prot · G00989 · 1976-12-31 00:00:00 — Sedanpekar arbetsmarknadsministern på den expansiva Lysekilsregionen som LennartNilsson kommenterade litet. Ja, vari består den där expansionen? Del var enexpansion runt , men den expansionen är bona nu därför alt regeringenhar lagt Stalsraff pä is. behövs helt enkelt extraordinära åtgärder för allklara Lysekilsregionen. Man har nämligen riktal in sig på större satsningar. Närdet gäller avvägningen vill jag peka på några detaljer. Det är ju sä attsamhällets stöd bör hållas kvar där man kan hålla kvar del. En av de kommunersom har de största problemen är kommun. Där har man lagt ett förslag omalt tullstationen skall avvecklas. Det är två jobb som försvinner.De centraliseras till . Man har också lagt förslag om alt avvecklariksyrkesskolan och i . har ändratbeslutet om AMU-cenlrel. Det kommer atl ligga kvar. Men riksyrkesskotan ärunder avveckling. Det är mycket trist alt arbetsuppgifter som samhället svararför avvecklas när kommunen slåss för varje arbetstillfälle. slutade med att peka på några av de förslag till sysselsältningsskapandeåtgärder som vi har all jobba med. Jag skulle vilja peka på ytterligare ett,nämligen vad som kan växa fram ifrån det expansiva området , där vihar petrokemin och en utbyggnad av den på gång. Vi hoppas allspridningseffekterna från petrokemin skall bli till gagn för hela . Jag vill säga alt detfinns en viss oro i för Per 4 protokoll 1976/77:89-91 tidigareställningstaganden i fråga om avvägningen mellan arbete och miljö. Den oronkommer från den tid då Per var riksdagsman. är han regeringsledamot.Del är möjligt att vi nu kan se med större förhoppningar på denna avvägning. Det gläder mig att i sitt slulinlägg noterar medtillfredsställelse all hamnai i regeringsställning'. Menjag måste säga atl allmänt sett har och varit utomordentligt värdefulla. De har en gemensam ambition. De harpekat på flera av de problem som har. Några har jag tagit upp iinterpellationssvaret. Andra har jag inle tagit upp, men jag kan kommenteranågra av dem. Den bild som de tecknat av delar av regionen är dock korrekt, ochjag vill instämma i flera av de grundläggande värderingar som gjordes i de bådainläggen. tar upp analysgruppen för varven. Regeringen arbetar nu med envarvsproposition. Jag kan inte la ställning till de olika synpunkter somLennart har på Uddevallavarvet eftersom regeringens arbete med dennaproposition inle är klart. När del gäller hamnen vill jag säga att förslagetlill utbyggnad av hamnen i prövas i enligtI36a>?, byggnadslagen. Jag kan inte ta ställning till den frågan innan detärendet är avgjort. Däremothar alldeles rätt när han kritiserar allt allmänt tal om ettslags tryck, en överhettning, i . Man kan vara ytterligttveksam mot det påståendet vad gäller -har sannerligenproblem. Men vad som är alldeles klart är atl den s. k. överheiiningen inte harkommit de norra delarna av till del. Tvärtom har man där haft storaarbetssvårigheter. Många ungdomar - i , , , -som vill stanna kvar har inte fått något arbete utan måst fiytta till andradelar av landet fastän de helst skulle vilja vara i . Åldersstruktureni t. ex. , där jag rätt ofta vistas, ser bekymmersam ut. Därför kan jagnaturligtvis instämma i några av de förslag som här tagit upp.Man skall ha en positiv syn på nya projekt i de norra kommunerna. Detär därför som tre av dessa kommuner har placerats i det allmänna stödområdet,och det är därför som man kan gå utanför stödområdet och bevilja företag, sometablerar sig eller bygger ut verksamheten utanför stödområdet,lokaliseringsstöd, om en ort hotas av arbetslöshet på grund avindustrinedläggning. Och det är också därför som regeringen nu förordar all enhel kommun utanför stödområdet skall kunna jämställas med en kommun inom den s.k. grå zonen. Kommer det förslag lill seriösa projekt, som kan ge människorsysselsättning, så är det klart all regeringen - som jag sade iinterpellationssvaret - kommer att positivt pröva sådana förslag. nämner en annan sak som jag också tycker är