prot · G009135 · 1976-12-31 00:00:00 — a. av ställningstagande lillbetygsuiredningen, där tillsammans med Svenska arbetsgivareföreningeni princip visade sig vilja ha fler belygslillfällen i än ochdärmed också öka konkurrensen. Därför är de direkta motståndare till enbetygsfri och social skola. Vänsterpartietkommunisterna har erinrat om de negativa effekterna avbetygssystem, men del finns kanske anledning all upprepa dem. För det förstaskapar de stress och konkurrens i stället för solidaritet och samarbete, ochför del andra står de direkt i strid emot läroplanens intentioner. Svaretär nej, men kan man tolka uttalande alt en betygsfri skolasaknar aktualitet på annat sätt än att regeringen har bestämt sig för attbetygen skall vara kvar? måste ändå betraktas som enrepresentant för departementet och därmed också för regeringen. Hänsyn kommer givelvis all las till alla remissynpunkter som vi får inpå betygsutredningen. Jag hoppas att de som yttrar sig kommer atl läsautredningen först och inte bara lyssna på allvisa råd om vad de skalltycka. Regeringenhar, som sagt, inte tagit ställning. Jag tycker inte heller att skallse så väldigt allvarligt på uttalande. Så här ligger dettill. Inombetygsuiredningen har alla företrädarna för , , centernoch socialdemokraterna varit överens om att betyg måste finnas kvar igymnasieskolan. Etl av de viktigaste skälen är all högskolans antagningssystem,som träder i funktion vid höstterminens början , bygger på alt del gesdifferentierade betyg i gymnasieskolan. Företrädarna för de treregeringspartierna har därutöver förordat atl betyg skall ges också igrundskolan i viss omfattning. Mot den bakgrunden är det väl knappast särskiltskakande och uppseendeväckande, om man säger att en helt betygsfri skola saknaraktualitet. Det är ju bara ell konstaterande av det faktiska nuläget såsom detavspeglar sig i parlamentarikernas ställningstaganden. Del utgör självfalletinget ställningstagande från regeringens sida, därför atl en del avbeslutsprocessen innebär ju att belygsutredningens förslag går ul på remiss,så atl vi får höra vad alla remissinstanser har all säga. (vpk): Del är ju lugnande atl man skall ta hänsyn till samtligaremissinstanser, även de som kommer all förespråka en betygsfri grundskola.Jag tror all elevförbunden inkl. , alla ungdomsorganisationerna, LO ochTCO vet vad de talar om när de kräver en betygsfri grundskola. Jag tror inteatl de behöver tveka om sin inställning när de skall yttra sig överbetygsutredningen, med tanke på den starka opinion mot betyg som tidigarefunnits. Vidaretycker jag fortfarande att del är märkligt atl en företrädare förutbildningsdepartementet på detta sätt kan uttala atl en betygsfri skola heltsaknar aktualitet, som vi nu slår inför en remissomgång, där mångainstanser går direkt emot det som slår för i denna fråga. Vivet också alt inle heller och är överens med majoriteten ibetygsuiredningen, som är myckel mera negativt inställd lill betyg. ochfolkpartiet har ju föreslagit flera belygslillfällen än vad majoriteten ibetygsuiredningen har gjort. Menkan man nu lila på alt del vid regeringens proposilionsskrivande kommer att taslika stor hänsyn lill alla de remissinstanser som går emot betygen som till demsom kommer atl förespråka att betygen skall vara kvar? Jag konstaterar att fortsätter atl ge allvisa råd och därmedvill föregripa remissbehandlingen. Det är jag faktiskt inte särskilt villig attgöra. Jagkonstaterar vidare att tycker all del är uppseendeväckande alt enföreträdare för tar sig före alt beskriva dagsläget.Jag kan för min del icke känna mig skakad av del. Slutligenreser frågan om det går atl lila på mig. Ja, , jag trorfaktiskt atl får försöka finna svaret på den frågan på egen hand. Omjag säger ja, tror inle på mig - möjligen gör hon del om jag sägernej. FruLANTZ (vpk): Jag ger inte några allvisa råd. Jag bara påpekar ell förhållande somjag tycker är orimligt och som har ingell farhågor hos bl. Om jag inte lar helt fel har de också tillställtregeringen en skrivelse i denna fråga. Man är inom elevorganisationerna myckelorolig för alt regeringen inte skall la hänsyn lill den myckel breda ochmassiva opinion som finns för etl avskaffande av betygen. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om åtgärder motavvisning av svenska medborgare som önskar besöka Fru utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:448, och anförde: har, med hänvisning lill de fall av avvisning av svenskamedborgare som har förekommit vid polska gränsen, frågat mig om regeringen haruppmärksammat de polska myndigheternas handlingssätt och vilka åtgärderregeringen har vidtagit för atl hjälpa dessa svenska medborgare till rätta. Enligtdet svensk-polska viseringsfrihelsavtalet, som trädde i kraft ,är det möjligt för svenska medborgare all besöka ulan atl innehavisering. Under de år som har gått efler avtalets ikraftträdande haremellertid etl antal svenska medborgare avvisats vid polska gränsen. Inomutrikesdepartementet har vi kännedom om ca 35 sådana avvisningsfall. Delförsta fallet kom lill vår kännedom . Vi tog genast upp dettafall med de polska myndigheterna, och på samma sätt har vi senare tagit uppandra fall som har kommit lill vår kännedom och där vår hjälp har påkallats.Ambassaden i har i dessa ärenden regelbunden kontakt med polskautrikesministeriet, och vi har också berört fallen vid olika svensk-polskamöten på hög nivå. Vi har vidare diskuterat de polska avvisningarna vidbilaterala samtal om till-lämpningen av viseringsfrihelsavtalet. Artikel4 i viseringsfrihelsavtalet ger vardera staten rätt all avvisa en inresande ienskilda fall, där sådana skäl föreligger "som anges i statens lagar ochandra författningar". Vi har på svensk sida vid flera tillfällenframhållit all avvisningsbeslulen föreföll vara rikiade mot en särskild gruppsvenska medborgare och all vi inte ansåg detta slå i god över-ensslämmelse medviseringsfriheisavialels anda. Vi har pekat på att de svenska medborgare somavvisats ofta har haft för avsikt all hälsa på nära anhöriga i eller harkunnat åberopa andra starka skäl för sin önskan all besöka . Påpolsk sida har man förnekat att avvisningsbeslulen riktar sig mot en viss grupppersoner. Man hävdar i stället all det i varje enskilt fall flnns etl särskiltskäl lill alt den som avvisas inle är önskvärd i . Vi har i del lägelföreslagit att varje avvisningsbeslul skall motiveras, men detta har manmotsatt sig på polsk sida. Vi anser det ligga i de svensk-polskaförbindelsernas intresse atl bringa detta problem ur världen. Jag vill nämnaall man på polsk sida har förklarat sig beredd överväga att medge inresa, omdet föreligger humanitära skäl för detta. I själva verket har i några få fallinresetillstånd senare lämnats, men bara för en enda inresa. Vikommer självfallet all fortsätta alt la upp avvisningsfallen med de polskamyndigheterna. Vi kan därvid stödja oss på såväl viseringsfrihelsavtalet somslutdokumentet från säkerhelskonferensen i . Omåtgärder mot avvisning av svenska medborgare som önskar besöka Omåtgärder mot avvisning av svenska medborgare som önskar besöka Jag vill tacka utrikesministern för del svar jag fått och som intelämnar någol tvivel om alt regeringen ser med stort allvar på de här frågornaoch kommer att fortsätta med atl ta upp dem. Fårjag ändå ge bakgrunden till varför jag ställde frågan och även riktaytterligare en fråga till utrikesministern. Delhar kommit lill min kännedom genom kontakter med berörda personer att de polskamyndigheterna i ett mycket stort antal fall - betydligt fler än de som finnsregistrerade hos UD - godtyckligt och utan grund, på ett sätt som voreotänkbart i vårt rättssamhälle, avvisat svenska medborgare som velat besökaPolen. Det är helt ovedersägligt atl del i samtliga fall rör sig om f d. polskamedborgare av judisk börd eller makar lill sådana som utvandrat lill Sverigeomkring 1970, då del pågick en antisemitisk kampanj under anlisionislisktäckmantel i . Del är myckel allvarligt att sådant inträffar. Bådevåra krav på att vanliga internationella regler