prot · G00964 · 1976-12-31 00:00:00 — Desysselsättningsskapande åtgärder som sattes in för fiskare och fiskefartyg somdrabbats av internationella fångstbegränsningar var nödvändiga ochvärdefulla. Del är därför med tillfredsställelse man inom fisket noterat alt11,4 milj. kr. kommer atl anslås till sysselsäti-ningsskapande åtgärder förfiskare och lill fiskebålar som av samma orsak blir slillaliggande under 1977.Resultatet av denna verksamhet - biologiska och tekniska undersökningar samtförsöksfiske efter nya fiskarter eller på områden där svenska fiskare ejtidigare har fiskat - måsle också vara en tillgång för såväl fisket somsamhället i dess helhet. Om fisket kommer att hämmas i ännu större utsträckningän vad som kan förutses, måste dock insatserna på detta område trappasupp ytterligare. Detär stora problem som måsle lösas när det gäller alt få fisket att överleva,inte bara ekonomiska - även om vi ser dem i första hand när vi läser siffroroch statistik. Lokaliserings-och boendeproblemen måsle också lösas, om viskall åstadkomma en levande kust och en levande skärgård med aktiva fiskare ochlill fisket knutna industrier. En förutsättning för att fisket,konservindustrin och servicenäringarna skall kunna finnas kvar i framlidenmåsle vara en politik som slår vakt om de små förelagen. Jagvill slutligen, herr talman, understryka all fisket är en viktig del av vårlnäringsliv och att ett bevarande av denna näring är angeläget. Insatserna förall rädda fisket måste göras snabbi, och jag hoppas att vi med regeringens ochriksdagens hjälp skall kunna få den negativa trenden i våra kustsamhällen ochfiskelägen all vända, så atl vi även skall kunna glädjas åt enlevande kust och en levande skärgård. Idetta anförande instämde (). Herrandre vice talmannen tillkännagav atl anslag utfärdals om sammanträdetsforlsällande . Ämnesfördelningen vid den här allmänpoliiiska debatten har blivit sådanatl det i snabb följd blivit ordentliga hopp mellan olika samhällssektorer. Detvå senasie talarna har behandlat bostäder och fiske, och jag kommer atl gåin pä ett nytt område, nämligen kriminalpolitiken. Enav samhällets viktigaste uppgifter är all genom många olika insatser bekämpabrottsligheten, så att den kan hållas på en så låg nivå som möjligt. Ett av deverkligt svåra samhällsproblemen är brollslig-helens - som det verkar -ständiga ökning. Den lägesrapport över brottsutvecklingen sombrottsförebyggaride rådet publicerade visar att vi ivårl land har haft en långsiktig ökning av brottsligheten ända sedan1950-talet. Det är en ökning som alltjämt fortsätter för flera storabrottstyper. Del gäller stölder och inbrott, det gäller våldsbrott som mord,dråp och misshandel, det gäller rånbrotten för atl nämna några. Vi har sedan många årtillbaka från moderata samlingspartiets sida påpekat denna oroandebrottsutveckling och nödvändigheten av alt samhället på elt brell fält sätterin åtgärder för alt komma lill rätta med den. blev vi inte sällankritiserade med anledning av våra krav av dem som hävdade att del nog inte varså farligt som vi påstod. hörs den kritiken inte längre av. Myckelintressant men än mer oroväckande är den tabell över anmälda brott somlägesrapporten från brottsförebyggande rådet innehåller. Om man ser påutvecklingen för olika typer av brott finner man att de nästan alla innefattaren successiv stegring. Några siffror: Antalet anmälda våldsbrott var 1965knappt 12 000, lio år senare 1975 21 800. Rånen var 1965 inte fullt 1000, 19752 300. Antalet inbrott 1965 80 000, 1975 133000. Antalet biltillgrepp 1965 30000, 1975 36 000. Jagkan, herr lalman, dra siffror från brottstyp efter brottstyp som har sammatendens. Jag skall bara slutligen nämna det sammanlagda antalet anmälda brottmot broUsbalken: 1965 var del ungefär 393 000. 