synnerligen viktig: hansäger alt det kan finnas en konflikt mellan kravet pä god miljö och kravet påsysselsättning. Del är ju det som vi diskuterat både i den här kammaren ochtidigare i tvåkammarriksdagen så . Om man har en riksplan som sägeralt pä vissa delar av en viktig och underbart vacker kust - - fåricke nedsmutsande industrier läggas, finns del naturiigtvis därmed ell krav påstatsmakterna att söka underiätla för den delen av landei atl fä andraarbetstillfällen. Delta har jag uttryckt vid många tillfällen tidigare när vi vari opposition. Jag har samma grundläggande värdering . Karl-ErikSvartberg säger att jag har glömt . Men del är fel. Jag talade iinterpellationssvaret bl. a. om Uddevallavarvei. Närdel gäller några olika insatser som vi har kunnat göra vill jag sägaföljande. Vihar höjt stödet till utbildning vid risk för permittering. Vi diskuteradedetta i den föregående debatten om , och del gäller självfallet ocksåBohuslän. Det har allmänt slagit väl ut som stödet har varit ikraft. Så också i . I norra och i mellersta är en sådanutbildning aktuell för drygt 700 personer. För de företag som berörs har stödetmånga gånger en helt avgörande betydelse för att de skall kunna klara denuvarande avsättningssvårigheterna. Delär alltså utbildningssiödet. Arbetsmarknadspolitiken spelar en mycket stor rolliiven för de mellersta och norra delarna av . Närdel gäller teko - som jag inte tror alt någon av er nämnde men som jag ärövertygad om atl ni är starkt intresserade av - arbetar ungefär 750 personer imellersta och norra inom tekoindustrin. Pä många håll möter denbranschen stora problem. Därför har regeringen lagt fram förslag till fleraåtgärder för tekoindustrin. Förslagen från är iförsta hand inriktade på att stödja sådana anställda i tekobranschen som äröver . Efiersom mellan 200 och 300 av de anställda inom tekoindustrin iregionen, enligt de uppgifter jag har fått, är kommer det här förslaget- om det genomförs av , vilket jag hoppas - all få betydelse också förBohuslän. Karl-ErikSvarlberg sade atl petrokemin i är utomordentligt viktig. Han vardock en smula oroad av att inte riktigt veta hur vi såg pä denna industri, somkan ge spridningseffekter i sysselsättning för andra delar av Bohuslän.Regeringen har föreslagit att Statsföretag skall bevilja etllån på 600 milj. kr. för Berol Kemi AB:s Oxo-projekl i . Del är enav de största indu-sirisaisningar som vi har föreslagit altgenomföra. Den kommer alltså att ligga i . Det aren satsning somkommer att innebära att 150 nya arbetstillfällen skapas i regionen. Underuibyggnadstiden kommer ungefär 180 byggnadsarbetare och drygt 400 montörer attfå arbete. Karl-ErikSvartberg påminde om en debatt som vi hade i , då jag hadeinterpellerat den dåvarande bostadsministern. Jag vill citera tre meningar avvad jag sade i debatten. Den gällde en fråga som tog upp,nämligen synen på SJ och järn- Omökade syssel-sättningsmöjlighe -ter i Jag sade: "har i protesterat mot SJ:sbehandling av , järnvägen mellan och . Man läggersnart ned bemanningen på stationerna och , och ryktetsäger atl detsamma snart skall hända med Tanums station. En del tror att SJ påsikt tänker sig alt helt lägga ned för persontrafik." Dethär med har jag personligen upplevt som en utomordentligt viktigsak. Om man steg för steg försämrar servicen på , försämrar manockså steg för steg möjligheterna alt få industri till de här delarna avBohuslän. driver man ut godslrafik och sådant pä E 6, som sannerligenredan är väldigt hårt ansträngd, inte minst . Härhar den nya regeringen fattat beslul, som jag utgår ifrån alt ni bådauppskattar. Vi tycker atl del är viktigt att trafikservicen i norra ochmellersta fungerar. SJville skära ner siyckegodsservicen i , , ochHällevadsholm. Regeringen sade nej lill det kravet. SJville skära ner vagnslastlrafiken i och . Regeringen sade nej. SJville helt upphöra med persontrafiken på Varp och Orrekläpp. Somvi har upplevt det reagerar människorna i de här områdena mycket positivt påregeringens beslut alt så långt som möjligt värna om . "Vi ärjätleglada", säger kommunstyrelsens ordförande i , beslut har enligt stor psykologisk betydelse när detgäller möjligheterna att, som han säger, "sälja" kommunen. Jaginstämmer helt med de tvä tidigare talarna: Del är många åtgärder som måstekomma till för atl vi gemensamt effektivt skall kunna förbättrasysselsättningen i . Hen i (s); Per är en vänlig människa, efter vad man kan förslå av den härdiskussionen. Det är bra med den positiva synen, viljan att pröva förslag osv.