prot · G00974 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag hoppas all industriministern ägnaruppmärksamhet ål och använder de möjligheter som regeringen har tillall ge de människor som bor och verkar i en möjlighet att bo kvar.Jag hoppas att samhället går in och tryggar deras framtid. Omåtgärder för att främja sysselsättningen vid Som jag sade i mitt svar till i Vretslorp är den översynav specialslålbranschen som vi initierade i del närmasteslutförd. Därmed är det också möjligt att ta ställning i de olikalokaliseringsärenden som är aktualiserade inom branschen. Det kan väl i och för sig vara rätt som herrStrömberg säger all den här aktuella investeringen inte i egentlig mening berörspecialstålbranschens struktur, men eftersom denna investering ingår i enstörre investeringsplan som Uddeholmsbolaget har presenterat för statsmakternahar del inte varit möjligt alt la ställning lill denna ansökan innan man haftett totalperspektiv av branschen och de i branschen involverade företagen. Dethar ju f ö. också varil ell krav från fackföreningsrörelsens sida. Jag kanförsäkra alt vi är mycket uppmärksamma på de problem som finns,t. Vi har haft täta kontakter med länsmyndigheter, med kommun,med fack och med företaget och är väl medvetna om de problem som här finns. Jaghar försäkrat länsmyndigheterna och övriga kontaktade institutioner att vi frånregeringens sida är beredda att stötta under alla de insatser för att ökasysselsättningen i som kan komma att bli aktuella. Hen i Vretslorp(s); Jag är glad åt att industriministern delar min uppfattning att den härinvesteringen inte har samband med den samlade översynen avspecialstålbranschen. Därför hade det mycket väl gått att ta ut den här delenoch ge kommun eller Uddeholmsbolaget besked i frågan, så att den orokunnat minskas som man där känner när man nu planerar för framtiden och haraviserat en minskning med 300-400 anställda - oavsett vad som sker med denaktuella investeringen. Omstandardförbättring för de långtidssjuka Om man hade föOt i Vretslorp recept hade man misl denplanmässighel i greppet om problemen i specialslålbranschen som vi hareftersträvat och som facket har krävt. Man kan nämligen inte plocka enstakapusselbitar ur ett investeringsprogram utan att det påverkarinvesteringsprogrammet totalt. Under alla förhållanden skulle det påverka deföretag som ingår. Idén med en planmässig översyn är att man skall kunna göraen så gynnsam planering av investeringarna som möjligt. Och även om den härpusselbiten inte faller riktigt inom ramen för programmet påverkar denförutsättningarna i del totala perspektivet. HenSTRÖMBERG i Vretslorp (s); Del är rikligt alt de fackliga organisationerna har krävt en planmässigöversyn av hela den här branschen. Men Metall i har också - om herrÅsling har uppmärksammat det - anfört att den här frågan är oerhört viktig förDegerfors existens. Man hade alltså mycket väl kunnat ta loss den delen ochklara ut de problem som man nu har, bl, a, därför att man inte får något beskedfrån industriministern - något som är vanligt. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Omstandardförbättring för de långtidssjuka erhöll ordet för att besvara i (c) anmälda interpellation, 1976/77:90, till herr socialministern,och anförde: i har frågat socialministern vilka initiativhan är beredd alt ta för alt ge de långtidssjuka del av standardökningen. Enligtfastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara interpellationen. Långtidssjukvårdenhar prioriterats starkt under i investeringshänseendeoch i fråga om tilldelning av läkartjänster vid utbyggnaden av vårasjukvårdsresurser. Sålunda har antalet värdplatser inom långtidssjukvärden ökatfrån ca 19 1960 till 33 1970 och 40 1975, Enligtsjukvårdshuvudmännens