prot · G009104 · 1976-12-31 00:00:00 — 1propositionen 1976/77:53 har regeringen lagt fram förslag till lag om särskilttillstånd att lillföra kärnreaklor kärnbränsle. För att kraftföretagen skall fåtid för rådrum och egna bedömningar av möjligheterna att uppfylla de ipropositionen föreslagna skärpta kraven har bemyndigat regeringen attmedge att teckna borgen för hela Forsmarksbolagetsupplåning, förutsatt att övriga delägare ställer garanti för sina andelar avsäkerheten. Borgensbelopp och anslag inom kärn-kraftsområdei ställs lillvatienfallsverkets disposition först efter särskild framställning från verket. Ibrev till de berörda kraftföretagen i är harjag på regeringensuppdrag inbjudit dem till diskussioner i anledning av den nya situation sompropositionen 1976/77:53 har skapat. Kontakterna med kraflföre-tagen har bl. a.haft till syfte att klarlägga förutsättningarna för och könsekvenserna avsenareläggning, alternativt avbrytande av arbetena på kärnkrafiblocken Forsmark3 och 3. Mot bakgrund av bl. a. dessa diskussioner bereds fråganinom regeringen. Regeringens ställningstagande rörande ochOskarshamn 3 kommer att redovisas efter behandling av propositionen1976/77:53. Hen (): Jag lackarenergiministern för svaret. För att vara svar pä en fråga dröjde det -jag ställde frågan . Den officiella anledningen tilldröjsmålet uppgavs vara bristande tid för statsrådet, men jag misstänker pågoda grunder alt det var den bristande enigheten i dessa frågor inom regeringensom var orsaken. Dagens svar eller rättare sagt brist pä svar understryker minafarhågor härvidlag. Jag hade annars trott och hoppats att påskhelgen skulle hahaft det goda med sig att regeringen kunnat samla sig till ett enigtuppträdande i energifrågorna. Det går inte att i längden skjuta problemenframför sig sä här. De många tusen som berörs måste få besked. Jagnämnde i min fråga att oron är stor för sysselsättningen och framtiden uppe iForsmark. Man har trott alt man skullefå besked av regeringen om hur det skulle bli med del tredje aggregatet, mendet har undan för undan skjutits upp. I väntan pä att regeringen kunde enas omett beslut har arbetena gått pä sparlåga och 50-60 man har sysselsatts medsprängnings- och markarbeten. har det dröjt så länge atl permitleringar intekan undvikas, men den väntade svackan kan bli mindre om ett positivt besked kanlämnas snart. Då kan vissa andra arbeten sättas i gång. Det kan ge jobb ål endel av dem som mäste överföras frän aggregaten 1 och 2. Somsvar på min interpellation , om de anställda vidkärnkraflsbygget i Forsmark kunde räkna med fortsatt arbete, hänvisadestatsrådet till de kommande särskilda villkoren och sade alt de kunde påverkakrediigivningen. Därför utvidgades statens garantiåtaganden och det skulleenligt ge möjligheter all låna upp medel för fortsatt byggandeinnevarande budgetår. Tilläggsbudgeten medgav också upplåning för det tredjekärnkraftsblocket och detta dämpade tillfälligt den malande oron i Forsmark. Villkorspropositionenger dock inga klara besked om hur kärnkrafts-utbyggnaden skall ske. De senasteveckornas olika uttalanden frän borgerligt häll, och inte minst den intensivadebatten i främst borgerliga tidningar med våldsamma spekulationer iregeringsspliitring och nyval, har gjort förvirringen total. Dagenssvar gav som väntat inget bestämt besked. Man frågar sig nu hur länge dennakurragömmalek skall pågå. Det är ett cyniskt spel med de tusentals anställdavid kraflföretagen och andra berörda industrier. är ovärdigt deborgerliga politiska partierna, och regeringens trovärdighet ifrågasätts frånallt fler håll. Jagvill fråga statsrådet när svaret kommer; Blir det , pä torsdag eller närkommer det? Manär inom kommun mycket intresserad av atl få kontakt med regeringenoch diskutera just de här frågorna. Statsrådet har ju varit i kontakt med deberörda kraftföretagen, men också kommunen är i hög grad berörd genom att heladess långtidsplanering bygger på ett fullföljande av energibeslut. beredd att ta kontakt med kommunen i