prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 35punkten 1 mom. 9 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 10 och 11 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 6 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kuliurutskoltets hemställan i betänkandet nr 35punkten 1 mom. 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 6 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen nr 7 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärl voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Anslagtill litteratur och folkbibliotek Den som vill alt kammarenbifaller kuliurulskotieis hemställan i betänkandet nr 35 punkten 1 mom. 13rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 7 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkslälldes volering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: ~ Avstår - 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 482 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 35punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit moiionen nr 482 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmsiröm begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom, 2 och 3 Proposilionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 8 avherr i m, fl, samt 3:o) utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till moiionen Anslag till litteratur nr482 av m, fl, i motsvarande del, och förklarades den ochfolkbibliotek förstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr i begärde volering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan fröken begärlvolering belräffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekulturutskottets hemställan i betänkandet nr 35 punkten 2 mom, 2 och 3 antarreservationen nr 8 av i m, fl, rösiar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit ulskotlels hemslällan med denändring däri som föranleds av bifall till motionen nr 482 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller kulturuiskolteis hemslällan i betänkandet nr 35punkten 2 mom. 2 och 3 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 8 av i m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkslälldes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels motionen nr 987 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl volering uppläsiesoch godkändes följande volerings-proposilion: , m. m. Densom vill all kammaren bifaller kullurulskollets hemslällan i be- tänkandel nr 35 punkten 2mom. 4 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 987 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmsiröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §12 , m. m. Föredrogs lagutskottets belänkande 1976/77:19 medanledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag tillBokföringsnämnden jämte motioner. Regeringen hade i proposilionen 1976/77:100 bilaga5 yusliliedepar-lemenlel) under punkten G 7 (s. 88) föreslagit alllill 1977/78 anvisa ell förslagsanslag av . Idella sammanhang hade behandlals molionerna 1976/77:457av herrSiveri i m. fl. (s), vari yrkats all riksdagenbeslulade all hos regeringen begära en ulredning med uppgifl atl kommamed förslag till en lagstiftning som tillgodosåg såväl samhällets som deanställdas krav på en mera ingående insyn i förelagen, och 1976/77:655av m. fl. (s). 1. all lill förbudgelårel 1977/78 anvisade ell förslagsanslag av . Bokföringsnämn-den, m. m. 2. all belräffandekonsinärliga och litlerära yrkesutövares bokföringsskyldighet skulle avslåmotionen 1976/77:655, 3. att beträffandediversifierad bokföring skulle avslå motionen 1976/77:457. Reservalion hade avgivils av herrar iSödertälje och i , i saml herrar iGamleby, , och (samtliga s) som ansett altulskollel under 3 bort hemslälla allriksdagen belräffande diversifierad bokföring med anledning av motionen1976/77:457 gav regeringen till känna vad reservanterna anfört angåendeutredning av frågan om särredovisning av resultatutvecklingen vid olikarörelseenheler m. m. belänkande nr 19 behandlar förutom anslag lillbokföringsnämnden också två motioner, en med förslag om alt utredarörutsättningarna alt undanta vissa grupper från bokföringsskyldighet och ensom tar upp företagens redovisningsskyldighet och redovisningssystemetstillgänglighet från informationssynpunkt. När det gäller såväl anslaget