni-den 3 juli 1967. Därefier har ytterligare fem konferenser hållits. Densenaste anordnades i svensk regi i i mitten av okiober . Manhar vid konferenserna överlagt i grupper, som ägnat sig åt olika frågor påföreträdesvis de politiska, ekonomiska och kulturella områdena. Konferensernager tillfälle till ell fritt meningsutbyte och "personliga kontakter påolika områden. Detunder av polska staten upprättade i ärav mycket stor betydelse för befästande av förbindelserna mellan ochPolen. Det polska institutet avses främst handlägga handels-, vetenskapliga ochkulturella frågor mellan de båda länderna. Förbindelsernapå det kulturella området med är de mesl omfaltande av vårakulturförbindelser med och präglas av en för dessa länder ovanligöppenhet. Särskilt kan noteras de spontana kontakterna oberoende av centralstyrning. Dethar från båda sidor uttalats intresse för att ytterligare vidga de redan godaförbindelserna. Mot denna bakgrund bör man kunna slå fast: affärer angårSverige! Inte minst gäller del efter den oroande utveckling belräffande fri-och rättigheter som pågår i . Bakgrunden är denna; Demonstrationermot höjda matpriser slogs ner med våld . Deltagare drabbades avolika slags fbrföOelser: Ca 2 500 personer arresterades. Antalet avskedade är okänt, men man vet au i varjefall alla anhållna blev avskedade. Misshandel var rutin vid gripande och under förhör.Många arresterade fick gå den s. k. hälsosligen, dvs. vandra mellan två raderav batongbeväpnade poliser. Regler för rättsförfarande var totalt åsidosatta.De anhållna blev felaktigt informerade om sina rättigheter. Många hölls ifängelse i utan domareller häktningsbeslut. på upp till femårs fängelse fälldes ofta enbart på grundval av skriftligt utlåtande av enpolisman. Många dömdes två gånger av domstolar, i samma instans, för sammabrott. Det finns uppgifter om att minst elva personer dogi samband med oroligheterna, varav två, som är fullständigt dokumenterade avkommittén för arbetarnas försvar, bär karaktären av politiska mord. Den ene,prästen , dödades i sin lägenhet efter demonstrationerna.Han var anklagad av säkerhetstjänsten för att ha välsignat demonstranterna. Denandre, en 28-årig arbetare, , dödades på öppen gata genombelongslag efter demonstrationerna. I976-I977 befann sig enligt myndigheternas officiella uppgifterminst 78 arbetare i fängelser. En del avskedade har återanställts, oftast påsämre villkor. En större del är fortfarande arbetslösa. Åter-anställningar avalla avskedade krävs bl. a. i en skrivelse daterad ochunderskriven av 889 arbetare på Ursusfabriken, där en av de våldsammastedemonstrationerna ägde rum. Personer som råkat ut för polisbrutalitet tvingasdra tillbaka sina anklagelser under hot om ytteriigare trakasserier. Trots dethar 68 arbetare från i ett öppet brev vidhållit sina anklagelser motpolisen. Medlemmar i kommittén för'arbetarnas försvar, som bildades i septemberför att ge arbetarna rättslig, ekonomisk och annan hjälp, utsätts ständigt föralla slags repressalier.Polisen använder hotelser, husrannsakningar, anhållanden och mycket annat föratt sioppa kommitténs humanitära verksamhet. PartiordförandenGierek betecknade på partiets centralkommittés sammanträde den 2 december 1976de oppositionella som "personer som lyfter handen mot sitt egetfosterland" och "de enda allierade som an-tikommunister ochpolsk-fientliga krafter utanför landets gränser kan hitta hos oss". Iett herdabrev, som lästes upp i alla polska kyrkor söndagen den 28 november1976, skriver de polska biskoparna alt det, trots regimens försäkringar ommotsatsen, pågår en bitter och hänsynslös kamp mot kyrkan och de troende. Manskriver vidare att detta utgör en kränkning av de mänskliga rättigheter somgaranteras i FN:s stadga, internationella överenskommelser och