prot · G00988 · 1976-12-31 00:00:00 — Resten avanslagsbeloppel hänför sig till avskrivningar på lager och anläggningar, vilkaföranleds av bolagets stora lager och bristande möjligheter att företaavskrivningar på sina anläggningstillgångar. i torde uppvisa stora förluster - NJAär inle ensamt. Vad som gör NJA:s situation särskilt svår är atl bolaget intehaft några tidigare uppbyggda reserver att ta av under nedgången. NJA har haftatl kämpa mot ständig kapitalknapphet och därför blivit särskilt hårt drabbat.Man bör också hålla i minnet att NJA investerat 1 750milj. i utbyggnader och moderniseringar av hyttor och stålugnar.Omsättningstillgångarna har ökat med 1 150 milj. kr. varför densammanlagda kapitalbindningen ökat med 2 900 milj. kr. Denna ökadekapitalbindning har främst finansierats genom kon- och långfristig upplåning.Särskilt den kortfristiga upplåningen har varit stor och inneburit en mycketsvår belastning. har bidragit till finansieringen av investeringarnagenom län på samma villkor som lokaliseringslån och genom aktieteckning med700 miljoner. Då är anslaget till 80 inte medräknat. NJA;ssvårigheter hänför sig i inte ringa män lill följderna av den varvskris viupplever . En stor del av investeringarna i början av 1970-taletföranleddes av efterfrågan från varvens sida, och NJA kom att bli en myckelstor leverantör lill inte bara de svenska utan också de utländska varven.Produktionen för varven har varit uppe i av NJA;s produktion. Denmarknaden är väsentligt mindre och NJA har liksom andra stålverk i sammasituation sökt skaffa sig en marknad på andra produktområden. Särskilt har NJAunder senare är gjort värdefulla inbrytningar på marknaden när det gällerstålbyggnader och byggplåt. Också på andra produktområden gör NJA storaansträngningar för att finna marknad för sina produkter. FörNJA, som är verksamt inom ett område med stor arbetslöshet och ringaindustriell expansion, har kraven på alt upprällhälla sysselsättningen trotskrisen på världsmarknaden naturligtvis känts särskilt Därför har bolagetkommit att bygga upp ell myckel stort lager, vilket blivit en ytterligarefinansiell belastning. Del statliga lagerslödet har Varit av stort värde, mendå världskrisen kommit atl vara längre än man kunnat förutse har belastningenändå blivit betydande. Utskottethar enhälligt tillstyrkt propositionen och avstyrkt de två motioner som föranleitsav propositionen. Vi socialdemokrater har fogat ett särskilt yttrande lilluiskottsbetänkandei, etl yttrande som dock icke går emot propositionens förslagutan har att göra med vissa principiella yrkanden. Avde tvä motionerna tar den ena, med och i Gäddviksom undertecknare, upp frågan om hur de stora förlusterna i NJA uppkommit. Nuhar konstilulionsulskotlet beslutat företa en granskning av just förhållandenaomkring detta, varför utskottet inle ansett sig ha anledning att direktbehandla dessa motionsyrkanden. Jag tänker heller inte ge mig in på det . Jagvill endast göra Ivå be-märkningar om påståenden i motionen. Denena saken som jag fäst mig vid är att motionen med sådan indignation vändersig emot alt inte har satt bolaget i likvidation utan i ställetsökt hålla produktionen i gång med garantier från Statsföretag, näraktiekapitalet minskade under gällande belopp. Menar verkligen motionärerna,särskilt , att styrelsen bort stoppa NJA och kasta utytterligare 5 000 arbetslösa i ? Jag trodde verkligen inte;att dettakunde vara ett allmänt önskemål från det hållet - men mycket skall man hörainnan öronen faller av, sägs det. Detandra problemet som motionärerna brottas med är varför de inte upptäckt NJA:sekonomiska ställning tidigare. Regeringen måste ha sökt dölja förhållandet tillefier valet, sägs del. Jag har ingen anledning atl här ta upp regeringensansvar - det sysslar KU med - men jag kan inte undgå atl förvåna mig övertroskyldigheien hos motionärerna. Har verkligen någon i kunnat undgåatl upptäcka NJA:s bekymmer tidigare? Verksamhetsberättelserna för NJA harvarje år varit offentliga och, förutsätter