- sådant är naturligtvis viktigt - men jag har en känsla av atl många av demänniskor som driver företagsverksamhet i olika former vill bygga upphöga staket och stora murar för att stänga in sig på sin egen lilla plätt i detvackra i samband med konflikterna. Enligtden liberala sade Per : "Då staten nu genom enriksplan velat skydda miljön, så har den tagit pä sig en skyldighet se tillatl annan miljövänlig industri kommer hit." Jagtror inte att det råder några delade meningar mellan Per och mig pä denhär punkten, men vad det gäller för regeringen - med utgångspunkt i våragemensamma bedömningar atl statsmakterna här har en skyldighet - är nu alt gäut och söka upp projekt som kan passa in i vårt vackra Bohuslänför atl ge människorna trygghet och sysselsättning i framliden. Föratt beröra tekosidan litet är det naturligtvis tacknämligt all del kommeråtgärder pä del området. Hur det än är så finns det i , i ochpå andra håll i en del lekoindustrier. Per nämnde 750anställda. Enbart i finns del ca 400 och i Brasiad ungefär 150.Tyvärr är jag inte alldeles övertygad om att detla kommer att räcka för allklara verksamheten i . Del är väl bara att hoppas allarbetsmarknadsministern tillsammans med den statliga SweTecokon-cernen funderaröver vad man skall göra för all slå vakt om dessa konfektionsfabriker iBrastad, och . Del handlar framför allt om många ungdomar somarbetar där, men del handlar också om många äldre. Även om man nu skjuter uppnedläggningen under något är - och folk är kvar i arbete under del här året -kommer det alt bli katastrofala följder inför framliden om man skulle bli avmed sina fabriker i och . Vi skall kanske inle ta upp någon träta om formuleringen i svaret. Mendet beslut vi fattade om arbetsmarknads-, sysselsättnings- ochregionalpolitiken innebar all vi haren Göteborgsregion, en Stenungsundsregion,en region i mellersta med som centrum, och en region i norraBohuslän. Det är den uppräkningen som var borttappad. Jag ser del som ettolycksfall i arbetet. Sexminuter går ju väldigt fort, och därför hann jag inle prata färdigt omavvägningen mellan arbete och miljö som log upp. Jag vill barahaka på några påståenden, och jag hämtar dem frän Per egna uttalandeni interpellationsdebatten . Han sade att "viskall hindra miljöfarlig industri att komma till de delar av Bohuskuslen som är skyddade och bör vara skyddade. Men det innebär ett extra ansvar förstatsmakterna alt stimulera icke miljöfarlig industri att lokalisera sig justtill dessa områden." Detuttalandet är bra, och jag har ingenting emot del. Det är bara del att nusitter Per i regeringsställning, och dä måste jag konstatera atl detsvar som lämnats här är litet tunt. Det står i den sista meningen; "Viskall positivt pröva varje seriöst förslag som kan medföra en förbättradsysselsättningssituation i regionen." Men det är ju del passiva - atlsitta och pröva förslag som kommer. Det aktiva fanns i Per uttalande iden här kammaren för något mer än två är sedan: "ett extra ansvar förstatsmakterna all stimulera icke miljöfarlig industri all lokalisera sig justtill dessa områden". Del är detta som vi gärna vill ha en kommentar till. Jagutvecklade inle helt della med . Vi vel om dessa projekt, och vihoppas också atl del kommer ytterligare projekt utöver Berol Kemis projekt,nämligen krackerulbyggnaden, SKAB:s projekt osv. Vi menar alt det ärnödvändigt, när vi nu har satsat på Nr 89 som ett petrokemiskt centrum, att också utnyttja del sä att vi av de Torsdaeen den råvarorsom vi får fram vid