prot · G009149 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag skulle kunna ta fram tidigare yttrandenfrån , där han har talat om för oss här i kammaren att så och såstor andel av transportstödet går lill storindustrin och ställt frågan om delär den vi skall stödja. Nej, menade då, den skall vi inte stödja.Men är den industrin mycket värdefull - och här är vi nu på samma linje.Och, ; Vi kan tillsammans hjälpas åt all så mycket som möjligtförkorta den period under vilken transportstödet för pappersvarorna skall varaslopat. HerrÖSTRAND (s) kort genmäle: Vi kan vara överens om att vi skall stödja den industri som är utsattför konkurrens. Om det är storindustri eller småindustri är av underordnadbetydelse - åtminstone för mig - i det här fallet. Sedan finns det kanskeanledning att än en gång erinra om, när det gäller kisel, att transportstödethar till syfte att stimulera lill vidareförädling av varor och därigenomvidmakthålla och skapa sysselsättning inom stödområdet. Del är också dengrundsynen som har varit avgörande för gränsdragningen mellan råvara och hel-resp. halvfabrikat. Somen följd härav har metaller, järn och stål samt ringa bearbetade varor därav undantagits från stöd. Detsamma bör då naturligen gälla kisel, som framställs i en process i stort liknande den som gäller vid framställning av metaller. Med beaktande av att metaller och ringa be- 57 Denekonomiska politiken m. m. arbetade metallvarorallmänt undantagits från transportstöd med hänsyn lill förädlingskravel är detuppenbart att kisel inte på grund av detta kan anses vara kvalificerande tilltransportstöd. Attkisel säljs på en internationell marknad med hård konkurrens är en sak för sig.Det har ingenting med transportstödet att göra, eftersom den kisel som går påexport från för del mesta utskeppas från , som endastligger från . Nedre gränsen för att transportstöd skall utgåär ändå, , . HerrSELLGREN (fp) kort genmäle: Det var mycket modigt gjort av att återigen la upp denpassus där man jämför kisel med järn och stål. Han säger att processen förframställning av kisel liknar den som man använder inom metallurgin. Det är enfullständigt befängd förklaring, eftersom kisel inte är någon n-ietall utan enkemisk produkt som framställs genom en kemisk process. Den kan visserligen bl.a. genom att det för den krävs smältugn påminna om framställning av järn ochstål, men del finns inle något annat samband mellan dessa processer. Dettainnebär att den ursprungliga motiveringen, som man Slött sig på,undergrävts mer och mer och definitivt är helt felaktig från sakligautgångspunkter. Kisel är vidare en stor produkt också förleveranser inom landet. Men vad som är väsentligt här, herr talman, och som jaghar framhållit i mitt anförande är alt socialdemokraternas motion och denreservation där de följer upp denna är en allvarlig fara för sysselsättningen iLjungaverk. Vi har lyckligtvis en industri i inlandet för dessa produkter, menmed del pressade läge som denna industri har skulle ett borttagande avtransportstödet innebära ett bortfall av många tiotalsysselsättnings-lilirällen. Er reservation är en fara försysselsättningen i , Jag har begärt ordet för all framföra några synpunkter påtransportstödet, men efter hållna anförande, där han gettuttryck för i allt väsentligt samma uppfattning som den jag har, kan jag varamycket kortfattad. Näringsliveti upplever transportstödet som mycket positivt, inle minst därför attdet är av generell natur och inom området neutralt i konkurrenshänseende. Dehögre transportkostnader som företagen i i regel har på grund avavstånden till produkternas avnämare har delvis kunnat utjämnas, och störremöjligheter har getts de norrländska företagen till konkurrens på lika villkormed förelag i övriga delar av vårt land. Transportstödethar i stor utsträckning gällt produkter som exporterats, och det hardärför bidragit till förbättring av vår handelsbalans. Många välgrundade skälhar anförts för en ytterligare förbältringay träns- portstödet, bl. a. tillall