jag, studerats av intresseraderiksdagsmän. Ingen har då kunnat undgå att se förlusterna under 1970-lalelliksom den enorma räntebelaslningen genom den korta upplåningen. Attförlusterna skulle bli betydande kunde man erfara redanunderförstå halvåret, men att de skulle komma atl överstigaen miljard har ingen kunnat förutse, eller dölja, som det sägs i motionen.Situationen i del avseendet är dock inte märklig, om man ser på vissa andra industrigrenari dag. Ivpk-motionen yrkas att nu skall uttala sig för ytterligare anslag ochutbyggnad vid NJA. Om delta är endast att säga att ju harbeslutat att projektera en utbyggnad vid NJA av ett Stålverk 80 om 2,5 miljonerton. Denna projektering är klar och skall redovisas till regering och riksdag.Den förskjutning av planerna för den metallurgiska utbyggnaden som omnämns iden nu aktuella, propositionen måste följaktligen kommaatt behandlas av . Industriministern säger också att han återkommertill senare beträffande 80. Det finns därför ingenanledning alt diskutera denna utbyggnad. Visocialdemokrater har i ett särskilt yttrande redovisat vår syn på 80,en syn som är positiv, men vi framhåller alt vi inväntar industriministernsproposition i ärendet. Även fast vi har den bestämda uppfattningen alt enbetydande metallurgisk utbyggnad i är nödvändig och riktig, avstår vi från vidare argumentation i väntan på proposition i ärendet, och detta äratt märka när vi behandlar den kommunistiska motionen. Med detta ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. i Boriänge(vpk): 1 800 milj. kr. i stöd till NJA - det är vad vi skall besluta om.Orsaken är, som vpk har sagt, att NJA har fått hälla till godo meden produktion som de stora privata stälbolagen kunnat undvara.Marknadsuppdelningarna har missgynnat NJA. Detta har skett i brist på enplanmässig siålpolitik, och det är också ett uttryck för kapitalismensplanlöshet med kortsiktiga åtgärder och beslut. Kortsiktigheteni svensk stålpolitik får nu arbetarna vid NJA och de andra stålverken betala.Branschen skall krympas med tusentals arbetstillfällen enligt de utredare somi dag - eller inom en månad - lägger fram sitt förslag. Investeringarnaoch därmed inriktningen av hela den svenska stålindustrin har byggt på attdels utnyttja våra råvaror så länge det går utan nämnvärd förädling, dels levapå gamla framgångar i vad gäller främst specialstål. Någon nydaning har inlesvensk stålindustri strävat efter för att trygga framtiden. Idetla sammanhang har NJA sin plats som ett komplement till den stålindustri somstyrs av de privata stålintressena. Statsföretag har inle genom NJA spelatnågon ledande roll, inte ens en pådrivande roll. NJA har i stället hela tidenfått vara strykpojken i svensk stålindustri och har i praktiken blivit ettgigantiskt AMS-projekl. I och med denna roll har NJA inte kunnat utvecklas lillden motor för den norrbottniska sysselsättningen som det skulle ha kunnat bli.I stället kan vi konstatera en kraftig neddragning av arbetstillfällenvid NJA, som det inte tillkommer några nya.Sysselsätlningssituationen för del är som tidigare allvarlig. Denfinansiella rekonstruktionen av NJA har svagheten att den inte innehåller någraklara framtidsperspektiv. Det talas fortfarande bara om ökade satsningar pä denmetallurgiska kapaciteten och om valsade produkter. Vilka valsade produkter ärdet fråga om? Man kan befara att det blir de gamla halvfabrikaten. Detär därför som vi från vpk har ställt kravet på en bestämd framtidsutvecklingav NJA. kan inte fortgå hur länge som helst. Eller är det så, att destora privata stålbolagen först skall ta för sig av framtidsutvecklingen ochatl NJA sedan skall få ta det som blir över? Här vilar egentligen ett stortansvar på Statsföretag - atl styra utvecklingen på ett mer kraftfullt sätt. NJAbör därför inte endast räddas ur ell svårt trångmål utan bör ges garantier fören fruktbar nyorientering. Denna bör ha följande moment: Vidareförädling förbivalsningsstadiet. Komplettering med statlig verkstadsindustri. Modernisering av