1970 hade anlalel stigil lill563 000 och 1975 till 643 000. Det är en minst sagt otäck trend. Även om denhär silualionen är likarlad i många andra länder kan vi naluriiglvis inie slåoss till ro med den, utan det måste vara vår uppgift atl med alla till budsslående medel försöka nå en ändring. Denhöga brottsligheten drabbar de flesta människor - även dem som inte direkt blirutsålla för den. De många lillgreppsbrotten av olika slag har medfört enkraftig höjning av försäkringspremierna. Enligt uppgift är en höjning av dessaförsäkringspremier aktuell . De många brottsskadorna har på någraår medfört så höga försäkringspremier att dessa nu har blivit en kännbar ochbetungande utgift för de flesta enskilda. Jaghar den inte särskilt originella uppfattningen all här finns del ingauniversalmedel för atl nå en bättring, utan all man måsle söka vidta åtgärderinom mycket breda sektorer. Under 1970-lalet har ju också en del nya vägarförsökts. En av de nya vägarna var tillkomsten av just brottsförebygganderådet, sedan 1972 hade uttalat alt det kunde finnas behov av attinrätta etl centralt organ för atl få ett mer samlat grepp på detkriminalpoliliska utvecklingsarbetet. Man borde därför, sade ,tillskapa etl centralt råd, som skulle ha den övergripande uppgiften atlsamordna, planera och prioritera reformverksamheten inom kriminalpolitiken. Rådethar nu arbetat och kan väl sägas ha tagit en del initiativ på olikaområden och bidragit lill den kriminalpoliliska debatten. De olika skriftseriersom rådet ger ut har från många håll bedömts vara värdefulla. Inte minstviktigt för rådets arbete är atl nå en samordning av samhällets och enskildasinsatser mot brott. Jag är dock för min del inte alldeles säker på att rådet änhar funnit de riktigt rätta formerna för sitt arbete. Och del är ganskanaturligt alt det, när ell nytt organ tillskapas, måste ta innan manfinner de bästa vägarna alt nå de mål organet har kommit lill för. Del pågår nuockså inom rådet en översyn av både verksamhets- och organisationsformerna ochjag tror atl del är viktigt all ensådan sker. Föratt man skall kunna förebygga brotlsulvecklingen fordras del en mängdsamverkande åtgärder. Den tidigare traditionella familjebilden har förändrats.Vi vet genom de s. k. klientelundersökningarna hur avgörande det är för etlbarn alt få en god uppfostran, omvårdnad, tillsyn och kontroll. Någraåtgärder som behövs kan sammanfattas så: Barnets behov av irygghelmåste vara vägledande vid utformningen både av den framlida familjepoliiikenoch arbetsmarknadspolitiken. Undervisningen i skolan bör i högre grad inriktaspå alt stärka elevernas ansvarskänsla och rättsmedvetande. Skolans upplysningom alkohol och narkotika måste förbätlras. Samarbetet hem-skola bör öka. Deideella organisationernas möjligheter atl verka bland barn och ungdom måsteförbättras. Samhället skall snabbi och effektivt vidta stöd- och hjälpåtgärdergentemot unga lagöverträdare. En utbyggnad behöver ske av samarbetetpolis-socialvård. Behovetav effektivt arbetande rättsvårdande organ av olika slag som har erforderligaresurser ätt fylla de uppgifter statsmakterna ålagt dem är särskilt stort idagens situation. Den utökning av antalet polismanstjänster och andra tjänsterinom polisväsendet som budgetpropositionen föreslår är mot bakgrund avbroltssiffrorna ett bra förslag. Enväsentlig del av orsakerna till den höga brottsligheten utgör narkotikamissbruket.Brottsförebyggande rådets rapport konstaterar all lägel på narkolikafronlen ärsvåröverskådligt och myckel lyder på all det inte har ändrats radikalt under desenaste åren. Det skulle innebära att det finns en stor grupp kriminella, somär starkt beroende av narkotika och som därför fortsätter med intensivbrottslighet. Även här finns skrämmande statistik. 1969 gjorde, enligttullverkets narkolikastatistik, tullen 277 beslag, 1973 gjorde den 350 beslagoch 1976 var del 676. beslaglog man cannabis, 1973 beslaglogs 87 000 och 1976 var det cannabis. Motsvarande siffror för amfetamin var 1 700, 1 000 resp. 24 700. Den allramest oroande utvecklingen visar nu heroinet. 