planer beräknas vårdplatsantalet komma att uppgå till ca50 1980. Antalet läkartjänster har enbart under femårsperioden 1972-1976ökat frän drygt 200 till närmare 400. Därtill kommer tjänster för läkare underfortsatt vidareutbildning, dvs, specialistutbildning. Även om vakanslägetfortfarande är besvärande har ändå antalet läkare inom långtidssjukvärden ökatväsentligt. Enligt landstingens planer beräknas antalet läkare komma alt ökamed i genomsnitt 8 96 fram . övrig personal har enreell personalökning skett. Det totala antalet ar-betslimmar per vårdplats ochdygn beräknas frän är 1960 ha ökat med ca 2 96 . Trotsden betydande utbyggnad som har skett inom långtidssjukvärden föreligger påflera håll en besvärande brist på vårdplatser. Denna brist kommer attförvärras, om inte ytterligare insatser görs. Befolkningsprognoserna visar altantalet personer kommer att öka med från år 1975till är 1995, varefter en viss minskning sker. Åldersgruppen och äldreberäknas komma att fördubblas 2 000. Det bör här erinrasom att av den slutna sjukvärden ges till de ca 10 96 av befolkningen somär 70 är och äldre. Detär förståeligt att huvudmännen trots betydande insatser ännu inte hunnittillgodose behoven inom långtidssjukvården. Som jag har anfört i det föregåendehar behoven vuxit kraftigt. har kostnadsutvecklingen försjukvårdshuvudmännen varit myckel snabb. Detta har självfallet begränsatsjukvårdshuvudmännens möjligheter till sädana nya åtaganden som inte har kunnatklaras genom omprioriteringar och om-dispositioner av befintlig verksamhet. Detär emellertid nödvändigt att kraftigt bygga ut både den institutionellalångtidssjukvärden och hemsjukvården samt dagsjukvården. En utveckling ochförbättring av hemsjukvården kan medföra värdmässiga och humanitära fördelar.Samtidigt är det angeläget att man i ökad omfattning prövar även andra formerav öppen och halvöppen vård, förebyggande åtgärder samtrehabiliteringsverksamhet. Målet bör vara att med medicinska och andrastödåtgärder göra del möjligt för patienter att bo kvar isin hemmiOö eller att återvända dit möjligt. Man bör också komma ihågatt de äldre har ett mycket stort behov av att dä och då kunna få del avakutsjukvårdens kvalificerade resurser - inte minst för att göra det möjligtför dem att sedan återvända lill den egna miOön. Dimensioneringen avakutsjukvården måsle naturiigtvis ta hänsyn även till detta. Jag vill erinraom att lade fram ett principprogram förlångtidssjukvården som innehåller bl. a. förslag till sirukturprogram fördelta värdområde. Detbehövs givetvis inte bara en kvantitativ utbyggnad av långtidssjukvärden. Detär också i hög grad angelägel alt våra äldre kan erbjudas en i vid mening godvård. Den utbyggnad av långtidssjukvården som pågår medför en betydandestandardstegring genom moderna lokaler och en ändamålsenlig utrustning. Vidplaneringen av .sjukhem läggs numera stor vikt vid att ge dessa en såhemliknande miOö som möjligt och goda sysselsättnings- ochrehabiliteringsresurser. Detta är särskilt viktigt när del gäller patienter sommåste tillbringa pä en institution. Jagkan här nämna all gjorde en enkätundersökningbeträffande samtliga längvärdsenheter i landet för att belysa vårdstandard ochpatienternas situation. Bland de frågor som togs upp i enkäten kan nämnasomvårdnadsbehov, handikapp, läggningstider, stimulerande aktiviteter och behovav särskild hjälp för att t. ex, hålla kon- Omstandardförbättring för de långtidssijuka Omstandardförbättring för de långtidssjuka takt med yttervärlden.Regeringen har genom beslut anvisat , tillsocialstyrelsen för en fördjupad undersökning inom detta område. Därvid kommerbl, a, frågeställningar av den art som i har tagit uppi sin interpellation att belysas. Undersökningen skall samordnas