produktions-leden före valsning. Framtidautbyggnad av ämneskapacilelen, om så krävs för hela nationens behov. NJAbör knytas samman med ett större program för statlig sysselsättnings- ochindustripolitik. Nya statliga verkstads- och förädlingsindustrier, upprustningav de kollektiva kommunikationerna, utbyggnad av sociala bristsektorer, störreandel flerfamiljshus i byggandet, om-orientering av varvsindustrin m. m. - alltdetla kan utgöra basen för en nyorientering av NJA. De olika leden i en sådannationell politik har utvecklats av vpk i motioner till årets riksdag. Dessaled breddar marknaden för en statlig stål- och verkstadsindustri. De bidrarockså lill alt förskjuta dess tyngdpunkt från produkter med sämre lönsamhetlill produkter med bättre lönsamhet. NJAkan inte längre vara buffert ål del privata stålkapitalet. Dess arbetare skallinte längre vara schackpjäser, som flyttas allteftersom rå-stålskonjunkturen påden kapitalistiska marknaden svänger. Någonny industripolitik, där NJA;s framtid kan ingå, har inle signalerats frånregeringen; något sådant går inle atl utläsa vare sig av propositionen ellerav utskottsbelänkandet. I stället andas de industriminister filosofi,den s. k. Åslingdoktrinen, att del är företagen som är ansvariga för sysselsättningenoch därmed också för industripolitikens inriktning. Detta är, som jag ser del,kortsiktigt och helt huvudlöst i det längre perspektivet. Forskareoch tekniker som ger,sig in i debatten betonar behovet av kvalitet istället för kvantitet som en del av den framtida utvecklingen av stålindustrin.Forsknings- och utvecklingsinsatserna är höga redan i dagens . Men om viskall nå det nya målet högre förädling och kvalitet måste vi öka våraforsknings- och utvecklingsinsatser mänga gånger om och från grunden tänkaigenom hur processer, fabriker och produkter skall byggas upp för att vi skallfä ett godtagbart resultat. Denforskning vi har , centralt och ute på stålindustrierna, sysslar lill 95 %med att reda ut felen i de processer och produkter som redan finns och att lösaproblemen hur man skall kunna leva vidare med dessa produkter och processer. ägnas åt verkligt nyskapande. Och är del inle just därför alt vi baraanvänder 5 "> av forskningen till all förutsättningslöst skapa någotnytt som vi använder för atl reparera de skador som uppstått? Sverigehar varit etl metallurgiskt föregångsland. Vi har utvecklatprocesser för att framställa järn och stål, byggt valsverk för att bearbeta stålet, ochvi har fått fram en rad nya stålsorter. Vi måste fortsätta på den vägen. Vikanske inte bara behöver följa vår kunskap när det gäller stål, vi kan ju ävenexportera vår teknologi. Del är egentligen märkligt att vi inte har kapacitetatl tillverka vår egen stålverksutrustning - förutom några elektriska ugnar ochvalsverk - utan måste köpa allt från utlandet. Den nya teknik vi bör ha bordevi kunna tillverka själva och även exportera. Ingenjörskunskapeni borde kunna fä fram nya produkter. Vi måste fortsätta att ta fram enegen svensk teknologi. Vi måste förbli unika, som man säger. En ny teknik ochnya produkter - där ligger svensk stålindustris framtid. Men var finns deninriktningen någonstans? Den framtidsinriklningen saknas. Därförtalar NJA-chefen, bl. a. i , om samordningsvinster medDomnarvets . Samordningen skall ske inom nuvarande produktionsram ochinriktning. Dä förstår man också dragkampen mellan och omvilket av företagen som skall överta - det blir alltså samordningen - denmetallurgiska enheten från Domnarvets . Sådana samordningar är alltidlill förfång för arbetarna. Samordningen sker på bekostnad av att de anställdaminskar i antal. Dagensrapport från specialslälsutredningen bekräfiar detta mönster. Hela orterföreslås rasa samman. Utbyte av tillverkning skall ske. Men någon anvisning omatt nya arbetstillfällen skall skapas finns inte. Det skall ske genom politiskabeslut, sägs det från utredaren. Men man skall komma ihåg att denne utredarehar varit i intim kontakt med berörda företag - samma företag som