prot · G00931 · 1976-12-31 00:00:00 — HerrJadestig tog upp frågan om ett narkolikapolitiskl handlingsprogram och frågademig om jag är beredd att följa upp ett kommande riksdagsbeslut. Jag vill sägaatt när har beslutat är jag beredd att se lill atl vi kanfölja upp det beslut som fattats. Jagvill rent allmänt säga att den övergripande narkotikapoliliska målsättningenmåste vara alt skapa ell samhälle som är fritt från narkotika.Samhället kan av flera skäl inte acceptera förekomsten av ell utbretinarkolikamissbruk. För det första omöjliggör narkotikamissbruket genom sinpassiverande verkan politiskt, ideellt och socialt arbete, och det urholkar densamverkan mellan människor som är grunden för hela del demokratiskasamhällsskicket. För det andra skapar narkotikamissbruket en allt större gruppav socialt utslagna människor som hell enkelt blir oförmögna all delta isamhällslivet. För det tredje underhåller narkotikamissbruket en omfattandebrottslighet och göder narkotikasyndikaten. Vidarekan ett demokratiskt samhälle inte acceptera förekomsten av en organiseradbrottslighet som hell enkelt utgör en maktfaktor i samhället, som styr mångaunga människors liv och som i vissa fall, som det förut har sagts här, t. o. m.tillåter sig privat rättsskipning. har narkolikasyndikalen tagitkontrollen över narkotikaulvecklingen och styr en produktion av nya droger ochen spridning av missbruket. Samhället måste erövra kontrollen överutvecklingen på narkotikaområdel. Dethar ifrågasatts om de uppgifter jag lämnade om cannabis är tillförlitliga. Debygger på en redovisning från skolan, SÖ:s återkommande undersökningar, menhelt naturligt kan det finnas brister i dem - det medger jag. Jag sade i miltsvar all det inte finns några säkra bedömningar av det totala antaletnarkotikamissbrukare. Det finns olika uppgifter, och därför är det nödvändigtatt vi får en kartläggning av missbrukets omfattning och likaså atl vi får enulvärdering av behandlingsmetoderna. Jag delar helt därvidlag. GeneraldirektörRexeds uttalande i har tagits upp här. Om jag inte missminnermig har han gjort ett tillrättaläggande i pressen. I varje fall har han vid ettsamtal med mig gjort det. Sedanfrågade mig vad man skall göra med dem som är på väg att gåunder men som inle inser alt de behöver vård. Ja, det är ju en fråga som hardiskuterats mycket under den senaste liden, och jag beklagar att man i dendiskussionen inte i stället har tagit upp frågan vad vi skall göra med demänniskor som inte har någon insikt om sin egen situation utan är dömda att gåunder. Jag förvånar mig över del. Men kommer ändå de frågorna atl las upp isocialutredningens betänkande. Avslutningsvisvill jag så nämna något om det internationella arbetet på della område. Vi vetju alla atl detta inte är frågor som bara berör . När det gäller atlbegränsa tillgången på narkotika i vårt land är del internationella samarbetetav största vikt. Från svensk sida har vi länge arbetat intensivt på attförbättra och utvidga samarbetet och kontrollen. Så till vida har också detarbetet givit resultat som den allmänna narkotikakonventionen - omfattande t.ex. opium och heroin -har skärpts. Vidare har konventionen om de psykotropasubstanserna, t. ex. LSD och centralstimulerande medel, nu trätt i kraft. Bl.a. har samtliga länder i ratificerat konventionen. är detemellertid mycket beklagligt att endast några få producentländer harratificerat densamma. Det är en angelägen uppgift atl på allt sätt söka förmåi första hand dessa länder alt ansluta sig lill konventionen. kommerockså att ta initiativ i detla syfte vid . InomFN har man börjat intressera sig mer och mer för problem isamband med efterfrågan på narkotika. a. har en arbetsgrupp tillsattsunder ordförandeskap av generaldirektör . Denarbetsgruppen skall behandla sådana problem som orsakerna lill missbruk, olikasätt att bestämma missbrukets