kan bygga nya industrier, sprida " ''' och skapa sysselsättningstillfällen. --------------- iBohuslän litet orolig för vilken ställning exempelvis Per kom- Om lika lön för lika meratt ha i regeringen när det gäller petrokemiska följdföreiag i . arbeteoavsett ålder Per stod på en brygga i norra ochställde frågan: Kan ni länka er den här bygden utan småförelag? Nej, det kan visjälvfallet inle, för det finns i stort sett bara små och medelstora företag ide delarna av . Vi vill dock också säga att vi slår vakt omsmåföretagen. Det har t. o. m. under den internationella konjunkturnedgångentillkommit några nya. Menkommunalmännen och vi säger: Det räcker inte med detta! Kommunalmännen, hurmyckel centerpartister de än är, säger; Det är basindustrier - stora, rejälaförelag - som behövs! Och vi håller med. Det är rejäla företag som skall utgörabasen och stimulera utvecklingen i sina resp. regioner och kommuner. Detär riktigt vad som sägs om tekoindustrin; det finns ett antal sysselsatta inomtekoindustrin i . Man kanske inle ofta kopplar samman tekoindustri medBohuslän, men har på1970-ialei - då inkluderar jag - tappat inte mindre än 3 400arbetstillfällen inom lekoindustrin, och man räknar med en ytterligare nedgångmed 1 300 jobb . Del är alarmerande siffror - vi måste ha någotannat i stället. Nuregerar Per ihop med , som ju har lovat 400 000 nya jobb. Detskulle ge ungefär 15 000 jobb för räkning, bortsett från . Vihoppas all vi kan fä en del av dem. Och så hoppas vi på det där aktiva arbetetfrån regeringens sida. Det som en centerledamot sade i debatten, alt manförst måste diska osv. innan man kan sätta i gång och skapa de nya jobben,bortser vi ifrån . Del är del positiva gemensamma intresset för jobb iBohuslän som kan ge resultat, sä all vi kan kombinera vår fina miljö med jobb.Det är del som är målsättningen för oss. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om lika lön för lika arbete oavsett ålder Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara i (vpk) anmäldainterpellation, 1976/77:92, och anförde: har frågat mig om jag anser att principen lika lön förlika arbete oavsett ålder skall vara vägledande för lönesättningen päsvensk arbetsmarknad och, i så fall, om regeringen avser vidta några åtgärderför all bidra till att principen förverkligas. 54 Jag vill inledningsvis deklarera alt regeringensjälvklart stöder prin- cipen om lika lön för likaarbete. Kön, nationalitet eller hudfärg skall inte tillåtas inverka på lönens storlek. Det är arbetsinsatsen som skall värdesättas. Lönefrågoravgörs emellertid i inte genom lagstiftning ulan genom förhandlingaroch överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Detta är en allmäntgodtagen princip. De skilda löneskalorna för män och kvinnor avskaffadessuccessivt , sedan och 1960 träffat en principöverenskommelse i ämnet. Först sedanarbetsmarknadens parter på detta sätt hade garanterat likalönsprincipensgenomförande ansåg statsmakterna alt kunde biträda omlika lön för män och kvinnor, och konventionen ratificerades . Detär naturligt atl frågan om särskilda löneskalor för ungdom på samma sätt lösesgenom överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter. Omlika lön för lika arbete oavsett ålder Hen i (vpk): Jag tackar för svaret pä min interpellation. När man första gångenläser igenom svaret litet snabbt verkar det positivt och konsekvent. När mansedan läser om del upptäcker man att det är etl oerhört försiktigtoch undanglidande svar. HerrAhlmark säger att regeringen är för principen lika lön för lika arbete. Hansäger också att kön, nationalitet eller hudfärg inte skall inverka på lönensstorlek. Men han undviker atl omnämna begreppet ålder. Man kan fråga sigvarför. Vidaresäger han atl lönefrågor inle skall avgöras genom lagstiftning. Del ärnaturligtvis riktigt. Jag har heller inte föreslagit någon sådan åtgärd.Kommunisterna är ju de verkliga motståndarna till alla former av statliginkomstpolitik. Därmed inle sagt atl inle kan agera pä något sätt iden här frågan. Vihar