lederforskning och utvecklingsarbete. Så blir det när de privata företagen haransvaret för sysselsättningen, framtidsperspektivet och utvecklingen. Specialstålsutredningenvisar bara att det är helt nödvändigt med en total samordning av den svenskastålindustrin. Detta kan bara ske genom ett förstatligande, som innebär att mansatsar pä en vidare förädling av stålprodukter vilken sedan samordnas inommanufakturering och verkstadsindustri. Denborgerliga regeringens ambitioner vad beträffar NJA och statliga satsningar ochplaneringar är mycket begränsade och har, som jag ser det, endast haft tillutgångspunkt att tillfredsställa del privata kapitalets behov av stöd. Men jagblir också förbryllad när jag läser socialdemokraternas särskilda yttrande,främst för bristen på framtidssyn och för den ensidiga satsningen på denmetallurgiska delen och att tyngdpunkten när det gäller idéerna bakom Stålverk80 är en mycket ringa förädlingsgrad. Detär klart att vi skall ha en råstålstillverkning i värt land, men frågan är hurden skall knytas samman med vidareförädlingen, och en vidareförädling i helaNorrbotten. Att så godtroget som socialdemokraterna skriva att samordningen avförädlingen i NJA så långt som möjligt bör ske i samordning med övriga privatahandelsstålverk i landet! ju detta som har försaltNJA i det läge det befinner sig i . Borde inte socialdemokraterna nu kunnavara ense med vpk om att en samordning och planering av den svenskastålindustrin - pä arbetarnas villkor - endast kan åstadkommas i statens regi? Idet särskilda yttrandet saknas helt den viktiga frågan om satsningen påforskning och utvecklingsarbete för en ny teknik. Man ser bara att det harvarit brist på investeringar i handelsstålsektorn . Menfrågan är ju också vad man investerar i. Hoppet att han-delsstålsutredningenskall tillfredsställa t. ex. NJA-arbeiarnas önskemål måste skrinläggas. Jag velalt klubbstyrelsen vid NJA redan nu har död-förklarat utredningens förslag. Vadsom behövs för NJA:s framtid är nyinvesteringar i valsverk och vidareförädling,baserad på en nyteknik med en ny produktionsinriktning. Först då kan NJAvidareutvecklas och bli den motor i hela näringsliv som det bordevara. Dessa beslut är politiska och måste förverkligas . Det gårinte atl överlåta svensk stålindustris inriktning till de privatabolagsherrarnas godtycke. Vihar hört talas om sveket mot i och med atl 80lagts på is. Men det verkliga sveket i detta sammanhang ligger i filosofin enbart skall göra råstålsämnen. Detta tillsammans med de privataslålbolagsintressena har lagt 80 på is. Men 80 kan och börbli den verkliga injektionen i , som gör att sysselsättningen ökar ihela , om utgångspunkten är alt man räknar i kvalitet och antalsysselsättningstillfällen och slutar atl räkna i kvantitet och antal ton. Jag yrkar bifall till motion 1340, där det hemställs att 1,8 miljarderbeviljas NJA och atl uttalar sig för ytterligare stöd inriktat på attbygga upp en statlig stål- och verkstadsindustri som grundas pä ökad förädlingoch innefattar ett förnyat NJA. Som tidigare påpekade är det ett enhälligt näringsulskottsom förordar bifall till propositionen om kapitaltillskott till . Jaghar i något sammanhang i det förflutna pä travesteratVoltaires ord att om inte fanns så måste uppfinnas. För del ärdet på det sättet att om inte hade funnits , så hadevi fått lov alt uppfinna del. Av sä vital betydelse är detta järnverk såväl förNorrbottens och övre näringsliv och sysselsättning som för landet iövrigt. Detär mot den bakgrunden naturligt all alla ansträngningar måste inriktas på attgöra detta stålverk lönsamt och stabilt och till en trygg garanti försysselsättningen. Det förefaller emellertid som om inte precis hållitsin välsignande hand över detta företag. Det har nästan oavbrutet från startenbefunnit sig ute i kylan. Den nya regeringen gör nu utomordentligaansträngningar för att nådens sol äntligen skall komma all lysa över dettajärnverk. Men det gör den inle av sig själv - del kräver stora insatser. Del ärbegynnelsen