för in- och utresa skall gällaoch den inställning vi har lill rasdiskriminering och antisemitism gör atl delär alldeles självklart atl vi hävdar de här personernas rätt all besöka sitt fd. Detär också helt uppenbart alt etl stort antal fall har varit ur humanitärsynpunkt myckel ömmande, alt personer vägrats resa för alt hälsa på dödssjukaföräldrar t. ex. De polska myndigheterna har alltså inte tagit de humanitärahänsyn som de tydligen inför den representanter hävdat attde tar. Delär upprörande alt människor utsätts för sådan behandling, och det förefallersom om det nu rör sig om så många personer all del inte räcker med att ta uppenskilda fall, utan atl man också måste la upp en diskussion av principiellnatur med de polska myndigheterna. Anledningentill alt många inte vänder sig lill UD för hjälp är f ö. just rädslan förtrakasserier mot anhöriga, eller för alt detta skall leda till all någonframlida inresa över huvud tagel inle skulle bli möjlig. Då avstår de alltsåfrån all hävda sin rätt, av rädsla för de polska myndigheterna. Jag villdärför, under särskild hänvisning till atl del i utrikesministerns svar stårall regeringen "anser del ligga i de svensk-polska förbindelsernasintresse atl bringa detta problem ur världen" föreslå att utrikesministerntar upp det här lill diskussion med den polska utrikesministern, när han omnågra veckor besöker . Jagtror atl etl svar från utrikesministern på den här punkten, där hon försäkraratl så skulle ske, skulle lugna många berörda personer. Jag kan jugna på den här punkten. Del ingick i minaplaner innan ställde den här frågan au ta upp detta rent principiellt,när jag får besök av den polske utrikesministern. Del är närmast ensjälvklarhet alt man tar upp sådana frågor i del sammanhanget. Jagdelar syn på dessa frågor, och del framgick ju också av mitt svar. Detgäller i sådana här sammanhang all diskutera principer men också att ta uppenskilda fall och pröva alla möjligheter atl få de här problemen lösta. FruDAHL (s): Jag ber atl få tacka utrikesministern för svaret på min kompletterandefråga. Jag hoppas all det som gjorts skall leda till resultat, så alt svenskamedborgare i fortsättningen skall slippa uppleva de uppslitandescener som det här är fråga om. Och jag hoppas också all de polskamyndigheterna skall begripa atl del är till skada för deras lands rykte, i vårtland och i världen i övrigt, atl de uppträder på del här sättet mot enskildamänniskor. Omåtgärder för befrielse från dubbelt medborgarskap för svenska medborgare avbaltiskt ursprung Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om åtgärderför befrielse från dubbelt medborgarskap för svenska medborgare av baltisktursprung Fruutrikesministern erhöll ordet för atl besvara () den 12maj anmälda fråga, 1976/77:455, och anförde: har frågat mig om regeringen ämnar vidtaga någon åtgärdför atl övertyga om del orimliga i atl svenska medborgare avbaltiskt ursprung också räknas som medborgare i - jag citerar - "den statsom ockuperat de baltiska länderna". Fråganom de dubbla medborgarskapen för svenska medborgare av baltiskt ursprung hartidigare diskuterats i vid fiera tillfällen. Bl,a. behandlade minföreträdare denna fråga i ett interpellationssvar . Hanupplyste då all frågan om de dubbla medborgarskapen på svenskt initiativ hadelagils upp med den sovjetiska regeringen. Vihar föreslagit all ingå etl avtal med av ungefär sammaslag som del av åberopade avtalet mellan ochCanada. Enligt vårt förslag skall vardera staten välvilligt pröva sådanaansökningar om befrielse från medborgarskap som inges av personer som ärmedborgare också i den andra staten. Vid prövningen skall hänsyn tas bl. a.till om sökanden är bosall i den andra staten. Vidare skall enligt förslaget depersoner med dubbelt medborgarskap, som är bosatta i del enamedborgarskapslandei och som besöker det andra medborgarskapslandet, intehindras utresa därifrån enbart av det skälet att de också är medborgare i dettaland. Någonsovjetisk reaktion på det förslag lill överenskommelse som