omfattning samt behandling, integration ochrehabilitering av missbrukare. Jag har ell behov av all tacka socialministern för del senaste inlägget, därför att jag tycker alt det gav mera substans åt stats rådets uppfattning i denna fråga än vad som kunde utläsas ur del första svaret. Helt kort vill jag sedan också säga tillsocialministern att vi , narkotikamissbru- ' så efterregeringsombildningen, inte begär att ni skall ha ett ket program färdigtför narkolikabekämpning. Jag har bara velat säga all vi här i somföljer narkotikafrågan med så starkt intresse och som bedömer situationen somså oroande, kommer all följa socialministerns förehavanden med storuppmärksamhet och stort intresse. Överläggningen var härmedslutad. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren all påföredragningslistan återstående interpellation skulle besvaras vid ett senaresammanträde. §6 Föredrogs och hänvisades 1976/77:5och 6 lill konstitulionsutskottel §7 Föredrogs men bordlades åter konstitulionsulskottels betänkanden /77:8och 9 finansutskottets betänkande 1976/77:3 skalteutskotiets betänkande 1976/77:5 utrikesutskottets betänkanden /77:5 och 6socialförsäkringsulskottels betänkanden /77:5-7 kulturutskollelsbelänkande /77:13 trafikutskottets betänkanden /77:4 och 5jordbruksutskottets betänkanden /77:2 samt 4-8 näringsutskottetsbetänkande /77:3 §8 Anmäldes och bordlades 1976/77:6 med förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1963:158) om ersättning för skada i följd av atomfartygsdrift 1976/77:22 om statsbidrag till hemspråksundervisningför invandrarbarn m. m. 1976/77:31 om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612) 1976/77:45 om sänkning avsjömansskatten, m. m. 1976/77:47 omsparslimulerande åtgärder 1976/77:48 om ändrade avdragsregler för kostnaderför tryggande av pensionsåtaganden, m. m. § 9 Anmäldes och bordladesMotioner 1976/77:15 av herrJohansson i m.fl. 1976/77:16 av m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:19 om förtroendemannaslyrelsen i län;>slyrelsen 1976/77:17av hert m.fl. 1976/77:18 av hertWerner m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:30 om föriängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen(1956:236) §10 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:51 av herrAdamsson (s) lill herr statsrådet om statligt stöd åt gasverk: I den intensiva energidebatt som förts under1970-lalei och som alltjämt pågår med oförminskad intensitet är del egentligenförvånande all naturgasen som energitillgång och de gasformiga bränslena iövrigt tilldragit sig ett så förhållandevis litet intresse. Inte heller i densenaste regeringsdeklarationen har naturgas och de gasformiga bränslenas rolli landets framtida energiförsörjning berörts. Ändå har vi använt gas som energikällaför många olika ändamål i vårt land. Stadsgasen var denförsta energiform som distribuerades genom ledningar lill abonnenter - tyst,ren, miljövänlig. All förbränning med låga betyder att det är gas som brinner.Vill man ha ett ur miljösynpunkt invänd-ningsfritt bränsle skall man alltså haell energislag som inte ger skadliga miljöeffekter vare sig vid omvandlingentill gasform eller vid gasens förbränning. Del finns ingen bättre väg att väljaän ett rent gasformigt bränsle av det slag som stadsgas och naturgasrepresenterar. Naturgasenhar berörts mer eller mindre periferi i en rad statliga utredningar. Detta kanockså sägas vara fallet i den stora energipolitiska utredning som låg tillgrund för energipolitiska beslut - jag avser propositionen1975:30, Energihushållning m, m. Naturgasens fördelar oninämndes, och man kanockså utläsa en allmänt positiv inställning. Däremot finns naturgasen inte medi planer och prognoser över hur vårt framlida energibehov skall tillgodoses.Man saknar en officiell konkret svensk viljeyttring att inlänka naturgasen ivårt energi