av dessa stora insatser som vi nu ser i den proposition som vi haranledning atl något debattera och kommentera. Jagskall inle försöka analysera varför det har varit så besvärligt för NJA ochvarför det har gått så bedrövligt illa, speciellt . Jagbara konstaterar att förlusterna har varit utomordentligt stora under den tidenoch att detta måste rättas lill och en stabil grund läggas för en gynnsamutveckling i fortsättningen. Detla sker nu genom det kapitaltillskott somregeringen föreslär. Kostnadernaför dessa insatser är av tre slag. Man räknar med dels en eftergift av statenslån till NJA, vilka jämte ränta uppgår till 500 milj. kr., dels bidrag på 710milj. till Statsföretag som aktieägartillskott lill NJA, dels ock slutligenetl kapitaltillskott på 600 milj. kr. som skall göra det möjligt förStatsföretag att förbättra NJA:s soliditet. Det är som bekant a och o för ettföretag, antingen det är stort eller litet, att det kan arbeta med enbetryggande soliditet. Så har inte varit fallet med NJA, i varje fall inteunder . Det är helt nödvändigt att en betryggande soliditetskapas, annars finns det över huvud taget inga möjligheter för förelaget altleva vidare. Sombekant var det som senaste gången beslutade om anslaglill . Då anvisades 175 milj. kr. för aktieteckning iStatsföretag och 275 milj. kr. för lån lill NJA. Dessa belopp avsågs vara medelför finansiering av en modifierad utformning av projektet 80, somriksdagen hade beslutat om efter att ha tagit del första beslutet . Dessaanslagsbelopp har inle utbetalats, vilket jag tror att ocksåpåpekade. Anledningen är, som anges i propositionen, att NJA;s styrelse medinstämmande - och det är mycket betydelsefullt - av de fackligaorganisationerna inom företaget har be- slutat rekommendera att projektetStålverk 80 skjuts . Det framhålles i propositionen altindustriministern avser att i annat sammanhang återkomma beträffande Stålverk80. Jagsade att den ekonomiska situationen var bedrövlig för detta företag. Ja,herr talman, den var så bedrövlig att aktiekapitalet helt hade förbrukats. Detvar alltså enligt aktiebolagslagens regler dags för en omgående likvidation.Detta kunde samhället självfallet inle la ansvaret för, och allra minst hadeden nya regeringen någon tanke på att göra något sådant. Mot den bakgrund somjag har tecknat måste alla tänkbara insatser göras och alla kraftersättas in på att försöka få stålverket på fötter och leda utvecklingen i engynnsam riktning för framliden. Deltaskall enligt industriministerns proposition ske i tre steg: man måste göraunderhålls- och invesleringsinsatser i begränsad omfattning, man måste ökavalsverkskapaciteten och man siktar på alt bygga ut den metallurgiskakapaciteten - den vidareförädling av varorna som del så har talatsom i debatten och som enligt min uppfattning är en helt nödvändig förutsättningför en stabil utredning i del längre protokoll 1976/77:87-88 Besluten idessa frågor måste emellertid grundas på en totalbedömning avförulsättningarna framför allt för handelsstålsbranschen, och vi får snartunderlag för att kunna göra den bedömningen. Medhänsyn lill de finansieringskrav som Statsföreiagsgruppen i övrigt ställer bedömdesnaturligtvis moderbolaget inte ha några resurser för att ge det behövligastödet till NJA. Därför får staten svara för hela kapitaltillskottet, 1 800milj. Det är etl enhälligt utskott som förordar detla. Jagskall bara säga några ord om de två motionerna. Motionen 1339 som vill ha ensärskild redogörelse för vad som har skett med stålverket, speciellt medStålverk 80-planerna som bakgrund, har utskottet inte ansett sig kunnabiträda. Huvudanledningen är ju att de frågor som ställs i motionen i förstahand siktar till åtgärder som den tidigare regeringen har vidtagit. Det ligger,som utskottet säger, under granskning. Del finns ocksåanledning all i den här debatten erinra om alt det här ärendet också haranmälts till och kommer att behandlas där. Del finnsalltså inte någon anledning, menar utskottet, att tillstyrka bifall tillmotionen