prot · G009106 · 1976-12-31 00:00:00 — Delta är en mycket angelägen reform,och del är många som har väntat på den. Ipropositionen hänvisar man till den utvidgning av personkretsen som föresläsoch menar atl det inte längre finns behov av frivillig försäkring. Medanledning av detla uttalande i propositionen har utskottet fått ett parmotioner att behandla, där del hävdas all problem uppslår för vissa grupper omdenna möjlighet till frivillig försäkring las bort. Imotionen 258 av m. fl. krävs all hemarbelandes rätt tillarbeisskadeförsäkring snabbt utreds. I motionen 1415 av hemställsall möjligheterna för den som inle omfattas av den obligatoriskaarbetsskadeförsäkringen att frivilligt ansluta sig lill denna prövas och attden frivilliga försäkringen för yrkesskada bibehålls i avvaktan på dennaprövning. Skulledet visa sig att' del finns brister i de beslut som fattas och alt de verkar pädet sättet alt människor kommer i kläm, är jag hell övertygad om att alla ärberedda atl medverka til/ en förbättring, sä att alla människor kan kännatrygghet i värt samhälle. När vi bygger ul försäkringssystemet är det ju föralt öka människornas trygghet inför det oförutsedda - sjukdom, arbetslöshet,arbetsskada osv. Det är då viktigt att systemet utformas så alt alla beredsden trygghet som försäkringen avser att ge. Det fär enligl min mening inle bliså alt vissa grupper lämnas utanför. Allabör alltså ha rätt till grundtrygghet, och den skall samhället garantera. Fräncentern har vi vid skilda lillfällen i molioner och interpellationer hävdatgrundtrygghetsprincipen. Det bör vara samhällels skyldighet att ställaresurser till förfogande för all skapa etl heltäckande grundirygghetssystem.Det ekonomiska grundlrygghelssystemet skall vara så enkelt och överskådligt attden enskilda individen lätt kan över- Systemet skallvara rättvist och om möjligt likformigt för alla. Jag yrkarbifall lill utskottets förslag. Sjukpenningförmå- Överiäggningen var härmed slutad. Föredrogs socialförsäkringsutskoltels betänkande\916lll:ll med anledning av motioner om sjukpenningförmåner. Idetla belänkande behandlades motionerna 1976/77:256 av hen Nilssoni m. fi. (s), 1976/77:678 av i (s), 1976/77:1079 av henCarishamre m.fl. (m), 1976/77:1087av (), vari hemställts alt hos regeringen begärde attförslag framlades om sådan ändring av lagen om allmän försäkring, attsjukpenning kunde utgå vid intensivbehandling av stammare och i liknande fall, 1976/77:1091av m. fi. (vpk), vari hemställts all beslutade 1. all åldersgränsen borttogs ur bestämmelsernaom sjukförsäkring och all minderårigs arbeie under ferier och frilid därmedansågs sjukpenninggrundande. 2. att praktikanter under prakiikliden oavsettulbildningsform skulle erhålla räu till sjukpenning och lagen om allmänrörsäkring ändras i enlighet härmed, och 1976/77:1298av m. fi. (s), vari i yrkandet 2 hemställts att hosregeringen skulle anhålla om utredning av frågan om regler för sjukpenning viddellagande i av sjukvårdshuvudmännen anordnade eller förmedlade s. k.hälsoresor. 1. med bifall lill motionen 1976/77:1298, yrkandet 2,och med anledning av molionen 1976/77:1087 i motsvarande del ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört angående en utredning om sjukpenning vid hälsoresor, 2. avslå molionen1976/77:256,1976/77:678,1976/77:1079, 1976/77:1087 i motsvarande del ochmotionen 1976/77:1091. (vpk): De sjukförmåner vi har är resultatet av den kamp de arbetandefört, en kamp för rätlen att ha råd till rehabilitering vid sjukdom. Dennarält måste hela liden försvaras av arbetarna och tjänstemännen emot dereaktionära försämringskrav som ställs. I årets avtalsrörelse ser vi exempelvishur - SAF - attackerar denna sociala förmän. Menäven om vi måsle slåss för alt försvara uppnådda sociala förmånerfår vi inle sluta upp all försöka förbättra desamma. Att slopa diskrimineringenär en förbättring som vi anser måste till. Detkan inle vara rimligt all de som är under 16 är