prot · G00932 · 1976-12-31 00:00:00 — Denökande förekomsten av tungmetaller antas av vissa forskare bero påförsurningen. Med sur nederbörd tvättas markens tungmetaller ut och rinner neri sjöarna, varifrån de sedan kan spridas till människans mal. Stannartungmetallerna kvar i skogarna och inle tvättas ut genom sur nederbörd, kan deinte skada människan. Detbelopp som föreslagits för kalkning av viktiga sjöar och vattendrag ärnaturiigtvis en bra början, men jag vill också säga alt det är hellotillräckligt och inte kan rädda mer än ytterst få vattensystem. Eftersom detär fråga om en försöksverksamhet får dock sparsamheten accepteras.Vetenskapsmännen bör få tid på sig för att studera kalkningens bieffekter påplanktonbildning, vilka spridningsmetoder som är bäst lämpade, vilka typer avkalk som bör användas osv. Jag tycker atl del är glädjande att ulskoltet pekatpå att anslag även bör utgå till sådan kalkning av markområden som kan motverkaförsurningen av visst vattensystem. Närdeförsta resultaten av försöksverksamheten visar sig -ett mycket positivt sådanthar man för övrigt redan av försöken i - bör regeringen omedelbartkomma med förslag om utvidgad kalkning. Det är fråga om en livsviktigkonstgjord andning för många betydelsefulla vattensystem i avvaktan på eninternationell överenskommelse. Jag noterar med tillfredsställelse det positiva intresse utskottetvisat för denna för oss alla så väsentliga fråga och yrkar bifall tillutskottets hemställan. Åtgärderför att motverka negativa effekter av svavelutsläpp Även om det inte föreligger någon reservation vid dettautskottsbetänkande, anser jag det med anledning av regeringsskiftet angelägetatt göra några kommentarer till den proposition vi nu behandlar, som ju lagtsfram för av den socialdemokratiska regeringen. Vihar en oskattbar rikedom i vår natur. Inle minst upplever vi hur lyckligtlottade vi är i vårt land med dess många sjöar och vattendrag, som inte baratryggar vår vattenförsörjning utan också formar det landskap som vi sätter såsärskilt stort värde på. Vi gläder oss åt det fram- 7 protokoll 1976/77:31-32 Åtgärderför att motverka negativa effekter av svavelutsläpp gångsrika arbete som medbetydande samhällsinsatser gjorts under del för att rena våravallen. Det faktum atl man kan bada friluftsbad i naturliga vatten mitt iStockholm kan stå som symbolen för dessa insatser. Menvåra hotas av en annan fara, av en försurning som hänger sammanmed mängden av svaveldioxid i luften. Försurningen av mark och vatten dödarlivet i våra sjöar och vattendrag och skapar risker för en försämradskogslillväxt. Korrosions- och vittringsskador på byggnader och andra föremålkostar stora summor. Hälsorisker för människor kan inte uteslutas.Därför framstår de ökade svavelutsläppen som ell av våra största miljöproblem. Effekternaav försurningen observerades först på fisk. Man fann alt fortplantningsförmåganoch levnadsmöjlighelerna påverkades. Fiskdöd på grund av försurning har undersenare år rapporterats från både och , Ett stort antalundersökningar har gjorts för alt klarlägga försurningens omfattning.Undersökningarna visar atl av 100 000 sjöar är omkring 10 000 mereller mindre allvariigt skadade. Ett fortsatt svavelnedfall i oförändradomfattning kommer atl leda till atl skadorna förvärras. Dessutom kommerytteriigare vattensystem all drabbas. Mensom påpekade är spridningen av svaveldioxid inle bara ettlokalt problem. Svaveldioxid kan transporteras med luftmassorna mycket långasträckor och spridas över stora områden. faller svavlet ned påjordytan. Drygt hälften av del svavel som faller ned i kommer sålundafrån andra länder. Del måste dock i della sammanhang framhållas all inget annatenskilt lands svavelutsläpp bidrar mer till nedfallet i än våra egnautsläpp ör. Delär därför glädjande alt vi i utskottet kunnat enas om de förslag till åtgärderför atl begränsa svavelutsläppen som den socialdemokratiska regeringen lagtfram i den proposition vi nu har alt behandla. Deteffektivaste sättet alt bromsa upp ökningen av