prot · G00932 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag tror atl vi får hålla ögonen på det här pro blemet. i (c): Del är alt beklaga om radioprogrammet har varit vilseledande. Detkunde ju ha varit rätt fastän det har sagts i radio, höll jag på att säga, är faktiskt på det sättet atl tillsats av antibiotika förekommer inte inormal utfodring. Sedanskall jag väl inte här gå i någon polemik i vad gäller de olika remissvaren,men vad LRF avser i sitt svar är väl - och jag hoppas all del är LRF:s ambition- alt vi måste se lill att de livsmedel som produceras i inleinnehåller några ämnen som är skadliga för människors hälsa och välbefinnande.Det är en mycket viktig ambition. Finns det alltjämt risk för all skadligaämnen förekommer skall detta beivras och rättas till. - Sedan har LRF lagt tillatt vi inle vet myckel om vad importerade livsmedel innehåller. Det gäller bådegrönsaker, kött och fläsk. LRF har väl i della sammanhang passat på alt sägaatt del kunde vara befogal att la reda på innehållet också i de importerade produkterna. Överäggningenvar härmed slutad. 1976/77:7med anledning av motioner om viltvård, m.m. § 23 Åtgärder för att skydda den svenska herptilfaunan Nr32 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1976/77:8med anledning av motion om åtgärder för att skydda den svenska herptilfaunan. HerrJOHANSSON i (c): Egentligen behöver jag inte argumentera för motionen. Utskottetsskrivning är välvillig liksom remissvaren. Vadvi nu hoppas på är atl åtgärder sätts in för atl säkra skyddet för denna del avvår fauna. Som framhålles av har herp-lilerna inte enbart sittegenvärde som element i vår fauna, ulan de har också sin betydelse som föda åthögre slående djur. Utrotning eller stark minskning av hela eller delar av herptilfaunanfår därför konsekvenser som vi kanske inte anar. Jag hoppas att den avnaturvårdsverket påbörjade kartläggningen av situationen för olika arterherptiler skall efterföljas av effektiva skyddsåtgärder. Menjag vill också innan jag lämnar denna plats hell kort vidröra ennaturvårdsfråga som både herptiler och övrig fauna är så beroende av - den gäller våra våtmarker. Så gott som allaremissorgan har ansett att bristen på våtmarker är orsaken till nedgången förde i motionen angivna djurarterna. Det behöver ju inte vara någon diskussion omdetta - så är del bara. a. groddjur och salamanderdjurär för sin existens beroende av våtmarker. Jagläste att våtmarkerna i sydvästra håller på att försvinnahelt. Av de 50 s. k. fuklängsområden som fanns 1968 är bara sex oskadda.22 är kraftigt förstörda, nio flnns över huvud taget inte längre. Flertalet avde mera sällsynta herptilerna finns just i dessa områden. Vi har alltsåanledning att se framtiden an med oro. Det gäller att rädda vad som räddas kanav de nu befintliga våtmarkerna, inle bara i utan i stort sett helalandet. Det gäller all rädda dem inle enbart för att skydda våra herptiler utanför alt slå vakt om hela vår fauna och fiora. Sepå våra vadar- och simfåglar som får allt svårare alt klara sig numera medanledning av krympande våtmarker! Men - jag vill spetsa lill del genom att sägadetta - våtmarkerna är också en förutsättning för all människorna i framlidenskall kunna tillgodose sina vattenbehov. Våtmarkerna förhindrar på sitt sättöversvämning och torka . Försvinner de måste mankonstbevattna i än högre grad, med grundvaltensänkning som följd. Iår har vi blivit påminda om vattnets betydelse i naturen, om grundvattnet somresurs. Då tänker jag inte enbart på att vi har haft eu par torrår med följdatt det delvis rått brist på vatten inom jordbruk och i hushållen. Nej, jagavser det faktum all det är ett vålmarksår, proklamerat av Europarådet.Sverige är ett av de länder som undertecknat konventionen. Man vill medkonventionen få till stånd en debatt i hela som öppnar ögonen för hurviktigt det är att bevara de våtmarker Onsdagen den 24 november1976 Åtgärderför att skydda den svenska herptilfaunan Nr 32 som finns kvar. Ty vi skall ha klart för oss all utdikningen av sådana Onsdflppn Hen marker sker med samma frenesi ute i som i vårt land. ' '" , helt naturligt för resten, engagerat sig myckethedrande för våtmarksåret. Som exempel kan jag ta ell arran- Atgärder för att gemangsom ligger nära i liden. kommer man att skydda den svenska tillsammans med anordna en våtmarks-hearing. Tilldenna herptilfaunan hearing planerar man atl inbjuda flera slalligamyndigheter, såsom plan- verket, domänverket,lantbruksstyrelsen, , m. fl., men även ideella organisationer somkan ha intresse för dessa frågor kommer atl bli inbjudna. Jag tror all ävenjordbruksutskottets ledamöter är inbjudna till denna hearing. Jagvet också att man p'raktiskl ute på fältet från sida görinventeringar och kommer med förslag om skydd för våtmarker. Ideella organisationeroch intresseorganisationer gör också sina insatser della år. Jag vel alt manhar iordningställt studiematerial som skall användas vid vinternsstudiecirklar och som lar upp just problemen med våra sinande våtmarker. Delgäller inte bara atl bevara dem som finns - man har också möjligheter alt skapanya. Allasom vistas i skog och mark, vel hur del känns all vandra fram över en torrtallhed en varm sommardag och plötsligt få syn på ett vat-lenblänk, en sjö, enskogstjärn, en porlande bäck eller bara en framspringande kallkälla, ellervarför inte en liten våtmark i form av ett kärr eller en "dyhåla" sominte är lill någon nytta, som folk kanske tycker . Det känns befriande,skänker nya krafter. Denna känsla hänger säkert samman med människansinneboende behov. Det finns ell behov av all vistas vid vatten, att se vatten. Vatten är någonting sominte bara vi människor är i behov av. Allt levande, djur, växter och organismerav olika slag, behöver vatten under årets alla lider. Här är del ingen skillnadmellan herptiler och människor. Jag har inget annat yrkande änutskottet. Överläggningenvar härmed slutad. §24 Föredrogs Näringsulskottets betänkande 1976/77:3 med anledning av regeringens skrivelse1975/76:214 med överlämnande av årsredovisning för §25 Anmäldes och bordlades Proposition 1976/77:15om ändring i lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, m.m. 96 § 26 Meddelande omfråga Meddeladesatl följande fråga framställts 1976/77:102av (vpk) till fru utrikesministern om utländsk beskickningsinflytande på svensk myndighets personalpolitik: En svensk medborgare av iransk härkomst arbetadesom tolk åt polisen i och åt sociala myndigheter. Hans huvudsakligaarbetsuppgifter bestod i att tolka vid ärenden rörande uppehållstillstånd ochpolitisk asyl. besökte ambassadör protokollchefenvid UD och fann det "anmärkningsvärt" alt tolken, som var politisktaktiv emot den iranska regimen, fick tjänstgöra hos svenska myndigheter. Ambassadörenbegärde all åtgärder skulle vidtagas. Därefter har tolkens tillförlitlighetifrågasatts, och han har kort efteråt avstängts från vidare tolkningsuppdraghos . Medhänvisning till del anförda vill jag till fru utrikesministern ställa följandefråga: Anserutrikesministern att främmande beskickningars inblandning i svenskamyndigheters personalpolitik genom politiska misslänkliggöran-den skallvidarebefordras av ? §27 Kammaren åtskildes .