vi har överlämnathar vi ännu inle mottagit. Man motiverar det uteblivna svaret med en hänvisningtill alt den sovjetiska medborgarskapslagslift- Omåtgärder för befrielse från dubbelt medborgarskap för svenska medborgare avbaltiskt ursprung ningen håller på atl sesöver. följer emellertid denna fråga kontinuerligt och skalläven i fortsättningen ta de initiativ som är möjliga för alt få lill stånd ettavtal med på delta område. HenLINDBLAD (fp): Jag vill tacka utrikesministern för svaret, som såvitt jag förstår ärdet mest positiva som har sagts från en regeringsbänk i denna fråga. Mångaskäl för de dubbla medborgarskapen har försvunnit. sade påsin tid: Gå till Högsta och be att få slippa! Den möjligheten fanns. Deninnebar emellertid alt man skulle ange alla sina anhöriga både inom och utanförSovjetunionen. sade altproblemet kommer atl försvinna av sig självt när vederbörandepersoner dör - men han glömde då att också barnen till baltiska föräldrar kommer atl räknas som sovjetiska med borgare om båda föräldrarna är balter. Vaddet rör sig om är alltså att tiotusentals svenska medborgare tidigare flyddefrån sina hemländer därför alt dessa ockuperades av en stormakt. Den stormaktensäger sedan ungefär så här: Ni och era barn och barnbarn skall för alltidräknas som medborgare i vårt land, och vi skall ta hand om er! Delär klart att dessa människor upplever detta tvång synnerligen hårt. Jag troratt det även opinionsmässigt är väldigt viktigt att vi fortsätter alt drivafrågan. berättar utrikesministern - mera i detalj än vad som förekommitnågonsin tidigare - vad regeringen har gjort. Men del kan också noteras attSovjet å sin sida inte vill lova någonting samt att i praktiken inte enshar svarat. Del vikliga är väl då atl vi inle ser den här frågan som enisolerad företeelse och tycker, att vill inte gå med på våra krav, sågår del väl inte att komma längre. Nej, det viktiga är atl vi försöker knytadenna fråga samman med andra frågor. När vi behandlar ärenden i umgänget medrepresentanter för , där de vill ha någonting av oss och harintresse av en överenskommelse av något slag, så bör denna sak alltid finnasmed i bilden. Förmodligen är del på del sättet som man måste umgås med storastater - att försöka ta och ge,så att säga - och då måste den här saken finnas med och las upp. Därför är det i och för sig bara bra all frågan aktualiseras så ofta alt del upplevs som en viktig svensk fråga alt tiotusentals svenska medborgare skall få räknas som svenskar också närde befinner sig utanför våra gränser. Överläggningen var härmedslutad. § 16 Om ökadinformation till pensionärer beträffande preliminärskatteavdrag Herr budgelministern erhöll ordet för allbesvara i (c) anmälda fråga, 1976/77:339,och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka lill atlökad informalion lämnas lill pensionärer i samband med all de påförsskalteavdrag, om de tidigare varit befriade från dylikt avdrag. Delär givetvis angeläget alt information lämnas om nya skatteregler. Så har ocksåskelt i förhållande lill de pensionärsgrupper som berörs i frågan.Riksförsäkringsverket har i ett särskilt brev informerat de pensionärer somenligt de nya reglerna får vidkännas avdrag för preliminärskall pensioner. Informationen lämnades förepensionsulbelalningarna . Jag vill också nämna att skaltemyndigheteroch försäkringskassor ger ytteriigare upplysningar till de pensionärer som såönskar. Enligt min mening torde del för dagen inle finnas sådant behov av ökadinformalion att särskilda åtgärder behöver vidtas. Jag vill emellertid betonavikten av att information lämnas vid sådana lagändringar som del här är frågaom. Om ökadinformation till pensionärerbeträffande preliminärskatteavdrag i (c): som jag ber att få tacka budgelminister för svaretpå min fråga måste jag ändå medge atl jag ingalunda är nöjd med det. BudgelministerMundebo framhåller i sitt svar alt berörda pensionärer i särskilt brev blivit informeradeom att de vid kommande pensions-utbetalning kunde påräknapreliminärskatleavdrag. Tydligen