prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — LO har också uppvaklal denborgerliga regeringen om en lagsliftning syftande lill förbud molpermitleringar. Till della kan sägas all denna fråga kommer all få sinbehandling vid elt senare lillfälle, då vpk-motioner med exakl samma yrkandekommer all behandlas. all behandlas oavsett om regeringen vill gä LO till möles eller inle. Menvarför ställs då dessa krav om förbud mot permitleringar eller mot avskedanden?Jo, enbarl av den anledningen alt gåvopoliliken inle läcker arbetarnas behov avanställningstrygghet Jag vill, herr talman,härmed yrka bifall lill moiionen 1526 från vpk. Vänsterpartietkommunisterna har också i parlimolionen 1976/77:907 klargjort maktförhållandenapå arbelsmarknaden och därför även ställt kraven om fackföreningarnas vetorättmol arbelsköparnas beslut i frågor som rör köp och försäljning samlförflyttning och nedläggning av förelag och produktionsenheter. Vi föreslårdella därför all del måsie vara de anslälldas fackliga organisalion som skallha laglig rätt atl neka åtgärder där nedläggning av sysselsällningen elleromflyttningar hotar arbetarnas utkomst Det egoistiska profiriagandet måslekunna förhindras - förhindras av dem som utsätts för dessa ålgärder,förhindras av arbeiarna. Delhär är naturligtvis frågor som omfattar ell slort spektrum, men de olikafrågorna måsle ändå tas in i ett enda sammanhang. Slutligenkan inte heller jag låta bli all kommenlera något av vad moderalen herrFridolfsson sade. Han sade alt del yrkande i vår motion som behandlas iarbelsmarknadsutskotlets belänkande förbjuder strukturomvandling. Vad vi sägeri vår motion är atl vi skall förbjuda avskedanden och permitleringar tillskydd för de anslällda. Man kan säkeriigen inle ilagstiftning förbjuda en slrukluromvandling. Den får vi dras med vare sig vivill eller inte. Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Frän Gävleborgsbänken har vi försökl beveka riksdagenbesluta att också reellt låla Norrlandsfondens medel användas för hela Norrland- inle bara för fyra av de fem länen, har alltid hamnat ulanför trotsatt både utskottet och i övrigl vid olika tillfällen sirukil underall verkligen har sysselsättningsbekymmer. Även i detnäringsulskollsbetänkande som behandlas görs följande påpekande: "1de s, k, södra skogslänen finns del olvivelakligi, som moiionärerna påpekar,behov av särskilda regionalpoliliska insalser. Befolknings- ochsysselsäliningssiluaiionen moliverar ell forlsall stöd från samhälletssida," Des, k, södra skogslänen är , och , Men längre änlill ell erkännande av atl det behövs särskilda insatser i dessa län villutskottet inte sträcka sig. Del är förslåeligl efter alla års negativa beslutgällande hela atl utskottet inte har någol iniresse av all låla eltpar av kommuner få del av Norrlandsfonden, eftersom de ligger iSvealand, Det är också förståeligt om norrbottningarna vid föregående riksmölemotionerade om att inte andra län än de fyra nordligaste skulle få del avfonden. Risken för splittring av fondens resurser pekade ulskotiet på vid dellatillfälle, och det är Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. ett godtagbart skäl, Gävleborgsmotionernahar behandlals , 1974, 1975 och 1976, Vid alla tillfällen har molionernaavslagils ulan volering ulom 1974, dä 128 av kammarens ledamöler röslade förGävleborgsmolionen, För reservalionen slod då bl, a, i ,och i saml i , som dålydligen förmådde påverka sina utskoltskamraler positivt Tyvärr har vi nu ingenledamot från med i utskottet, vilket däremot t, ex. har,nämligen utskottsordföranden . De borgerliga ledamöterna herrarAndersson och Hovhammar har inle velal slödja oss och inle kvar i ulskollel. Del var den gången ell fall framål för Gävleborgsom lyvärr inle har upprepats. Vihar sä alt säga stångat pannan blodig för den här" sakens skull. Eftersombekymren kvarstår och vi i varie fall inte fåll några avdeFälldinska400000 nya jobben till och dessutom betvivlar att del blir några denvägen, sä måste vi finna nya vägar. Mol den bakgrunden skall molion1976/77:1243 med de socialdemokratiska riksdagsledamöterna