1973 beslaglog tullen ett halvtgram, 1974 var del , 1975 ingenting alls men 1976 var del . Heroinbrukei är ju särskilt oroande därför atl tillvänjningen lill heroin är både snabboch stark och därför alt mycket pekar på alt heroinmarknaden i är underuppbyggnad. Det är mot den bakgrunden som de föreslagna nya polistjänsterna,som bl. a. lill stor del avser spaning och utredning av narkotikabrott, är såviktiga. Analyserav narkotikabeslag görs till stor del vid statens kriminaltekniskalaboratorium. För att den ökade satsningen pä att angripa narkotikabrottenskall ge erforderlig effekt är det viktigt all kriminaltekniska laboratoriethar sådana resurser all man kan ulföra sin analysverksamhel utan tidsutdräki.Ytterligare några tjänster vid laboratoriets kemiska sektion, som bådelaboratoriet och har begärt och ansett nödvändiga, men sominte tagits upp i regeringens budgetproposition, syns mig därför erforderligaom polisens narkotikabekämpning verkligen skall kunna ge elt såeffektivt resultat som möjligt, I en motion har också några av kammarensledamöter föreslagit viss omfördelning av anslagen, som skulle göra det möjligtalt inrätta dessa tjänster. En annan del inom det kriminalpolitiska fältet är kriminalvårdensverksamhet. De olika beslut om kriminalvården som fattades i börian på1970-talet har varit ute i praktisk tillämpning . Det har dåvisal sig alt en del av de besluten var bra, en del kanske var mindre bra. Dennya lagen om kriminalvård i anstalt har i vissa fall fått en lill-lämpning sominte uppfyller de krav som man kan ställa på en väl fungerande kriminalvård.Åtskilliga fall har förekommit som visar alt rymningar kunnat göras av ochpermissioner medgivits för kvalificerade förbrytare, och del i en sådanutsträckning alt del måste anses mycket anmärkningsvärt. Många interner hävdaralt del praktiskt taget inte finns en kriminalvårdsanstalt i hela landetdär det inte förekommer langning av narkotika mer eller mindre öppet. Det harvisal sig möjligt även för myckel grova förbrytare alt under sinfängelsevistelse mer eller mindre obehindrat ha kontakt med yttervärlden föratt planera fritagningsförsök. Kriminalvårdsanstalterna har ibland blivit enplats för dold brottslig verksamhet. Personalenhar inte vågat göra visilationer i cellerna för att kontrollera förekomsten avvapen eller narkotika, av fruktan för repressalier från vissa intagna.Personalens arbets- och säkerhetsförhållanden är knappast tillfredsställande.Det är också nödvändigl med klara riktlinjer för en differentiering avkriminalvården, så alt de svåraste förbrytarna får en mer strikt behandling.Jag menar därför, herr talman, all del nu är hög tid all i brottsbekämpandesyfte just pä litet sikt fä en utvärdering av kriminalvårdsreform, därman särskilt uppmärksammar behovet av ökad differentiering i behandlingen av deintagna. I detta anförandeinstämde (). iEskilstuna (s): som gått har loialförsvarsutredning avlämnat sittavslutande belänkande och elt första deballvarv har salls i gång genomkommeniarerna lill betänkande och reservationer. Urhuvudfåran i den borgerliga kommeniarfioden har del porlat fram en ton avförvåning över att den socialdemokratiska huvudreservaiionen inte särat sig merfrån majoriletslinjen än den gjort. Hur är del med detta? Del var val som majoritetsförhållandenaändrades. Då var bakgrundsarbetel för länge sedan avslutat. De långsiktigareutrikespolitiska bedömningarna och slutsatserna för svenskt försvar hadepresenterats i ell betänkande som avlämnats . Försvarsutredningarna harfåll en från annan utredningsverksamhet avvikande funktion genomatl de inpassats i ett löpande planeringsarbete. Jag återkommer med synpunkterpå delta. Dennagång var utgångspunkterna givna av den socialdemokratiska regeringen. Genommyndigheternas försorg hade förslag tagits fram, som samlade lill strukturerför det militära försvaret visade upp en kosinads-mässig skillnad på i runt tal1,för en femårsperiod mellan de politiskt diskuteradenivåerna. Sedan finns på delta område som på alla andra en fackmannabedömningav behovet som ligger väsentligt högre. Nivåerna har kallats A, B och C, med Aför fackman-nabedömningen och C för en försvarsplanering på