gälla även sjötransporter. Medhänsyn till det angelägna syftet att åstadkomma besparingar i Fredaeen denstatsbudgeten har såväl trafikutskottet som finansutskottet accepterat -> . den här inskränkningen.Det är ett syfte som enligt min mening har Jag delar därför - om , herr talman, med Den ekonomiska visstvekan - utskottens bedömning men vill slå fast behovet politiken m.m. av detta stöd för den norrländska exportindustrin på pappersområdet ochmenar att inskränkningen inte får vara utslag av någon ny princip förtransportstödels utformning. Inskränkningen kan därför endast accepteras somtemporär i etl svårt budgetläge. Såväl regering som riksdag bör ha siktetinställt på att låta den nu aktuella sektorn åter ingå idet transportstödsberättigade varuområdet. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. HerrHJORTH (s); Torsdagens - och även dagens - debatt har avspeglat stor oro för denekonomiska utvecklingen i vårt land. Den borgerliga regeringens politik harlett lill en kraftig ökning av vår internationella skuldsättning. Detta innebärockså sänkt standard för stora löntagargrupper, en försvagad utrikeshandel ochkraftigt stigande priser. Vårindustri och våra företag har även stora problem alt brottas med. Derasutveckling och konkurrenskraft är också beroende av tillgången till energi.Därför är den borgerliga regeringens virriga och osäkra energipolitikbeklaglig, och kan den ytterligare försämra möjligheterna för enexpansiv utveckling. Destora industribolagen, liksom de mindre företagarnas organisationer, ställdeofta krav på den gamla socialdemokratiska regeringen och anklagade den förbristande åtgärder. Trots dagens alla svårigheter är del nu överraskande tystfrån det hållet. Man skulle väl åtminstone kunna kräva besked av den nyaregeringen om hur del skall bli med vår energiförsörjning, eftersom den är enav förutsättningarna för en fortsatt utveckling och berör fiera stora förelagsom direkt arbetar med de olika projekten - jag tänker då närmast på projekt påkärnkraftens område. 1stället går ut i dagspressen med jätieannonservari man uppmanar regeringen all sopa rent efter sossarna. Den partipolitisktobundna och näringspolitiskt aktiva organisationen verkar redan ha inlett 1979års valrörelse! fortsätter också sin oförsonliga kampanj motarbetarrörelsen och enskilda socialdemokratiska politiker. 1bilaga 7 till regeringens proposition nr 150 föreslås en ändrad dis position av investeringsanslaget för kraftstationer m. m. intill ett belopp av 163 milj. kr. Planeringen för kärnkraftsblocket skall ändras så all handlingsfrihet föreligger att antingen avbryta eller också fullfölja projektet efter nästa års energipoliliska beslut. Vi socialdemokrater har i en motion yrkat avslag på denna regeringens hemställan. Vi anser all 59 Denekonomiska politiken m. m. om regeringen vill ändrapå beslut får regeringen underställa konkreta förslag medredovisning av dessas konsekvenser i olika hänseenden. Denfolkpartistiska tidningen anser också att det tidigareriksdagsbeslutets intentioner skall fullföljas till dess man ändrar ståndpunktgenom ett nytt energipolitiskt beslut. Att säga ett halvt nej till debägge omdiskuterade aggregaten innebär ett ställningstagande som föregriperavgörandet . Om fullföljandet av tidigare energipolitiska beslut ansesinnebära att man förlorar handlingsfriheten vid kommande beslut, blir manrimligen oförmögen att uträtta någonting alls. Sålångt den borgerliga tidningens kommentarer. Andra tidningar av moderat ochliberal kulör är inne på liknande tankegångar, och icke-centerpartistiskaborgerliga politiker blir nu märkbart generade när regeringens ryckiga ochsvårtolkade energipolitik förs på tal. Det verkar dock som om omtanken ochhänsynen lill statsministern och enigheten inom regeringen än så länge vägertyngre än hänsynen till vårt lands energiförsörjning och ekonomi samtpolitikens trovärdighet över huvud taget. Nuhade vi ju i en lång interpellationsdebatt omenergipolitiken. som statsministern i den debatten