svavelutsläppen är självfalletatt ersätta oljan med svavelfria energislag. Skulle exempelvis den energimängdvi kommer atl få genom det kärnenergiprogram som beslutat om istället produceras i oljeeldade kondenskraftverk, skulle detta innebära enökning av svaveldioxidutsläppen med 400 000 lon . Del skulle spolieravåra möjligheter att hindra den miljöförstörelse som svavelutsläppenåstadkommer. Vill vi undvika alt döda livet i våra sjöar, försämraproduktiviteten i markerna, skydda människors hälsa mot den typ avluftföroreningar som svavelutsläppen utgör och trygga denelförsörjning som riksdagsbeslut förutsätter att vi behöver, erbjudeross kraftverk eldade med fossila bränslen icke något alternativ. Hurvi skall klara vår energiförsörjning får vi återkomma till i annat sammanhang.Jag vill emellertid i samband med behandlingen av den här propositionenkraftigt understryka den stora vikt vi måste fästa vid miljöfrågorna, när vidiskuterar hur vi på bästa säll skall tillgodose vårt energibehov. Detär angeläget atl den socialdemokratiska regeringens åtgärder för att begränsasvavelulsläpp och övriga luftföroreningar fullföljs såväl här hemma som i delinternationella samarbetet. tryckte ju starkt på detinternationella samarbetet och menade att det inte skett så mycket på detområdet. Jag kan hålla med honom om att del hänt mycket litet på kontinentenmed tanke på vad som borde ske, men har aktivt arbetat Kratt åstadkomma större insatser i dessa sammanhang. Jag vill särskiltunderstryka viklen äv att regeringen fullföljer det samarbete som påbörjatsmed och det arbete på att sluta bilaterala avtal med länderna runtÖstersjön och i som jag som jordbruksminister inledde med avtaletmellan och . Sådanaavtal kan enligt min mening leda lill snabbare konkreta resultat i kampen molluftföroreningarna. Jag delar uppfattning att det inle baragäller svavel. Del kommer in mycket annat i bilden som vi måste försöka värjaoss emot. Såvitt jag förstår skulle sådana avtal också vidga möjligheterna lillett aktivt samarbete i de internationella samarbetsorganen. har närdet gäller miljöfrågor en internationellt erkänd position som föregångsland,som vi från socialdemokratins sida kräver att den nya regeringen slår vakt om. Jag yrkarbifall lill utskottets förslag. Åtgärderför att motverka negativa effekter av svavelutsläpp i (c): Jag skall bara be all på utskottets vägnar få uttrycka min glädje överatt man i så stor enighet kunnat följa propositionens riktlinjer ochtankegångar. 1 utskottet har man också intresserat och med mycket stor ambitionbehandlat frågan. Jag vill också tacksamt notera de kommentarer som gjorts häri kammaren när det gäller såväl ökat och fortsatt internationellt arbete iolika länder som internationell samverkan i de här frågorna, liksom beträffandede mer konkreta förslagen om kalkning och andra åtgärder. Medanledning av herr vice ordförandens inlägg vill jag framhålla att det i och försig är ett riktigt konstaterande atl en ökning av användningen av olja förenergiproduktion i vårt land skulle medföra risker för ytterligaresvavelföroreningar, om vi då utgår ifrån alt man kommer alt använda olja sominte renats från svavel, Om en sådan ökad användning av olja förenergiproduktion skulle bli aktuell i vårt land förutsätter jag - och jag troratl jag i det här sammanhanget kan säga att jordbruksutskottet slår bakom minuppfattning - att man helt naturligt måste räkna med alt oljan föreanvändningen har renats från svavelföroreningarna. Delta är hell självklart. Herrvice ordföranden uttryckte också en förhoppning om att det arbete som har påbörjatskommer att fullföljas. Jag vill instämma i den förhoppningen och kan kanske,herr lalman, rent av tillägga att jag med gott förtroende förväntar att detkommer att fullföljas. Åtgärderför att motverka negativa effekter av svavelutsläpp Jag vill med anledning av vad utskottets ordförande sade om oljan ochdess utnyttjande för energiändamål och i förbränning säga atl desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet räknar med alt vi på längre siktskall kunna begränsa vårt utnyttjande av olja för förbränning ochenergiframställning. Vivel fortfarande alt det till alla andra skäl som talar för en sådan ambitionkommer, atl vi vid förbränning av olja med de kända metoderna harbelydande besvär på miljösidan. Det är ju av det skälet som vi i utskottet harenats om de åtgärder som den socialdemokratiska regeringen i den propositionsom vi nu diskuterar har föreslagit. HerrHOVHAMMAR (m): och jag är överens om det internationella problemet medutsläpp och föroreningar. Och jag vill också gärna säga att där hargjort en hel del goda insatser - jag vill hålla med om det. exempel jag gav som var hämtat från visar fullt klart attmyckel återstår av det här arbetet, och det blir en uppgift för regeringen atlla itu med de internationella kontakterna för atl få en rejäl bättring tillstånd. HerrLARSSON i (c): Jag tror att det är fel tidpunkt och fel plats på dagordningen all nula upp någon mer omfattande debatt om olika källor till framlidaenergiproduktion i vårt land. Jag vill dock med anledning av det senasteinlägget som herr vice ordföranden gjorde säga att del är välkänt att delalternativ som han talar för, alternativet till olja, inte är helt utan riskeroch frågetecken i vad gäller människors hälsa och miljö . HerrLUNDKVIST (s): Jag har i den här debatten bara - eftersom den inle skall utvecklaslill en diskussion om hur vi skall lösa frågan om vår energiförsörjning -önskat markera vad jag finner vara viktigt, nämligen alt vi har svåramiljöproblem som konsekvenser av förbränningen av olja och utnyttjandet av oljai energiproduktionen. Jaghar glatt mig ål den enighet som utskottet mobiliserat när det gäller att slåfast dessa konsekvenser. Och jag hoppas alt vi även i fortsättningen skallkunna påräkna den enigheten och alt vi skall vara beredda att på alla håll ochkanter dra riktiga slutsatser av detta konstaterande. Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:5 med anledning avmotioner angående vissa fiskefrågor Livsmedelskontroll,m. §21 Livsmedelskontroll, m. m. betänkande 1976/77:6 med anledning av motioner omlivsmedelskontroll, m. m. Motionen 1666 behandlar en viktig men mycket svår fråga: Vadinnehåller egentligen vår mat? Vad är del som vi får i oss när vi äter? Avutskotlets skrivning framgår att livsmedelsverket försöker upprätthålla enkontinueriig kontroll över livsmedelstillsatserna. Det är bra. Jagtänkte i milt inlägg göra några kommentarer i den här frågan men belysa denfrån en annoriunda utgångspunkt än den jordbruksutskottet har använt sig av. Jagvill i korthet redovisa den aktuella statistiken över dödsorsaker i vårt land.Man skall självfallet vara försiktig med alt dra tvärsäkra slutsatser av ettomfattande statistiskt material. Men jag vågar mig ändå på att göra någrareflexioner. Detär rimligt att anta atl de organ i den mänskliga organismen som i första handfår känning av olika gifter är kroppens "reningsverk", dvs. Om man studerar utvecklingen av statistik som redovisar dödlighetförorsakad av tumörer i dessa organ bör det vara möjligl alt dra vissaslutsatser. Låtmig börja med den primära levercancern. Statistiken visaratt dödligheten i primär levercancer ökat från 103 fall 1964 till 476 fall1974. Ökningen var alltså ungefär 350 96. Självfalletär det en rad faktorer som kan förklara detla. Det förekommer säkert ocksåstatistiska fel o. d. Jag tänker när det gäller förklarande faktorer inleminst på del faktum all alkoholmissbruk antas predisponera för levercancer. Enav förklaringarna skulle alltså kunna vara alt vi haft enökad alkoholkonsumtion och därmed ell ökat antal leverskador. Men det förklararbara en myckel liten del av ökningen, enligt min uppfattning. Frågan är vilkaandra faktorer som kan ha bidragit. Jag tycker det ligger nära till hands attanta att det finns ett bestämt samband mellan den myckel oroande utvecklingenav cancer i levern och det faktum all vi ständigt får i oss mer och mer av förkroppen främmande ämnen. Tittar man