och har förvärvsarbete inle skallfå försäkra sig för inkomstbortfall genom sjukdom. Att utskottet avstyrkermotionen med motiveringen att den socialpolitiska samordningsutredningen hartill uppgift atl utreda della förhållande kan inte vara tillfredsställande. Vihar en förmåga i det här landet att utreda i så långa tider atl en felaktighetibland till slut ler sig som normal. Men diskriminering av ungdomar det härgäller anser vi vara så pass allvariig att del inte finns anledning atl vänlalängre ulan atl man i stället, när nu motioner föreligger, bör bifalla desammaoch därigenom eliminera denna diskriminering. Vadär del för ideologi som bestämmer att den som fyller försl i slutet avdel är då han eller hon slutar skolan, och som direkl efter skolans slut böriar förvärvsarbeta, inte skall ha rält till sjukpenning - sammasjukpenning som klasskamraten, som fyller sina innan han slutar skolan,har rätt lill? Detta är en orättvisa som det enligt vår mening är angelägel attredan nu undanröja. Vadär del för rättvisa att den som slutar skolan redan efter ättonde årskursen kanfä jobba i ett och elt halvt år utan alt ha rätten till sjukpenning? Jag trorall ulskottel också är överens med oss om atl detta är en orättvisa, men attutskottet inte ser problemet som sä angeläget som vpk gör och därför fortsätteratt vänla på den utredningen. Den som förvärvsarbetar och blirsjuk och inte erhåller sjukpenning har inte heller tid atl vänta påutredningen. Det gäller dessa ungdomars försörining och möjligheter till ettmeningsfullt liv, även om de inle är friska hela liden intill dess all defyller 16 är. Molionentar också upp etl annat problem i detta sammanhang, nämligen praktikanternassituation. Det är riktigt, som ulskottel påvisar, alt sjukpenningen är beroendeav inkomsten. Men del är inte alltid som denna motivering häller. Del finnspraktikanter som har så låg praktiklön atl de inte kommer upp lill denstipulerade gränsen på . Del gäller också de praktikanter somhar en praktiktid som inte är så läng att det med den utgående lönen är möjligtatl uppnå denna magiska gräns. Dessafall som jag påvisat är otillfredsställande. Även här föredrar utskottet attkvarhälla diskrimineringen, men med motiveringen att man inle kan skapa särreglerför en enstaka grupp. Jag är överens med utskottet om att vi inte skall skapa undanlagsreglerför praktikanterna. Vi bör givelvis se över frågan i hela dess vidd. Även desom av andra skäl är tvungna att jobba en kort tid för sin försörjningmen som inte kommer upp till en årsinkomst av . bör fä del avsjukpenningen. Därför föreslår vi från vpk att regeringen får i uppdrag altutreda frågan om i vilka sammanhang det kan bli fråga om all sjukpenning inteutgår för faktiska förvärvsinkomster och varför så kan bli fallet. En sådanutredning behöver inle ta i anspråk utan bör kunna föranleda enredovisning , så att förslag kan föreläggas före åretsslut. Under sådana premisser som de nu aktuella kan man godkänna att man färvänta pä utredningsresultat, men inle när frågor som är relativt enkla tarfiera är i anspråk. Då utgör utredningar bara ett sätt all stoppa undan frågorfrån behandling. Jagvill, herr talman, yrka bifall till del särskilda yrkande i anslutning tillmolionen 1091 som har utdelats i kammaren och som har följande lydelse: attriksdagen med anledning av motionen 1976/77:1091 beslutar hos regeringen begära a) förslag till lagstiftning innebärande attåldersgränsen borttages ur bestämmelserna om sjukförsäkring och attminderårigs arbete under ferier och frilid därmed anses sjukpenninggrundande b) att regeringen utreder i vilka sammanhang sompraktikanter och andra förvärvsarbetande inte kommer upp till den försjukpenning stipulerade inkomsten och med detta som utgångspunkl framläggerförslag om förändringar så att denna diskriminering undanröjes ur lagen omallmän försäkring. Fröken (): Del belänkande från socialförsäkringsutskoilet som vi nu behandlar tarupp även