prot · G009141 · 1976-12-31 00:00:00 — Dellaantagande har inle bevisats genom av statsmakterna vidtagna åtgärder.Beslut om rekryteringsbefrämjande åtgärder är en förutsättning för attkvantitativa och kvalitativa krav på befäl i krigs- och fredsorganisalionenskall kunna tillgodoses. Åtgärderinom ramen för nu gällande bestämmelser med syfte att förbättra befälslägetinom utbildningen i åldersläget torde bl. a. kunna vara följande. Ellutnyttjande av värnpliktiga som instruktörer och biträdande lä rare efter avslutad grundutbildning och kompletterande utbildning. Jaghar för ell par år sedan motionerat i denna fråga, dock utan större framgång.Men jag dristar mig alt ånyo aktualisera frågan. Korttidsanställningav befäl bl. a. genom etl utökat utnyttjande av värnplikliga befäl, reservofficerare och reservstatsinstitutionen. Jagövergår nu till rekryteringen av reservofficerare och värnplikliga officerare.Denna har varit otillfredsställande. Nuvarande underlag kantyda på att den nedåtgående trenden i rekryteringen har hejdats. Detta torde iså fall kunna tillskrivas beslutade premiehöjningar och möjligheter lill s. k.rak utbildning. Menalltjämt är vakanserna vad gäller reservofficerare och värnpliktiga officeraremycket stora och utgör en allvarlig brist i krigsorganisationen. Bristen pårätt utbildade plutonchefer i arméns krigsorganisation uppgår till ochpå reservofficerare till ca 35 96. Åtgärder som skulle kunnaförbättra rekryteringen är bl. 1. att utbildningspremierna för dessa kategorier höjsminst så all de följer penningvärdesförsämringen, 2. all de ekonomiska villkoren för reservofficerarevid tjänstgöring förbättras, 3. atl kvalificerad militär utbildning ochtjänstgöring ges elt rättvisande meritvärde. Departementschefenuppmärksammar också bristen på dessa befälskategorier i proposilionen: "Jagvill också framhålla den stora betydelsen reservbefäl och värnpliktigtkompanibefäl har i krigsorganisationen. Tillgången på sådan personal är f n.främsl inom armén otillräcklig. Jag anser det nödvändigt att rekryteringenhärvidlag förbättras." Jagförutsätter att delta positiva uttalande kommer atl följas av konkrelaåtgärder i enlighet med vad jag tidigare angett i mitt anförande. Jagvill därefter säga några få ord om den befälsordning som håller på all taform inom försvarsdepartementet. Enligt uttalande i propositionen 74 kommerförslag om en ny befälsordning att föreläggas kommande höst. Ellprimärt krav som måsle ställas på en ny befälsordning är att denna måsteinnehålla en tillräckligt stor rekryteringskraft - därmed inte sagt atl en nybefälsordning löser alla rekryteringsproblem, men rätt utformad kan den i höggrad främja rekryteringen till försvaret av befäl av alla kategorier. 1sitt belänkande 1971:18 angav försvarsutskottet att en ny befälsordning bordevara mer fiexibel och ge större möjligheter för den enskilde au av egen kraftoch förmåga nå högre positioner. befälsordning måste, som sagts, ha rekryteringskraft bådekvantitativt och kvalitativt. För att nå detta mål måste följande gälla. Allaaspiranter måste ges goda möjligheter att nå kvalificerade slut- befattningar inom försvarei. Befälsordningen måste vara konkurrenskraftig iförhållande lill övriga områden inom samhället, även belräffande de verkligaförmågorna. För all nå delta måsle lämpliga, dugliga och intresseradebefattningshavare relativt snabbt kunna nå ledande och ansvarsfyllda posterinom försvaret. Befälsordningen måsle inbegripa reservofficerarnasutbildning, ställning och arbetsuppgifter inom försvarei. Detär viktigt att dessa principer beaktas vid arbetet på en ny befälsordning, ochdetta underströks kraftigt i den motion som låg lill grund för riksdagensbeslul om en ny befälsordning 1971. Låt mig slulligen någol beröra de förbättrade värnplikts-förmåner somproposilionen innebär. Del är betydande förbättringar för de värnpliktiga ochderas familjer som dagens beslut medför. Förplägnadsersältningen höjs för en merkostnad av 2,6milj. Familjepenningen