försörjningssystem. Vad jag här framhållitskall givetvis inle överskugga de insatser som gjorts för atl följautvecklingen på naturgasområdel. Som jag hade anledning framhålla i eninterpellation till dåvarande industriministern fördes redan frånslutet av diskussioner mellan svenska intressenter och utländskaleverantörer om olika möjligheter att importera naturgas dels i form avkondenserad naturgas, s. k. LNG, dels i gasform via röriedningar frånEkofiskfältet på den norska kontinentalsockeln via liksom frånSovjetunionen via . Nya fyndigheter 1972-1973 på norskakonlinenlalsockeln i de s. k. Friggfälien föranledde förnyade kontakter ochdiskussioner utan positivt resultat. har diskussioner även förtsmed bl. a. om import av LNG. Ipropositionen 1975/76:124 om den statliga verksamheten på oljeområdet m. m.behandlas även naturgasfrågan. I inledningen till denna del av propositionenberörs också olika åtgärder i samband med uppföljningen av nalurgasfrågorna,såsom bildandet av , av föranstaltadeundersökningar och den statliga kreditgarantin på 2 000 milj. kr. för attunderlätta finansieringen av utvinning m. m. av råolja, kol och naturgas. Ienlighet med nämnda proposition godkände bildandetav ett särskilt aktiebolag för planering och samordning m. m. av åtgärder,syftande lill att främja landets försörjning med naturgas. Sedermera har dettaaktiebolag bildats under namnet med ochSvenska som delägare. Sistnämnda bolag representeraren grupp kommunägda och enskilda förelag. har med berömvärdsnabbhet och initiativrikedom gripit sig an problemet all kartläggamöjligheterna till en naiurgasinlroduktion i landet och att framför alltkoncentrera ansträngningarna på konkreta och realistiska möjligheter ochprojekt. En nära samverkan med det av och vissa har etablerats, och även inom detta företag har aktivitetenkraftigt ökats. Dånu nalurgasfrågan inom landet fått mer konkreta former är det angeläget altsamtidigt tillvarata alla tillgängliga resurser. En sådan utgör den svenskastadsgasinduslrin. Alltsedan energikrisen befinner sig emellertiddenna i en situation som måste betecknas som en svår ekonomisk kris. Orsaken äratt råvaran för stadsgasframställning, lättbensin, under energikrisen blev enbristvara och alt denna situation så till vida bestått atl prisläget iförhållande lill övriga oljeprodukter gör framställningen av stadsgasekonomiskt oacceptabel. Till detta bidrar bl. a. också energibeskattningen. Kommunernahar såsom ägare till gasverken i vissa fall nödgats fatta beslut om avveckling,och i andra fall pågår utredningar som underlag för prövning av gasverkensframtid. Det är emellertid helt klart att den enda orsaken till att man skullebibehålla de kvarvarande svenska gasverken på något är frågan omnaturgas kommer au introduceras i landet. Visserligen är gasverkensenergiomslutning förhållandevis liten i jämförelse med deenergimängder som blir aktuella i samband med naturgas, men ledningsnäten hardock ett ej oväsentligt värde, en viss konsumtion finns atl bygga vidare på -delta gäller i första hand inom industrin - och, framför allt, det finns ettmyckel värdefullt kunnande om och erfarenhet av gas hos de svenska gasverkenspersonal. Efterett antal kontakter mellan statliga myndigheter och , somrepresenterar gasverken, genomförde statens industriverk påindustridepartementets begäran en utredning i samarbete med vissaandra statliga organ samt . Utredningen presenterades ifebruari 1976 i form av ell faktaunderlag såsom SIND PM 1976:4. 