lillbokföringsnämnden, som har till uppgift att främja utvecklingen av godredovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning, som denförstnämnda motionen har utskottet kommit fram till ett enigtställningstagande, varför jag inte har någon anledning att här gå närmare in pådessa frågor. Mina kommentarer till utskottets betänkande inskränker sigdärför helt till den del som omfattar sistnämnda motion, om förelagensredovisningsskyldighet. I detta avsnitt har den socialdemokratiska gruppen engentemot den borgerliga utskottsmajoriteten avvikande uppfattning och hardärför avlämnat en reservation. Förungefär elt år sedan antog en ny bokföringslag, som ersatte den imånga avseenden otidsenliga bokföringslagen . Syflet med lidigaregällande lag var alt i första hand bereda skydd åt en näringsidkares fordringsägare.Den nya lagen tillgodoser förvisso på ell annal sätt än den tidigare ocksåbehov som kan finnas hos andra intressenter i företagens intressesfär. Detgäller den bokföringsskyldiges egna behov av informalion, de anslälldas krav påuppgifier om rörelsens utveckling och framtidsutsikter, samhällets intresse avunderlag för all kunna beräkna skatteintäkter, avgifler, underiag för planeringav samhällets investeringar, sysselsättningen m, m. Men trots förbätlringar,som t, ex. utvidgningen av kretsen bokföringsskyldiga, skärpta krav på systematiseringav den löpande bokföringen, klarare regler för uppställning av årsbokslut,kvarstår fortfarande grundprincipen att del är fordringsägarnas intressen somprioriteras också i den nya bokföringslagen. Iell remissyttrande över den ulredning som föregick propositionen om nybokföringslag underströks från fackligt håll att en av förutsättningarna fören fungerande företagsdemokrati är förståelse för den eko- nomiska information omföretagel som till viss del hämtas ur redovisningshandlingarna.Fackföreningsrörelsen ansåg att föreliggande utredningsförslag därvidlag varbehäftat med många brister och föreslog flera kompletteringar i avsikt attstärka de anställdas möjligheter lill reell insyn i företagens ekonomiskasituation genom redovisningssystemet. Förslagenfrån fackligt håll omfattade bl. a. atl standardiserad årsredovisning skullefastställas i lagtext för de företag vilkas redovisning inle regleras av aktiebolagslagen.Vidare föreslog man att interna ekonomiska transaktioner inom en koncern, enföreteelse som fått allt större omfattning , skulle redovisasöppet, så alt en riklig bedömning skulle kunna göras av resultatet för deenskilda koncerndelarna. LO:sremissyttrande upptog också konkreta förslag lill klarare uppställning avresultaträkningen, särredovisning av finansiella poster, så atl delmarknadsmässiga nettovärdet av interna räntor och andra finansiella intäkteroch kostnader framgår, samt krav på att koncerner med utländska dotterförelagskulle särredovisa dessa dotterföretags ekonomiska verksamhet i den svenskaårsberättelsen, och delta i enlighet med de normer som gäller för svenskaföretag. Demultinationella oljeförelagens fördelning av överskotten mellan de olikakoncernenheterna genom bl. a. lån lill dotterföretagen med ty åtföljanderänteinbetalningar från dessa till moderföretaget och de resultatmässigaoklarheter som detta ger upphov till utgör en slående illustration lill vadjag här anfört. Detdå ansvariga statsrådet anslöt sig i propositionen till fackföreningsrörelsenssynpunkter om behovet av en mera differentierad bokföring i syfte att ge deanställda en bällre insyn i förelagen. I proposilionen ställdes också i utsikten prövning av de förslag som framförts från fackligt håll i vad gäller såvälkraven på särredovisning av olika produktgrupper och driftställen som särskildredovisning av nämnda koncerninterna leveranser. Enenskild socialdemokratisk motion med krav i samma riklning behandlades avlagulskoltel i samband med propositionen om ny bokföringslag i fjol- Denföranledde då inte någon åtgärd, under hänvisning till de ålgärder som ställtsi utsikt av den socialdemokratiska regeringen. 