höjs från 21 lill . för hustru ochfrån 9 till . Maximibeloppet för näringsbidrag höjs från 50 till100 kr. Familjebidragslagen ändras så all bidraget med vissa villkoräven kan utgå som avlöning till hustru som arbetar inom företaget. Inomförsvarsdepartementet finns en arbetsgrupp som arbetar med förbättringar inomresesyslemet för värnplikliga. Man finner del inom departementet angeläget atlförbättra resemöjligheterna genom fri sovvagn, främst för de värnpliktiga somhar länga och tidsödande resor. SJ kan inte garantera sovvagnar i denutsträckning som en sådan reform kräver. Överläggningar och förhandlingarmellan SJ och departementet pågår. Jaghar funnit det angeläget att i anslutning till dagens debatt redovisa några avde förbättringar som dagens beslut innebär på det värnpliktssociala området. Jagvill slula med all yrka bifall till hemställan i del föreliggande betänkandetpä alla punkter. 1detta anförande instämde (). FruTHEORIN (s): "Varje regering försvarar sill deltagande i kapprustningen såsomnödvändigt för alt trygga sin nationella säkerhet. Men delta är för alla länderen illusion. Det som gör kapprustningen lill en världsomfattande dårskap ärjust detta, att alla länder nu gemensamt köper alll större otrygghet till allthögre koslnader." Sä säger i sinbok om nedrustningen. Intebara 50 ulan 100 gånger om kan vi förgöra varandra med de kärnvapen som finnsbaserade över hela väriden. lägger mänskligheten nervarje är på kostnader för rustningar. 40 96 - nästan hälften - av världensvetenskapsmän och forskare använder sin enorma kunskap lill atl länka ut ochkonstruera nya djävulska vapensystem. Rustningarna i sig och den tekniskautvecklingen under den fortsalla kapprustningen ökar påtagligt riskerna för altkrig skall kunna bryta ut genom olyckshändelse eller av misstag. Enkärnstridsladdning skickad via en robot tar från det enahalvklotet lill det andra. Sä snabbi kan helvetet bryta ut. Sverigeutgör på intet sätt någol undanlag frän den internationella bilden - än mindresedan vi fått en borgerlig regering. Tvärtom befinner vi oss i lopp blandrustande nationer. I försvarskostnader ligger vi fyra, per innevånare räknat,endast passerad av de två stormakterna och . För det militära försvareikräver nu en borgerlig regering ca . av varje förvärvsarbetande.Till del miliiära försvarei vill de borgerliga nu öka anslaget med 2,5miljarder- i etl kärvt ekonomiskl läge, där låginkomsttagare och löntagareavkrävs att för samhällsekonomins skull avstå från berättigade lönekrav ochacceptera reallönesänkningar. Deföreslagna 52 miljarderna för de kommande fem åren priser blir förskattebetalarna minimum en summa om 73 miljarder. Av den första bild som jaghär visar på TV-skärmen framgår den förändring som förslaget i budgeten innebärmed den 13,1-procenliga priskompensation som årets summa då skulle komma upptill - . Därtill kommer, om man sedan gör sammaförsiktiga beräkning på bara 10 96 inflation för de kommande fyra åren, enslutsumma på 72 . Däri flnns inte inberäknat del önskadeflygplanet , som beräknas till minst 3 miljarder , ochinle heller den önskade tyngre robotutvecklingen. Slutsumman för svenskaskattebetalare blir inte 52 miljarder, om vi också säger nej lill B3LA, utanminimum 73 miljarder. har jag deltagit i försvarsutredningens arbete. Ireservationer till försvarsutredningens första och andra belänkande och imotionen 1521 har jag vänt mig mol denna upprustning av krigs- makten och fortsattautveckling av komplicerade vapensystem, mot avsaknaden av avvägning inomsäkerhetspolitiken och inom totalförsvaret, mol utredningens alltför ensidigastudieunderlag, hotbilder och scenarier och mot den bristande logiken iutredningens slutsatser om del utrikes-, säkerhets- och militärpolitiska lägeli å ena sidan och förslag lill riktlinjer för säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret å den andra sidan samt mot atl försvarsmakten i huvudsak gesuppgiften all möta etl stormaktsanfall med