sade altbyggnadsverksamheten beträffande skall upphöra träffadessamarbetskommittén uppe i Forsmark. Där hade man ännu inle fått några direktivför en ändrad planering, men för att kunna ge de för sin framtid oroligaanställda vid någon information måste ledning läsa uppvissa avsnitt ur i stället. Regeringen har tydligen inteuppfatlat vad som krävs i fråga om skyldighet till information ochsamråd. Ännu - efter inter-pellationsdebatlen i och fleraveckor efter det att statsrådet i ett föredrag i gavsignal om ändrade planer för kraftverksutbyggnaden i - har inteVattenfall fåll några officiella direktiv angående det omtaladeförhandlingsuppdraget. I stället för att skapa klarhet har som vanligtregeringens nya utspel i energifrågorna orsakat ökad dimbildning. Jag skallendast citera några få meningar i en av repliker till OlofPalme i interpel-lationsdebatten som bevis för detta. "Jagsäger i svaret; 'I förhandlingsuppdraget till vatlenfallsverket beträffandeForsmark 3 framhålls bl. a., alt den verksamhet på byggarbetsplatsen iForsmark som avser detta block skall upphöra.' Om nu i hastighetenoch upphetsningen har läst detta så att de arbeten som är utlagda på en ellerannan komponent där ute skulle upphöra, och blir överraskad över att jagpåminner om detta - och alt påminner om samma sak - så är del juingenting som jag kan ta ansvaret för. Jag har här lämnat den korrektauppgiften - det är inte fråga om annat. Detta är alltså innehållet i delförhandlingsuppdrag som vatlenfallsverket har fått." Ja,något förhandlingsuppdrag har man alltså ännu inle fått hos Val- Nr 149lenfalls ledning, och med bästa vilja i världen kan man inte påslå all den detta citat lämnar något klart besked. Jag begär heller inte attnågon 3 jyj jyy av utskottetsrepresentanter skall försöka sig på att svara. olika uttalanden i den härfrågan ger som vanligt anledning lill olika Den ekonomiska tolkningar, ochman grubblar nu som bäst i vatlenfallsverket över vad politiken m. m.regeringens nya utspel innebär. Ändå har man skickliga jurister lill sin hjälp. Påbyggnadsplatsen i undrar man såväl hos byggnadsledningen som bland deanställda över hur det skall bli. Själva byggnadsarbetena skall upphöra, sägsdel, men projektet skall finnas kvar. Den tekniska projekteringen skallfortsätta. Vad innebär då detta? Skall de berörda få annat arbete och i så fallvilket? Hur går det för dem som måste flytta - det gäller i första omgångenfram och del gäller minst 400-500 man? Hur blir det för dem sombyggt egnahem osv. Byggnadssektion i har i brev till skarpt fördömt regeringenssätt all sköta energifrågorna. Det är ett cyniskt spel med människor sombrickor, säger man i brevet. Redan nu har fördröjandet av aggregat 3 medförtatt varslat om betydande permitteringar inom en ganska snarframtid, säger de oroliga byggjobbarna. Kommunen, som i största politiskaenighet gjort sina politiska investeringar med tanke på fullföljandet av 1975års energipolitiska beslut, har i detta nya och högst osäkra läge begärtsammanträffande med den s. k. Forsmarkgruppen. Man vill också äntligen ha ettbesked av regeringen om hur man egentligen skall ha det. Man kräver hjälp medandra industrilokaliseringar och ersättning för de förluster och investeringarsom regeringens politik kan innebära för kommunen. Jagskall inte fortsätta längre, men det finns många frågor att ställa på dettaområde. Tiden är dock knapp i slutskede. Låt mig i alla fall tillsist säga, att tålamodet hos dem som med praktiskt arbete har ansvaret förenergiutbyggnaden i vårt land är på upphällningen. Detta gäller såvälbyggarbetsplatserna som de verkstäder som tillverkar de olika komponenternasamt berörda kommuner. Jagyrkar, herr talman, bifall till den socialdemokratiska reservationen 14. HerrCLAESON (vpk): Jag kommer i mitt inlägg i huvudsak att uppehålla mig vid de förslagsom vpk har ställt i motionen 1652 då det gäller bostads-och hyrespoliliken. Bostadspolitikenhar under innevarande varit föremål för be handling i olika delar . Vi har därvid