prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — Detär därför som regeringen har beslutat - vi gjorde det jusl ianslutning till minnesdagen av Sharpeville - alt anslå över 4 milj. kr. lillhjälp ål aparlheidpolilikens offer samt lill Namibiainstiiutet i . har som bekant till uppgift all bekosta utbildningen av de namibiersom vi hoppas snart skall förvalta ett fritt . Detär därför som vi i FN;s säkerhetsråd - vilket utrikesministern utförligtuppehöll sig vid - vill få lill stånd en resolution för all hejda utländskanyinvesteringar i . Vi inte bara fullföljer den gamla regeringenspolilik utan går faktiskt ett bra stycke längre. Detär därför slutligen som vi uppmanar våra egna företag att avstå från atl göranyinvesteringar i och inte utesluter möjligheten av lagstifining molkapitalexport till . Isitt tal har utrikesministern sammanfattat hela det program till ålgärder medvilka regeringen i praktisk handling engagerar sig för problemen i södraAfrika. Detta program grundar sig på två fundamentala principer som avtradition värnat om, nämligen principen om folkens självbestämmanderätt och omrätten till majoritetsstyre. Jag är övertygad om att en mycket bred svenskfolkopinion stöder detta handlingsprogram. i (vpk) kort genmäle: Om jag fattade saken rätt kom statsrådet med någon mystiskvälkomsthälsning. Det gör det angeläget för mig att säga att vi inte harnågonting gemensamt med parti när det gäller kampen fördemokratiska fri- och rättigheter. Vi anser inle atl ert parti är trovärdigtoch konsekvent i den frågan. Tvärtom beklagar jag att jag inte kan hälsa herrUllslen välkommen i den konsekventa kampen. Underårens lopp har jag varit med i mänga Vietnamdemonstrationer. Jag har aldrigsett eller hans anhängare vara med där. De har varit mycket nogamed atl hålla sig borta under en läng följd av år. Jag har deltagit i aktionerhär i Slockholm mol förtryck i . Det var som den regering ivilken ingår skickade sin handelsminister till för attförhandla. Det talades vid det tillfället tyst om de mänskliga fri- ochrättigheterna i schahens diktatur. önskat atl jag hade kunnathälsa välkommen i demonstrationerna mot förtrycket i , menhan höll sig borta även där. Hurär det i kampen mol IDB, den interamerikanska ? Man stöder eninstitution, vars ändamål är all backa upp auktoritära regimer, förhindrasociala framsteg samt ekonomiskt stötta upp de militärdiktaturer som delligger i ;s och västväridens intresse alt ha kvar för atl omöjliggöra attfolkens frigörelse genomförs. Jaghade önskat atl jag kunnat hälsa välkommen i kampen mot del IDBsom är ett stöd åt militärjuntan i . Men det är ju sä med er tyvärr, ochdel är därför man inle kan vara i ert sällskap, alt ni stöder frigörelsen i ordoch ni stöder den sä länge inte mäktiga affärsintressen är inblandade. Så fortdel kommer till ett val mellan kommersiella intressen ä ena sidan och kampenför människornas sociala befrielse och fri- och rättigheter å den andra, då larni ställning för kapitalismen och mot rättigheterna. I det stycket kommer vialdrig någonsin sams, . Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt () kortgenmäle: Det var väldigt så omaka personer det finns i regeringen - hans sakliga, lågmälda och sympatiska framtoning och hans arrogans och fyrkanlighet. Jagsade förut alt jag lycker inte är någon nyansernasmästare, och det var ett underslalement. Men han är tarvlighetens mästare. Hanlägger upp debatten så att när han vet atl jag inte har någon repliklid ochhans ord skall få stå oemotsagt, då kommer han med en massa tarvligt skvaller,rykten och insinuationer och försöker framställa det som om den förraregeringen har ljugit i denna affär. Hankom med påslåendet all den gamla regeringen hade fattat beslul om att Sverigeborde gä med i . Han låtsas som om vi försöker slingraoss undan sanningen genom alt påstå all del inte hade fattats något beslut iformell mening, men i realiteten hade vi suttit vid lunchbordet och bestämtoss, och där var ju alla de tunga statsråden med. Föriåt,, men