konventionella vapen i skuggan avetl konventionellt stormaktskrig i . Regeringens förslag har sammalogiska brister som utredningen. Politikernasuppgift måste efler alt ha definierat de säkerhetspolitiska målen och ställtfrågan - vad skall vi försvara och vilka hot finns mol de värden vi villförsvara? - vara att logiskt söka visa hur vi bäst skall försvara dessa värden.Avgörande blir dä analysen av hur världen kommer atl se ut inom överskådligframlid. Politikernas uppgift måste också vara atl kritiskt granska expertersoch myndigheters krav men framför allt den hotbild och de doktriner som demiliiära myndigheterna grundar sina krav på. Politikernas uppgift måste ocksåvara all utesluta mindre länkbara hot ur planeringen och osannolika uppgifterför ett svenskt militärt försvar. Hur ser då världen ut ochvilka mål har svensk säkerhetspolitik? Försvarsutredningenhar definierat den svenska säkerhetspolitikens innehåll så, atl den skallbidra till en fredlig utveckling i världen genom atl bl. a. söka undanröjakonfliktorsaker och bidra till utjämning av motsättningar och lill störreförståelse mellan folken. Utredningenhar också enhälligt slagit fast att det föreligger etl samband mellanönskemålen om nedrustning och strävandena att skapa en ny ekonomiskvärldsordning och anfört alt "de oerhörda satsningarna på upprustningfordrar stora resurser. Om kapprustningen kan stoppas och nedrustning inledasskulle de resurser som därvid frigörs kunna utnyttjas för framsteg på vägen motstörre ekonomisk och social rättvisa." mening var en viktig åtgärd för alt främja freden i världen därförall åstadkomma minskningar i de miliiära utgifterna. "Internationellsäkerhet borde kunna upprätthållas på väsentligt lägre militära utgiftsnivåer,inte minst inom båda slormaktsblocken. I första hand bör därför de permanentamedlemmarna i säkerhetsrådet liksom andra stater med jämförbara utgifter förmilitära ändamål" - och dit hör - "gå före och genomföraminskningar." Sä uttryckte sig utredningen enhälligt. Likasåi full enighet erinrar försvarsutredningen om alt har utlovat stöd fören ny ekonomisk väridsordning. "En sådan kräver politiska åtaganden frånde rika ländernas sida. Till dessa åtaganden hör bl. a. etl fortsatt offentligtbistånd, ett integrerat rävaruprogram i syfte all stabilisera rävarumarknadenoch förbättra exportinkomster samt en handels- ochinvesteringspolitik som stärker självständighet på det ekonomiskaområdet." Tyvärrhar denna de vackra ordens deklaration inle fåll genomslag i de avvägningar ochden inriklning av totalförsvaret som föreslås. 1 den praktiska tillämpningenhar man i stället begränsat de säkerhelspolitiska mål man själv formulerat. Enliglvår mening i motionen 1521 bör den säkerhetspolitiska analysen med tonvikt päorsakerna lill konflikter, kriser och krig läggas lill grund för satsningen påolika säkerhetspolitiska instrument och leda till en begynnande omfördelningav resurserna frän totalförsvarets passiva insalser att värna nationellasärintressen lill övriga säkerhelspolitiska instruments aktiva förebyggandeåtgärder. Det yttersta målet för säkerhetspolitiken är att ersätta spänning,konflikier och orättvisor med politisk avspänning, militär nedrustning ochinternationellt samarbete. På samma sätt måsle ett avvägningsresonemang förasinom totalförsvaret och i nästa steg inom del militära försvaret. Politikernasuppgifi måste vara all kritiskt granska de underlag och de holkonsiruktionervarpå hela det miliiära försvaret är uppbyggt. har varithänvisad enbart lill studie- och planeringsunderlag, framtaget av berördamyndigheter och präglat av konventionell militär sludiemelodik. Utredningen hardärtill haft små möjligheter atl få en självständig uppfattning om devärderingar och ingångsvärden som är stommen för den spelverksamhet somväsentligen styr det underlag utredningen haft till sitt förfogande. Iverkligheten betyder den svårgripbara studiemetodik som tillämpas påförsvarsområdet alt de myndigheter som beslutet