erinrat om den konsekventa politik vi under alla år fört från kommunisterna. Vi har alltid betraktat alla människors rätt till en rymlig och bra bostad till en rimlig kostnad som en social rättighet. Vi har emellertid aldrig nöjt 61 Denekonomiska politiken m. m. oss med allmänna deklarationer,ulan har angett orsakerna till de dåliga bostadsmiljöerna, lill de höga hyrornaoch till orättvisorna mellan olika bosiadskonsumenter. Utifrån sådana analyserom orsak och verkan har vi sedan formulerat målsättningar, ställt krav ochförslag lill lösningar och förbättringar för hyresgästerna. Kommunisternahar konsekvent och envetet sökt skapa opinion och vinna stöd för krav på att laitu med orsakerna till de höga hyrorna och göra slut på de privata vinst- ochspekulationsintressena. Vi har framhållit att hyreshöjningarna måste stoppasoch hyrorna sänkas på kapitalets och vinsternas bekostnad och sagt att det kanske genom lägre bostadsränta, genom samhällsinsatser och ingripanden då detgäller kapital, mark, byggnadsmaterial, byggande, ägande och förvaltning avflerfamiljshus. Vi har föreslagit en rad åtgärder mot en hyresutveckling ochförhållanden på bostadsmarknaden som verkligen ger anledning till djup oro. Vihar anvisat vägar för hur problemen med skenande hyror och hyresgästernasunderläge kan lösas, men vi har rönt liten eller ingen förståelse från såvälden gamla som den nya regeringen. Denallt brutalare mark- och fastighetsspekulalionen, monopolen inombyggmaterialsektorn, ökade räntor, höjda avgifter för bränsle, vatten ochavlopp och ökade underhållskostnader orsakar ständigt höjda hyror. Hyresutvecklingenunder senare år saknar motsvarighet i liden efter det , ochproblemen för vanliga hyresgäster/lönarbetare blir allt svårare då det gälleratt få lönen alt räcka till det allra nödvändigaste. Hos dessa människor finnsinle .utrymme för ytterligare prisstegringar på de verkliganödvändighetsvarorna mat, kläder och bostad. Det hade därför varit befogat -och är det nu i ännu högre grad - att införa etl prisstopp på hyrorna iavvaktan på andra åtgärder mot den pågående hyresutplundringen. Alltfler lönarbetare/hyresgäster kommer underfund med all varie hyrshöjning ärliktydig med en lönesänkning som n-ian måste försöka kompensera med höjdalöner. En hyreshöjning med /m motsvarar omkring en krona per arbetstimmeför de flesta lönarbetare. De hyreshöjningar som de flesta hyresgäster fåttvidkännas under del innebär i många fall detsamma som enlöneminskning med minst en krona . Årets avtalsrörelse har i mångafall inte ens gett kompensation för de senaste hyreshöjningarna. Hur skall deldå inte bli ? Både privata fastighetsägare och allmännyttiga bostadsföretagligger nu i startgroparna med nya hyreshöjningskrav från ellerfrån kommande årsskifte. Tillfälligaåtgärder i form av hyresslopp och särskilda bidrag lill allmännyttigabostadsföretag måsle kombineras med höjda bostadsbidrag och med långsiktigaåtgärder, bl. a. i form av en kraftig sänkning av bo-siadsräntan och störrerättvisa mellan olika boendeformer. Det behövs alltså en radikal förändring avden bostadspolitik som den tidigare regeringen förde i bästa samförstånd medcentern och . Densociala bostadspolitiken, eller vad som återstår av den, äventyras nu av denborgerliga regeringens politik, men ansvaret för tidigare försummelser fallerlika tungt på den förutvarande socialdemokratiska regeringen. Om man nu intesnabbt vidtar några åtgärder från regeringens sida i syfte att stoppa denpågående hyresutplundringen, kommer takten i denna bara att öka. Då kommer desom har gjort stora vinster på räntor, markspekulation,byggnadsmaterial och byggande - de som gjort stora vinster på denbostadsmarknad som betecknar som en marknad, där spekulation ochdjungelns lag råder. det privata bank-, bygg- och fastighetskapitalet -att kunna fortsätta att sko sig på hyresgästernas bekostnad. Itakt med att kostnaderna stigit har bostadsbyggandet privatiserats, och dettaär ett direkt resultat av att andelen småhus ökat på bekostnad av andelenflerfamiljshus. 