har denna informalion varit bristfällig. Mångapensionärer nåddes uppenbarligen inte av skrivelsen - eller var den möjligenutformad på ett sätt som de inte förstod? Jagskall som exempel ange att efter pensionsutbetalningen blev jagunder en enda kväll uppringd av inte mindre än fem pensionärer, som var myckelförvånade och t. o. m. mycket ledsna över all de hade blivit påförda skall, närde tidigare hade varit skattebefriade. Orsakenlill att de blivit påförda skatt skall vi inte gå in på i denna debatt medtanke på den korta lid som står till vårt förfogande. Däremot vill jag ställanågra följdfrågor i anslutning till svaret. Budgelministernanser tydligen all den lämnade informationen är tillräcklig. Är det rättuppfattal? Till vilka pensionärer harskrivelsen riktats? Hur stor var upplagan? Harinformation lämnats exempelvis via massmedia, i form av annonser i presseneller meddelanden i radio och TV? Jaghoppas att budgelminister har överseende med att jag är ganska kritiskemot den information som lämnats berörda pensionärer. Om ökadinformation till pensionärerbeträffande preliminärskatteavdrag Denna kritik grundas på demånga kontakter som jag har haft och har med pensionärerna. Ärbudgetministern kritisk mot de myndigheter som handhar informationen, så ärsannerligen kritiken välgrundad. De exempel som i nämner oroar mig en del,eftersom de visar atl informationen inte har fungerat på del goda sätt som böreftersträvas. Ändåär jag inte säker på atl exempel är representativa. I fall avbrister i informalion brukar nämligen berörda myndigheter och departement rättsnart få höra av delta, och vi har faktiskt inte nåtts av särskilt mycket sådankritik. Informationenhar gått ut till alla de pensionärer som berördes av de nya reglerna; jag kaninte svara på i vilken upplaga den har gått ut, men den skall ha nått fram lillalla. Informalion har också lämnats i massmedia genom annonsering i pressen. Jaganser fortfarande atl del för dagen inte finns behov av någon ytterligareinformation, men när vi kommer in på etl nytt år och därmed sannolikt får nyaskatteregler blir det aktuellt med en sådan. Vi får då anledning atl beakta desynpunkter i här framfört. Jagdelar uppfattningen alt del bör vara en information som når alla berörda ochall den bör vara enkel och lättfattlig. Än en gång ber jag att få påpeka vadsom sägs i slutet av mitt svar, nämligen atl jag betonar viklen av allinformation lämnas om alla de lagändringar som kan bli aktuella. Hen i (c): 1 sak är säkeriigen budgelminister och jag överens. Det gälleratt här få fram en information som når alla. Jag är medveten om att det fördagen inte är aktuellt att informera om just denna fråga, men vi kommer att fåen ny skatteomläggning som gör alt vi då kanske måste ta uppinformationsfrågan. Närjag läser del brev som budgelminister omnämnde, måste jag säga all detför budgetministern och kanske för kammarens ledamöter inle är några störresvårigheter atl förstå dess innehåll. Men sätter vi det i händerna påpensionärer har de nog ibland stora svårigheter alt över huvud tagel förstå atldel just angår dem. De som tidigare icke behövt betala skatt kanske plötsligtblir påförda skatt. De måste då ställa sig undrande. Närde läser detta cirkulärbrev kan man inte begära att de skall förstå om de skallerlägga skall eller inte. Endast om de har reda på de förändrade regler somträdde i kraft förstår de saken. Här står visserligen atlskatt kommer att utgå på pensionen. Men de har inte varit inställda på attbetala någon skatt. Allt detta gör atl del kan vara svårbegripligt för dem delberör. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Om åtgärder för att komma till rätta med vissa valuta- ochskatteflyktsproblem Omåtgärder för att komma till rätta med vissa va luta-och skatteflyktsproblem Herrbudgetminislern MUNDEBO erhöll ordet för att besvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:398, och anförde: i har frågat mig vilka lagförslag som jag avseralt förelägga och vilka andra åtgärder jag ämnar vidta för att frånsvensk synpunkt komma till rätta med de valuta- och skatleflykisproblem sombrevlådeföretagen i innebär. Redanenligt gällande valuta- och skattelagstiftning kan skattemyndigheterna ingripamot sådana förfaranden som avses med frågan. Sålunda har våra skattedomslolar iflera fall vägrat avdrag för transaktioner som gått ul på atl nedbringarörelseinkomster med hjälp av s. k. brevlådeförelag. Motsvarande bedömning hargjorts i valulasammanhang. Enannan sak är att det inle sällan kan vara svårt atl i det enskilda falletutreda och bevisa i vad mån otillåtna utlandstransaktioner har ägt rum. a. på att svenska myndigheter inte har samma rätt all få tillgångtill material i utlandet som när det gäller t. ex. räkenskaper i Sverige.Möjligheterna atl från svensk sida få insyn i utländska företag är begränsade.1 all synnerhet gäller detta företag som lokaliserats till länder somLiechtenstein. När del gäller lågskaiieländer kan en regel om s. k. omvändbevisbörda vid avdragsprövning göra del möjligt för skattemyndigheterna alt istörre utsträckning ingripa mot otillbörliga förfaranden. Det finns enligt minmening skäl alt överväga en sådan regel. Manarbetar också på alt öka möjligheterna för våra skattemyndigheter att få hjälpfrån utländska myndigheter i samband med laxeringskontroll. Ett inlernordisklhandräckningsavlal ingicks . Dessutom finns i praktiskt taget alladubbelbeskattningsavtal s. k. handräckningsklausuler. En sådan klausul finnsemellertid inle i del avtal som avser . Inom finns enarbetsgrupp som enbart behandlar skatleflykisproblem och framför allt dåutbyte av informalion i skatteärenden. Vidare bedrivs inom etl arbete påetl modellavtal som avser indrivning av skatt. Vår strävan idubbelbeskattningsförhandlingar är också all tillskapa möjligheter tilleffektiv skattekontroll genom utbyte av information. Jagvill också nämna det omfattande kontrollarbete som pågår under ledning avriksskatteverkei. En särskild arbetsgrupp inom verket - med kontaktmän pålänsstyrelsernas skatteavdelningar - sysslar enbart med Omåtgärder för att komma till rätta med vissa valuta-och skatteflyktspro-blein Erfarenheterna av gruppens arbete är myckelgoda. HerrPETTERSSON i (s): Jag ber alt få lacka budgelministern för svaret, som jag tycker har enviss, men bara en viss, positiv klang. Låtmig säga alt del är känt atl betydande skattefusk sker genomaffärskontakter över gränserna. Denna internationella skatteflykt tenderar atlöka år . Inle minst sker denna trafik via s. k. skatteflyktsländer, ochLiechtenstein är ell av de mest kvalificerade länderna i delta avseende. Enrättegång i har också riktat uppmärksamheten på de problem somde s. k. brevlådebolagen i innebär från valuta- ochskattefiyktssynpunkl. vägrar konsekvent atl medverka i detsamarbete och informationsutbyte som finns mellan andra euorpeiska statersskattemyndigheter. Och man gör det i och för sig av uiomordenligt goda skäl.Liechtenstein är nämligen etl land som lever på all härbärgera svarta pengar. Frånsvensk synpunkt finns del varken kommersiella eller samhällsekonomiska skälalt fortsätta ett valutasamarbete med under de förutsättningarsom nu föreligger. bör därför enligt min mening både nationellt ochinternationellt gå till attack mot den typ av skattefuskarparadis somLiechtenstein representerar. Jagvill gärna komma med några förslag till åtgärder för herr budgetminislernsövervägande. Vadgäller åtgärder på det nationella planet anser jag att valulalag-sliflningenbör ändras, så atl del blir möjligt att förbjuda valutautförsel lillbrevlådebolag i . Vidare bör skattelagstiftningen ändras så allavdragsräll för kostnader sorn uppkommit via transaktioner med detta land inleblir avdragsgilla i taxeringen. Pådel internationella planet bör ta initiativ lill överläggningar mellanNorden och EG. Syftet skulle då vara alt diskutera sig fram lill vilka påtryckningarsom kan behöva göras för att förmå atl upphöra medbrevlådebolagen och delta i ett normalt informationsutbyte med andra ländersskattemyndigheter.