i ,och ses. Vi redovisar i moiionen svårigheierna i värt länsom exempel, och vi har hört av i Karlslad att molsvarandesvårigheler finns i . Moiionen 1976/77:126 om de tvåKopparbergskommunerna, somjag nämnde, vitinar om all är deltredje av de tre s. k. södra skogslänen, som har uppenbara svårigheler avNorrlandsnalut Delbehövs en komplettering när del gäller stödformerna för dessa tre län. Nuvaranderegionalpoliliska stödformer är i stort anpassade lill de stödbehov somföreligger i de tre länen. I ökad omfallning aktualiseras emellertid projekleller projektidéer där del slöd som finns inte kan utnyujas pä grund avformella begränsningar i stödbestämmelserna. Det kan t ex. gälla svårigheteratl finansiera den sisla tredjedelen av ell lovande projekt i de fallföretagaren inle har egna medel eller säkerheter som underlag för lån i bank.Det kan också gälla intressania men halvfärdiga projektidéer, där det krävsett belydande uirednings-, forsknings-eller ulvecklingsarbele som företagarenför egen del inte kan finansiera. Det kan slulligen gälla för elt företagsulveckling väsenlliga marknadsinvesteringar. Denuvarande stödformerna har en uiformning som gör all det är relalivi lätt attfå stöd till byggnads- och maskininvesteringar för väl genomarbetadeproduktionsidéer, medan de långsiktigt viktigare investeringarna i utvecklingoch marknader i allmänhet faller ulanför ramen. Vi molionärer är medveina omsvårigheterna bl. a, från säkerhetssynpunkt atl skapa stödformer som täcker inutvecklings- och marknadsföringskostnader. Med hänsyn till dessa funktionersbelydelse för förelagens framlida ulveckling är det emellertid angeläget atlde stödformer som finns kompletteras med åtgärder som kan ulnyujas utanförde relativt strikta ramar som gäller för t, ex, lokaliseringsstödet. angeläget alt denna typ avkompletterande slöd direkl kan anknytas lill verksamhelen på den regionalanivån där kunskaperna om företagens speciella problem ochutvecklingsmöjligheter är störst Vianser all del för de s, k, södra skogslänen är myckel angelägel all deltraditionella lokaliseringspoliliska slödel kompletteras med stödformer av dentyp som Norrlandsfonden representerar. Ensådan fond kan naturiigtvis länkas utformad på olika sätt. För att inte behövaskapa en ny och kostsam administrativ apparat är det kanske praktiskt attanknyta fondmedlen till Norrlandsfonden för förvallning. Inom denna kan ensektionsstyrelse väljas med ledamöter frän de tre berörda länen. Dessa länsföretagareföreningar bör givetvis tilldelas en viktig funktion i fördelningenav medlen. Som startkapital kan kanske 5 miljoner per län anslås, dvs, 15miljonet Utbyggnaden får givetvis del framtida behovet avgöra, alternativär naluriiglvis all bygga upp en hell frisläende fond, vilkel förmodligensläller sig dyrare. Vikan inle acceptera all man i utskollsbelänkandel bara hänvisar lillsysselsällningsulredningen. Den del som del här gäller bör i så fall komma insom lilläggsdirekiiv lill denna ulredning, I annal fall lär väl inte dessa treskogsläns svårigheler och eventuella anknytning till Norrlandsfondensadministration komma med i bedömningen. Jag ber alltså, herr lalman, all trotsett enigt utskottsbetänkande få yrka bifall till motionen 1976/77:1243, Vissainduslri- och sysselsältningsstimulerande ålgärder, m. m. I detta anförandeinstämde () och (). Hen ALFTIN (s): Arbetet är grunden för vårt välstånd. Genom arbetet tillfredsställs enrad fundamentala mänskliga behov. Socialdemokraterna sätter allas rätt tillarbete främsi i sin politik. Folkets vilja till arbete är nationens viktigastelillgång, heler det i vårl partiprogram. Därför är kapitalismens arbetslöshetell socialt ont och elt slöseri med både mänskliga och materiella resurser. Underden allmänna molionsliden aktualiserade vi i motionen 220 kraven på lagstiftningom tillsländstvång och samhällskontroll vid nedläggningar av företag ochvaraktiga personalreduceringar. Närelt förelag eiableras på en ny ort vidtar samhället en rad planerings-ochkontrollåtgärder. Byggnadstillstånd, prövning av miljöfrågor, regionalpoliliskafrågor, frågor om