dessa frågor? Det är naturligtvis tolkning, och den står för honom, atldet skulle bero pä någon sorts oenighet inom regeringen all etl syar på den härpunkten dröjer. Mitt besked om orsaken är ett annat, nämligen att man skallbereda frågorna innan man fattar beslul om dem. Detär givetvis oppositionens privilegium att kräva och kritisera, och att få bestämma tidtabellen beträffande . Jag kan tyvärr intetillmötesgå . Skälet är alltså att beredning pågår iregeringskansliet. Om regeringen lägger fram förslag som inte är lillräckligiberedda kan den med goda skäl kritiseras för delta. Vi vill undvika del, ochdel trodde jag inte all hade någonting emot. Självfalletkommer vi atl ta kontakt med kommunen i denna fråga. Det har inlefunnits anledning att göra det direkl, annal än informellt. Men som regeringensäger i villkorsproposilionen, som ännu inte har behandlats av , ärockså kommunala intressen berörda. Det kräver självfallet alt vi också lar kontakt med kommunen. Hittillshar vi följt en tidtabell som vj själva har bestämt. Sä tänker vi fortsätta atthandla på den punkten. Hen (): Jagtackar för dessa kompletterande upplysningar. Jag är glad över att statsrådetvill ta kontakt med kommunen - jag tror den har väntat ganska länge på ettbesked om hur del skall bli. Likadant är det med kraftföretaget och deanslällda. Statsrådet måste förstå att de är oroliga för hur det skall bli iForsmark. Mendet är inte lönt alt fortsätta den här diskussionen när energiministern inlekan lämna något klarl besked . Det är bra atl man noga bereder frågan, menman har haft god tid på sig. Jag lycker all del är dags; att nu lämna ettordentligt besked. Jagundrar varför man skall invänta villkorslagen. Är det så, , attni anser alt villkorslagen bryter riksdagsbeslutet av att bygga 13kärnkraftsaggregat och att regeringen efter torsdagen anser sig ha friarehänder att stoppa ett eller fiera aggregat som är under byggande? För alt kraftföretaget skall få lån för atl forlsällabyggenskapen i Forsmark - om man nu får göra det - krävs del beslut avregeringen om garantier för detta län. Är statsrådet beredd att ge garantier för ett dylikt lån, och vilka villkor är i så fallförknippade med detta? Garantier för län har behandlats i tilläggsbudget 1 och ibudgetpropositionen. Där finns svaren på de frågor som har ställt. Hen (): Men man behöver ha besked snart för alt kunna fortsättabyggenskapen. Annars blir det stopp. Jag undrar vad de förseningar somregeringens nya energipolitik förorsakat har kostat de svenska skattebetalarna. Detstår i alt man inom regeringen är överens om kärnkraften. Detstår också, om man nu skall tro den tidningen, att man i kanslihuset håller påalt utarbeta en kompromiss. Det står vidare atl Oskarshamnsgruppen kommer attvägras statlig kreditgaranti och att Forsmarks tredje aggregat skall hällas påspariåga tills vidare. Jag vill frågastatsrådet:' Är dessa uppgifier sanna? Jag tycker definitivt atl gör en vinst genom atl lyssna påmig och inte på . Omanvändningen av AB Atomenergi tillhörig mark i Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om användningen av AB Atomenergi tillhörig mark i Herr statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1976/77:336, till herrindustriministern, och anförde: har frågat industriministern vilka planer som föreliggerbeträffande ett markområde vid Sannäs i som tillhör ABAtomenergi. Enligl fastställdärendefördelning är det jag som har att besvara frågan. Migveterligt finns f n. inga aktuella planer för det område avser. HenSVARTBERG (s); Jag tackarstatsrådet för svaret pä min fråga. Denhär frågan har varil uppe till diskussion här i kammaren vid åtskilliga lillfällenunder 1970-lalet. Jag har studerat protokollen, och vad jag kan finna sä arbeskeden från de dåvarande socialdemokratiska statsråden entydiga och klara;det blir ingen upparbetningsanläggning för kärnbränsle i Sannäs. Trots dettahar det - antagligen av valtaktiska skäl - idkats krypskytte motsocialdemokraterna i den här frågan. Man har