prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är juframför allt därför som de är så måna om all fiytla ul sill kapilal frånSverige, Nej, man inveslerar med förkärlek i slaler där miliiär- ochhögerdiklalurer garanlerar lugn och ordning på arbetsmarknaden och en behagliglagsliftning för kapitalel. Del är därför som man söker sig till ochdiktaturstater i som och , för att nämna någraexempel. Vpkhar som bekant pekal på dessa förhållanden ulan all fånågol gehör. Vi kräver därför än en gång all ingen kapitalexport skall beviljastill slaler som ulövar koloniall förtryck eller har en fascistisk ellerrasislisk regim. Vi vill genomföra det kravel genom all i valuta-lagstiftningeninföra en paragraf med delta innehåll. Utskottethar i sin behandling av frågan inte velat godkänna motiveringen i vpk:smolioner, alt kapitalexporten har en förödande effekt för vår betalningsbalansoch för sysselsättningsläget i , Del huvudsakliga argumenl somulskollel har all komma med är att finansieringen lill största delen skerutomlands, dvs, all något svenskt kapital inte används vid de utländskainvesleringarna ulan all det är utländska pengar. Del skulle då vara inlressanlatl få vela pä vilket sätt utskottet anser sig ha full säkerhet för allvalulalagstifining och valutakontroll garanterar alt svenska företag inle genomomflyttningar av sill kapilal mellan moder- och dollerbolag lar ul de pengar urSverige som de behöver för sina invesleringar, Ulskollelanför vidare alt del även är önskvärt med svenska invesleringar ochelableringar ulomlands för all säkra vår välfärd. Finns del således ingen somhelsl anledning lill oro, när vi lydligl kan se verkningarna av den pågåendekapitalexporten och också kan belägga den siaiisiiskl, som vpk har gjorl i sinamolioner? Jag finner del vara en oansvarig allilyd, som enbart gagnar kapitaletsintressen men inte och del svenska folkets. Därför yrkar jag bifalllill molionerna 1976/77:78 och 1606, Underdella anförande överlog herr förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen i (s): Del har uppstått en ökande oro bland svenska folkel, och framför alllbland dem som sysslar med och är inlresserade av ekonomi, över devalutaproblem som vi har all dras med. Del finns egentligen tre huvudorsakerlill denna oro, t o. m. rädsla i vissa fall. Detförsta problemel är de siändigl växande underskotten i vår handel med utlandet.1 myckel beror underskotten nalurliglvis pä den slapphet och lålgåpolilik sompräglar vår nuvarande regering, men de har tagil sådana dimensioner att vilär få dras med de här problemen längre än vi behöver dras med den nuvaranderegeringen. Delandra problemel som oroar och irrilerar är nalurliglvis den kraftiga ansvällningenav svenska företags invesleringar ulomlands. skall det ulan vidare sägasifrån all del är rimligl och riktigt all svenska företag ges möjlighet attetablera sig utomlands. I många fall är del en förutsättning för att företagenskall klara sin uppgift att exportera varor och komponenter här hemifrån. Menman kan förstå atl del uppstår en oro bland de anställda, när man noterarkraftiga minskningar av arbetstillfällena i svenska förelag här hemmasamiidigl som man konstaterar ell ökal antal sysselsatta i svenska företagutomlands. Mankan inte låta bli all kosta på sig en liien reflexion vid sidan om. Jag länkerpä de av cenlerparliel uilovade 270 000 nya jobben i del privala näringslivetResulialel av del förslå årel och del beräknade resultalel av näsla år är ingettifskoU ulan ell minus pä ca 70 000, sä alt de 270 000 - för all läcka denrestpost som har uppställ - nu är uppe i 330 000-350 000. Jag antar atl vi såsmåningom får besked hur del här skall . Deliredje problemel som både oroar och kanske ännu mera retar människor är denström av pengar som legalt eller illegalt söker sig ut över gränserna lilldiverse ibland ganska skumma adresser ulomlands. Dethär är orsaken till att reservanterna i finansutskottet i den diskussion viförde om behovel av översyn av valulalagsiiftningen framhöll alt