nuvarande kostnadsnivå,vilket var ulgångspunklen för planeringsdirekliven från den regering somlillsaile ulredningen och bakom vilkens försvarspolitik senaste socialdemokratiska partikongress stod. Visocialdemokrater har deklarerat atl vi i opposition står för samma politik somvi förde i regeringsställning. Vi går inte ut med demonstrationspolitik, ochvi står för en stramare statsbudget än borgerligheten.Skulle vi då hänge oss ål en äventyrlig politik vad del gäller desäkerhetspolitiska instrumenten? Nej,var vi skulle komma att stå var inte svårt att förutse. Det var på en ekonomisknivå som den nuvarande med tillägg för särskilda värnpliktssocialaförbältringar, vissa regionalpolitiskt betingade åtgärder och ensysselsätlningsmoiiverad beställning. Redan i samband med all dessa åtgärderbeslutades och krav om medel utanför ramen i vanlig ordning ställdes frånborgerligt håll, sade vi alt hänsyn till dessa kostnader skulle tas närplaneringsramen fastställdes. Eftersomdet där alt svika löften inte är vår avdelning var alltså vår ståndpunkt given. Omedelbartefter majoriletsskiftel i ulredningen märkte vi socialdemokrater all deskrivningar som förelades oss pekade hän mot den högre nivån. Vi hade då baraatt anmäla atl vi tänkte oss den lägre nivå som jag redogjort för. Hurstor är skillnaden? Om vi lalar om årssiffror så är grundskillnaden 300 milj.kr. i del penningvärde vi hade . Med NPI-upp-räkning rör del sigväl i dagens penningvärde om ca 340 milj. kr. Till delta kommer de borgeriigasförslag atl låla vissa förbättringar för de värnpliktiga vidga ramen. Nuhar vi lill vår förvåning fåll se elt förslag till statsbudget från regeringen,som inte har aviserat några som helst förbältringar för de värnpliktiga. Någotsådant hände aldrig på den socialdemokratiska regeringens tid! har vidärför i vår försvarspolitiska parlimoiion föreslagit rätt väsentligaförbättringar förde värnpliktiga. Som det politiska initiativet numera tillstor del ligger hos oppositionen kanske vi kan räkna med att regeringen tar uppvåra förslag i en senare proposition, vilket med de borgerligas förslag tillmetodik kommer atl vidga försvarets kostnadsram med något eller några tiotalmiljoner kronor ylleriigare. Och så har vi denmonumentala frågan om det lätta attack- och skol- Visocialdemokrater säger nej till detta medan de borgerliga säger kanske ochlyfter upp avgörandet på regeringsnivå. Här har man läst och hört spekulationerom atl etl regeringsparti vill utveckla planet, alt ell inte vill och alt etlvelar. Nog tycker jag när jag lyssnar till borgerliga försvarspolitiker att delverkar vara de som vill som har övertaget, och då kommer försvarskostnaden atlskjuta i höjden med ytterligare några . Somläget är tycker jag alt det är naturligast att utgå från det socialdemokratiskaförslaget och försöka få någon ordning på vad de borgerligas överbud innebär. Överlag utgår vi socialdemokrater från en strängare hushållning. På kort siktkommer de borgerliga partiernas tvekan i flygplansfrågan att kosta pengar. Pålängre sikt kan deras tvekan, förbylt lill elt ja, innebära en storkostnadsökning. Närdel gäller fredsorganisationens omfattning är del ingen större skillnad mellanmajoritetens och reservanternas förslag. Här är de borgerliga partierna med omförbandsindragningar. Alla minns handläggningen av frågan om de tvåflygflottiljer som beslutat lägga ner. I valrörelsen var borgerligapartiledare i och ställde omprövning av nedläggningsbeslutet i utsiktefter borgerlig valseger. I en inierpellations-debatt här i kammaren för eltpar månader sedan försökte talesmän för de borgerliga partierna ta sig ur denfälla de hamnat i genom atl hänvisa till de ramar som socialdemokraterna varansvariga för. När de borgerliga själva har möjlighet att bestämma ramarnassloriek ser de vad det kostar och visar ingen vilja all korrigera beslut som detidigare kritiserat. I ett interpellationsvar här i i förrgår sade t.o. m. den moderate försvarsministern som dennaturligaste sak i världen att "jag räknar