berör har ett inflytande överplanerings- och beslutsunderlag som inte har någon motsvarighet inom andrasamhällssektorer. En konsekvens av detta är att enbart konventionella ochetablerade synsätt kommer fram i ett arbete av denna karaktär. Andra men mindreetablerade synsätt, som ifrågasätter den konventionella bilden, har inte tagitsfram och försvinner i en försvarsulredning, dominerad av försvarei. Därtillkommer atl tänkbara hol och angreppsfall i onödan är hemliga. Dennaerfarenhet leder till atl vi i motionen 1522 kräver all slörre delen avunderlaget avhemligas i avsikt atl fä en öppnare och mer initieradförsvarsdebatt och att den kommande utredningen om säkerhetspolitiken sänds påremiss till myndigheter och organisationer. Utskottethar avvisat våra krav. Fröken kommer senare alt tala om motionen 1522,men det flnns anledning atl här bemöla utskottets någol underligaformuleringar. På s. 32 slår det: "Beskrivningarna av tänkbara hot, kriseroch angrepp innehåller uppgifter som kan missförstås eller vantolkas av andranationer och måsle därför i stor utsträckning vara hemliga av utrikespolitiskaskäl." Härsätler utskottet upp skygglappar för sig. Iverkligheten är dessa uppgifter inle hemliga för en presumtiv fiende. Deanvänds i undervisning på miliiära uibildningsanstaller och diskuteras man ochman emellan. När ÖB talar om spårvidden på de finska järnvägarna som skulleunderlätta för en stormakt att invadera i norr avslöjas etl tänkbartangrepp mot , men det är knappast en uppgifi som en tänkt fiende interedan har kunskap om. En öppen redovisning såväl åt öst som åt väst av länkbaraangreppsfall rubbar pä intet säll vår utrikespolitiska situation. Stormakternahar säkerligen god kunskap om vilka tänkbara angrepp vi planerar att försvara ossmol. Det är knappast av hänsyn lill stormakterna grunderna för hela försvarsplaneringenhålls hemliga. Nej, det är snarare den svenska allmänheten som hålls utanför. Jagskulle gärna vilja fråga utskottets talesmän: Om ej tänkbara hot, kriser ochangrepp öppet redovisas, hur skall då allmänheten över huvud tagel kunnaifrågasätta trovärdigheten i dem? Sekretesstämpeln används och olid ochkunde med få undanlag hell slopas. En öppen redovisning förutsätts f ö. iHelsingforsdokumenlet som etl viktigt steg för alt minska misstänksamhetenmellan nationerna. Närdet gäller remisskravel såväl beträffande nuvarande förslag - kravet är etlförslahandsyrkande i motionen 1521 vilket jag yrkar bifall till ~ som förkommande utredningar finner vi motionärer del oacceptabelt ur demokratisksynvinkel att så utomordentligt stora och vikliga politiska frågor som denframlida säkerhetspolitiken och totalförsvarets utformning inte på samma sättsom alla andra stora frågor genomgår en remissomgång. Det är inle till fyllestatl en liten krets - försvarsutskott och utrikesutskott - får följa de olikaetapperna i försvarsplaneringen. Del räcker inte heller med att enparlamentarisk utredning kommer in något tidigare i planeringsprocessen,alldenslund hela grundmaterialet varpå förslaget är fogat fortfarande ihuvudsak skall vara hemligt och därmed inte kan ifrågasättas. Redannär försvarsutredningens förslag presenterades var f ö. arbeteti gång med att la fram underlag för nästkommande försvarsutredning; utan attpolitikerna har utformat en målsättning för det studiearbetet! Erfarenheternafrån försvarsulredningens arbete, där försök atl ta fram alternativtstudieunderlag omöjliggjordes, leder lill alt en säkerhetspolitisk utredningdels måste vara frikopplad från ett styrande departement - i det här fallelförsvarsdepartementet - dels i det förberedande arbetet måste fä in andra ochicke konventionella synsätt. "Om försöken att få lill stånd en merarättvis fördelning av de ekonomiska resurserna i världen misslyckas, finnsallvarlig risk för en förändring av polilik och - framför alll pålängre sikt - hot av nya slag mot industriländernas villkor", sägerförsvarsulredningen enigt. Innebördeni och konsekvenserna av