en del andra motioner än den som har berört. Jag villframhålla atl flera av de frågor som berörs i de olika motionerna redan ärföremål för utredning eller behandling på olika sätt, och utskottet föreslårdärför inle några ytterligare åtgärder i de sammanhangen. Utskottettillstyrker däremot utredning beträffande frågan om möjligheterna alt fåsjukpenning för deltagande i hälsoresor. Delta är en fråga som har tagits upp iden socialdemokraliska parlimolionen 1298 och i motionen 1087 av folkpartistenRomanus. Utskottet är överens om att det finns anledning att utreda dennafråga. Närdel sedan gäller motionen 1091, och då i första hand frågan om borttagande av16-årsgränsen för erhållande av sjukpenning, säger utskottet - och del harherr också konstaterat - alt den socialpolitiskasamordningsulredningen bl. a. har lill uppgift atl utreda denna. atl det är atl långhala den här historien och säger atl det är enorättvisa som bör avskaffas. Utskottet anför att det kan finnas skäl lill allsänka den här åldersgränsen, och det bör tas som en ytieriigare uppmaning tillden socialpolitiska samordningsutredningen att la upp den här frågan så snartsom möjligt. Utskottet har inte funnit anledning att lillslyrka motionen ulanhemställer om avslag i denna del. andra delen av motionen, som rör praktikanterna, föreslås all ävenpraktikanter skall kunna få sjukpenning under prakiikliden. har härkonstaterat att rätten lill sjukpenning är beroende av den inkomst som enperson har. Det gäller naturiigtvis även praktikanter. Det är faktiskt på delsättet att praktikanter ofta har korta tjänstgöringstider, som många gångerinte ger en sjukpenninggrundande inkomst. Utskottet hänvisar också tillbehandlingen i arbetsmarknadsutskottet av en annan vpk-motion, nr 1278.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt betänkande att praktikanternas ekonomiskavillkor mäste bestämmas genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Sålänge frågan om de ekonomiska villkoren inte är löst lär del vara svårt atllösa frågan om sjukpenning. hänvisar också till alt sysselsältningsutredningenprövar frågor om de ekonomiska villkoren för praktikanter. Detyrkande som lagt på bord i det här avseendet skiljersig något från det yrkande som finns i motionen. Del framgår inle riktigt klarlom man avser all även praktikanter som inle kommer upp till ensjukpenningberätligad inkomst skall få sjukpenning. Det förefaller som om manär kvar i samma situation - att man inte lar hänsyn lill den koppling som finnsmellan inkomst och sjukpenning. Utskottet menar all det inte finns möjlighetatt slopa sambandet mellan inkomst och sjukpenning och att man inte kansärbehandla praktikanter. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen 1091i denna del. Jagber, herr talman, all med detla fä yrka bifall till utskottets hemställan. Hen (vpk); Jag förstår inte rikligt fröken . Det är ju ganska klart attdet yrkande som föreligger gäller praktikanter och andra som inle kommer upplill den stipulerade gränsen. Det som skall utredas är hur mänga det kan rörasig om, vilka det kan vara och vilka olika sammanhang som kan vara aktuella.Avsikten är atl den här gränsen skall las bort och atl den faktiska inkomstenskall vara sjukpenninggrundande - oavsett om man uppnår den magiska siffran . Såsom framgår av vårt yrkande gäller det inte barapraktikanter utan också andra förvärvsarbetande. Mankan naturiigtvis hänvisa lill arbelsmarknadsutskottets betänkande, till denmotion som behandlas där, till sysselsältningsutredningen och lill denförhandling mellan parterna som givetvis kan komma till slånd och förbättrapraktikanternas situation. Men oavsett vilken lönenivå praktikanterna genomdessa förhandlingar kommer upp till lycker vi alt det är angelägel all man seröver frågan om sjukpenninggrundande inkomst. Även om praktikanterna fär bättrelön - vilket jag inneriigt hoppas; är de verkligen diskriminerade ilönehänseende - kan praktiken