med att det ävenfortsättningsvis blir nödvändigt atl minska antalet anställda inomförsvarsmakten och all även förbandsindragningar kan bli nödvändiga". Enklar skillnad är alt socialdemokraterna är redo till större reduceringar närdet gäller den centrala stabs- och myndighelsorganisalionen än de borgerliga.Självfallel måsle sådant ske med förnuft och med beaktande av personalensintresse och lagfästa rätt. Denstora skillnaden kommer all uppträda när det gäller försvaretsmaterielanskaffning. Vi socialdemokrater trycker hårt på att befintlig utrustningskall användas , det gäller bl. a. så avancerade saker somstridsvagnar och flygplan, och all vissa objekt som t. ex. flotliljledare inteskall anskaffas. Beträffande framtagning av tunga robotar uttrycker vi störreförsiktighet än de borgeriiga. Anskaffningsprogrammen kommer naluriiglvis allläggas ul på , och i vissa fall får man skaffa färre enheter.Femårsperioden innebär inget tidsmått med en stupslock efter vilken intet kanske. Medden socialdemokraliska reservationen som grund vet man vad försvaret får kosta.Del vet man inte med den borgerliga villkorlighelen. Den socialdemokratiska försvarspolitiken är en beståndsdel i ett Somled i en internationell rörelse vill svensk socialdemokrati arbeta för fred ochrättvisa i världen. För all få utveckla vårl eget land till elt allt bättrefolkhem vill vi ge förutsättningar atl hålla del utanför krig. Strävandena motde båda målsättningarna kan förenas. Vår försvarspolitik, som är enförutsättning för alliansfrihet i fred och neutralitet i krig, kan ge stöd ålavspännings- och fredsslrä-vandena genom atl bidra till stabilitet i vår del avEuropa. Den ger oss också goda möjligheter alt medverka i FN:s fredsinsatser.Vårt lands alliansfrihet gör det också möjligt för oss atl ulan hänsyn lill vadandra tycker säga vår mening om tillståndet i världen. Det är, som vi vet, miltuttryckt otillfredsställande på många platser på vår glob. Densocialdemokratiska huvudreservaiionen lill försvarsulredningens betänkande ärtillsammans med vår parlimotion väl förankrad och prövad socialdemokratiskförsvarspolitik. Om delta bör jag nästan, efter atl ha varit med i de tresenaste försvarsulredningarna, våga betrakta mig som någorlunda viitnesgill. 1965års försvarsutredning bröt ner den ökningskurva som var en följd av del kallakrigets och krigsfruktans år. Delta blev för mycket för de borgerliga. 1970års försvarsutredning angav en viss nedrustningsprofil men accepteradeframtagande av del myckel omdiskuterade Viggenprojeklels jaktversion. 1974års försvarsutrednings reservanter har följt upp försvarsbeslut.Utredningen har varit en loialförsvarsutredning, och del har varit möjligt försocialdemokralerna att få gehör för höjning av civilförsvarets och delekonomiska försvarets anslag. För del militära försvaret anger vår reservationen än mer markerad folkförsvarsprofll. Vihar sagt ja lill all skörda sista frukten av Viggensysiemet genom att modifleraden nuvarande lill en senare aitackversion för uppgifter i förstahand i djupförsvarets främre delar, men däremot har vi som redan nämnts sagtnej till det nya B3LA-projeklei. Bakom delta ligger elt praktiskt synsätt. Viutnyttjar något som vi har, men vi binder oss inte för något nytt varskosinadsmässiga konsekvenser vi inte kan överblicka. Därmed inte sagt alt deallmänna studier som bl. a. lett fram till frågeställningen är bortkastade. Dehar gett underlag för en grundsyn på flygslridskrafternas framtida utvecklingmot en lättare flygplanstyp, som bör tas lill vara och vidareutvecklas vid deförberedande studierna av luftförsvarets utformning inför 1990-talel. Somjag sade i början av mitt anförande har försvarsutredningen arbetat sompolitiskt led i en lolalförsvarsplanering. Det ligger rikliga tankar bakomplaneringssystemet för försvaret, med långsikliga perspektivplaner och femårigarullande program planer. Planeringen ger inte bara fasthet i försvaret utanockså en helt annan möjlighet till sysselsätiningsplanering