finansiellt slöd, subventioner m, m, behandlas. Samhällethar alltså skaffat sig en kontrollapparal vad gäller själva elableringen förall skydda vikliga inlressen för samhällel och för de människor som berörs. Likasjälvklart borde det enligl vår mening vara all samhällel har ell effektivtskydd mot omotiverade och oväntade nedläggningar och personalminskningar vidföretag, Alllför många nedläggningar har nämligen skett även av vinstgivandeföretag som ett medel atl frigöra kapilal, vilkel sedan använls i invesleringari andra förelag här hemma eller Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. utomlands, därförvänlningarna om en högre kapitalavkastning har varit slörre. Det finnstyvärr många exempel på alt samhället slår handfallet inför sådana här kriseroch strukturproblem inom olika områden och branscher i värt land. Sysselsättningenoch produktionen är emellertid en hela folkets angelägenhet. Vår uppfattningär att det sker alltför många nedläggningar och personalminskningar enbart päkapitalets villkor och utan tillräcklig hänsyn lill de människor som berörs. Desociala följderna och de ekonomiska konsekvenserna för samhället och för orleroch bygder som drabbas måste tillmätas en större belydelse än de gör i dag.Prövningen av nedläggningar och personalreduceringar bör ske inie enbarl ur företagsekonomisksynpunkl, utan en lolal samhällsekonomisk bedömning måsle göras som ell viktigtkomplement lill den renl förelagsekonomiska. Defackliga organisationerna måsle alltid ha full insyn och förfoga övernödvändigt malerial och underlag som möjliggör egna bedömningar av den verkligasituationen och förutsättningarna för akluella förelag. Vianser att i samband med tillstånd för nedläggningar eller varaktigapersonalminskningar bör företagen redovisa de företagsekonomiska moliven försina beslut, vilka åtgärder som planerals för atl skaffa ersättningsindustrieroch en social plan som utvisar bedömningen av de anställdas möjligheter att fånytt arbete, med eller ulan företagets medverkan. Del är bl, a, mot den härbakgrunden som vi anser att en lagstiftning om samhällskontroll vidnedläggningar av förelag och personalminskningar bör komma lill stånd. Personligenär jag medveten om att det finns en gräns för vad man kan nå genom en sådan härlagsliftning, så länge vi inle har lyckats att genomföra den ekonomiskademokratin i näringslivet. Målsättningen måste vara atl ge löntagarna del ikapilalbildningen i förelagen och äganderällen genom löniagarfonder och därmedmöjlighel alt sälla arbelel i cenlrum i företagens hela beslutsfattande. Delmänskliga kapitalel och arbetet måste tillmätas en avgörande betydelse. Lönlagarnaskall vara med och beslämma om planering och produktion, om forskning och ominriktning av den induslriella ulvecklingen. Dä får även samhället och inleminsl kommunerna insyn och möjlighet till en planering för medborgarna somsvarar mol verkligheten. Videlar synpunkterna i den socialdemokraliska reservalionen, där del står att deltillfälliga sysselsättningsbidraget och liknande stödinsatser är otillräckligaoch alt man därför genom lagstiftning bör lillförsäkra samhället befogenheterall inskrida vid driftnedläggningar och personalminskningar. Lagsliftningenbör ge regeringen möjlighel atl ingripa och stärka de fackligaorganisationernas förhandlingsposilioner. Eninformationsplikt för företagen gentemot regeringen bör tillskapas och denskall omfatta hela näringslivet Ulformningenav lagstiftningen bör följa de rikllinjer som dragits upp i desocialdemokraliska partimoiionerna 1524 och 1525. Därmed,herr talman, ber jag alt få yrka bifall till de socialdemokraliska reservationerna i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr26. HenLARSSON i (c): Under överläggningen har ifrån vpk yrkals avslag på hemställan ijordbruksulskoltels belänkande nr 23. I detta behandlas den del av proposition95 som rör ansvarsområde och avser bidrag lillanordningar för mottagning och behandling av olja och oljeförorenat vatten frånfartyg m. m. Sådana anordningar skall till följd av bestämmelserna ikonventionen om skydd av miljö och därpå grundad svensklagstiftning finnas bl, a, i hamnar saml vid raffinaderier och varv, Idelta enhälliga utskottsbetänkande hemställs alt godkänner vad iproposilionen förordas rörande tillfälliga bidrag till anordningar som jagnämnl saml till Stöd till avfallsbehandling m, m, anvisar ettreservationsanslag av 50 milj. kr. Jagber, herr talman, atl få yrka bifall till hemställan i della enhälligabetänkande. Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m. Hen i (vpk): Jag skall be att få göra ett beriktigande med anledning av ettpåslående från induslriminislern i elt tidigare skede av debatten, då jagsaknade replikrätt. Industriministernville göra gällande alt vpk:s ställningslagande i fråga om 80 i Luleåskulle stå i motsats lill vårt allmänna förespråkande av en höjd förädlingsgradi ekonomin eftersom vi med vårt ställningstagande i 80-frågan enligtherr Åsling skulle ha understött utbyggnaden av en tung industri. Detlaär i sak felaktigt. Om hade läst vår molion hade han funnil att vihar en helt annan version av stålverksprojeklet än den som partitidigare understött Vi har nämligen varnat just för att alltför ensidigt läggastora resurser på atl producera stålämnen, dvs. halvfabrikat, som man kan fåsvårigheler atl avsätta. Och vi har menat all man, i synnerhet vid dennödtvungna nedskärning av planerna för slälämnesproduklionen som sedan vidtogs,borde ersälla della glapp med högre förädling. En ensidig satsning på slålämnenkan dra pengar från en önskvärd förädling. Och del är denna förädling som iframtiden är den som bäsl kan ge jobb. Det är jusl della som är innebörden ivpk:s motion. HerrÅsling ville göra gällande att del på något sätl skulle representera enlillnyktringsprocess när vi nu talar om ökad förädling. Vi har i vpk varitnyktra hela liden, och vi har dessutom undgått att drabbas av den borgertigabaksmälla som tagit sig utiryck i all man bekämpat 80-projektet ochförsökl gynna den privata stålindustrin på det statliga NJA:s bekostnad. Överläggningenvar härmed slulad. Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottels hemslällan, 2:o) reservationen nr 1 avherr m, fl, samt 3:o) motionen nr 1526 av m, fl, imotsvarande del, och förklarades den försinämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då i begärde voleringupplogs för besiämmande av koniraproposiiionen ånyo de båda ålerslåendeproposilionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flerlalelsmening för sig. Sedan i begärl volering belräffandekoniraproposiiionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskottels hemslällani belänkandel nr 35 mom, I antar reservalionen nr 1 av m, fl,röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda volering anlagil motionen nr 1526 i molsvarandedel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då herrSvensson i begärde rösiräkning verkställdes volering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskottels hemslällan i belänkandel nr35 mom, 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrBengtsson i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkandet nr35 mom. 2 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrBengtsson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels ulskotlels hemställan, dels motionen nr 1526 av herrWerner m, fl, i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskollets hemslällan i belänkandet nr35 mom, 3 och 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 1526 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 285 Nej - 12 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkler hemställt. Mom, 1 och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa momeni hemställt, 6 proiokoll 1976/77:129-130 Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m. M o m, 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1243 av herrGillslröm m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkandet nr36 punkten 6 mom, 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallil motionen nr 1243, Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalel av kammarens ledamöter haröslal