1moiionen 457 lill årets tar samma motionärer, iStockholm m. fl., upp frågan. Den socialdemokratiska gruppen i laguiskoltetdelar motionärernas uppfattning atl de olika ålgärder som vidtagits för attvidga de anslälldas infiytande på arbetsplatsen måsle följas upp med ålgärdersom gör företagens ekonomiska rapporterings-och redovisningssystem tillgängligtför alla de grupper av anställda som inte har möjlighet att tillgodogörasig denna information. Detär mycket intressant att notera atl den borgerliga majoriteten i lagutskottetåberopar bl. a. lagen om medbestämmande (MBL) och all denna enligt borgerliguppfattning kommer all göra det lällare all skapa förulsällningar för en fråninformationssynpunkt ändamålsenlig bokföring. Därmed erkänner man ju inle baraatt förhållandena är otillfreds- ställande som de är i dagnär det gäller redovisningssystemels lättillgänglighet fråninformationssynpunkt. Man ger härmed också elt erkännande till deförbättringar inom arbetsrättens område som initierats från fackligt håll ochsom drivits här i av socialdemokraterna, ofta under hårt borgerligtmotstånd. Imajoritetens uiskoltsskrivning heter det också: "Den träffadeöverenskommelsen mellan SAF, LO och PTK om ekonomikommitté ocharbelstagarkonsult visar att del är möjligt att nå samförståndslösningar närdet gäller frågan om de anställdas insyn i förelagens resultatredovisning. "Låt mig i anslutning till detta citera vad som står under rubriken i den åberopade överenskommelsen mellan arbetsmarknadens parler: "Föralt klara dessa uppgifier - d. v. s. uppgifterna alt i första hand ge deanställdas represenlanler i företagsnämnden och i förelagets styrelse råd ochvägledning i ekonomiska frågor - förutsätter avtalet attarbets-lagarledamöierna i ekonomikommittén och arbelstagarkonsulterna regelbundetföljer och bevakar företagels ekonomiska ställning och utveckling, granskar,analyserar och tolkar förelagets olika rapporter saml granskar rapporternasunderlag såsom bokföring, slatislik, prolokoll, avtal och andraföretagshandlingar." Jagvill fråga utskollsmajoriietens lalesman: Hur skall man kunna granska, tolkaeller analysera dessa omfattande och vikliga uppgifter ulan atl redovisnings-och andra företagshandlingar av åberopat slag är uppställda på ett sådant sällatl de kan förslås också av personer som inle har ingående kännedom ochkunskaper om företagens redovisningssystem? Där förekommer del ju inle sällanbokföringstekniska spetsfundigheter av för icke experter delvis obegripligtslag. Defackliga kraven på särredovisning av koncerninterna leveranser liksom kravenpå en från redovisningssynpunkt klarare uppdelning mellan svenskt moderföretagoch dess dotterföretag utomlands kan delvis ses mot bakgrunden av dekoncenlrationstendenser i form av koncernbildningar o. d. som ärkarakteristiska för utvecklingen inom näringslivet. Marknadsekonominsinneboende cenlraliseringstendenser gör behovel av en översyn avredovisningssystemet i enlighet med motionärernas förslag än mer angelägel. Nukryper utskollsmajoritelen bakom den motivering som föranleddeulskollel alt lämna moiionen ulan ålgärd. I utskollsmajo-ritetens skrivningstår bl. a. följande: "Som anfördes förra årel har inomjuslitiedeparlemenlel arbete inletts i syfte atl utarbeta särskilda regler beträffandedenna fråga. Enligl vad utskottet inhämtat har detta arbete ännu inleavslutats." Jag skulle vilja fråga utskottsmajoritelens lalesman: har arbetet avancerat? Under den socialdemokratiska regeringen var manberedd alt ge denna fråga hög prioritet. Vad händer nu med frågan i delborgerligt styrda ? Vi har en stark känsla av att detskett en markant sinnesförändring i riklning mot en ljumhet. för att inte sägakänslokyla, inför berörda problem efler det Denna känsla kvarstår intill dess i Sundsvalleller någon annan företrädare för borgeriigheten i denna kammare förmårövertyga oss om att det pågår verklig aktivitet i kanslihuset i syfte atl laitu med dessa frågor. Frånsocialdemokratisk sida vill vi verka för en så öppen, överblickbar ochlältförståeiig ekonomisk redovisning inom företagen som över huvud taget ärmöjlig. Därför ansluter vi oss lill de tankegångar som framförts i motionen 457och förordar att de av motionärerna väckta spörsmålen om en mer ändamålsenligbokföring blir föremål för särskild ulredning. Jag ber att få yrka bifall lill den reservalion som är fogad tillutskottets betänkande nr 19. i (c): fattade beslut om en ny bokföringslag, vilken trädde ikraft . Enligl denna lag är samtliga näringsidkarebokföringsskyldiga med undantag av jordbrukare, för vilka särskilda reglergäller. I