med ettstörre äldreomsorgspro-jekt, som genomförs gemensamt av socialstyrelsen.Landstingsförbundet, och Spri. Projektet omfattarförutom sociala åldrings- och pensionärsfrågor även undersökning av bl. a.långtidssjukvårdens klinikverksamhet samt olika former av gruppvärd,dagsjukvård och hemsjukvård. Föratt få ett samlat grepp om läget beträffande hälso- och sjukvård för äldreämnar jag föreslå att det tillsätts en arbetsgrupp med uppgift att skyndsamtnärmare undersöka vilka behov som kan väntas föreligga framöver. Avsikten äratt en sådan probleminventering tillsammans med resultaten av de av mig härnämnda utredningarna skall kunna ligga till grund för fortsatta åtgärder föralt förbättra hälso- och sjukvärden för de äldre. Jagvill i detta sammanhang också nämna att regeringen i går bemyndigade mig atttillkalla en kommitté för att utreda vissa frågor om sjukvårdens inreorganisation. Kommittén skall behandla sjukvårdens arbetsorganisation ochpersonalstruktur. Utgångspunkten skall i första hand vara patienternas behovoch anspråk. I direktiven för kommittén framhålls särskilt beträffandelångtidssjukvärden patienternas speciella behov av omvårdnad,personalkontinuitet och personlig kontakt mellan patienter och personal. Fråganom hur gruppvård och lagarbete skall bedrivas liksom hur olikasjukvårdsenheter själva skall kunna utforma sin verksamhet inom vissa angivnariktlinjer berörs också. Avvad jag har anfört framgår att flera viktiga initiativ har tagits av den nyaregeringen i syfte att ge de långtidssjuka del av standardhöjningen isamhället. (c): Eftersom i är förhindrad att närvara har jagblivit ombedd alt ta emot svaret pä hans interpellation angåendestandardförbättring för de långtidssjuka. Delär med tillfredsställelse som jag har tagit del av statsrådet svarpå den framställda interpellationen. Svaret ger en god bild av den problematiksom man möter på vårdområdet. Våra landstingskommuner har en svår uppgift attförsöka svara upp emot när det gäller att förbättra sjukvården över huvud, menkanske särskilt när det gäller de långtidssjuka. De i svaret återgivna befolkningsprognosernager en god bild av problemets räckvidd. Statsrådetunderstryker i sitt svar att det inte bara är en fråga om kvantitativ utbyggnadav vårdresurserna utan också i hög grad en fråga om kvalitativa förbättringar.Regeringens åtgärder för att ytteriigare klarlägga frågor om vårdstandardenoch patienternas situation är tacknämliga. Detta gäller såväl detexlra anslaget till för en fördjupad undersökning på dettaområde som den aviserade åtgärden att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift attskyndsamt närmare undersöka vilka behov som kan väntas föreligga framöver.Denna probleminventering är nödvändig, och jag förutsätter att regeringen somen föOd därav kommer att vidta fortsatta åtgärder för att förbättra hälso- ochsjukvården för de äldre. Statsrådets meddelande att en kommitté kommer atttillkallas för att utreda vissa frågoj om sjukvårdens inre organisation noterasockså med tacksamhet. Jagföreställer mig att , om han haft tillfälle att närvara, hadeuttryckt tillfredsställelse med det svar han erhållit på sin interpellation.Jag vill i hans ställe framföra ett tack till statsrådet för svaret. Omstandardförbättring för de långtidssjuka Överläggningenvar härmed slutad. Jj9 Föredrogs och hänvisades 1976/77:64 tillsocialförsäkringsulskottet 1976/77:73 tillskatteutskottet 1976/77:75 tillkonstitutionsutskottet §10 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1350 och I35I tillarbetsmarknadsutskottet §11 Föredrogs och bifölls interpellationsframsiällningarna 1976/77:99-102. §12 Anmäldes och bordlades 1976/77:20 med anledning av motioner om slopande avbeskattningen av fritt bränsle från egen