vad en sådanöversyn bör leda lill är en skärpning av vår lagsliftning och av lagenslillämpning. Vi är i del sammanhangel glada över all vi har fållulskolismajoriielen med oss på au hemslälla lill regeringen att skyndsamt setill att skapa möjlighet till en stickprovskontroll för atl komma till rättamed den valulasmuggling som pågår. Alla vel all den pågår, och alla vel atl denulöver den brottslighet i sig som smuggling av valuta innebär också har singrund i de skattebrott som begås här i landet. Vi hoppas all regeringen larutskottet pä allvar på den här punklen och skyndsamt kommer med förslag. Imoiionen 1447 påtalas all del har blivit alll svårare all skilja utlandsinvesteringarnafrån andra valuiaärenden. Om de arbetstagarrepre-sentanter som följer den delenav verksamhelen skall kunna fullgöra sin uppgift bör de beredas möjlighel altfölja alla valutaärenden. 1 reservalionen I föreslås därför att de bådalönlagarrepresentanterna, som bara har mandat lill en del, skall få enfullvärdig plals i valuiaslyrelsen Ändringi valutalagen, m. m. Ändringi valu ta lagen, m. m. och detla i alla beslutsaml alt valutalagen ändras på det sätl som yrkas i moiionen 1447. De ändringarsom i konsekvens härmed erfordras i bankoreglemenlet upptas i reservalionen 2. Meddet anförda, herr talman, ber jag all få yrka bifall lill reservationerna 1och 2. HenSTRÄNG (s): Med understrykande av vad i sade i sillinlägg vill jag också verifiera all man renl allmänt kan känna en oro inför densnabba uppgången i kostnaderna för invesleringarna ulomlands - eller med andraord den myckel snabba uppgången av valulaulförseln ur landet. Den har ökal från1 500 milj. kr., som vi hade som bakgrundsmaterial när vi lalade om dessafrågor senasi är 1974, upp lill 3 476 milj. kr., som är den aktuella siffranför 1976. Närjag begärde ordel var del emellertid inte närmasl för att säga detla ulan förall komplettera med ytterligare några synpunkter i anledning av moiionen 1447,som jag varit med om all underteckna. Dävi böriade med atl ge arbetsmarknadens löntagarorganisationer möjlighet alt fåsäte och stämma i valuiaslyrelsen - 1974 - var silualionen den alt vi levdeunder jämviktsriksdagens besväriigheiet För alt undvika lottningskomplikationerlöste vi den här frågan kompromissvägen. De båda represenlanlerna förlöntagarna, för riänstemännen och för arbetarna - dvs. för TCO och för LO -fick följaktligen räll alt sitta med vid behandlingen av sädana ärenden somrörde direkla investeringar i utlandet och ingenling därulöver. Jag belraktadedel som en försöksverksamhel, en inlroduktion, för del här inflytandet, menjag sade mig vid det tillfället all man självfallel bör pröva om frågan när manhar en viss erfarenhel av hur del hela löper. Dehär arbelsmarknadsrepresenlanierna har inte rätt atl silta som ledamöler ivaluiaslyrelsen när del är fråga om ulländska invesleringar i Sverige.Utvecklingen i dessa båda avseenden - dels när det gäller våra invesleringarulomlands, dels när del gäller ullänningarnas invesleringar hos oss - har eltvissl samband. Har man då löntagarrepresentanterna med i det ena fallel meninle i del andra saknar man möjlighel all göra den balanserade avvägning somjag från mina ulgångspunkler anser vara ganska nödvändig. Vidare finns delgränsärenden, där del är svårl all på förhand säga om man skall inkallalöniagarrepresenlanierna eller uraktlåta atl inkalla dem. Det här borde mankunna klara av genom ett bifall lill moiionen eller till reservationerna, ochman bör kunna bifalla dem med bortseende från atl det är önskvärt och lämpliglatl göra en Ulredning om dessa frågor i ell litel slörre sammanhang. Jagskulle, herr talman, vilja avsluta det här korta inlägget med all konstalerahur valutastyrelsen ser ul. har självfallet sindi-reklrepresenlation genom vice riksbankschefen. Denna kammare har sindirektrepresenlaiion genom den värderade ledamoten , som sitteri valuiaslyrelsen. Kanslihusel har sin direktrepresenlaiion genom attekonomiministern.s statssekreterare siller i