1 svarade småhusbyggandet för ungefär 30",> av bostadsproduktionen och flerfamiljshusen för . 1 dagarförhållandet det omvända. Ja, småhusandelen ärt. o. m. uppe i över 75 '-';>, Deallmännyttiga och kooperativa bostadsföretagen svarade 1970 för av dettotala antalet färdigställda lägenheter, dvs. 1974hade andelen minskat till , och har de privata byggarnas andel avlägenheisproduktionen ökat. utgjorde deras andel , och 1974 var denuppe i . Småhusproduktionen och de privata byggarnas andel avlägenhetsproduktionen har sedan fortsatt att öka, och ungefär 95 '-n avsmåhusbyggandet ligger i händerna på privata byggherrar. Bostadsförsörjningen är på väg in i en kris. För flerfamiljshus råderpå många orter nästan totalt byggstopp. Småhusbyggandet har blivit en snabbtoch vilt växande spekulationsmarknad. Den öppna bostadsbristen är redan etlkänt faktum i flera kommuner i landet. Samtidigtsom den öppna bostadsbristen kommit tillbaka, visar det sig att de flestakommuner saknar ordentlig planberedskap, vilket betyder att nybyggnation endastkan startas på lång sikt. Bosiadssaneringen har minskat och nästan avstannat istället för att, som planerna var, successivt öka i omfattning. Den nyabostadsbristen kommer i första hand att drabba unga familjer, som skall bildaegna hem. och betalningssvaga grupper, som inle kan ge sig in i husaffärer.Bristerna och orättvisorna slår hårdast och direkt mot dem som har minstbärkraft. Brist på bostäder för de bosladssökande och brist på arbete förbyggnadsarbetarna är således vad vi kan se framför oss. Delär mot denna bakgrund som vi kommunisterna kräver att ettökat bostadsbyggande måste genomföras och att särskild stimulans måsle ges åtbyggande av flerfamiljshus, som ger ökade möjligheter lill kolleklivaboendeformer och kollektiv service. Vi har yrkat avslag på regeringens förslagi den reviderade budgeten om alt minska ranien för lån till kommunalamarkförvärv. Den försämring som på förslag av den dåvarande regeringengenomfördes genom förkortningen Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. ni. av amorteringstiden förmarkförvärvslån var illa nog. Vpk har kritiseratmarkspekulalionen och föreslagit åtgärder, som kan underlätta kommunernasmöjligheier alt äga marken och upplåta den med lon-iträli som ett led i attavprivalisera ännu en del av bostadsmarknaden. Regeringsförslagets genomförandekan ytterligare försämra kommunernas möjligheter att bedriva en aktivmarkpolitik, vilket vi bestämt vänder oss mot. Regeringensförslag om införande av särskild låneavgift för bostadslån vänder vi oss likabestämt mot. En sådan låneavgift skulle lill stor del drabba energisparlånenoch innebär i praktiken mindre subventioner till bostadsbyggandet i etl lägedär man i stället måste öka dem. Att införa en särskild administraiionsavgiftvid statlig belåning av bostadshus är inte heller motiverat av kostnadsskäl, dåverksamheten som sådan redan nu lämnar ett överskott på ca 15 milj. kr. per år.Vi anser inte heller att man skall ändra på nuvarande regler och införa någotsom närmast kan betecknas som en ny skatt. Vänsterpartietkommunisterna vänder sig också mot fortsatta stora satsningar ochbyggnadsinvesteringar för ett nytt riksdagshus. Som vi i tidigare sammanhanganfört anser vi alt någon flyttning av från nuvarande plats till etlombyggt riksdagshus på inte är befogad. Det är ett rent slöserimed skattemedel. Vi anser nuvarande lokaler vara fullt ändamålsenliga. Jag hade för avsikt att i detta anförande också uppehålla mig vid om-och nybyggnaden inom Frescatiområdet och varför den måste fullföljas enligt denuppgjorda tidsplanen. har dock i utförligtmotiverat den saken, och jag skall därför nskränka mig till all säga all jagliksom vpk-gruppen i övrigt instämmer yrkandeunder punkten B mom. 5, vilket är utdelat Etl genomförande av den bostadspolitik som vpk föreslår förutsätterlångt gående förändringar av vårt samhälle, och en slutlig lösning avbostadsfrågan är inte möjlig förrän vi har ett