på ett annatorgan i människokroppens reningsverksamhet Livsmedelskontroll,m. - njurarna - är också härbilden entydig. Ökningen är myckel oroande. Medan 470 personer avled injurcancer, var dödssiffran 760 personer ; alltså en ökning medungefär . Här skall dessutom tilläggas alt möjligheterna alt på ett tidigtstadium diagnostisera och behandla njurlumörer torde ha ökat väsentligt underden senaste tioårsperioden. Människornautsätts alltså för en ständigt ökande exponering av ämnen som ärcancerframkallande. I fråga om såväl levercancern som njurcan-cern är det välgrundade misstankar att cancerframkallande ämnen i allt större utsträckningtillförs via livsmedlen. Detallvariiga är emellertid inte den här redovisade statistiken. Min redovisningär djupt ofullständig. Mina siffror är, så atl säga, långt ifrån aktuella. Demänniskor som avled t. ex. i lever- eller njurcancer utsattes för decancerframkallande ämnena . Ingen vet hur det larför olika cancertyper att utvecklas, men brukar användas som entumregel. Vad vi kan utläsa av dagens statistik är alltså resultatet av denexponering som människor utsattes för i början av 1960-lalet. Vivet att vi fåll över 20 000 nya ämnen i samhället.Människor utsätts för en ständigt ökande giflanvändning. Det som inger en starkoro är all vi inle förrän 1985-1990 får facil av den giftanvändning och defödoämnestillsatser vi utsätts för . Vi har anledning anta alt ökningen avden typ av sjukdomar jag redovisat kommer att bli ännu snabbare under dekommande tio åren. Jagtycker att det saknas litet av detta resonemang i utskottsbelänkandet, framförallt tidsperspektivet: Först ser man resultatet av dagensgiftanvändning. Självfalletärdet bra med stickprovsundersökningar. Men vad vi skulle behöva är ett långsiktigtprogram för all kunna fastställa vad som kan hända , när vitillför vår föda olika nya beståndsdelar. En första åtgärd borde vara att visatsar långt större resurser på att kunna tolka del omfattande material somfinns i den medicinska statistiken. Men redan här stöter vi på problem. Allanya cancerfall skall anmälas till cancerregistret. Men eftersläpningen ärstor. finns ingen bearbetning av de cancerfall som rapporterats efter1971 års utgång. Vi ligger redan här efter i tiden. Till detla skallläggas den genomsnittstid som det tar för cancern att utvecklas. Enviktig anledning till atl cancerregistret släpar efter så myckel är allsituationen inom patologin - dvs. den del av sjukvården som bl. a. behandlartumördiagnosliken - sedan lång lid varit mycket otillfredsställande.Patologerna är nyckelpersoner för alt diagnosen skall bli rätt. Därför är delfrån allmän social synpunkt otillfredsställande att det finns hela 16överläkarijänsier i patologi obesatta i . Nyrekryteringen lill den härverksamheten är dessutom myckel låg. Menvi måste också se lill atl cancerregistret organiseras så, att det ges sådanaresurser alt del kan hållas aktuellt. Vi har i detta land råd med enkäter av de mestskilda slag, vi har råd med omfattande inventeringar kring exempelvis vadsmåföretagen sysslar med, men vi har tydligen inte tillräckliga resurser föratt få fram en information om cancersjukdomarnas utveckling . Förhoppningen står nu lill all vi får en bättre situation när vi ianslutning till de on-kologiska centra som skall byggas upp kan lägga uppregionala cancerregister. Jagmenar, herr lalman, alt om vi skall kunna säga atl vi har en fungerandelivsmedelskontroll, så krävs del också all vi har en aktuell och användbarredovisning av utvecklingen av de sjukdomar som på goda grunder kan antas haett samband med den föda vi intar. Därför har cancerstatistiken sittberättigande i diskussionen om livsmedelstillsatser. Denhär motionen behandlar alltså livsmedelstillsatser som kan medföra skador förmänniskokroppen. Frågan måste ständigt hållas aktuell. Del som är specielltbekymmersamt är den ständigt ökande användningen av kemiska ämnen inomlivsmedelsproduktionen, från odling till förpackning. Jaghar, herr talman, inget yrkande med anledning