valuiaslyrelsen. Således:riksbankens, och kanslihusets represenlanler är fullgodarepresentanter i valuiaslyrelsen. Fullgoda representanter utöver dessa är endirektör i , en direktör i och en direktör i . Så har vi dåde represenlanler som så alt säga inte är fullvärdiga utan som har inkallalsvid vissa speciella tillfällen. Bland dem finner man de båda representanternaför arbetsmarknaden. Baradella enkla konstaterande av hur valuiaslyrelsen ser ut borde uppfordra tillalt göra en rimlig komplellering med bortseende från en kommande utredning. Därriksdagen, , kanslihusel och den andra parlen pä arbetsmarknaden,näringslivet, sitter som fullgoda representanter vore del inle orimligt atlockså TCO:s och representanter fick gå in med ellfullgott mandat Delvar bara detta jag ville säga, herr talman. Jag har inle funnit någon rimliganledning till den nonchalans finansutskottets majorilel visar genom dennadiskvalifikaiion av arbetsmarknadens löntagarrepresentanter. Jag vill, herr lalman,slula med all yrka bifall lill reservationerna. Ändringi valutalagen, m. m. Hen iGöleborg (fp): Det här ärendet grundar sig dels på proposition 131 som handlar omändring i valulalagen, tillämpning av valulalagen och fortsatt giltighet avvalulaförordningen, dels på förslag från riksbanksfullmäktige om ändringar ibankoreglemenlet. Påprakliskt laget alla punkter av större och mindre betydelse har utskottet enenig uppfattning, och om det behöver inle mer sägas här. Möjligen vill jag, ilikhel med i , fästa uppmärksamheten på utskottetsullalade mening om stickprovsmässig kontroll av all valutabesiämmelsernaiakttas. Självfallet är detla angeläget Utskottet menar all enstickprovsmässig konlroll kan vara av belydelse. är det emellertidsvårt för utskottet atl ha en beslämd mening om effekten av en sådan. Vi menardock atl problemel är av del slaget atl det bör få en skyndsam behandling, tex. i anslutning lill det arbele som pågår vid generallullslyrelsen. Medavseende på sammansällningen av valuiaslyrelsen och formerna för styrelsenshandläggning av ärenden rörande direktinvesteringar liksom med avseende pä eltstärkt fackligt inflytande i valuiaärenden föreligger två socialdemokratiskareservationer. Medanledning av moiionen om alt ansökan om tillstånd till direktinvesteringarskulle vara tillstyrkt av de anställdas representanter i företagens styrelservill ulskollel påminna om alt valulalagsiiftningen så senl som1974komplellerades med beslämmelser som ger valuiaslyrelsen möjligheier allbeakla även industri- och sysselsätlningspoliliska slrä-vanden. Valuiaslyrelsenutvidgades då med tvä fackliga represenlanler. Del är vidare i deltasammanhang angelägel alt påminna om atl vid Ändringi valutalagen, m. m. behandlingen av ärenden omdireklinvesleringar inhämtar valuiaslyrelsen regelmässigl synpunkter frånfackligt håll i berörda företag, dä sysselsättningsfrågan bedöms vara avbelydelse. Redan nu flnns alltså fackets bedömningar med vid behandlingen avärenden som gäller direklinvesleringar. Och så skall naturligtvis vara falleläven fortsättningsvis. Närdel gäller frågan om valulaslyrelsens sammansättning och beslutsformer menarutskottet vidare att den frågan lämpligen övervägs vid den översyn avvalularegleringen som departementschefen aviserar i proposilionen. Han menarmed rätta att en valulareglering som har varit i krafl så länge som den svenskamåste ses över och anpassas lill dagens samhällskrav. 