socialistiskt samhälle. Man kanemellertid åstadkomma betydande förbättringar för de flesta människorna i vårtland inom vårt nuvarande kapitalistiska samhälles ram. En bostadspolitik meden annan inriktning än den nuvarande, dvs. med en socialistisk inriktning,skulle innebära lägre boendekostnader och garantera ett verkligthyresgästinflytande. Den skulle medföra större valfrihet, där gemenskap mellanmänniskorna var vägledande. Den skulle innebära en minskad privatisering ochett slut för alla vinst- och spekulationsintressen på bostadsmarknaden. Denskulle få ett riktigt socialt innehåll och förhindra all spekulation och handelmed mark, fastigheter och lägenheter. Den skulle medföra mer av boendeformeroch kollektiv service med bättre boendemiljö och boendeservice iflerfamiljshusom-rådena. Och detta skulle innebära att rätten till en brabostad till rimlig kostnad blev lika självklar som rätten till undervisning ochsjukvård. Jag instämmer i de av C.-H. HerrBLOMKVIST (s); Inledningsvis vill jag erinra om att det nya har variti verksamhet under närmare . Det snart gångna första verksamhetsåret harkanske framförallt slagit fast behovet av ökade personella och ekonomiskaresurser i verket. Mentyvärr medgav handelsministern endast en blygsam förstärkning av verketsresurser i budgetförslaget. Jag har därför, tillsammans med intresseradepartivänner, i motioner lill årets väckt förslag om ytterligareresurser lill verket. Föratt förbättra konsumenternas ställning på marknaden behövs olika former avlagstiftning och konsumentupplysning. Värdefulla insatser har också gjorts, ochdessa instrument kommer att behövas för alt aktivt användas även ifortsättningen. Ikomplelteringspropositionen har chefen för funnit bör kunna minska anslaget till med . Enligthandelsministern bör detta kunna ske genom bl. a. en minskad produktion avinformationsmaterial och ökad avgiftsfinansiering. Imotionen 1976/77:1663 har jag bl. a. framhållit au planerat attunder sitt andra verksamhetsår förbättra sin information i ämnen av särskiltkonsumentintresse. Det är här fråga om en kampanjverksamhet ihushållsekonomiska frågor och prisfrågor samt information om ny lagstiftning.I motionen har jag också pekat på att verket försökt att hålla nere priserna påsina trycksaker för alt dessa skall kunna nå så många konsumenter som möjligt. betänkande har och jag riktat uppmärksamheten påverkets allmänna informationsverksamhet, som exempelvis omfattar värdefullupplysning i hushållsekonomiska frågor och prisfrågor och som riktar sig bred allmänhet. Vihar vidare pekat på att verket avser att genomföra en omfattande kampanj ombilekonomi. Denna kampanj syftar till att ta upp olika möjligheter förkonsumenten att få mindre kostnadskrävande bilreparationer. Enligt vår meningkommer en ökad avgiftsfinansiering, som rekommenderas av handelsministern, attmedföra risk för att verkets information inte når ut till de konsumentgruppersom är mest i behov av upplysning. Denföreslagna nedskärningen av informationsanslagel kan således betyda att desvenska konsumenterna får mindre information om hur de skall kunna spara ochhandla billigt. Detta måste väl ändå anses vara i allra högsta gradotillfredsställande. TidningenExpressen hade 40 tips för att leva billigare, då tidningenansåg att den lönehöjning som blev resultatet av årets avtal inte kommer atträcka lill alt kompensera prishöjningarna. a. borde man inte användateleverkets telefonväckning utan köpa Denekonomiska politiken m. m. 5 protokoll 1976/77:149-150 Denekonomiska politiken m. m. sig en väckarklocka. Rådetlill tjänstemännen var att, som jobbarna oftast gjort, ta med en mallådahemifrån. Man behöver inle heller använda grillkol när man tar fram utegrillenutan man plockar själv sina tallkottar, och längre fram är skogen fullav bär. Den dyra tandkrämen kan du spola - om det är nödvändigt kan man köpaKonsums billiga Tandkräm, osv. Troligenär det inle denna form av information som har tänkt sig när manbegär pengar till mer upplysning och information,