talat om atommyslik. Man harställt frågan, om förts bakom ljuset, osv. Föralt rensa upp harjag gjort en sammanställning av några uttalanden här i kammaren. Dåvarandeindustriministern ansåg "att det saknastillräckliga skäl att reservera markområdet i Sannäs för en Omanvändningen av AB Atomenergi tillhörig mark i upparbetningsanläggning".Han erinrade vidare om "riktlinjerna för den fysiska planeringen påVästkusten, som innebär att kuststräckan bör hällas fri frånmiljöstörande industri". Den30 besvarade dåvarande bostadsministern en fråga. Jagciterar hela svaret; "Herr talman! i har frågatmig om jag anser alt en kärnkraftsanläggning i norra är förenlig medden fysiska riksplanen. Svaret är nej." Den4 deklarerade dåvarande industriministern altAka-uiredningen, som hade att bl. a. studera lokaliseringsmöjligheterna för enupparbetningsanläggning, skulle "utgå från de riktlinjer för hushållningmed mark och vatten som statsmakterna fastställde ". Han anfördevidare: "Regeringen har innan Aka-ut-redningens betänkande framlagts ochremissbehandlats ingen anledning au ompröva den inställning som vid tidigaretillfällen har redovisats." Och,herr talman, den inställningen var ju klar: vi skall inte ha någonupparbetningsanläggning för kärnbränsle i Sannäs, . Efter detlahar socialdemokraterna ytterligare klargjort sin inställning i partimotionenmed anledning av villkorsproposilionen. I den motionen heter det att någonförprojeklering av en svensk upparbetningsanläggning inte bör igångsättas. Nusäger energiministern i sitt svar atl det f n. inle finns några aktuella planerför AB Atomenergis markområde i . Hur skall det svaret tolkas? Kan dettrots tidigare klara nej senare komma planer för en upparbetningsanläggning iSannäs? Låt mig mol bakgrund av den redogörelse som gav förtidigare debatter här i kammaren säga att det är alldeles klart att med hänsynlill riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen kan en upparbetningsanläggningeller annan miljöstörande industri inle komma lill stånd i området ulan etlriksdagsbeslut. En upparbetningsanläggning måste prövas enligt 136 a § byggnadslagen, vilket innebär all kommunen har vetorätt. Del tyder på en överdriven misstänksamhet att troatt den nya regeringens mer restriktiva kärnkrafisprogram ochkärnkraftspolitik skulle innebära ökade risker för en upparbetningsanläggning idet aktuella området. Jag har över huvud taget inte lagt in en sådan betydelsei uttrycket "f n. ", men det är alldeles korrekt att /: n. finns ingaaktuella planer såvitt bekant - det kan lita på. Hen SVARTBERG (s); Jag har inte upptäckt att den nya regeringens kärnkraftspolitik är merrestriktiv än den förra regeringens var. Marschen in i kärn-kraftssamhällei,som har uttryckt det, fortsätler ju som . Vi skulle kanskekunna säga alt vill ni från sida ha hjälp med all stoppakärnkraftsuibyggnaden vid 13 aggregat kanske vi kan ge den hjälpen. Kommunenär intresserad av att för industriändamål köpa den här marken - inte återköpaden, som det heter i propagandan, för kommunen har aldrig ägt den. medverka till all kommunen kommer i besittning av marken,eftersom AB Atomenergi inte har några planer för den? Omrättssäkerheten på byggnadslagstiftningens område Jag är naturiigtvis glad över det något senkomna erbjudandet om hjälpfrån socialdemokratin alt ompröva det svenska kärn-kraftsprogrammet, och jagtar fasta på det. Jagutgår för min del från att tar fasta på vad jag har sagt,nämligen all chanserna för en upparbetningsanläggning i inle har ökatmed den nya regeringens kärnkraflspolilik. F.ö. trodde jag att och jag kunde vara överens om atl i slalligägo ligger den här marken i säkra händer. Jag känner alltså inle lill någraaktuella planer pä något häll för det här markområdet, och därför harjag helleringa förslag atl komma med om någon förändring av ägandeförhållandet. HenSVARTBERG (s): Det är tydligen sä alt centerstyrei i var mer intresseratav etl besked angående köp av marken så länge vi hade en socialdemokratiskregering, eftersom man inte har klarat av alt ta kontakt med dennya regeringen för att deklarera del intresse som man tidigare så påtagligt harvisat, nämligen intresset av att köpa marken. Man har i kommunens planreserverat denna mark för industriändamål och är alltså intresserad av etl köp.Vad jag ville ha besked av statsrådet om var huruvida han har någramöjligheter att medverka till ett köp frän kommunens sida. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omrättssäkerheten på byggnadslagstiftningens område Frubostadsminisiern erhöll ordet för all besvara () den 9mars anmälda interpellation, 1976/77:113, lill herr justitieministern, ochanförde; har frågat justitieministern om han anser det rimligtatt författningsutkast, som är okända för allmänheten, sprids bland vissamyndigheter och åberopas som slöd för all föreslå långtgående restriktioner itidigare medgiven byggnadsrätt. Interpeliationen haröverlämnats till mig för att jag skall besvara den. Jag skulle kunna besvaraherr Wennerfors fråga genom att enbart 2 protokoll 1976/77:104 Omrättssäkerheten på byggnadslagstiftningens område konstatera att självfalletendast sädana uttalanden som statsmakterna i föreskriven ordning har ställt sigbakom fär användas till tolkning av författningar. Jagser del emellertid som angelägel att något ytterligare utveckla detta i ljusetav del konkreta fall som har tagit upp. Förstnågot om vad betecknar som spridning av författningsutkast. Förslagtill nya eller ändrade bestämmelser på ett visst område bereds på olika säii.Elt sådant sätt är den remissbehandling som praktiskt tagel allautredningsförslag genomgår. Etl annal är alt under departements-beredningenskaffa synpunkter frän personer utanför med särskild sakkunskapi det aktuella ämnet. Detta är en beredningsform som har använts sedan lång lidtillbaka och som har visat sig mycket värdefull. HerrWennerfors förklarar- med utgångspunkt i ett exempel från -alt rättssäkerheten pä senare år har börjat eftersättas i lagstiftning ochpraxis, särskilt inom byggnadslagstiftningens område. Detla generella påståendefär helt stå för räkning. Det anförda exemplet däremotföranleder mig till följande kommentar. Fastighetsägarnaanses ha vissa berättigade förväntningar om att få genomföra vad som sägs idetaljplaner. Planerna ger viss byggnadsräii. Helt oinskränkt är dock intedenna rält. Planer kan ändras lill nackdel för fastighetsägarna så länge derasintressen ändå lillbörligen beaktas. Hur långt det allmänna kan gä när delgäller att inskränka byggnadsräii mäste bedömas från fall till fall. I den månkommun är berättigad atl ändra detaljplan finns också möjligheter atl utverkanybyggnadsförbud i avbidan på planändring. Bestämmelser om detta finns i 35 ! Berättigadkritik förekommer mol användningen av nybyggnadsförbud. Inom område med sådantförbud kan samhället hindra alla åtgärder som hänförs under begreppetnybyggnad, alltså ett mycket stort anlal åtgärder. Långvariga förbud innebärdärför stora inskränkningar i fastighetsägarnas möjligheter till rationellfastighelsskötsel. Att det med dagens system finns behov av att , iavbidan på planläggning, kunna utfärda nybyggnadsförbud torde varaobestridligt. Möjligheterna att förlänga förbuden utnyttjas dock ibland iotillfredsställande hög grad. Del är en väsentlig uppgifi i del arbete på en nybyggnadslagstiftning som pågår inom att komma till rättamed detta problem. Hen WENNERFORS (m): Jag ber atl få tacka bostadsministern för svaret. Naturiigtvisär jag särskilt tacksam fördel som bostadsminisiern sade inledningsvis,nämligen all min fråga skulle kunna besvaras bara genom att man konstateradeatl självfallet endast sädana uttalanden som statsmakterna i föreskrivenordning har ställt sig bakom får användas lill tolkning av författningar.Med delta skulle jag ju kunna vara nöjd, men är jag ändå inte det, frubostadsminister. Efter vad som här har inträffat lycker jag nämligen alt manfrän ansvarigt häll mäste säga ifrån myckel mera pä skärpen. Delär alltså här fråga om i , som har