krävt all skall ställa sig bakom uttalandet alt principen likalön för lika arbete oavsett ålder skall gälla på arbetsmarknaden i dess helhet.Del krävde vi senast i en motion som diskuterades onsdagen den 10 november1976, när var uppe och argumenterade i frågan. Då vägradesamtliga partier utom kommunisterna atl ställa sig bakom nämndauttalande. debatterades frågan om kollektivanslutning. Det är också en fråga som viinte vill lagstifta om. Däremot har vi uttalat att vi inte tyckeratt kollektivanslutning stämmer med demokratiska principer. Varför kan interiksdagen uttala sig för att principen lika lön för lika arbete oavsett ålderskall vara vägledande vid lönesätining? Var går skiljelinjen i princip mellandessa båda frågor? Kan arbetsmarknadsministern svara pä den frågan? Jaghar tagit upp den här frågan därför att den har engagerat mig väldigt mycketpersonligen. Jag har upplevt lönediskrimineringen. Jag har gjort det dels undermin tid som , dels under min lid vid postverket. Och jag kan försäkraarbetsmarknadsministern att del inte Nr 89 känns speciellt uppmuntrande när man på avlöningsdagen får ett tunnare Torsdaeen den lönekuvertän sina arbetskamrater på grund av atl man råkat födas senare "' Denna diskriminering är djupt orättfärdig. --------------- Detvärsta med del här problemet är att frågan har nonchalerats så Om lika lön för lika kraftigt. Det är endast vpk bland de politiska partierna som har tagit arbeteoavsett ålder upp och drivit frågan. Kan påminna sig omfolkpartiet haft den här frågan pä dagordningen? Jag tror inle del. förutom Kommunistisk ungdom har velat arbeta medfrågan - detta trots den oerhört skamliga förnedring som åldersgränserna iavtalen utgör. Kommunistisk ungdom driver nu en landsomfattande namninsamling idenna fråga. Vi har försökt få med oss alla ungdomsförbund i den här kampen,men de har på det centrala planet tackat nej. Däremot har vi ett mycket gottsamarbete med de politiska ungdomsförbunden pä det lokala planet - utomunghögern naturligtvis. Arbetsmarknadsministern kan givelvis i praktiskhandling ansluta sig lill del här kravet. Det går bra alt teckna sig pånamnlistan; jag skall gärna överlämna en sådan lill honom. Denkamp som bedrivits för arbetarungdomens rättvisa lönekrav, där Kommunistiskungdom varit drivande kraft, har utan tvivel haft relativa framgångar. På densenaste ställde sig ombudet bakom de motioner som krävde ellslopande av åldersgränserna. Kongressen rekommenderade sina medlemsförbund atlslopa åldersgränserna, och man anslöt sig till att principen lika lön för likaarbete skall vara vägledande vid lönesätining. Dettahar i sin tur resulterat i att ett medlemsförbund, nämligen Beklädnads, gåttut i årets avtalsrörelse med krav på borttagande av åldersgränserna. Metall och harkrävt att åldersgränserna skall sänkas till . Därutöver har mångaavdelningar, sektioner och klubbar ställt sig bakom principen lika lön för likaarbete oavsett ålder. Hade anslutit sig lill vpk-motionen i höstashade det eventuellt påskyndat utvecklingen när det gäller all ta bort deförhatliga ungdomslönerna. Jag vill lill sist upprepa min tidigarefråga; Varför kan uttala sig i principfrågor som exempelviskollektivanslutning men inte i frågan om principen lika lön för lika arbeteoavsett ålder? När del gäller kollektivanslutningen känner mycket vältill de grundläggande argumenten. Del är varje människas rätt att självbestämma om han eller hon vill gä in i ell politiskt parti och i så fall ivilket. När del gäller en så grundläggande demokratisk rättighet har riksdagenalla skäl att uttala sig. Löne-och anställningsvillkoren är det - det framgick av mitt svar på frågan - parterna på arbetsmarknaden som komm.er överens om vid förhandlingar. Av praxis lägger sig regeringen inte i de förhandlingarna, 56 annat än i de fall då staten är arbetsgivare. Nusäger atl det bara är vpk som arbetar med dessa frågor. Det ärinte sant. Del visar själv i sin interpellation. T. ex. vid densenaste ! Där behandlades flera motioner som