1 nämnda PMredovisas också vissa vägar föran minska gasverkens ekonomiska förluster, såsombefrielse från energiskatt, viss lättnad beträffande beredskapslagring samtsamordnad upphandling av lättbensin under samhällelig medverkan. Den nämndautredningen har endast lett till en ur gasverkens synpunkt mycket begränsadåtgärd, nämligen propositionen 1976/77:17 angående uppskov niedberedskapslagring av sladsgas. Det gäller uppskov med beredskapslagring underett år lill . Jag anser att ett rimligt stöd åt de svenskagasverken, som kan anses ha betydelse vid en framlida naturgasetablering, ävenbör ses som en konkret viljeyttring alt introducera naturgas i . Moldenna bakgrund vill jag ställa följande fråga lill herr energiministern: Ärenergiministern beredd medverka lill ett sådant stöd ål de svenska gasverkenatt dessa kan bibehållas i drift i avvaktan på alt förutsättningarna klarnarför en framlida naturgasetablering i landet? §11 Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågor framställts den 23november 1976/77:97 av herrIngemund i (s) till herr finansministern orn statligt stödåt företag vid strukturförändringar: I sill tal inför /kritiseradefinansministern den sedan mitten av 1960-talel förda näringspolitiken.Statsmakterna angreps för atl genom sina åtgärder ha fördröjt eller förhindratstrukturomvandlingen. Dåavsnittet i föredraget inte ger något besked om hur finansministernsuppfattning kommer att påverka regeringens politik, hemställer jag atl fåställa följande fråga: Ärdet finansministerns mening all företag och branscher som på grund av strukturförändringarhamnar i svårigheter inte skall räkna med hjälp från samhälletssida? 1976/77:98 av herrPeterson i (s) till herr finansministern om den offentliga sektornstillväxttakt: I ett lal påSACO/SR-kongresseni den 19november uttalade herr finansministern atl den offentliga sektorn skulle haökat alltför snabbt. Jag vill därför fråga herrfinansministern: Återspeglarfinansministerns uttalande på /om den offentliga sektorn densamlade regeringens uppfattning eller enbart privata uppfattning? 1976/77:99av i (c) till herr handelsministern om auktorisationför låssmeder, m. m. Ämnar statsrådet framlägga en proposition förriksdagen, rörande ett bättre konsumentskydd på låsområdet bl. a. genomauktoriseringssyslem för låssmeder? 1976/77:100av i (c) till herr socialministern om uppräkning avvissa äldre livräntor: Yrkesskadeförsäkringskommiltén har avlämnatbetänkandet Statligt personalskydd (SOU 1976:50), där bl. a. frågorna kring hurersättning till äldre arbelsskadefall skall behandlas. Mångalivräntor utgår med relativt obetydligt belopp och borde bli föremål föruppjusteringar. Vissa äldre livräntor borde omräknas lill fasta engångsbelopp.I varje fall är del angeläget att lagreglerna för de äldre skadefallen, som ikommittén sammanförts i förslag till lag om uppräkning av yrkesskadelivräniorm. m., blir föremål för ikraftträdande , som den nyaarbetsskadeförsäkringen träder i kraft. Medstöd av vad jag här anfört vill jag ställa följande fråga till herr socialministern: Vill statsrådet medverka till atl de äldreskadefallen blir föremål för uppräkning och atl i vissa fall livräntan omräknasefter förhöjning till fast engångsbelopp och atl denna upp- och omräkning skallträda i kraft ? 1976/77:101 av herrBörjesson i (c) lill herr kommunminislern om åtgärder mot byråkratini samhället: Många enskilda medborgare har kommit "ikläm" i den byråkratiska "grottekvarnen". Detta förhållande haruppmärksammats av bl. a. , vars ledamöter vid åtskilliga tillfällenpåtalat nödvändigheten av vidgade kontakter mellan medborgarna ochsamhällsorganen samt förenklingar för att undvika byråkratiskt krångel. Mångamedborgare upplever dagens samhälle som ett hårt och byråkratiskt sådant istället för det s. k. mjuka samhället. Medstöd av vad jag här anfört vill jag ställa följande fråga till herr kommunminislern: lämna en redogörelse för om arbetsgruppen mellan medborgare ochsamhällsorgan, som tillsatts enligt direktiv , har igångsatt sittarbete, och är statsrådet villig att utsträcka direktiven så atl arbetsgruppenskall få klart angivet att arbetet gäller att i sin helhet komma till rätta medbyråkratin i samhällslivet? § 12 Kammaren åtskildeskl.