vara så kort lid alt man inte kommer upp lill denavsedda nivån. Det här gäller, som jagnämnde, också andra än praktikanter, t. ex. dem som av ekonomiskaeller andra skäl för en kortare lid tvingas avbryta sin utbildning för altförvärvsarbeta och sedan återupptar studierna. De kommer inte heller i frågaför räu till sjukpenning, om de inte uppnår den magiska gränsen. Del kan alltsåfinnas skäl att se även pä andra än praktikanterna. Desom är på det klara med situationen kan förfara på ell annal sätt,nämligen uppge att man skall arbeta än man skall och därigenomberäkningsvis komma över den magiska gränsen. Då erhåller man ocksåsjukpenningrätt för inkomsten, öm man sedan slutar sin anställning innan manuppnått den uppgivna inkomsten och sjukpenning har utbetalats, krävs såvitt jagförstår inle dessa pengar tillbaka. Om man lämnar falsk uppgift om att manskall jobba längre än man tänkt, erhåller man alltså rätt lill sjukpenning. Omman däremot inte känner till detta eller inte vill använda sig av dettatillvägagångssätt, får man inle rält till sjukpenning. Systemet som det nu ärkan alltså uppmuntra till att lämna falska uppgifter. Beträffandeåldersgränserna vill jag säga att vi inte tycker att det är så krångligt attdel skall behöva ta särskilt alt utreda frågan. Utredningen har alltsåpågått i ungefär . Det skulle naturligtvis vara intressant all få höra omutskottet har någon uppfattning om när utredningen kommer att vara klar medfrågan. Hur länge lill skall vi behöva vänta? Kan utskottets talesman säga allutredningen pä den punkten vänlas föreligga inom en myckel snar framtid, kanjag förstå motiveringen. Men är det inle på det viset finns det all anledningatt vidhålla del krav vi har ställt. FrökenBERGSTRÖM (fp): frågade när utredningen är färdig. , som ärledamot av utredningen, kom just och sade att utredningen inte kan svarapå del. Det är länkbart alt man kan få fram vissa saker i förväg. Men det härär elt stort område, där det gäller att samordna en mängd olika bestämmelser.Det är ett arbete som tyvärr kanske kommer att la litel tid. Närdet gäller frågan om praktikanterna är del faktiskt så att det yrkande som lagts på bordet väsentligt skiljer sig frän det yrkande som finns imotionen. För alt klargöra detla skall jag läsa upp det yrkande som finns imotionen under punkten 2. Där hemställs det alt beslutar "attpraktikanter under prakiikliden oavsett utbildningsform erhåller rätt tillsjukpenning och att lagen om allmän sjukförsäkring ändras i enlighethärmed". Idet yrkande som lagts pä bordet talas det om praktikanter och andraförvärvsarbetande som inte kommer upp till den för sjukpenning stipuleradeinkomsten. Del är ju att beklaga att ni i vpk inte tänkte även pä della när niskrev motionen. Då skulle ulskollet ha haft möjligheter all behandla även dendelen. Att nu ta ställning till ett helt annat yrkande än det som ställts fränbörian är inle rimligt. Jag är inle heller övertygad om atl man kan komma sålångt genom all ändra den här inkomslgränsen, efiersom den ändå måsle sägas varaförhållandevis lågt satt. Jag ber på nytt all få yrka bifall lillutskottets hemställan. HerrFRANZÉN (vpk): Del är ju utskottets skrivning över vår motion som gör att vi funnitanledning att framställa ett annal yrkande. Jag föreställer mig att det inte ärförsta gängen fröken upplever att det framställs ett annat yrkandeän det ursprungliga. Om så är fallet beklagar jag del. Att man inle skullekunna behandla ell sådant yrkande kan jag inle hälla med om. Jag lycker att detfinns skäl all utreda den här frågan i det vidare perspektiv som vi angett ivårt yrkande med anledning av vad ulskottel skrivit belräffande motionen. Jagvidhåller alltså yrkandet om bifall lill det under överläggningen framställdayrkandet, och jag beklagar att ulskottel inte kan lämna någon uppgifi om närresultatet av utredningen beträffande åldersgränserna kan föreligga. Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till det av hen under överläggningen framställda yrkandet, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsuiskotiets hemställan i betänkandet nr 22 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskotlels hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till del av hen under överiäggningen Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä hen Franzénbegärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Översynav statliga myndigheters sjuklönesystem för forskningsanställd personal § 5 Översyn av statligamyndigheters sjuklönesystem för forskningsanställd personal Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1976/77:23 med anledning av motion om översyn av statliga myndigheterssjuklönesysiem för forskningsansiälld personal. HenBIÖRCK i (m); När socialförsäkringsutskoilet anslagit ell alldeles särskiltbetänkande åt att avstyrka och min motion, nr 1976/77:679, så ärdet väl närmast en akt av hövlighel alt en av motionärerna kommenterarbetänkandet. Vihar i vår motion begärt atl etl fullkomligt absurt förhällande skall rättastill, och utskottet har svarat all budgetdepartementel sedan mer än ell ärlillbaka funderar på saken och all molionen därför bör avslås. Vad det handlar om kanenklast beskrivas genom ell praktiskt exempel. Budgetminislernär inle blott en framstående politiker, han har även ett förflutet inom vetenskapen,eller åtminstone populärvetenskapen. För 15 är sedan utgav han en bok ibefolkningsfrågan. Den frågan är ju nu åter mycket aktuell, även om detla integäll upp för alla. Det skulle kunna länkas all budgetminislern nu ville hjälpasocialministern - för det är ju under honom som nativiteten hör - att forskalitel om befolkningsfrågan. skulle då kunna söka och - lät ossanta del - få ell anslag från t. ex. anställa etträknebilräde till hjälp i forskandet. Anlag nu alt räknebiträdel blir sä gripetav arbetsuppgiften all hon förväxlar teori och praktik och själv blir med barn.Då är vi inne i det den här molionen handlar om. Vad händer dä? Jo, hon largravidiielsledigt och budgetminislern får ingen hjälp med räknandet.Forskningen gär i stöpet. Den lagstadgade gra-viditetsledighetslönen utgår urforskningsanslaget, som raskt smälter samman. Men efiersom ingen fär forskaprivat längre i det här landet, i varie fall inle om del är personal inblandad,sä har knutit sin forskning lill universitetetsförvaltningsapparat. Dit har hans forskningsanslag överlämnats, och därifrånutgår dä lönen. Nuär det egentligen som skall stå för fiolerna, åtminstonelill 90 96. Men ingen skall tro atl ersätter för utläggen därifrån. Del är så vist ordnat atl depengarna i stället betalas lill och därifrån gär in istatskassan. Alt räknebilräde väntade barn ledde alltså till atlWallenbergsstiflelsens pengar genom och försäkringskassanöverfördes till statsverket, men - frånsett barnet - kom man intebefolkningsfrågans mysterier in på livet. HerrMundebo ger förmodligen inte tappt. Han är inte sådan. Men han har lärt avlivet och anställer nästa flicka direkt pä anslaget för oförutsedda utgifter,lät oss säga inom , eftersom det är det vi lalar om i dag.Då kan hon få så många barn hon vill, för då går pengarna runt heltoch hållet inom statsförvaltningen, och man kan då ulan samvetsbetänkligheterskaffa en ny flicka när den första måste ta ledigt. Nuskall det här inle missuppfaiias. Jag slår inle speciellt vakt om ,det är inte poängen. Inte heller finner jag del onaturligt alt flickor fårbarn. Poängen är att alla anslag ur frivilliga fonder - ,mot hjärt- och lungsjukdomar etc. - plundras på samma sättoch alt della givetvis är en mardröm för alla forskare, som tror sig vara ifärd med all göra en uppläckl och i slällel finner sig finansiera samhälletsåtaganden för sjukdom och barnafödsel. Detta är absurt. Och del är också absurt atl man skall behöva funderamer än över detta i budgeldepariementet, där ärendet ligger. WinstonChurchill skickade lappar lill sina ministrar i