gick ut på atl LOskulle rekommendera förbunden all i sina förhandlingar verka för slopandet avavtalens åldersgränser och kräva lika lön för lika arbete oavsett ålder. Ävenlärlingslöner och praktikarbete behandlades i fiera motioner. Isitt yttrande över dessa motioner uttalade landssekretariatel att frågan omslopande av åldersgränser vid lönesättningen i avtalsförhandlingarna måste blien fråga om prioritering mellan olika ändamål. Det var del uttalandet somLO-kongressen sedan ställde sig bakom med anledning av motionerna. I uttalandetframhöll man vidare att kraven i motionerna om ungdomslönerna ligger i linjemed fackföreningsrörelsens strävanden, att åldersgränsen har sänkts i avtalenför vuxna arbetare och alt centrala uppgörelse innebar en väsentligförbättring av ungdomslönerna. ställt sig bakom i dessa frågor understryker alltså vad jagtidigare har sagt, nämligen alt del är parterna på arbetsmarknaden som vidförhandlingar kommer överens om löne- och anställningsvillkor. Omlika lön för lika arbete oavsett ålder Hen i Slockholm(vpk): Per säger atl kollektivanslutningen är en annan sak. Jagupplever ungdomslönerna som mycket mer diskriminerande änkollektivanslutningen. Här har man ingen som helst reservationsrätt, här harman bara atl acceptera alt bli diskriminerad, och della på grund av sin ålder,som måste vara en ovidkommande faktor. Detlatog jag upp i min interpellation, men arbetsmarknadsministern försöker undvikaatt föra ett resonemang om del. Varför skall åldern vara utslagsgivande förlönesättningen? Vad är skillnaden mellan att bli diskriminerad på grund av sittkön och alt bli diskriminerad på grund av sin ålder? Båda faktorerna ärovidkommande. Delär parterna på arbetsmarknaden som skall föra förhandlingarna och fattabesluten, säger . Del är jag helt ense med honom om. Men dethindrar inte eller arbetsmarknadsministern från att uttala att manansluter sig till principen om lika lön för lika arbete. Det skulle utgöra etlstöd för de fackliga organisationerna, för det är arbelsköparna, kapitalägarna,som tjänar på denna uppdelning i yngre och äldre arbetare! uttalade sig alltså principiellt för motionerna omavskaffande av ungdomslönerna. Dessa motioner har väckts framför allt avkommunister och radikala arbetare i avdelningarna och gått igenom tillLO-kongressen. ställde sig positiv till dem. Manmåste se principiellt på dessa frågor. Det handlar här om diskriminering.Vilket parti utom kommunisterna har krävt att ungdomslönernaskall tas bort ur kollektivavtalen? Nr 89 sation har ställt det kravet, i fackliga sammanhang, i politiskavalmanifest Torsdaeenden e. d.? På den punkten skulle jag vilja ha klart besked. --------------- Herr arbetsmarknadsministern : Om lika lön för lika Herr talman! ställde sig bakom var följande ut- arbete oavsett ålder låtande: "Möjligheternaalt lösa alla de yrkanden som framförs i motionerna angående ungdomslöner,slopandet av åldersgränser m. m. beror närmast pä hur prioriteringarna ifördelningspolitiken skall utformas. Alla frågor som skall lösas, såväl i decentrala som i förbundsförhandlingarna, måste prioriteras hårt. Huruvida nunämnda motionskrav skall prioriteras i förhållande till exempelvislåglönepott, generellt tillägg, förlängd semester, förkortad arbetstid etc.måste avgöras vid respektive avtalsrörelse." "Kraveni motionen om ungdomslöner ligger i linje med fackföreningsrörelsenssträvanden. Åldersgränsen för vuxna arbetare har också sänkts i avtalen. Denkonstruktion som infördes centrala uppgörelse innebar en förbättringav ungdomslönerna." VadLO här säger är alltså att detta är en del av avtalsrörelsen. Vad BillyEriksson vill är att jag skall klampa in i avtalsrörelsen. Det kommer jag inteatt göra. HenERIKSSON i (vpk); säger arbetsmarknadsministern att jag vill atl arbetsmarknadsministernskall ge sig in i avtalsrörelsen och bestämma hur det hela skall gå lill. Delhar jag aldrig sagt. Jag har klan och tydligt sagt att man kan uttala sig förall åldern inte får vara vägledande för lönesättningen.