av utskottets skrivning. Mittsyfte har varil alt peka på ett myckel oroande "välfärdssymptom" -som tyvärr alltför ofta glöms bort i den dagliga debatten. FruNORMARK (s): I jordbruksutskottets betänkande nr 6 behandlas också motionen1975/76:1715 av och mig, där vi begär en utredning om riskernamed alt använda antibiotika i slakldjursfoder. Detär av ekonomiska skäl som producenterna använder antibiotika somtillväxtslimulerande medel, och delta, skäl har ansetts tillräckligt starkt förall de skall få fortsätta med en sådan ordning. Idet radioprogram som gav anledning lill motionen framfördes farhågor från endel forskare, att tillsatser av antibiotika i slaktdjursfoder skulle kunnamedföra risker för människan. Rester av antibiotika kan finnas kvar i költetoch medföra att immunitelsskyddet hos människan försvagas genom att bakterierblir resistenta, så att inga mediciner hjälper då de behövs. Som exempel pådetta nämndes den nu så aktuella sjukhussjukan. En bevisföring för eller emotdella efteriysles. Vihar i motionen sagt dels all vi tycker detta faller under lagen om miljöfariigaämnen, dels alt bevisföringen ligger hos fabrikanterna och dels all minstamisstanke om ell ämnes fariighel skall medföra förbud mol dess användning. Utskottethar ägnat lång lid ål motionen och hänvisar till ett uppdrag somlantbruksstyrelsen fått all utreda frågan och ställa förslag om handlingslinjerbeträffande användningen av antibiotika för tillväxtstimule-ring. Motionen harockså varit ute på remiss. Remissinstansernahar även de hänvisat till pågående undersökningar. Man kan beträffande vissa instanserinte utesluta all det kan föreligga partsintressen. RLF understryker bl. a.särskilt att en utredning som skall Livsmedelskontroll,m. Nr 32 arbeta med frågan om riskerna att använda antibiotika i foder ocksåskall den undersökamöjligheterna att kontrollera kött eller andra livsmedelsråvaror °importeras från länder med liberalare inställning i dessa frågor. ------------- _ äralldeles självklart att så bör ske, och del tycker jag snarare talar för Livsmedelskontroll m. m. än emot vår motion. Jag finner del inle meningsfullt alt yrka bifall till min motion, eftersom utskottet är enigt, men jagkonstaterar bara att vi även i fortsättningen får äta livsmedel som kaninnehålla för människan fariiga ämnen. Vi har inte fått bevis för all så inteblir fallet. Därför, herr talman, finner jag det angelägel atl senare återkommai denna fråga. i (c): De frågor som behandlas i delta betänkande är som en av talarna här harsagt myckel svåra men mycket vikliga, och det är inte alltid möjligl att angeenkla och universella lösningar. Vihar i jordbruksutskottet, som del nämnts här, varit hell eniga vidbehandlingen, och vi har visat på förhållandet att i vårt land hargett stora fullmakter åt livsmedelsverket, ,produkt-kontrollnämnden. I dessa verk finns både fullmakt och kompetens för attkunna ingripa när samhällsintressena på ganska väl angivna grunder ochprinciper förväntar all åtgärder vidtas. Det är bl, a. förklaringen till att viinte kan gå in på detaljbeslut när det gäller olika ämnen eller föreningar.Kompetensen och fullmakten finns redan hos dessa verk. Ingentingär så bra att det inte kan göras ännu bättre, och de exempel och den statistiksom här anför är del naturiigtvis väldigt viktigt atl vi ärmedvetna om. Del är värdefullt all få en redovisning där vi kan se att detverkligen är mycket allvarliga tendenser i utvecklingen av hälsotillståndet.Sedan är del en annan sak all jordbruksutskottet, av läll insedda skäl, intehar tagit ställning lill frågor om patologer och cancerregisler i dettasammanhang. Vi har verkligen inle skjutit frågorna ifrån oss utan intresse,utan det finns ett mycket ambitiöst och allvarligt intresse bakomformuleringarna där vi har hänvisat till all livsmedelsverket nu efter en startsom inte ligger så långt tillbaka i tiden alltmera har kommit in i en situationav arbetsro och fått allt bättre grepp om sina uppgifter. Vi räknarnaturiigtvis med atl framöver på