Polensförfattning samt att de troende ständigt är diskriminerade, t. ex. genom attvissa anställningar, särskilt när det gäller ansvarsfulla poster, ärreserverade uteslutande för icke-troende och för icke-praktiserande präster. Den30 utvisades korrespondent i , ,med motiveringen alt "hon skrev illvilliga artiklar om ". Treveckor senare utvisades utsände , dock utanofficiellt besked om han får komma tillbaka eller inte. Under hans vistelse iPolen gjorde polisen allt för att hindra honom från att fullgöra sinauppgifter. Motdenna bakgrund anhåller jag om kammarens tillstånd att till fruutrikesministern få ställa föOande fråga; Harutrikesministern för avsikt att i någon form, inom ramen för det svensk-polskaekonomiska samarbetet, inför polska myndigheter påtala svensk oro inför dekränkningar av fri- och rättigheter som otvivelaktigt pågår i ? §19 Meddelande om frågor Meddeladesatt föOande frågor framställts 1976/77:258 av herrSvensson i (vpk) lill herr socialministern om innebörden avarbetarskyddsbestämmelserna i vissa fall: En svår dödsolycka har inträffat vid gummifabrikenTretorn i . En arbetare drogs in i en maskin för tillverkning avrefiexband - i den vals som vindar upp de färdiga banden. Valsen saknar skydd.Maskinens nödstopp är placerat utom räckhåll. Arbetaren var ensam vid maskinen. Medanledning av den allmänna frågeställning som det inträffade aktualiserar villjag ställa föOande fråga till herr socialministern; Ärdet i överensstämmelse med gällande lag och övriga bestämmelser all livsfarligamaskinvalsar ligger öppna, all nödstopp är placerade utom räckhåll, altarbetare tjänstgör ensamma vid dylika maskiner samt att nämnda förhållandenicke påtalas av yrkesinspeklörerna? 1976/77:259av i (vpk) till herr justitieministern om utredningsarbetetbeträffande sexualbrott: Statsrådet har tillsatt en ny utredning för allöverse en tidigare utrednings förslag om ändringar isexualbrotlslagstiftningen. Översynen skall - såvitt framgår - även avse sådanamoment i den redan färdiga utredningen som ej framstått som kontroversiella ochej blivit föremål för offentlig kritik eller deball, t. ex. avskaffande avsärbehandlingen av homosexuella. Medanledning av denna omständighet får jag ställa föOande fråga till herrjustitieministern; Sedannär är det praxis att lagförslag, om vilka dessutom långtgående enighet iallmän rättsuppfattning råder, skall utredas två gånger? 1976/77:260av () lill herr budgetministern om värdesäkring av vissastatliga tjänstelivräntor: Statliga tjänstelivränlor är inte alltidvärdesäkrade. Som exempel kan nämnas en statstjänsteman som avgick från sintjänst efter 26 tjänsteår. Vid avgången var han 52 är och kunde ha nått 39tjänsteår. Han hade alltså tjänstgjort två tredjedelar av möjlig tid och haderäknat med att få minst halv pension. Vidpensionsinträde 1970 erhölls dock s. k. uppskjuten livränta lill ell belopp sommotsvarade ca 17 96 av full pension. Efter senare samordning med folkpensionberäknas f n. utgående livränlesumma motsvara ca 12 96 av full pension. Andralivräntor än statliga torde som regel ha värdesäkrats numera. Det synes angelägetatt staten ger samma förmåner gentemot sina egna tidigare anställda. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga herr budgetministern: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd att vidta för att värdesäkra äldre livräntor somutgår enligt statliga pensionsbestämmelser? 1976/77:261 av fruAndersson i (m) till herr justitieministern om polisens befogenhetervid s. k. raggarupplopp: har man bl. a. genom dagspresseninformerats om att s. k. raggare angriper människor och förstör andras egendom.Stora grupper av motorburen ungdom går då till upploppsartade anfall, t. ex. isamband med danstillställningaroch liknande. En vanlig pressutsaga när sådant Nr73 förekommit är att"polisen stod maktlös", "kunde inget göra" etc. är mot den bakgrunden jagställer föOande fråga; Vill herrjustitieministern inför kammaren redogöra för vilka befo------------ genheteroch möjligheter polisen har alt ingripa vid s. k. raggarupplopp? 