samband med beslutet om bokföringslagen fattades även beslut ominrättande av en speciell bokföringsnämnd. Denna trädde i verksamhet redan den1 juli . Nämnden är en statlig myndighet som skall fungera som ettexpertorgan och bl. a. lämna råd och anvisningar om tillämpningen av den nyabokföringslagen. avger rekommendationer, baserade på systematiseradredovisningspraxis och på redovisningsteoretiska bedömningar. Den skall ävenfrämja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring ochoffentliga redovisning. beslår av represenlanler för sialligaorgan, LO och TCO, , Föreningen revisorer ochRevisorssamfundet m. fi. Nämndens sammansättning är sådan alt den skallgarantera både allsidighet och stor erfarenhel från det redovisningstekniskaområdet. betänkande nr 19 behandlas dels förslag om anslag lillbokföringsnämnden, dels två socialdemokratiska motioner med krav påUlredningar, syftande till ändringar av bokföringslagen. Båda motionernaväcktes strax efler del atl den nya bokföringslagen trätt i krafl. ena motionen, nr 457, krävs utredning syftande till lagändring som innebärbestämmelserom särredovisning rör olika rörelsegrenar och driftställen inom ettföretag; del är denna motion som är underlag för reservationen. Den andramotionen, nr 655, innehåller krav på alt kulturarbetare skall undantas frånbokföringsplikten. Motsvarandemotionsyrkanden förelåg även vid behandling av propositionenmed förslag till bokföringslag. Molionerna avslogs då av påhemställan av ett enhälligt lagutskott. Motionen med krav på undanlag förkulturarbetarna från bokföringsplikten kommer från socialdemokrater. I,fjol var del motioner av representanter för de tre icke-socialistiska partiernasom hade motsvarande yrkande. Medhänsyn lill de motioner som avgivits har jag velat nämna något ombokföringsnämndens uppgifier och sammansättning. Bokföringsnämn-den, m. m. även erinra om atllagutskottet för att ta del av bokföringsnämndens arbete och synpunkter påaktuella frågor, bl. a. de båda motionsyrkandena, har gjort några limmars besökhos nämnden och därvid träffat såväl kanslichefen som ell flertal av nämndensledamöter. Vidbesöket hos bokföringsnämnden fick ulskollel bl. a. en redovisning för deöverläggningar som ägt rum mellan nämnden och representanter förkulturarbetarna. Dessa överläggningar har lett till rekommendationer ochinformation som underlättar de konstnärliga och litterära yrkesutövarnasbokföringsarbete. liksom anser utskottet alt undanlag frånbokföringsplikl för vissa grupper är svår atl genomföra på grund avgränsdragningsproblem och behovet av en bokföring som underiag försjälvdeklarationen. Tack vare alt den icke-socialistiska sidan segrade vidfjolårels votering om bokföringslagen slipper näringsidkare göra års-boksslui,om brulloomsättningen understiger . och de har färre än tvåårsanställda. De flesta kulturarbetare torde ingå i den gruppen och tack vareriksdagsbeslutet slippa göra årsboksslut. 1motion nr 457 av i m. fl. framförs önskemål oms. k. diversifierad bokföring i företag, dvs. särredovisning för olikarörelsegrenar och driftställen inom ett förelag. Sådan redovisning kan avseomsättning, ekonomiskt resultat, investeringar, antalet anställda m. m. avslogs, som jag nämnt, samma yrkande från samma motionär. hardäremot, som den tidigare talaren angav, lagutskottets socialdemokratiskaledamöter reserverat sig för en mera positiv skrivning och ell lillkännagivandeför regeringen. Vi övriga har liksom yrkat avslag på motionen, främstpå grund av det arbete som pågår inom och den korta lidsom bokföringslagen gällt. Låtmig någol erinra om aktiebolagslagens beslämmelser! Enligl denna lag skallaktiebolag i sin offentliga årsredovisning särskilt redovisa av varandraväsentligt oberoende rörelsegrenar. Likaså skall inom en koncern leveranserinom koncernen redovisas offentligt i såväl moderbolag som dotterbolag.Motionärernas motiv för sill yrkande är alt lagen behöver ändras så, all manrenodlar de olika enheternas och produktions-gruppernas resultat för att deanställdas inflytande och insyn skall bli effektiva. Dennafråga behandlades även i propositionen med förslag lill bokföringslag.Föredragande statsrådet framhöll då att del är förenat med åtskilligasvårigheler alt bygga upp en lagstiftning som innebär all företagen åläggs alldifferentiera