delta är fel. Del fördes ett samtal vid en lunchsommaren 1976 om della. Vad kallar de lunga statsrådenvar med - statsministern, herrar Sträng och och ell par lill -men vid den lunchen fattades inget som helst beslut. I sällskapet saknadespersoner som var nära berörda. , som i hög grad var berörd,var inte närvarande. Det var inte möjligl atl i en regering med densammansättningen ta upp en sakdiskussion. Vi kom underfund med att så bråttomvar det inte, att vi för den här sakens skull mäste kalla in en fulltaligregering milt . Sedan kom valet emellan och spolade över della. Delhär är den enkla sanningen, och det fär finna sig i, vadhans skvallerkällor än säger för någonting. När jag har ordet måstejag passa pä att säga ifrån en sak till. 6 protokoll 1976/77:99-100 ärju bedrövligt med den här fyrkanlighelen hos handelsministern. För honom finnsdet inga nyanser på färgskalan. Allt är svart eller allt är vitt. Antingen tarman moraliska hänsyn också i handelspolitiska sammanhang, och dä kan man inlehandla med någon - öststater t. ex. är totalt utdömda-eller också tar man intesådana hänsyn, och då är del fullkomligt och valulapolilisk fritt fram förallting. Kan vara med , skall man inle böria dilla om IDB. HenANDRE VICE TALMANNEN lät nu klubban falla och yttrade; Jag får erinra talarenom att replik har begärts på statsrådet anförande. Jag kommer till herrUllslen. Men hur är del med konsekvenserna? Exportkredilgarantiernaär ett generellt system, men vi har faktiskt sett till all delblir inga exportkreditgaranlier för affärer på . Skall med sin filosofi återuppliva den formen av slöd till affärer med ?Ni har kanske redan gjort det i hemlighet. Jag vet inte, men varthandelsministerns fyrkanlighet kan leda är rätt förfärligt. 1 så fall är detmyckel värre än jag trodde. Jag trodde att del var en meningsskiljaktighet omden här banken, men det är tydligen en djup meningsskiljaktighet om en viktighandels- och utrikespolitisk princip. Om den tidigare regeringen önskade övertyga svenska folket om deverkliga förhållandena borde den enligt min uppfattning ha skickat fram någonannan än för all tala i den sakfråga som hade godatillfällen att yttra sig om och som han får gott om tid attyttra sig om när vi senare för den debatten. Jagkan inte förstå talet om att jag skulle ha förfallit till alt citeraskvallerkällor. Jag gör gällande atl ett statsråd som tillträder sill ämbeteoch del då gäller så viktiga frågor som relationerna lill andra länder harskyldighet att informera sig om hur tänkandet varit i den tidigare regeringen.Jag redovisade bara den slutsats som jag kom lill när jag satte igäng att informera mig pä den punkten. Men lät mig försäkra atl detvar långt innan socialdemokraterna gjorde affär av denna fråga på del sätt somnu har skett. Detkan väl inte heller vara atl anlita skvallerkällor, om man i tidningen läser omden uppteckning som gjorts av vad som allmänt uppfattades som ettställningstagande från den tidigare regeringens sida i börian av sommaren,alltså atl man skulle söka medlemskap i . Och när jag läste dennauppteckning av en statssekreterare i ett departement, så fick det mig atl troalt det verkligen var rikligt. Närherr sedan säger att del inte var så bråttom med atl sammankallaregeringen för all falla ett formellt beslut, så kanske del berodde på att man enligt dengjorda uppteckningen skulle fatta ell sådant formellt beslut försl till hösten.Jag antar all det då var underförstått efter valet. Och orsaken lill att vänta till efter valet var kanske all denna fråga inle är alldelesokomplicerad, som också sade. Men del kan ä andra sidan inte varanågot exempel pä fantastiskt högstående moral', som vi har hört såmyckel talas om , atl man på det sättet ville vänta med att annonserabeslutet till efter valet. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Herrandre vice talmannen anmälde att anhållit atl lill protokollet fåantecknat all han inle ägde rält till ytterligare replik. inledde eninformationskampanj under temat i världen. Avsikten var all stimuleratill en sammanhållen diskussion om värt lands ställning, villkor och handlandei en värid där kraven på förändringar växer sig allt starkare. Bakom dennauppfordran till analys och diskussion låg också en önskan att få var och en attse till sammanhangen mellan de olika element i vår polilik som här är aktuella- utrikespolitiken naturiigtvis men också biståndspolitiken ochförsvarspolitiken - vilka alla kan inrymmas under begreppet säkerhetspolitik.Och där finns också u-landspolitiken, ett tämligen nytt begrepp som det gälldeatl infoga i sill sammanhang. Inledningsvisvill jag i della inlägg i den utrikespolitiska debatten erinra om detlakvinnoförbundels initiativ, och del gör jag av ell par speciella orsaker. Försloch främst vill jag påstå att flera liknande initiativ har tagils inom svenskarbetarrörelse, vilket tyder på all dessa frågor just nu av stora grupperupplevs som angelägna. Dessutom har kopplingen mellan de poliliska delområdenavisat sig vara riktig. Kunskaperna har vidgats, diskussionen har stimulerats,och ensidigheten i betraktelsesätt och låsningen av intressena vid etl områdehar övervunnits. Omvi vill se efter hur vi kan påverka situationen i vår omvärld behöver vianvända oss av många olika infallsvinklar, men vi måste också kunna sesammanhangen. debatt i dessa stycken far också väl av om vi ser våraolika bemödanden - nationellt och internationellt - i elt sammanhang och att vilägger fast vår ekonomiska politik och vår handelspolitik så att det stämmerinte bara med vår utrikespolitiska målsättning utan också med vårabiståndspolitiska bemödanden. Det senare skulle då kunna sägas vara uttryck fören rimlig u-landspolitik - för all här något förtydliga det begreppet. Vikan ju heller aldrig koppla bort förhållandena inom värt eget land. Det ärgivande att försöka sig pä en tillämpningsövning med ell sammanhållet synsättpå politiken som berör förhållande lill omvärlden jusl , bl. a. avdet enkla skälet atl så mänga frågor är aktuella för avgörande. Jag tänker päförsvarspolitiken, och därmed säkerhetspolitiken, som skall läggas fastför framåt. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt på den prövning avbiståndspolitiken som kan förväntas börja om någon månad, när biständspolitiskautredningen blir offentlig. Det är min förhoppning alt vi då även fär fart pådebatten om en u-landspolitik. Menett praktikfall har vi på bordet , nämligen frågan om eventuelltbidrag till den interamerikanska . Vill vi ifortsättningen se och ta hänsyn till etl sammanhang mellan bistånds-, utrikes-och handelspolitiken kommer det flera sådana frågor som IDB-fallet som vi fårta ställning till. Vad gäller IDB vill jag medge all vissa handelspolitiskamotiv skulle kunna tala för en svensk anslutning. Men de positiva effekternaför den svenska exporten synes bli mycket begränsade, och därjämte anser visocialdemokrater inle att denna fråga om anslutning.till IDB kan ses som en renhandelspolitisk fråga. Ett medlemskap i skulle strida mot de värderingarsom varit vägledande för vår utrikespolitik. Vi har och kommer alt ha handelmed länder vilkas politik och samhällssystem vi tar avstånd frän. Del är enannan sak att la steget att ansluta lill en internationell organisationvars verksamhet vi inte gillar och inte kan påverka; en sådan beslutsordninggäller ju inom IDB. Jagbeklagar för min del att handelsministern lyckats övertyga inte endastfolkpartiet utan också i denna fråga, trots beslut på centernsstämma och uttalanden som har gjorts av utrikesministern på ett tidigt stadiumsamt de vilda protester som har kommit från medlemmarna inom partiet. Jag kaninte finna att inlägg här pä något sätt har stärkthans ställning i den här frågan och i politiken. Jagskulle f ö. gärna vilja säga, med hänsyn till vad som har uttalats iSydafrikafrägorna och den behandling som de har underkastals i december månadförra året från ulrikesutskottets sida, alt jag tror alt de citat och referatsom har getts är missledande. Visst fanns det etl allmänt