1976/77:262av i (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om värdet avarbetsmarknadsutbildning; En uppföOningsrapport beträffande AMU-utbildade,utförd på uppdrag, har vållat livlig diskussion. Irapporten hävdas att AMU-utbildningen får svag effekt på de utbildadesmöjligheter att erhålla arbete. Detta har häftigt bestrills av skolöverstyrelsenoch talesmän för AMS. Enkorrekt värdering av AMU-utbildningen som inte idealiserar eller döOer problemär oundgängligen nödvändig för , som ju har att utformaarbetsmarknads- och sysselsättningspolitikens allmänna linjer. Motdenna bakgrund vill jag ställa föOande fråga till herr arbetsmarknadsministern: Anserarbetsmarknadsministern att näringsliv och stat ger AMU-eleverna demöjligheter till arbete de rimligen bör ha? 1976/77:263av (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om ökade möjligheterför kvinnor att genomgå arbetsmarknadsutbildning; Antalet kvinnor som söker sig lillarbetsmarknadsutbildningen, även inom traditionellt manliga yrken, ökar starkt.Både elever och personal vid AMU-centra anser emellertid att många kvinnor medsmå barn hindras från att utnyttja den möjlighet till yrkesutbildning somerbjuds dem på grund av att det saknas barnstugeplalser. Motden bakgrunden vill jag till herr arbetsmarknadsministern ställa föOande fråga: Kommer arbetsmarknadsministern att ta inilialiv föratt undanröja den diskriminering som kvinnor med små barn utsätts för iutbildningshänseende på grund av bristen på barnstugeplatser? 1976/77:264 av herrFranzén (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om rätt att utse skyddsombudvid arbetsmarknadsutbildning: Den nuvarande arbetarskyddslagen ger inte elever iexempelvis AMU-utbildning möjlighet att utse skyddsombud. 1 utredningsförslagettill ny arbetsmiOölag säger man att det vore ur utbildningssynpunkl betydelsefulltom eleverna redan i skolan vänjer sig att medverka i skyddsarbetet. Utredningentar emellertid inleden ställningen i förslaget till lagstiftning vad gäller elevernas rättatt ulse skyddsombud med motsvarande befogenheter eller medverkan iskyddskommittéer. Elevernas rätt att själva utse skyddsombud med sammabefogenheter som andra "arbetstagare" borde vara en självklarhet. Medanledning av det anförda ber jag att få ställa föOande fråga till herrarbetsmarknadsministern: Avserarbetsmarknadsministern tillse all elever i praktisk utbildning, t. ex.AMU-utbildning, tillerkänns samma rättigheter som övriga "arbetstagare"beträffande skyddsombud och deras ställning? 1976/77:265av i (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om ettenhetligt bidragssystem vid arbelsmarknadsutbildning; När det gäller bidragen lill AMU-elever finns det en uppdelning mellan arbetslöshetsförsäkrade och dem som inte tillhörA-kassa. Därutöver finns det en åldersgräns för all erhålla utbildningsbidrag.Den gränsen går vid . Denna uppdelning drabbar kvinnor som varithemarbetande, liksom invandrare och ungdomar. Dessa grupper drabbas ocksåhårdast av all bidragen inte utgår vid längre sjukdom. Hyres- och prishöjningardrabbar emellertid alla likadant. Därför borde det i konsekvensens namngenomföras etl enhetligt bidragssystem. Detta är också ett krav somAMU-eleverna själva fört fram. Medhänvisning till det anförda vill jag till herr arbetsmarknadsministern ställaföOande fråga; Vilka åtgärder kommer regeringen att vidla för allbidragen vid AMU-utbildning skall bli enhetliga och stora grupper intemissgynnas vid längre sjukdom? 