iförsvarsmaterielindusirin än i annan verksamhet. Genom denna planering behöverman åtminstone inte räkna med samma tvära kast som inom andraindustribranscher, där man den ena månaden kan ha stora utbyggnadsplaner för andra hota med drastiska nedskärningar. Närdel här systemet infördes presenterades det som parlamentarikernas slora chansall påverka försvarsplaneringen. Det var nog en överdrift. Vad entusiasternaväl tänkte på var den årliga presentationen för försvars- ochutrikesutskott av de olika faserna i planeringsarbetet. Visst har den sittvärde, men har utrymmet minskat för parlamentariskaförsvarsulredningar. Den dåvarande försvarsministern medgav detta. , som fick etl tilläggsuppdrag atl granska rolli försvarsplaneringen, kom till samma slulsals. Vi fann alt det var naturligtmed utredningar för olika avsnitt som värnplikt, fredsorganisation ochförsvarsledning, och vi nämnde också möjligheten atl då och då göra en meraallmän översyn genom försvarsutredningar. godkändedessa tankar, menlikväl blev 1974 en försvarsuiredning ånyo inpassad i planeringsarbetet - ochingen protesterade mot delta. Meddet första varvet som gällde utvecklingen i världen och i och Sverigesroll i världen och de långsiktigare planerna var del inga problem. Altproblemen skulle komma i del konkrela slulvarvet var atl emotse. Att det är närtexterna kommer på bordet som behoven att stanna upp, se tillbaka och pröva om,infinner sig - det vet alla med erfarenhet av utredningsarbete. Det är därförutredningar lar lid. För försvarsutredningar ges inte lid. Skallriksdagsbeslut fattas planenligl så måsle förslaget ligga färdigt ijanuari. Heltklar över önskvärd försvarspolitisk arbetsform är jag ännu inte. I vårreservation tar vi upp etl förslag från en reservation iförsvars-ledningsuiredningen om lekmannasiyrelse i försvarsstaben. Med deltavore måhända en del vunnet. Kanske kan man ocksä finna formen för all vinna ulän mera ur försvars- och utrikesutskottens årliga granskning avplaneringsarbetets faser? Kanske man kan länka sig etl system med olikautredningar, som granskade olika program inför en sluilig samlad avvägning? Meddel här resonemanget är jag ell stycke in och uttrycker inte ivekanom del förslag som jag nu slälll mig bakom. Det är en konsekvent uppföljningav säkerhetspolitiska ställningstaganden, och det ger mindre bindningar förframtiden än tidigare förslag, mindre än vad den borgerliga majoritetensskrivningar pekar hän mot. Detbeslut som skall fattas 1977 sträcker sig inte längre än till 1982.Följaktligen bör förberedelserna för nästa beslut redan vara i gång. Trots vadjag sagt om alternativa möjligheter för politisk påverkan av planeringenmisstänker jag ändå atl del blir en ny försvarsuiredning. Del brukar bli så.Den bör i så fall inte tillsältas 1979-1980 ulan 1977 eller senasl 1978. Dåskulle del ges tid atl följa spel och studier, tränga in i tänkta angreppsfalloch stridsmetoder och att ge avtappningar som genom öppenhet kunde slimuleraförsvarsdebatier. Visocialdemokrater vill inte dölja vår förhoppning om en utveckling, där även ifortsättningen de försvarspolitiska behoven kan uppfyllas med en minskad andel avfolkhushållets tillgångar. Därmedär inte sagt alt jag vågar hoppas på etl billigt försvar. Kostnaderna förbefolkningsskydd och ekonomisk beredskap kommer nog inte atl stiga sista gångenmed försvarsbeslut, och även de folk-försvarskomponenler inom detmilitära försvaret som bör vara dess kärna kommer atl ställa anspråk påresurser. Sålångt vi kan överblicka kommer etl alliansfriti försvar att upplevassom kostsamt. Man får dock betänka vad vårt totalförsvar är ett instrument föroch ett värn emot. Man får minnas vad en tidigare finansminister sade, då hanvid budgetens framläggande motiverade försvarels andel. "Även de störstauppoffringar av bekvämlighet och till och med livets nödtorft är i alla falletl intet mot det värsta", sade han. Aret var 1940 och finansministernhette . Jag hoppas atl jag inte med del sista får både och fruTheorin atl falla i tårar.