utredningens egen diskussion om denna nord-sydkonflikt,dvs. mellan rika och falliga länder, som alternativ till koncentrationen på enkonventionell militärt präglad öst-västlig konflikt är etl exempel på nödvändiginriktning av planeringsarbetet för framliden. Propositionen- liksom lidigare utredningens förslag - är i princip bara en avspegling av desektorsvis framtagna planernas resurskrav. har därmed iverkligheten fungerat som en budgetberedning utan verklig möjlighel attifrågasätta eller omprioritera. Detta är skälen till krav för framliden på ensäkerhetspolitisk utredning, remissförfarande och avhemligande av större delenav underlaget. Vilka hot riktas då motSverige? Försvarsulredningenhar enigt bedömt det som osannolikt med elt isolerat stormaktsangrepp påSverige. Såväl utredningen som försvarsministern anser att inteinnehåller områden av primärt strategiskt intresse för stormaktsblocken. "Kontrollen av sådana områden i vår när-hel förutsätter inle nödvändigtviskontroll av svenskt område", sägs det i propositionen. Supermakternakommer även i framliden att sträva efter alt förhindra en militär konfrontationi , säger utredningen. "Riskerna för krig mellan öst och väst iEuropa bedöms därför komma alt bli förhållandevis små." Detta uttalar en enigutredning. Våruppgift som politiker måste vara att utesluta orealistiska hot -vi har varkenförmåga eller anledning all planera för alla tänkbara situationer. Sålunda ärutredningen enig om att ett försvar mot kärnvapenkrig inle är möjligt.Supermakternas krigspolential med kärnvapen och andra terrorvapen gör irealiteten alla andra länder försvarslösa mol dem. Motvilket hol och för vilken krigssituation planeras då del svenska försvarei? Jo,försvaret är uppbyggt för etl konventionellt krig i ulan kärnvapen. Avnågon anledning skulle i elt senare skede av kriget komma all dras in ikonflikten mellan supermakterna. Jag skall senare granska just antagandel ometl storinvasionsangrepp, som är själva grunden för del svenska försvarei. Menförst några ord om det trovärdiga i alt etl krig i mellan stormakternakommer atl begränsas lill etl konventionellt krig. Delär förunderligt -ja, rent av självbedrägeri - att man blundar för det faklumall ell krig i oundgängligen och snabbt leder till ett kärnvapenkrig.Säkerhetspolitisk expertis såväl i - bl. a. utredningens egen expert -som runt om i världen är ense om att kärnvapen kommer alt sättas in så snartvitala intressen sätts pä spel. Alltsedanbörjan av 1950-talel har överfört taktiska kärnvapen lill , därnu ca 10 000 sådana vapen är placerade. Etl förs-tahandsmäl för i enkonflikt mellan supermakterna måsle bedömas vara att försöka slå ul destationära kärnvapnen. En avgörande militär seger i är inle etl tänkbartmål för någon av stormakterna. Skulle mol förmodan i ell förstaskede inte söka slå ut de stationära kärnvapnen rikiade mol dem, så vel bådastormakterna atl en militär seger eller övervikt med konventionella vapen förden ena parten tvingar motståndaren atl använda kärnvapen. Utskottetsuttalande pä s. 12 att det är en uttalad förutsättning för vårförsvarsplanering atl krig i mellan stormaktsblocken inte behöverutveckla sig till kärnvapenkrig visar bara atl man därmed stoppar huvudet ibusken och inle vill se verkligheten som den är. aldrig mer att få upplevaett konventionellt krig av modell i . Låt oss insedet och planera därefter! Vadman ägnat sig åt är att planera, utveckla och organisera ett totalförsvar somman inte vågat eller förmått ge några sakligt hållbara, logiskt sammanhängandeuppgifter. Så över lill mylen om denstora invasionen. Imotionen 1521 har vi krävt alt slorinvasionen som planeringsmodell skall utgå.Utskottet har över huvud inte behandlat delta krav. Det är kanske förståeligtur utskottets synvinkel, för därmed skulle hela grunden för det svenskaförsvarels uppbyggnad rasa. "Försvar mot invasion är försvarsmaktensviktigaste uppgift", säger utskottet. Hurser då del angreppet ul, och hur realistiskt