1976/77:266 av herrMåbrink (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om upplysningar lillarbetsgivare om AMU-elever; Elever vid AMU-centra erhåller efter genomgångenutbildning intyg på vilken eller vilka kurser de deltagit i. Någon värdering avderas kunskaper görs inte i dessa intyg. Detta gäller praktiska kurser. Ikurser med en mera teoretisk inriktning lämnas graderade betyg i likhet med vadsom sker i det övriga skolsystemet. I ingetdera fallet lämnas något som helstutlåtande över elevens personliga uppträdande. Nuhar det visat sig att företag och företagare, som står i begrepp att anställanågon som genomgått AMU, ofta kontaktar centret för att få upplysningar omvederbörandes personliga förhållanden och uppträdande. Några centraltutarbetade bestämmelser om hur resp. utbildningsledare skall förfara i sådanafall finns inte. Detta medför att sådana uppgifter i vissa fall regelmässigtlämnas ut, i andra fall att det endast hänvisas till utfärdadeutbildningsintyg. Det blir således den enskilde tjänstemannens uppfattningaroch värderingar som avgör om dessa för den arbetssökande vikliga bedömningarlämnas till företaget eller inte. Jag vill därför fråga herrarbetsmarknadsministern: Är det riktigt attuppgifterom AMU-elevernas personliga upjjträdande och förhållanden skallkunna lämnas ut till det företag där vederbörande 1976/77:267av (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om till-lämpningen avfrämjandelagen: Över 20 000 människor med handikapp av något slagsöker arbete på förmedlingarna runt om i landet. Inte mer än ca 296 av dem lyckas få arbete på öppna marknaden. Svårigheterna alt få arbetegäller också de handikappade som av arbetsförmedlingarna bedömts kunna ha ettarbete och därfbr fått genomgå olika slag av utbildning och träning påAMU-centra. k. främjandelagen antogs av för att ge länsarbetsnämndernamöjlighet att ingripa i företagens anställningspolitik, just för attmöjliggöra för handikappade och äldre att få arbele. Arbetssituationen förhandikappade har inte påtagligt förändrats sedan lagen antogs. Trots detta harlagen aldrig tillämpats. Mot denna bakgrund villjag ställa föOande fråga; Kommerarbetsmarknadsministern att vidta några åtgärder föratl främjandelagen ifortsätiningen skall komma att tillämpas? 1976/77:268av (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om nya riktlinjer förarbetsmarknadsutbildningen: Den nuvarande arbetsmarknadsutbildningen är upplagdså att den skall kunna anpassas till förändringar i näringsliv ocharbetsrutiner. Det är framför allt industrins behov av utbildad arbetskraft somstyr utbildningens omfattning och karaktär. Detta innebär också att mångautestängs från denna form av vuxenutbildning. Tiden bör nu vara inne för enuppläggning som inte enbart är anpassad till kapitalägarnas behov av utbildadarbetskraft utan i ökad omfattning tillfredsställer de arbetandes önskningaroch ambitioner. Intagningsvillkoren bör därför vidgas. Motbakgrund av det anförda vill jag till herr arbetsmarknadsministern ställaföOande fråga: för avsikt all föreslå nya riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen,bl. a, innebärande vidgade kriterier för att komma i åtnjutande av sådanutbildning? 1976/77:269 av () lill herr industriministern om ortgraderingen i domänverketsbostadsförteckning: har upprättat en bostadsförteckning medgradering av olika orter. De s. k. Ill-orterna "är för revirens arbetenlämpligt belägna orter där servicen eller inom den närmasteframtiden bedömes I dessa orter, till vilka exempelvis i Gävleborgslän hör, får nybyggnad icke ske. Anserindustriministern att domänverkets ortgradering slår i överensstämmelse medregeringens regionalpolitiska uppfattning? Ärindustriministern beredd - om så ej är fallet - att medverka lill att domänverkelsortgradering slopas? 