för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkslälldes volering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesullal: Mo m, 1 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen av herrSvanberg m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskolleis hemslällan i belänkandel nr36 punklen 7 mom, 1 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej harkammaren bifallil reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Mo m, 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Vissainduslri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Densom vill all kammaren bifaller arbelsmarknadsutskotlets hemställan i betänkandet nr 26 mom, 2rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då fruLudvigsson begärde rösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 2 avherr m, fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl volering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbelsmarknadsutskotlets hemställan i belänkandet nr 26 mom. 4röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösiräkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 156 Nej - 141 Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen av herrWärnberg m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt volering uppläsies och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskoilels hemställan i betänkandet nr 46rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservalionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då herrCarislein begärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 140 Propositionergavs på dels bifall lill, dels avslag på utskottets hemställan, ochförklarades den förra proposilionen.vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr23 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren avslagitutskottets hemslällan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes volering medomrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 286 Nej - 11 § 10 Åtgärder för denmanuella glasindustrin Föredrogs näringsulskoltels belänkande 1976/77:37med anledning av propositionen 1976/77:61 om åtgärder för den manuellaglasinduslrin jämte motioner, I propositionen 1976/77:61 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att 1, godkänna av chefen förindustridepartementet förordade rikllinjer för åtgärder för den manuellaglasinduslrin, 2, till Företags- ochbranschfrämjande ålgärder för /78 anvisa ett med ,höjt reservationsanslag av ,, 3, till Lån till investeringarinom glasindustri för /78 anvisa ett investeringsanslagav . Förslaget under 2behandlades i ett senare betänkande (NU 1976/77:41), Beträffande proposilionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås fortsatta och ökade industripolitiska insalser för denmanuella glasinduslrin. Detprogram med exporlfrämjande åtgärder och strukturstöd för branschen som enliglnu gällande riksdagsbeslul löper t, o, m, ulgången av innevarande budgetårföresläs bli förlängt med ylleriigare tre budgetär inom en väsentligt ökadanslagsram. Vidareföreslås ell särskill investeringsstöd under tre är med avskrivningslän förinvesleringar i effeklivilelshöjande produktionsutrustning och bällrearbetsmiljö. Dettotala medelsbehovel för de föreslagna ålgärderna beräknas lill 25 milj, kr,,varav 15 milj, kr, till investeringsstöd. För budgelårel 1977/78 föreslåssammanlagt 12 milj, kr, bli anvisade," I delta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1976/77:1342 av i m.fl, (m, c, fp) och 1976/77:1343 av herrFageriund m. fl. (s), vari hemställts atl skulle 1. ullalaalt målsäiiningen för del samhälleliga slödel lill den glasinduslrin borde vara alt denna för vårt land så vikliga bransch be varades med nuvarande omfattning och lokalisering, 2. begära att en nämnd medmajoritel för löntagarinlressena lillsalies inom industriverket med uppgift atlbeslula om stödet till den glasinduslrin, 3. ullala all exportstöd lillglasinduslrin borde utgå även efler den ireårsperiod som föreslagits ipropositionen, 4. hos regeringen anhålla omulredning av frågan om ell särskill exportbolag i enlighet med vad somframförts i motionen.