ett positivt sätt se till atl skapa deresurser och möjligheter som behövs för att lösa de här problemen. Livsmedelsverketskriver l. ex. i sina anslagsäskanden för nästkommande budgetår atl man syftartill "all systematiska undersökningar i växande omfattning kommer allbedrivas rörande bl. a. användningen av tillsatser i livsmedel och förekomstenav främmande ämnen, särskilt pesticidresler, PCB och tungmetaller, men ävenandra föroreningar alltefter akiualitelsgrad. För säkrare riskbedömning kommerden egna toxi-ciietsprövningen av tillsatser och främmande ämnen att byggas utsåväl i fråga om resurser som förfinade metoder. Användning och konsumtion avolika tillsatser, färgämnen och konserveringsmedel kommer atl läggas för att ge underiagför bedömning av risker och eventuella åtgärder. Orsaker lill mutageniciiei ochcarcinogeniciiei, missbildningar och utvecklingsstörningar är enligtämbetsverket föga kända och eventuella samband mellan dessa och livsmedelsintagskall bevakas. Detär klart att man från och lagstiftarnas sida hoppas, som jag sade,att det är en seriös ambition bakom dessa formuleringar. Det är dock, som jaghär har försökt framhålla, angeläget att bevaka denna fråga frånsamhällets sida. 1vad gäller motion har vi inte heller på något nonchalant ellernegativt sätt fört den ifrån oss. Men jag vill ändå i anledning av motionen,där nämner hur man går lill väga i en del främmande länder, pekapå all det finns en glidande formulering där hon .säger att detta också kanförekomma i vårt land. Det är inte riktigt korrekt. Antibiotika i foder användsinte i . Antibiotika används efter velerinärrecept vidsjukdomsbehandling av djur. är en fråga som är passerad; antibiotika fårinte användas i normal utfodring. Om det uppstår situationer där man kan förmodaatl det ändå förekommer -om kontrollen inte är så heltäckande - så vill jagockså här säga, liksom i anledning av den förra motionen, att lagstiftarenförväntar sig att de verk som vi gett kompetens bevakar och ser upp med delta.De har också fullmakt att ingripa i samband med användning av dessa olikaämnen. Sedanskall vi naturligtvis avvakta och se vad som kan komma ut av den arbetsgruppsom nu är i verksamhet och där man har representation från lantbrukshögskolanoch från olika berörda parter. Det är lanibruksstyrelsen som är huvudman fördenna översyn och som vi har hänvisat lill när vi just inte anser allmotionen skulle behöva föranleda någon åtgärd. Jag ber att få yrka bifalllill utskottets hemställan. Livsmedelskontroll,m. Bara en liten kommentar lill jordbruksutskottets ordförandessynpunkter. Självfalletvar det inte min avsikt att kritisera utskottet för att man inte har behandlatdetta med patologi och cancerregisler. Men vad jag ville peka på var att delmåste vara svårt för livsmedelsverket att fullgöra sina skyldigheter gentemotallmänheten om man inte haren färsk statistik utan bara en statistik som är femår gammal. Sedanfår vi försöka att inom andra områden och andra utskott arbeta vidare för attställa ytteriigare resurser till förfogande för denna mycket viktigaverksamhet. Vi slår, som ordföranden sade, i ett inledningsskede i den härverksamheten, men vi måste satsa myckel på den. Jag tror att vi bara sertoppen av ett . Livsmedelskontroll,m. Del är rikligt atl del nämns i utskottsbelänkandet all man i Sverigelänge har följt principen att inte använda antibiotika i slaktdjursfoder. Men idel radioprogram som jag åberopar i motionen - det finns inspelat så vårvärderade ordförande i utskottet kan få lyssna på det - framgick inte detta,utan man diskuterade den risk som finns med användning av antibiotika. Djurenhar rätt till medicin när de behöver för alt del skall bli ett friskaredjurbestånd. Slaktdjuren får ändå utstå så mycket egendomligheler, tycker jag,för att de skall växa fort och vi skall få en snabbt framställd produkt. NärLRF i sitt remissyttrande nämner atl man bör utreda möjligheterna lill kontroll av importerade livsmedel är del ett säll att fösa på idén i stället för att avvakta.