1976/77:270av i Hållsla (c) till herr kommunikationsministern om beaktandeav miOöintressena vid införande av hastighetsbegränsningar i Stockholmsskärgård; MiOöproblemen i Furusundsleden på grund av trafikenmellan , och är mycket stora. Därför har länsstyrelseni föreslagit att hastighetsbegränsning skall införas i farleden.Delta är nödvändigt för att undvika miOöproblemen. Vågsvall vid höga farter kaninnebära skador på strandområden och för bryggor, båtar och badande och ävenmedföra problem för fiskeutövande och risker för småbåtar. Enligttidningsuppgifter har ett alternativt förslag till farled för Ålands-ochFinlandstrafiken från framtagits. Även detta skulle emellertidpassera ur miOösynpunkt mycket känsliga områden, bl. a. förbi Svarlsö och genomRödlögaskärgården. Detta område har i samband med den fysiska riksplaneringenansetts särskilt intressant för det rörliga friluftslivet. Medstöd av det anförda vill jag ställa föOande frågor till herr kommunikationsministern: KommermiOöintressena att beaktas då regeringen tar ställning till hastighetsbegränsningari skärgården? Vilken bedömning gör statsrådet av miOöpåverkan ide båda alternativen? 1976/77:271 av herrSvanberg (s) till herr kommunikationsministern om en taxesamordning mellanstatliga irafikförelag: Att åka från till Slenungsund ärtaxemässigt krångligare än att åka tvärsigenom hela , hävdar enmarstrandsbo med arbete i Slenungsund. Föratl åka kollektivt mellan debåda orterna måste marstrandsbon lösa tre olika månadskort, detta för ensträcka av . Sträckan trafikeras av SJ och dess dotterföretag . De bådatrafikföretagen säger, trots att de är statliga, att det inte finns någramöjligheter lill samordning. Marstrandsbon har lyckats utverka dispens och fåttett månadskort efter lång skriftväxling med SJ och GDG. Dispensen gäller sexmånader i taget, men normalt erfordras alltså tre månadskort. Med anledning härav villjag fråga: Avserkommunikationsministern att söka få till stånd en taxesamordning mellan destatliga trafikföretagen? 1916/11:212 av herrHellström (s) till herr socialministern om förslag till med anledningav barnstugeutredningens betänkande Barns sommar; överlämnade vid årsskiftet1975-1976 betänkandet Barns sommar (SOU 1975:94) till socialministern. Utredningsförslagetbehandlade fritidsaktiviteter och barnomsorg under sommar- och skollov ikommunernas och föreningslivets regi. Belänkandet har remissbehandlals.Remissinstanserna är i huvudsak positiva till utredningens förslag och ger stödför den uppläggning som utredningen valt. Vissaav förslagen i betänkandet är av brådskande natur. Det gäller särskiltförslaget om en inventering och upprustningsplan för sommar-och lägergårdar isamverkan mellan kommuner, föreningsliv, och arbetsmarknadsstyrelsen.Förslaget skall ses mot bakgrund av den omfattande nedläggning av äldresommargårdar som pågår till föOd av bl. a. höga upprustningskostnader. Medhänvisning till det anförda vill jag till herr socialministern ställa föOandefråga; Näravser socialministern att lägga fram förslag för i anledning avbarnslugeutredningens betänkande Barns sommar (SOU 1975:94)? 1976/77:273 av fruMånensson (s) lill herr industriministern om åtgärder för att förebyggautfiyttning av industri från ; , ett regionalt centrum i länetsinland som under en föOd av år kännetecknats av vikande befolkning, vikandesysselsättning och slor arbetslöshet, ser ut att kunna drabbasytterligare. Företaget har nämligen aviserat fiyiining avlamellträtill-verkningen till en närliggande kommun. Medtanke på det planerade industricentret och dagens aktuella situation vill jagtill herr industriministern ställa föOande fråga: Ärindustriministern villig att medverka till att Trä inryms i detplanerade industricentrel? S20 Kammaren åtskildes .