i det här avseendet. Närdet sedan gäller motionen 1340 av m. fi. är det, som jag har sagt,pä det sättet all regeringen, och över huvud taget en bred majoritet av departier som är företrädda här i , fastslär NJA:s betydelse iväsentliga hänseenden och förklarar atl man måste lägga en säkrare ekonomiskgrund för den framtida utvecklingen av företaget. Man anger också riktlinjer,som jag varit inne på och som redovisas närmare i propositionen, och räknar medatt bl. a. en ökad andel av stålproduktionen skall kunna avsättas i form avvalsade produkter. Man räknar också med, som jag har sagt, alt denmetallurgiska kapaciteten skall kunna byggas ut. Man har också enligt delångsiktiga övervägandena utgått frän atl verksamheten steg för steg skallkomma att bestå av en vidareförädling av produkterna, även inomverkstadssektorn. Detta kom-, mer alltså successivt att få ta del avi olika sammanhang. Riksdagsbeslutetsom utskottsmajoriteten nu vill att skall ta är ett klartprincipiellt ställningstagande lill förmån för den gynnsamma, positivautveckling av NJA som vi alla är överens om. Jagvill alltså, herr talman, förorda bifall till del enhälliga närings-utskottetshemställan. i (vpk) kort genmäle: När säger att man i har talat omutvecklingsplaner ställer man sig frågan om han hoppas atlhan-delsstålutredningen skall ge en grund för NJA:s fortsatta verksamhet. Menjag skulle vilja att redogjorde litet för när den grunden kommer.Man kastar in 1,8 miljarder i NJA och de har gjort stora förluster varje år.När får vi den nyorientering i NJA som man kan förvänta? Skall vi kasta inflera miljarder igen ? Var finns de planerna? När vi nu vet attfackklubben på NJA i kontakterna med handels- stålsutredningen bestämthar salt sig emot handelsslålutredarens förslag kan vi inte se särskilt ljustpå den saken, eftersom fackklubben har ställt sig negativ. Vilkautvecklingsplaner finns nu som gör att NJA kan utvecklas till vidareförädling?När kommer de planerna att tas i bruk? Vad finns det för perspektiv? Skall visatsa miljarder år i NJA som ell stort AMS-projekl? HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: Jag trodde förstås att i Boriänge hade läst propositionenordentligt och även noggrant tagit del av utskottets betänkande och kanskemöjligen också lyssnat litet på vad jag sade. Här är det klart och tydligtredovisat ell helt nytt grepp om hela projektet. Nya riktlinjer har angetts sombl. a. innebär att man skall öka vidareförädlingsgraden, att man längre framsom ett andra steg ser inrättandet av ett metallurgiskt centrum - över huvudtagel fasta och ordentliga grepp om hela komplexet. Jag kan dessutom, herrtalman, självfallet inle - det tycker jag är en orimlig begäran av här i och tala om vad företagsstyrelsen där uppe har för planerrent konkret i detalj. Det får vända sig till styrelsen och tareda på. Jagvill erinra om att den nye NJA-chefen i programmet Rapport lade framplaner på de ytterligare grepp som efterlyser och som jag tror ärav betydelse för att företaget skall få en positiv utveckling. i (vpk) kort genmäle; Man bygger ut valsverkskapaciteten i litet grand, eftersom den ärganska nedsliten. Men då kommer man in pä de klassiska marknaderna av valsadeprodukter. Kommer man atl kunna inrikta sig på några nya produkter? Frågan ärom stålprodukter av samma kvalitet och tillverkade med samma teknik som i andraländer kommer all ha någon framgång pä exportmarknaden. Vad skall vispecialisera oss på? Hur kommer framtidsutvecklingen att bli inom svenskstålindustri? Ettmetellurgiski centrum innebär vad jag förstår ingen direkt vidareförädling.avprodukterna, utan där blir det råstål. Och att konkurrera med råstål pä världsmarknadeni dag är väl inte särskilt gynnsamt. VadNJA-chefen sade i Rapport var att man skulle flytta utanför . Jo, han talade om andra platser i vårt land. Vad händer då medNorrbotten? Det var ju inle i man skulle expandera. Kan det möjligen varanågon annanstans i ? Det vore i så fall positivt, men det var intevad NJA-chefen avsåg.