1det här sammanhanget vill jag också säga att vpk-kravet om vetorätt för defackliga organisalionerna, dvs. att en fråga om direktinveslering i vissa fallinte ens skulle kunna komma upp till prövning i valutastyrelsen, knappast ståri överensslämmelse med våra internationella åtaganden. Fårjag sedan, herr talman, kommentera de omfaltande ändringar och tillägg som vpkföreslår till valutalagen. Det är förslag som är skrivna så som bara den kanskriva som inte beaktar den omgivande verkligheten och dess prakliskaförutsättningar. Där flnns förslag som skulle omöjliggöra varie som helslsvensk investering utomlands. En sådan inriklning av vår ekonomiska polilik harutskotlel nalurliglvis inle kunnal slödja. Vi måste dock vara ärliga ochkonslalera all svenska invesleringar utomlands, som i Malmöför påpekade, ofla är en förulsätlning för all etablera nyamarknader och stödjepunkter för svensk försäljning ulomlands och därmed ocksåöka förulsältningarna för vår inhemska sysselsällning. Det finns sludier somklart visar alt ett sådani beroendeförhållande existerar. Man kan naturligtvisockså säga all vi vid tillståndsgivningen för direkta utländska investeringarbör särskill observera detla förhållande. Isitt belänkande har utskottet som en replik till vpk också hävdat atl svenskainvesleringar ulomlands inte alls ulgör den belaslning på våra ulrikesbetalningar som vpk vill göra gällande. räknade upp en mängdeffekler - omfaltande kapitalexport, minskad sysselsällning, nedläggning avföretag osv. -som i själva verkel i väsentlig mån är styrda av andraförhållanden än de som berörs i detta ärende. En förutsättning för tillstånd ärnämligen regelmässigt all finansieringen huvudsakligen sker ulomlands. Och idel här sammanhanget måste jag redovisa en del statistiska uppgifter som iavgörande delar raserar den grund som vpk har byggt sina propåer på, Iriksbankens förvaltningsberättelse , närmare besläml på s, 121, kan vibl, a, läsa om svenska direkta investeringar i ullandel och hur myckel däravsom ullands- resp, hemmafinansierades. Man gör lämpligen en jämförelse mellan1976 och 1972 då statistiken böriar. ,redovisade här i kammaren för inle sä länge sedan samma slatislik. Jag hardärför låtit omräkna sifferserierna. som redovisas i löpandepriser, lill fasl pris, dvs, till prisläge. Då visar det sig först aude svenska direkla invesleringarna i utlandet inte alls har ökal så som ofla,och särskilt av vpk, har hävdats. är den reala ökningenbara , och då är medräknad en betydande specifik post fördet årel som här inle närmare behöver förklaras. Om man stannar vid 1975 är detfråga om en klar minskning av investeringarna i utlandet. Detta är alltsåsanningen - ulvecklingen är inle den som vpk bygger sina förslag på. Ännuintressantare är alt se sifferserien för den andel av dessa ulländskainvesleringar som finansierades ulomlands resp, med pengar hemifrån. Det ärbara att konstatera en dramatisk nedgång i del belopp som hämtades här hemma, 1reala priser handlar det om en nedgång frän 1 350 milj, ktlill 890 milj, kt, dvs, med . Jag nöjer mig med denna redovisning av hur verkligheten ser ul ochfinner ingen anledning lill vidare resonemang om förslag som inte bryr sig omden verklighet som i della sammanhang är klart dokumenterad. Med della, herr lalman,vill jag yrka bifall lill utskottets hemslällan. Ändringi valutalagen, m. m. Hen (vpk) kortgenmäle: Jag vill framhålla för i Göleborg all vpknaturligtvis inte sagl all vi är emol alla investeringar utomlands. Vad vi sagti della sammanhang och även lidigare när vi diskuleral investeringar framförallt i diktaturslaler av typen är all del är en dubbelmoral altinvestera där. Del är alltså den moraliska aspekten som vi i del fallet harangripit. HerrBergqvist lämnade här en del sifferuppgifter och ville med dem visa all desvenska investeringarna inte alls har ökat. Jag berörde detla redan i mittförsta anförande, och den fråga jag då slällde kvarsiår alllså. Del finnsalliså inte någon kontroll över hur ell slorl mullinalionellt företag som SKFeller fiyttar sina pengar. Det kan ske genombokföringstransaktioner mellan dollerbolag och moderbolag. Man kan sälja dyrtoch köpa billigt eller ivärlom och på del sätlel flytta kapilal över gränsernaulan att del kan angripas. Dessa pengar kan företaget sedan använda var manvill. Det är detla som är själva idén med mullinalionella förelag - det gällersvenska lika väl som andra sådana slora förelagsgrupperingar. De flyttar sittkapilal genom all de köper och säljer mellan moderbolag och dotterbolag. Pä delsättet får samhället ingen kontroll över dessa kapitalöverföringar. Då