föreslagitbyggnadsförbud för så gott som samtliga områden i kommunen vilka har planeratsför fritidsbebyggelse. Nämnden föreslär atl väningsytan i de bostäder somberörs skall begränsas till 60 m. Med delta radikala grepp ändrar man såledespä alla begrepp för de människor det här gäller. säger i sittyttrande atl "förbudet föreslås gälla i avvaktan på planändring i syfteall reducera byggrätten på tidigare nämnt sätt". Vadär då avsikten med detta? Jo, målsättning är att medbyggnadsförbud förhindra bosättning i permanenta bostäder. Det gäller här ettfritidsområde, och kommunen menar atl man inom detta inte skall få bosätta sigpermanent. konstaterar att "byggrätten reduceras i vissaäldre byggplaner i sådan grad atl per-manentbosätining ej kan blisannolik". Motivet anges vara: "En sådan oreglerad omvandling kanmedföra stora kommunal- och samhällsekonomiska problem." Vikan i och för sig ha förståelse för att en kommun kan få sädana här problem.Men frågan är: Har en kommun rätt all handla som i detta fall? Nej, kommunernahar inle rätt atl med kommunalekonomiska motiv som bakgrund införa byggförbudom dessa inte är kortvariga. sade JO följande när del gällde frågan omprovisoriska byggförbud: "Om man icke med avseende å dylika fall skaparskydd för fastighetsägare mot skadeverkningar av långvariga förbud, innebärdetta atl man - för atl förbilliga plangenomförandet för kommunerna - låternågon eller några fastighetsägare ensamma bära skadeverkningar som huvudsakligentillkommit i samhällets intresse och som blivil långvariga på grund av oförmågafrån del allmännas sida att inom rimlig tid lösa planfrågorna. En dylik ordningär oförenlig med vad som bör gälla i en rättsstat." Deltauttalande frän JO kan inte tolkas på annal sätt än atl kommunalekonomiskamotiv inte är tillräckliga för en sådan åtgärd som i Vaxholmskommun föreslår. Vidareär del helt klart atl det inte föreligger några hinder i gällande lagstiftningalt omvandla fritidshus till permanenthus. Delta är också ikommunen väl medveten om. I det underlag för beslutet som finns hosstadsarkiteklkonloret sägs exempelvis följande: "Särskilt byggnadsloverfordras icke för ianspråktagande av fritidshus lill permanentboslad. "Vidare heter del: "Den i planbestämmelserna fastställda byggnadsräilenmedgiver uppförande av bostadshus i sådan storlek att de ur bostadsleknisksynpunkt även kan anses lämpade som permanentbostäder." Byggnadsnämndenkonstaterar alltså atl den saknar möjlighet atl styra bebyggelseutvecklingen sälänge denna följer byggnadsplanen och dess planbesiämmelser. Omrättssäkerheten på byggnadslagstiftningens område Omrättssäkerheten på byggnadslagstiftningens område Eftersomdet är hell klart atl det här redovisade agerandet står i strid med de reglersom gäller, kan det finnas anledning att studera detta litet närmare ochdå framför allt vilka utgångspunkter som nämnden har haft. Det sägs ifortsättningen av sladsarkilektskontorets PM; "Bedömningarna grundas delspå definitiva författningstexter och.dels på en lokal tillämpning av allmäntformulerade författningstexter." Eftersom de definitivaförfattningstexterna enligt stadsarkiteklkonloret självt är entydiga, så måsleden lokala tillämpningen av de "allmänt formuleradeförfattningstexterna" vara av betydande intresse. finns del ingen särskildhänvisning lill deras innehåll, ulan det här är kanske sådant som man fär läsamellan raderna. En viss vägledning ges dock i konstaterandeall "förbudet föreslås gälla i avvaktan pä planändring i syfte atlreducera byggrätten på tidigare nämnt sätt". Del var alltså frågan om attreducera den lill 60 m maximal väningsyta. SkallJO;s utlåtande anses vara giltigt tillsammans med de lagar som gäller,kan en planändring av så här omfattande karaktär knappast genomföras. man försökt föregripa behandlingen av en ny lagstifining och i avvaktan pådenna sökt genomföra ett provisoriskt byggnadsförbud som man sedan hoppas fåstöd för i den nya lagstiftningen. Det kan ju inte vara rimligt all förfaltningsulkasl, som