fastighet, m. m. 1976/77:21 med anledning av motioner om avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmåga, m. m. 1976/77:6 med anledning av propositionen1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde 1976/77:7med anledning av propositionen 1976/77:100 såvitt avser beredskapsbudget förtotalförsvaret 1976/77:15 med anledning av motioner angåendeefterlevandepensione-ring m. m. 1976/77:21 med anledningav propositionen 1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 såvitt avser 1976/77:16 med anledning av propositionen1976/77:54 om ändring i lagen (1964:731) om trafiknämnder 1976/77:15 med anledning av propositionen1976/77:58 om regionalpolitiskt stöd till och AB Eiser jämtemotioner §13 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades föOande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:103 av herrSöderqvist (vpk) till herr handelsministern om villkoren för svenskvapenexport: Under 1950- och 1960-lalen fördes i svensk pressoch i en livlig debatt om svensk vapenexport och roll i deninternationella vapenhandeln. Flera affärer uppmärksammades, t. ex.försäOningen av handeldvapen till , luftvärnskanoner lill ochsprängämnen och vapen till och . Opinionen medförde att enöversyn av bestämmelserna för svensk vapenexport kom till slånd, och nyabestämmelser fastställdes av . De innebär att ingen export får sketill land som befinner sig i krig eller inbördeskrig. Bestämmelsernaär emellertid tvetydiga, eftersom ingen kan säga om något land att därkommer att råda fred eller om två är, och de vapen vi säOer kansåledes alltid komma lill användning. Men bestämmelserna är otvetydiga när detgäller stater som befinner sig i konfiikl. Till sådana stater får ingenexport ske. Enligten artikel i har emellertid fått köpa fyra svenskatorpedbåtar av Spica-typ, och besättningarna skall dessutom utbildas iSverige. Det torde inte vara obekant för någon att del i sedan längtid råder inbördeskrig. Den reaktionära regimen har framgångsrikt bekämpats aven stark gerilla. Efter militärkuppen i har ett samarbete etableratsmellan regeringen i och , och trycket mot gerillan har ökat.Det är uppenbart alt väl uppfyller de krav på nej till vapenexport somfinns i de svenska bestämmelserna. Jag vill därför fråga handelsministern; Är vapenexport tillMalaysia förenlig med de svenska bestämmelserna Nr74 Om inte, tänkerhandelsministern sioppa försäOningen av de nämnda jg § 14 Meddelande omfrågor Meddelades att föOandefrågor framställts 1976/77:274av i (s) lill fru bostadsministern om värmeisoleringen avfritidshus; I landet finns ett stort antal fritidshus, framförallt i fjällväriden, som i första hand kommer till användning undereldningssäsongen. Många av dessa hur är el-uppvärmda. Ärfru bostadsministern beredd att medverka till härdare bestämmelser förvärmeisolering av fritidshus? 1976/77:275av (vpk) till herr socialministern om utbyggnaden av den kommunalabarnvårdarverksamheten: Många kommuner vägrar att ställadagbarnvårdare lill förfogande innan föräldrarna utnyttjat sina lagstadgadeledighetsdagar för att vara hemma hos sina sjuka barn. Det innebär alt reformenmed den lagstadgade rätten till ledighet för vård av sjukt barn utnyttjas avkommunerna på ett sätt som strider mot reformens syfte, nämligen att delagstadgade dagarna skall kunna användas tills dagbarnvårdare hunnit ordnas. Detsystem som många kommuner nu praktiserar innebär att kommunerna kan underlåtaatt bygga ut barnvårdarverksamheten, och detta drabbar i första hand kvinnorna. Motbakgrund av det anförda vill jag till herr socialministern ställa föOande fråga: Vilkaåtgärder ämnar socialministern vidta för att förmå kommunerna att bygga utbarnvårdarverksamheten så att den täcker behovei? § 15 Kammarenåtskildes .