hjälperdel inte med den va-lutalagsliftning vi har och inle heller med desifferseriersom här redovisade. Problemetkvarsiår alllsä, och del är del vi måsle försöka komma lill rälta med. Nr 128 Hen i (s) kort genmäle: Onsdaeenden "" lalman! Jag skall inte ylleriigareberöra frågan om de fackliga 11 mai 1977 representanternai valuiaslyrelsen, eftersom jag vel au kom- merlillbaka till den saken. Ändring i valutala- Jag vill bara göra ett litet påpekande till i Gö- gen, m. m. teborg när det gäller stickprovskontrollerna. sida atl man är osäker påeffekten. Jag tror inte att man skall behöva vara rädd för effekten, eftersomvi vet alt det pågår en valutasmuggling. Under den lid som säkerhetskontrollenarbetade manuellt vid flygplatserna upptäcktes en rad fall av valutasmuggling,som kanske inte alltid var så roliga. Därför tror jag att det inle är effektenman skall diskuiera ulan den formella grunden. Men jag skulle vilja be herrBergqvisl, som ju har nära konlakt med den nya regeringen, all försöka skyndapå sä att vi får tillbaka kontrollen och får behålla de pengar som annarsskulle smugglas ut. HerrSTRÄNG (s) korl genmäle: Jag skulle vilja säga till i Göleborg alt delicke är tillfredsställande all löntagarrepresentanterna endasl inkallas vidbehandlingen av ärenden som rör invesleringar i utlandet Det är här fråga om entvåvägslraflk, och stora internationella koncerner har ju en etableradverksamhet även i vårl land där det blir fråga om valulainförsel. Delsistnämnda är inlressanl inle minsl för lönlagarna. På den punklen är denuvarande reglerna sådana all löntagarrepresentanterna inle kallas. Jaghar i mill första inlägg talat om hur valuiaslyrelsen ser ut. Den har icke densammansättning som man har anledning all begära mol bakgrunden av de ärendenden har alt behandla. Nuväcktes den här moiionen, nr 1447, efter en mycket kraftig opinion från bådeLandsorganisationens och riänslemännens sida. Man ville inle längre nöja sigmed att vara bara halva representanter i valuiaslyrelsen; man hade elt absolutintresse av atl bli fullödiga represenlanler. Jag beklagar atl finansutskottetsmajoritel har att en enhällig lön-tagaruppfatlning i denna fråga ickeförriänar något beaktande. Innerst inne är jag väl inle, herr talman, såöverraskad över det. Vi har fåll böria lära oss all lönlagaropinionen intebetyder så där särdeles mycket i den politiska makikonsiellaiionen i dennakammare och i kanslihuset. HenHOLGER i (fp) kort genmäle: Jag har intenärmare utvecklat frågan om valulaslyrelsens sammansättning, eftersomutskottet har gått på linjen alt låta den vara med i den översyn somskall ske. Jag kan försäkra atl vi är angelägna om att denna översyn skermed största skyndsamhei, så atl de krav som slälls kanuppfyllas. Vi är, iMalmö, hell överens om all på effektivaste 64 möjliga sätt försöka hindra överträdelser av valutabesiämmelserna. delta skall gå lill är vikanske för dagen inle så klara över. Därför är del angelägel all frågan blirföremål för en skyndsam ulredning. Jag är övertygad om all vi i sak är överensom syftet med en sådan översyn. HerrSTRÄNG (s) korl genmäle: Sammansättningen av valuiaslyrelsen, mol den bakgrund jag har deklarerathär, är ingel utredningsuppdrag i egenllig mening. Det är inte fråga om någraanalyser eller någon historieforskning, ulan det är fråga om att korrigera ettförhållande som är oegentligt Om i Göleborg sägeralt han i sak delar min uppfattning och hoppas alt ulredningen skall kommafram lill ett ställningslagande som det jag här har lalal för, så ärutredningen och väntetiden överflödiga. kan rösta medreservalionerna om han anser atl deras innehåll svarar mol vad utredningenskall komma fram lill. Del är en riktigare ståndpunkt Ändringi valutalagen, m. m. Hen AF (): Jag begärde ordel när i sitl första inlägg lalade omnonchalans frän ulskollsmajoritetens sida och diskvalifikaiion avlön-lagarrepresenlanler saml hänvisade lill de förändringar vi gjorde 1974. HerrSträng-hade rätt i atl vi i enighet då beslöl all lillföra