är okända förallmänheten, las lill utgångspunkl för inskränkningar i lidigare byggnadsräii.En enskild medborgare har i ell sådant läge ingen som helst möjlighet att vetavilka bestämmelser som gäller. Ett sådani agerande från en myndighetmåste helt uppenbart åstadkomma stor rättsosäkerhet, inle minst närförfattningsutkast utnyttjas, lill att kringgå gällande bestämmelser som äravsedda all skydda medborgarna. Att miedborgarna skall känna till bädelagstiftning och praxis är vanskligt nog. All dessutom tvinga dem att uttolkaden anda som lagstiftarna i samhället har torde vara orimligt. Vadsäger dä statsrådet om del här? Jo, det som jag inledningsvis sade alt jag vartacksam för. Sedan kommer ett stycke i svaret där statsrådet berör frågan omspridning av författningsutkast. Där har jag inte någon annan mening än att detär klart att vi skall sprida förfaltningsulkasl och höra oss för den vanligaremissvägen vad man tycker om förslag som växer fram i den storalagstiftningsapparaten. Det är inte ett klart avståndstagande i det stycketfrän vad som har skett i den här kommunen. Men vi har andra exempel pä denosäkerhet som just nu kännetecknar bygglagområdet. Jagvill inom parentes nämna alt det väl var litet olyckligt att statsrådet sadeatt jag har påstått något generellt om att rättssäkerheten på senare har harbörjat eftersättas i lagstiftning och praxis, särskilt pä byggnadslagstiftningensområde. Det har jag faktiskt inte sagt. Vad jag sagt är alt kritiken mol deltaär väldigt stor och all del har riktats mycket stark kritik mot denrättsosäkerhet som gäller- och det menar jag fortfarande. Men jag har faktisktinle gjort något generellt påstående. 1972fattades etl beslut om ändring av tolv detaljplaner i en kommun söder omStockholm. Området omfattade 800 ha och 950 tomtplatser. Beslutet innebar heltenkelt alt lidigare i lagenliga former tillkomna byggrätter skars ner lill 70m Länsstyrelseni tillstyrkte, men del är intressant att statens planverkavstyrkte. ansåg nämligen att ett sådant här beslut skulle innebäraalltför stort intrång för berörda fastighetsägare. Dåvarande bostadsminisiernIngvar Carisson tyckte emellertid atl delta kunde skäligen godtas. Det är ellannal sätt atl uttrycka socialism. Frånmyndighetshåll har senare sagts atl del här var väl inte sä allvarligt.Människorna bor ju kvar i husen, och dessa är minsann större än 70 m. Del gåringen nöd på de här människorna, säger man. Menhur är det egentligen? För det första är det fråga om en princip: att baraändra byggrätten som människor lagenligt har fält. För del andra är frågan: Vemär del som kompenserar värdesänkningen? Det är klart atl del blir envärdesänkning om man ändrar byggrätten pä det sätt som skett i den härkommunen. Och för det tredje: Vad händer om huset brinner ned? När man villbygga upp sill hus igen - del kanske var pä 120m - upptäcker man som enskildmedborgare att man bara fär bygga etl hus med högst 70 m yta. Är inte det här eltoroande exempel på rättsosäkerhet? Delfinns också anledning alt ställa frågan: Hur gör man med ersättningen? Enbonde får ersättning när samhället mäste överta en bil av hans mark för t. exelt vägbygge. Att en husägare inle alls skulle ha samma skydd för sin byggrättoch byggnadsräii är uppseendeväckande. Strängt taget representerar välbyggrätten ett ännu mera koncentrerat och därför större värde för den enskilde.Det gäller ju del hus som han skall bo i. Är det inte konstigt att man skall hamindre respekt för sädana större enskilda värden än t. ex. för jordinnehav ochalltså kunna reducera byggnadsrätten mer eller mindre fritt från samhälletssida? Införden reform som skall genomföras pä detla lagstiftningsomräde är det nödvändigtatt sådant här uppmärksammas. Det är oroande att myndigheter arbetar på deltasätt. Vi m.åste la avstånd från det - del är viktigt att man pä ansvarigt hällsäger ifrån. Del får inte råda en sä här stor osäkerhet. Byggrätten för denenskilde skall inte kunna ändras, beroende pä vilken den politiska majoritetenär.