uttalande i dettaulskottsbelänkande om att internationella påtryckningar på , för altdetta land skulle ändra raspolitiken, kunde bli verkligt effektiva försl omFN:s säkerhetsråd tar ställning till världsomfattande sanklionsålgärder i någonform. Man skall också lägga märke till att utskottet säger att utskottetförutsätter atl regeringen noga följer den fortsatta utvecklingen i Sydafrikaoch såväl pä det internationella som pä del nationella planet vidtar lämpligaåtgärder, bl. a. för all motarbeta en utbyggnad av de utländskaföretagsengagemangen där. Jagkan avslöja atl när vi behandlade detta i utskottet och gjorde del härställningstagandet frän socialdemokraternas sida, hade vi redan diskussionerom hur vi skulle la nästa steg, och det tog vi månad. Det kaninte vara fel alt etl parti arbetar på del sättet med en fråga som är angelägenoch som faktiskt, med hänsyn till vad som hände , förändrats till sininnebörd från den tidpunkt dä molionen väcktes fram lill dess alt denbehandlades . Föratt sedan fortsätta med att belysa sammanhangen i politiken vill jag la uppförsvarsfrågan och sätta den i förhållande till de säkerhets- politiska avvägningar mankan göra. Jag anser dessutom att det är självklart alt man isäkerhetspolitiken skall väga in ett hänsynslagande lill utvecklingsländerna.Med den utgångspunkten har jag sökt granska hur dessa sammanhang beaktats i denav regeringen framlagda försvarspropositionen. Jag finner då alt delhar skett stora förändringar i dessa stycken när jag jämförförsvarsutredningen, som i enighet hade åtskilligt att säga omsäkerhetspolitiken, med det som återfinns i propositionen. Jagskall ge några exempel. Till atl böria med kan jag konstatera atl framhävandetav problemen i utvecklingsländerna, enligt min mening värda all uppmärksamhet,i den internationella utvecklingen och så gott som helt har fallitbort. Ett tidigare långt avsnitt om behovel av en ny ekonomisk världsordningåterfinns inte alls. Frågan har tydligen inte fått gensvar hosförsvarsministern och därmed inle i regeringen. 1 propositionen sägs angåendeen ny internationell ekonomisk världsordning - som behandlats mycket utföriigtav försvarsulredningen - endast att det kommer att bli fråga om en lång ochallvarlig process. Inte heller återfinns ell avsnitt om de multinationellaföretagen och deras roll i maktspelet i väriden, som utredningen likaså tar uppmen som alltså inte finns omnämnt i propositionen. Ännu mer överraskande är altutredningens uttalande om större öppenhet länderna emellan i säkerhetspolitiskafrågor fallit bort, liksom utredningens understrykande av FN;s strävanden attöka informationen i rustningsfrägor. Varför?kan man fråga sig när man hör utrikesministerns tal . Har man ingenavstämning departementen emellan, eller regeringspartierna emellan? Eller ärdet rent av så att man ser olika pä dessa frågor? De många ändringarna ellerluckorna i det här sammanhanget ger en faktiskt anledning atl tro del . Ettursprungligen långt avsnitt om avspänningspoliiiken och samban-del mellannedrustningen och strävandena atl skapa en ny internationell ekonomisk ordninghar som sagt fallit bort. Inte heller uttalandet om avspänningspolitiken finnskvar i den lydelse som fanns i utredningen. Uttalandel au det är"naturligt all vi pä alla sätt söker stärka FN:s möjligheter allförebygga och lösa konfiikier" saknas likaså. Jagkan inte finna någon annan förklaring än att försvarsministern ser pä dessafrågor på ett sätt som inte stämmer med försvarsutredningen och inte medvad utrikesministern säger 1977. Frånsocialdemokratiskt håll beklagar vi alt regeringens försvarspolitik inte står iklart samband med internationella strävanden på olika områden. Vi vill hävdaatt för u-landspolitiken liksom för biståndspolitiken är solidariteten enledstjärna, och samordningen med utrikespolitiken syftar till att minskaklyftan mellan rika och fattiga länder och därigenom minska spänningen samtverka fredsbevarande. Vikommer senare att få diskutera försvarsfrågan, men vill jag ändå