valuia-siyrel.senrepresenlanler för lönlagarorganisalionerna, när de fall kom upp lill prövningdär valuiaslyrelsen av sysselsäilningsskäl skulle kunna länkas vägra eninvestering. Det gällde alltså fal! där sysselsäilningsaspeklen fick komma ifråga. Vadherr Slräng inle påminde om var all vi vid del lillfällel inle var överens omhur dessa kriierier skulle ulformas, och au efter lotlning beslöl allvalulaslyrelsens uppgifl all ur sysselsättningssynpunkt titta påullandsinvesleringar skulle komma i fråga i enlighei med våra iniernalionellaålaganden endasl i undantagsfall. I de fall där della är valulaslyrelsensuppgifl är - del har vi alla lyckt vara rikligt - lönlagarorganisalionernarepresenlerade. Del är alliså verkligen inie, herr lalman, fråga om någonnonchalans eller diskvalifikaiion av löniagarrepresenlanierna all, somulskotlels majoritet har kommii fram lill, den här frågan skall ses ielt slörre sammanhang. Om valulaslyrelsens kriierier för sin prövning på någolsäll skall ändras, kan därav helt naturligt följa atl dess sammansättningskall göra det. Men all isolerat, utan all valulaslyrelsens arbetsregler ellerkriterier har ändrats, göra en ändring beträffande sammansättningen, är i ochför sig inte sakligt motiverat Därför är del också meningslöst att lala omnonchalans eller dis-kvalifikation, när utskottets mening endasl har varit alldessa frågor skall ses i ell slörre sammanhang och, efler en ulredning, börbesluias i ell sammanhang. 5 protokoll 1976/77:128 Ändringi valutalagen, m. m. Hen STRÄNG (s): försöker herr blanda borl korten. Han lalar om en annansak än jag talar om. Jag minns myckel väl deballen 1974, För bara ire fyramånader sedan hade jag anledning all gå tillbaka och sludera vad vi då sade. Jagär väl medveten om liberaliseringsåtagandenas villkor och alt man har att rättasig efter dem. Men när man prövar de aktuella frågorna - och del är del jag hartagil upp - skall del i denna prövande instans silla representanter förriksbanken, för denna kammare, , och för kanslihuset,ekonomiministerns statssekreterare, samt tre direktörer i det svenskanäringslivet, alla med full prövningsrätt, Dessulom skall delta representanterför de stora lönlagarorganisationerna med - om jag får använda del ultryckel -halv prövningsrätt. Jagulgår frän all herr delar min uppfattning att del frän fackligsynpunkt är lika intressant och angeläget atl kunna bedöma en utländskinvestering här hemma i som all kunna bedöma en svensk investeringulanför våra gränser. Den möjligheten har vi dock inte f n. Att vi nöjde ossmed kompromisser 1974 var en följd av att vi hade att välja mellan della och enserie lotldragningar här vid tal-mansbordel, vilkel inte var någon uppbyggligsituation, Dessulom kunde vi säga oss: Lål oss böria med della och se vaderfarenhelen ger för resultat. Mankan inle böria diskutera liberaliseringsstadgan och behandlingen av de svenskainvesleringarna ulomlands, när jag släller krav på alt löntagarorganisationernabör ha ett fullvärdigt ledamotskap i styrelsen med alll vad del innebär.Ledamöterna har att pröva ärendena efter gällande regler i förfaltning, lag ochvalulareglering. Ingen bestrider detla, Represenlanlerna förlöntagarorganisationerna bör ha rättighet att vara med och pröva över helafältet, inte bara på ett begränsat avsnitt. För detta behövs inga utredningar,hur vältaligt man än lägger ul texten. Vill man gå lönlagarorganisalionernalill möles, gör man del . Vill man nonchalera dem, går man påfinansutskoilels majoriletsförslag. Hen AF (): och jag är alllså överens om alt valutastyrelsen, enligtde regler som gäller för dess arbete, endast i ett vissl begränsal anlal fallskall anlägga den sysselsätlningspoliliska aspeklen och atl i de fallenlöntagarorganisationerna är represenlerade, 1 den meningen kan vi heltsjälvklart inte tala om någon halv prövningsrätt Vidarehar valuiaslyrelsen inte till uppgift - del tror jag får anses helt klarl - allgöra något slags prioriiering mellan olika ansökningar med utgångspunkt isysselsättningsaspekten.