bokföringen på della sätt, men atl man inom juslitiedeparlemenlelövervägde dessa frågor. Arbetetmed denna fråga har ännu inle avslutats inom juslitiedeparlemenlel. Undersådana förhållanden vore del mot praxis i riksdagsarbelel att fatta annatbeslut än gjorde i Ool. alltså avslag på motionen. HerrSilfverstrand ifrågasatte arbetets omfattning och inriktning. Jag vill nu barapåminna om all arbelel fortgår och att det handläggs, enligt vad jag inhämtat,av samma riänstemän i departementet som handlade detta ärende under den tiddå vi hade en socialdemokratisk regering. Med hänsyn till de många och svåraproblem som här föreligger får vi räkna med att arbetet kan ta lid. Jagvill betona att vi alla är överens om att de anställda skall ha medbestämmandeoch insyn i förelagens verksamhet. Inom ramen för med-beslämmandelagstiftningenligger det i båda parternas på arbetsmarknaden intresse alt skapaförutsättningar för en från informationssynpunkt ändamålsenlig bokföring. Denbokföring som företaget har kan facket inom ramen för medbestämmandet få rättall la del av. Deanslälldas möjligheter lill insyn i elt förelag förutsätter bl. a. altföretagets bokföring är ordnad så, att den ger tillgång till ekonomiska faktaom ställningen och ulvecklingen både för företagel i dess helhet och för ettdriftställe eller en produklionsgrupp, i de fall företagets produktion ärdifferentierad på olika enheter och grupper. Jagvill erinra om atl vid vårl besök hos bokföringsnämnden var det ingen avbokföringsnämndens ledamöler som förordade en sådan lagstiftning som begärts imotionen. Vissa ledamöter i nämnden motsatte sig bestämt lagändring i denriktningen. I stället bör enligl bokföringsnämnden praxis avvaktas. Vi måstekomma ihåg atl lagen gäller endast . Egentligenär vi, trots vad sade, rätt överens i utskottet.Reservanlerna förordar inte heller lagstiftning, åtminstone inle klart. Menreservanterna vill ge regeringen lill känna all den här frågan behöver utredas.Reservanlerna anger inga riktlinjer för del ulredningsarbele som man lalar om.Vi i majoriteten konstaterar nu liksom att frågan övervägs ijustitiedepartementet samt alt lagstiftningen är ny och all bokföringsnämndensverksamhet är ny. Både tillämpningen av lagstiftningen och det arbetebokföringsnämnden kommer all utföra bör avvaktas, innan man har tillräckligamotiv för annal än avslag på moiionen även . Jag är förvånad över ausocialdemokraterna har ändrat uppfallning då vi, som jag nämnde,enhälHgl yrkade avslag på moiionen. Med delta yrkar jag bifall till utskottets hemslällan på samlligapunkter i betänkandet. Bokföringsnämn-den, m. m. ()kort genmäle: i uttrycker förvåning över all socialdemokraterna,som han säger, ändral uppfallning i den här frågan från föregående år lill iår. Detta är ett mycket märkligt påstående. Det satt vid förra tillfället ensocialdemokratisk regering. Vi var förvissade om att denna fråga skulle gesmycket hög priorilel. Därför kunde vi den gången nöja oss med del besked vifick, all frågan var föremål för övervägande inom deparlemenlet. har delalltså gått , och ulskoltsmajoritelen använder samma motivering,nämligen atl frågan övervägs inom departementet. Som svar på min konkretafråga om vad som egentligen händer säger Bokföringsnämn-den, m. m. i Sundsvallall del är samma riänstemän nu i departementet som sysslar med del här ärendet.Då vill jag fråga: Har i och hans vänner iregeringskoalitionen inget politiskt ansvar? Är ni inle beredda att ge någrapolitiska direktiv som påskyndar den här frågans behandling? I vad gällerfrågan om lagstiftning är del en riktig iakttagelse som i Sundsvallhar gjort, nämligen atl man krävde inle direkt - inle heller från de anslälldasorganisationers sida - någon lagstiftning. Men det vikliga är ju hurförhållandena i förelagen upplevs av de anställda. Del är del som är grundenför hur man skall handla. Vi kan väl ändå vara överens om all de förhållandensom nu råder inte är tillfredsställande. De fackliga organisationerna ställersig helt bakom att dessa frågor närmare utreds och att de får en annanprioritet än de tydligen har i den borgerliga regeringen. Förall konkretisera skulle jag ändå vilja ta upp exemplet med oljebolagen ochställa en direkt fråga till i , en fråga som jag tyckerunderstryker behovel av all man gör en ordentlig ulredning.