är ett sådant angrepp pä ?Vilka är förutsättningarna för en sådan siorinvasion genom luften, överlandgränsen eller över havet - en invasion som skall ske i skuggan av och i etlsenare skede av det konventionella storkriget på kontinenten? Hur troligt ärdet alt en stormakt med avancerade vapensystem till sitt förfogandeskulle använda sig av den för honom mesl kostsamma metoden att vinna sinasyften? Varför skulle en fiende välja atl angripa oss på de för oss mestgynnsamma villkoren? Hur sannolikt är det all han ulan inblandning från sinhuvudfiende skall få genomföra sin ambition alt nä eller, viceversa, bevaka Ösiersjöutloppen? Vilka resurser har han atl genomföra en sådanaktion när huvuddelen av hans trupper är låsta av konflikten i resp. endel trupper låsta pä annat häll? Det räcker nästan med atlställa sig dessa frågor. Genomen enkel matematisk analys av såväl svenskt som internationellt offentligt materialoch med tillämpning av vedertagna miliiära beräkningsmetoder i form av behov avöverlägsenhet för en militär framgång, visar sig ett sådant invasionsangreppvara hell osannolikt. Analyser - bl. a. i form av krigsspel som utredningentagit del av - visar att en storinvasion kräver lång förberedelse, storairuppinsaiser, delvis av specialister, stort underhåll och speciallonnage aven så stor omfattning och under sä läng tid all sådana stormaktsinsalser lersig helt osannolika. Här hade del varit en fördel om jag hade kunnal redovisadet hemliga materialet. Slorinvasionen som planeringsmodell för försvarei börulgå. Dettaleder till konsekvenser i utformningen av det miliiära försvarei, i första handför fjärrstridsförband och övervallensstridsförband. Vär slutsals i molionen1521 är atl skulle kunna göra betydande nedskärningar ulan altförsvarels fredsbevarande effekt och vår trovärdighet skulle ifrågasättas. Mendet är knappast möjligt för enskilda ledamöter all beräkna kostnaderna för dennaförändrade försvarsslruktur. Vi har därför i motionen 1521 vall alt förorda enprolongering av gällande försvarsbeslut /78, dvs. ingen som helstökning av kostnaderna. Vi har en betydande militär överrusining ochdärtill är den felplanerad. Den borgerliga regeringen vill ytterligare ökaanslaget lill denna med 2,5 miljarder. Detta är ingenting annat än en borgerligkraftig upprustning, somsamma regering lade fram förslag i FN:sgeneralförsamling om brådskande nödvändighet av all säkerhetsrådels permanentamedlemmar liksom andra stater med jämförbara utgifter minskar sinamilitärbudgetar. Till dessa stater hör otvivelaktigt . har i dagi förhållande lill sin storlek, sin säkerhetspolitiska situation och sinaloiala resurser ett mycket starkt militärt försvar och mycket högaförsvarsutgifter - de högsta i och fiärde i världen per innevånare!För detta finns inga bärande motiv! Sånågra ord om flygplan och robotar. Vi har i molionen 1521 avvisat fortsallutveckling av i en tredje version som läser stora kostnader förframtiden och för vilken inle sakligt underlag flnns. Vidare har vi avvisatytterligare flygplansävenlyr via B3LA. De krystade förklaringar som deborgerliga anför - att kostnadsberäkningarna bör bli så tillförlitliga sommöjligt - är ingenting annat än undanflykter. Min fråga till utskoltelstalesmän är: Är inte överbefälhavarens beräkningar om kostnaderna för B3LA lillförsvarsutredningen tillförlitliga - uppgifter som i sista hand faller tillbakapå SA AB:s egna beräkningar? Vad skall vi då tro på? SA AB:s nya beräkningartill den borgerliga regeringen? Utredningenhar haft tillgång till ett omfattande beslutsunderlag med stor breddbeträffande framlida flygplansanskaffning. Deolika anskaffningsformerna har ingående granskats i en särskild utredning förförsvarsutredningen ur såväl försvarsekonomiska och samhällsekonomiska somsäkerhetspolitiska utgångspunkter. Det finns inga samhällsekonomiska skäl fören inhemsk militär flygindusiri, snarare tvärtom: den blir en belastning. Dekortsiktiga omställningsproblemen är hanlerbara.