krigskabinettel med orden"Action this day". Jag vel inle hur gör. Kanskeherr Mundebo rent av kan förekomma honom. Jag har lovat en talesman för utskottet atl yrka bifall till utskottetshemställan för att bespara honom besväret. Men jag hoppas pä ell såstarkt bifall all del hörs ända lill kvarteret i , därbudgetdepartementel håller hus - om nu någon är vaken där vid denna sena timme. Med delta anförande, i vilket ()instämde, var överiäggningen slutad. Föredrogssocialförsäkringsutskoltels belänkande 1976/77:24 med anledning av motioner omvissa delpensionsfrägor m. m. I detta belänkandebehandlades motionerna 1976/77:96 av m. fi. (s), 1976/77:252 av hen (), 1976/77:461 av i Slockholm m. fi. (s), 1976/77:692 av hen Ringaby(m), 1976/77:693 av hen Ringaby(m), 1976/77:696 av herrarStrömberg i (fp) och Ekinge (fp), 1976/77:698av m. fl. (vpk), vari hemställts all beslutade I. att hosregeringen anhålla om en kartläggning av vilka yrkesgrupper som var sysselsattai så lungi och påfrestande arbete och vilkas arbetsmiljö kännetecknades av såstora hälso- och olycksfallsrisker, att de borde åtnjuta en kollekliv tidigarepensionering med full pension, samt att för- slag härom skyndsammastförelades , 2. att de anställdas fackliga organisationer gavstolkningsföreträde vid avgörandet av vilka arbeten som skulle komma i fråga somdeltidsarbete i samband med delpension, 3. all, därest deltidsarbete inle kunnat ordnas,delpension likväl skulle kunna beviljas, under förutsättning att den anställdesfackliga organisation ingivit framställan därom, och atl inkomstbortfallettäcktes med halv ersättning från A-kassa samt atl A-kassan kompenserades försådant uttag med statligt bidrag, och 1976/77:1092 av fruWigenföldl m.fl. (c). 1. belräffande kvalifikationsreglerna att riksdagenskulle avslå motionerna 1976/77:96, 1976/77:693, 1976/77:696 och 1976/77:1092, 2. belräffande kompensationsgraden all riksdagenskulle avslå molionen 1976/77:461, 3. belräffande rält för fackliga organisationer atlavgöra vilka arbeten som skulle komma i fråga som deltidsarbeten m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:698, yrkandena 2 och 3, 4. beträffande generell sänkning av pensionsåldern förvissa yrkesgrupper att skulle avslå molionen 1976/77:698, yrkandet I, 5. belräffande förtida uttag allriksdagen skulle avslå motionerna 1976/77:252 och 1976/77:692. Hen (vpk); Delpensionsreformen har slagit väl ut. Mänga arbetare har ansökt omdelpension. Del är arbetare som har fäll deltidsarbete ordnat. Varförhar då reformen fått ell sådant positivt mottagande? Jo, av den anledningen altdet finns etl påtagligt behov av en lägre pensionsålder. Och det är precis vadvpk sade vid behandlingen av reformen 1975. Vi sade också atl det inte ärtillräckligt med de lösningar som då beslutades. Vi ville gä längre, därför altförhållandena inom arbetslivet starkl varierar. Del finns -jämte ljusa, välventilerade och tempererade arbetslokaler - arbetsställen med damm, fukt ochgiftiga ämnen, som gör luften hälsovådlig alt . Arbetena är i varierandegrad starkt fysiskt betungande. Maskinerna och arbetsprocesserna driver upptakten, och en förslitning av arbetskraften sker, som utmynnar i en uislagningur produktionen. Särskilt utsatta ställen är exempelvis gruvan, skogen, hamnen,varvet och andra ställen med tunga industriprocesser. Detfinns emellertid ett gemensamt drag i arbetslivet. Den alltmer ökadearbetsintensiteten drabbar inte bara dem som har ackord och befinner sig itvångsstyrda processer, utan den har också gjort sitt inträng i kontorslokalerna.Arbetsintensiteten innebär en snabbare fysisk och psykisk förslitning, vilketi sin lur innebär alt åldrandet i arbetslivet upplevs som en mardröm. Det ärdärför av stor vikt alt den allmänna pensions- åldern anpassas just efterdetta förhållande. Detnuvarande systemet utgår från en hög pensionsålder, och sedan kan den som harturen och möjligheten därtill hel- eller delpensionera sig .