få lovatt säga alt del militära försvaret fått en så dominerande roll i denförsvarspolitik som regeringen fastlagt all del undanskymmer Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt andra mycket viktigaelement i en svensk säkerhetspolitik. Jag villavslutningsvis ta upp nedrustningsfrågorna. Idessa dagar syns det som om president och den nya administrationen iUSA har länt förhoppningar om nya initiativ på nedrustningsområdet. Somsituationen nu är i världen är det förklarligt all varie antydan till initiativlas emot positivt och väcker förväntningar. Manbör dock hålla i minnet från vilken utgångspunkt ansträngningarna för ennedrustning - eller riktigare en dämpning av upprustningen - skall starta.Koslnaderna för vapen, vapenutveckling och andra militära ändamål ärså höga att talen knappast är fattbara. Enavrustad värid är avlägsen, men del betyder inte atl vi får vara passiva.Tvärtom kräver situationen största uppmärksamhet. s. k. kan inhämtas följande uppgifter. 1974 var världenssamlade militärutgifter . Vidare framgår att dessa utgifterpå en 20-ärsperiod frän 1954 hade ökat i fasta priser . Motsvarandetotala kostnader har beräknats ha ökal till . Varoch en kan räkna ut alt del betyder utlägg av varietimme dygnet om för militära ändamål. av totalsumman satsas pä forskning och utveckling av vapen och vapensystem.En alldeles för stor del av tillgängliga mänskliga resurser, kvalificeradeforskare och tekniker tas i anspråk i dessa sammanhang, särskilt om vi beaktardet utomordentliga behov som föreligger för att finna medel och metoder altbekämpa orsakerna till underutveckling, nöd och fattigdom i väriden. Världsbankenhar gjort en kalkyl som visar att för 5 96 av de medel man satsar pä vapenunder en kommande tioårsperiod skulle man kunna i huvudsak lösa sådana förmänskligheten viktiga problem som försörining med livsmedel och med frisktvatten, vidare utbildning, slumsanering, transporlfrågor och utvecklandet avhälsovård kombinerad med befolkningspolitik. Nog vore det värt atl sträva efteratt använda en riu-gondel av rustningskostnaderna till sådana för människornahelt enkelt oumbärliga nyttigheler, som inle finns. Merpartenav militärutgifterna faller naturiigtvis pä stormakterna. 1974 beräknades USAoch slå för , och NATO-blockel och War-szawapakisländerna beräknassammantagna ha en andel av . Värdatl uppmärksamma är emellertid den kraftigt ökade del somfaller pä länderna i tredje väriden, vilkas andel lill 1974 harökat från lill 17 96, utan att deras andel av världens ekonomiska resurserökat i motsvarande grad. Med all respekt för dessa länders rätt att självabedöma och besluta om sina säkerhetssystem är ändå utvecklingen t. ex. avvapenförsäljningen till dessa länder så betydande att den. Distributionenav vapen över gränserna till är vinstgivande affärer därvapenindustrin har stora intressen. Ofta säljs vapen till andra länder innan detagits i bruk i tillverkningslandet. fyra länder - , ,och - som huvudparten eller av försäljningen tillutvecklingsländerna sker. Vill man söka begränsa spridningen av nyakonventionella vapen finner man här en uppslagsända. Jagär väl medveten om hur svårt det är att angripa och lösa detta problem. Men jagvill ändå hävda att det i FN;s nya informationsuppgifter när det gällerruslningsfrågorna borde naturiigen ingå atl belysa hur kommersiella intressenutvecklas på säljarsidan. Jag vill i detta sammanhang anmäla denna fråga föruppmärksamhet och ålgärder inför förberedelserna för den extrageneralförsamlingen om nedrustningsfrågor 1978. Det bör vara angeläget förregeringen atl pröva om man möjligen kan la upp denna fråga. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Herrandre vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Herr förste vice talmannenBENGTSON (c): Det har skett åtskilliga förändringar i svensk politik under de senaste25 åren. Regeringar har växlat, partiledare har växlat, och i de poliliskafrågorna har del fattats många viktiga beslul och skett slora förändringar. Menäven om det har förekommit mycket inom svensk inrikespolitik, sä kan delkonstateras all utrikespolitiken i värt land har karakteriserats av stabilitetoch kontinuitet. Den svenska alliansfria linjen, som syftar till neutralitetunder krig, har legat fast, och den gör sä också . Densvenska alliansfriheten har som bekant inle betytt alt undvikit attdelta i det internationella arbetet eller att ta ställning i viktigainternationella frågor. Om officiella ställningstaganden har i stort settenighet rätt. Regeringsskiftethar inte medfört någon förändring av den officiella svenska ståndpunkten. Delhindrar emellertid inte att en debalt förs om de internationella problemen iallmänhet. Idagens debatt om anslutning lill har detförekommit uppgifier som är förvånande. När det talas om promemorian ihandelsdepartementet kan man inte annat än göra reflexionen: Utarbetadetjänstemännen PM hur som helst, eller var del någon som sade till dem alt dethär var av intresse och gav dem order atl utarbeta en PM? Hur arbetades det ihandelsdepartementet ? log upp uttalandet på stämma. Citera inte bara halvauttalandet! Citera litet mer, så blir bilden en helt annan! visseriigen inte , men hon hänvisade till vad som stått itidningarna, och eftersom tidningarna i allmänhet bara tar med den ena hälftenblir det en helt annan mening i det hela. 1IDB är f n. 22 latinamerikanska länder samt och medlemmar. Utomregionalamedlemmar är , , , , , ,, , , Västtysk- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt land och Österrike.Italien har förklarat sig berett alt vidta de erforderiiga åtgärderna förmedlemskap, men de parlamentariska procedurerna är ännu inte avslutade. Finlandoch har också beslutat ansöka om medlemskap. Molden bakgrunden är det förvånande atl inle på något sätt kan genågon klarhet i vad vi skall tänka om socialdemokraternas ställningstagande.Skall vi tro på socialdemokraterna i , , ochÖsterrike, eller skall vi tro på de svenska socialdemokraterna, de svenskasocialdemokrater som ständigt talar om solidariteten och enigheten mellansocialdemokrater i ? Vem skall vi egentligen tro på? Harsocialdemokraterna i , , och - somockså handelsministern hänvisade till - fullkomligt fel? Även om inte herrLidbom befinner sig i kammaren jusl , finns del kanske andrasocialdemokratiska talare som kan upplysa oss om det finns någon konsekvens ide ställningstaganden som gjorts i olika länder i med socialdemokratiskaregimer. Målelför internationella strävanden bör vara att varje land får frihet ochsjälvständighet och atl det får oinskränkt förfoga över sina naturresurser.Den internationella säkerheten bör tryggas så att inget land känner sig hotatoch därmed tvingat att hålla en omfattande militär beredskap. Dessa önskemålom internationell fred och säkerhet är förvisso inle lätta alt genomföra.Krutdurkar finns på många platser i vår värld, och de kan lätt bringas attexplodera och följas av en världsbrand. Det är heller inte lätt alt alllidfastställa territoriella områden där under mång-tusenåriga strider herraväldetväxlat mellan olika länder. Underdenna halva av det århundrade vi lever i har dock åtskilliga framsteg gjorts.Detla återspeglas i viss mån av medlemskapen i . I börian av1950-talet fanns del endast etl 60-tal medlemmar i , men är siffran uppe i147. Det är glädjande all universalileten vunnit alltmer terräng. Ännuexisterar dock kolonialförtryck i vissa delar av världen, t. ex. i Sydafrikaoch . I andra delar av världen finns förtrycket i andra former, t. ex.i och mer eller mindre i en rad andra diklaturländer, främst i dem som iinternationella sammanhang själva kallar sig socialistiska. I många fall harfriheten vunnits efter en lång och blodig kamp. Det är sä myckelmera beklagligt som i många av de länder, där befrielsekampen förts säintensivt och slutligen resulterat i seger, man bara har fiyttat över systemeti en ny form av diktatur. Befrielsekampen är slut, och befrielsekampen kanbörja igen för all fä frihet inom del område som befriats från utländskdominans.