prot · G009125 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:125 §1 Justerades protokollen för , §2 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:130 om hänsyn lill det lokala sysselsättningsläget vid prövning av upphandlingsfrågor Jag vill meddela alt interpellationen nr 130 av omhänsyn till del lokala sysselsättningsläget vid prövning av upphandlingsfrågor,vilken överlämnats till mig för besvarande, inle kommer alt kunna besvarasinom den föreskrivna liden. Jag avser atl samråda med omtidpunkten för besvarandet av interpellationen. Om anpassning av enkronorsmynten till automathandeln §3 Om anpassning av enkronorsmynten till automathandeln Herr ekonomiministern erhöll ordet för atlbesvara i Skärstad (c) anmälda fråga, 1976/77:324,till herr budgelminislern, och anförde: i Skärstad har frågat budgelminislern om vilka inilialivhan ämnar ta för att komma lill rälta med de orimliga effekterna föraulomalhandeln i anledning av de nya enkronorna. Enligt fastställdärendefördelning är det jag som har all besvara frågan, Enliglherr passar inle de nya enkronorna för handel i automater,Auiomaiägarna skulle därför planera att bygga om automaterna, vilket måste varaen myckel oralionell följd av all mynlen enligt har tillverkatspä ett mindre tillfredsställande sätt. Myntensmetallinnehåll, vikt, diameter och prägel bestäms av regeringen, medanriockleken bestäms av myntverket. Fr, o. m. slutet av präglas nyaenkronor med konung bild. För de nya enkronorna gäller sammakrav i fråga om melallinnehåll, vikl och dimensioner som för de äldreenkronorna. De skall sålunda liksom ha en diameter om och enriocklek av , I båda hänseendena gäller en toleransgräns uppåt ellernedåt av , Enligluppgifl frän myntverket tillverkades de äldre enkronemynten med en riocklek somi regel låg i del undre toleransområdet, medan de nya enkronorna särskill ibörian av lillverkningen låg inom det övre loleransomrädet siktargivetvis på all inom toleransgrän- Omanpassning av enkronorsmynten till automathandeln serna komma så nära delnominella måltet för riockleken som möjligt och har undan för undan kunnatnärma sig detta. Omen mynlautomat har ställts in efter mynt som råkat vara slitna, kan delinträffa atl nya mynt inie går alt använda i apparaten. Försäljningsautomater,växelgivare och liknande ulruslning bör givetvis anpassas både till den övreoch till den nedre toleransgränsen för myntens dimensioner. Myntverketföljer givetvis ulvecklingen för att i samförslånd med automatägarna kommalill rätta med eventuella problem. Det är emellertid endasl några fåautomalförelag som har anmäll lill verkel att nya enkronor inle passar i vissaautomater. Några erinringar har icke framförts från vare sig postverket ellerteleverket Inom elt av aulomatföretagen var man medveten om att mekanismerna iautomaterna var alltför snålt inställda, I de allra flesta fall lorde sådanaautomater kunna justeras ulan större besvär eller kostnad. Vadjag nu har sagt visai alt de nya enkronorna inle skall behöva leda lill allauiomaiägarna måste bygga om sina automater eller vidla andra ingripandeåtgärder. Det finns därför enligl min mening inle anledning lill någotingripande frän regeringens sida. HenJOHANSSON i Skärstad (c): Jag ber allfå lacka för svarel på min fråga. Vihar alltså fåll nya mynt, försedda med den nuvarande kungens bild, och det harjag noleral med intresse. Men del väckte inte så lilel förvåning när manmärkte, alt riockleken på de nya mynten inle var densamma som på de gamla. Delhar förekommit flera tidningsartiklar, bl. a. från , med uppgifter omatt parkeringsautomaterna inle tagit emot de nya kronorna, och del har ocksåredovisals siffror på vad det skulle kosta atl göra om automaterna, så att deskulle passa för de nya mynten, och det var ingen liten summa. Jagkan också nämna att jag blev tillfrågad uppe på klubb-rumshyllan omjag hade några av de gamla kronorna, eftersom de nya inte gick all använda iautomaterna där. Det är förvånansvärt att myntverket med den teknik som manhar lill förfogande inte kan göra nya enkronorsmynt med rätt riocklek. Jag kaninte minnas att vi har haft några motsvarande problem tidigare. Jag tycker attdet inte borde vara svårl för myntverket atl göra enkronorsmynt med en riockleksom ligger mellan det undre och det övre loleransomrädet Vi vel att det alltidär risk för fusk och atl man därför måste vara noga med automaterna, och jagtycker att myntverket skulle ha tagit hänsyn till detta. . Jag vill ställa enytterligare fråga. har präglat en upplaga av de nya enkronorsmyntenmed . Man måste redan när man hade släppt ut den upplagan ha blivitmedvelen om atl de här svårigheierna fanns. har del kommii en upplaga med årtalet1977. Del skulle vara intressant alt vela om man vid framställningen av dennahar tagit hänsyn till de besvärligheler som förekommit. Det är ju inte bara auiomaiägarna som fårproblem. Del är även besvärligt för den enskilde individen när han finner, atlde enkronorsmynt han har inle är gångbara. Jag lycker inte atl vi skulle behövauppleva sådant . Överläggningenvar härmed slulad. Ompolisens samarbete med allmänheten §4 Om polisens samarbete med allmänheten Herr justitieministern erhöll ordet för altbesvara fröken (vpk) anmälda fråga, 1976/77:388, ochanförde: Fröken har - med hänvisning lill en händelse som inträffat iUmeå - frågat mig om jag anser atl det som hänt där är förenligt med dedemokratiska traditioner som anses gälla i och om det är iöverensstämmelse med den uttalade målsättningen all polisen skall främja eltgoll samarbele med allmänheten. Enligl2 S i polisinstruktionen skall polisen upprätthälla allmän ordning ochsäkerhei. Del åligger härvid polisen alt bl. a. vidla de åtgärder som behövsnär den allmänna ordningen och säkerheten har kränkts. Jaghar låtit inhämta uppgifter från polisstyrelsen i polisdistrikt om denhändelse som åsyftas med fröken fråga. Enligt de upplysningar somerhållits ingrep polisledningen efter framställning från företrädare för bl. a,kommunens centrala byggnadskommitté och vederbörande entreprenör. Man begärdeatt polisen skulle lämna skydd för att arbetet med markplanering, framför alltskogsröjning, skulle kunna utföras. Detinträffade är nu föremål för justitieombudsmannens prövning. Man kan räkna medatt händelseförloppet härigenom blir allsidigt belyst, Mol denna bakgrund anserjag att jag inte bör uttala mig vidare i saken. FrökenHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar juslilieminislern för svaret på min fråga. Det är emellertidsynnerligen undanglidande. Händelsernai innebären bankruttförklaring av demokratiska principer.Kommunalpolitikerna vägrar atl ta hänsyn lill den lokala opinionen, Allapartier i fullmäktige - utom vpk - satte sig över vad en majorilel avbefolkningen i ansåg. Redan detta är en oerhörd nonchalans motfolkviljan. Ovanpå detla kommer så polisaktionen. Poliser från tre länkommenderas ut, 189 poliser med batonger, pistoler och kravallstaket går lillangrepp mot en fredlig demonstration med många barn. Polismästaren i Umeåanklagar de demonstrerande för upplopp och uppvigling. Demonstranterna avfotograferas av en polisman som sedan offentligl förklarar all skälet tilldetla är all fotona kan vara "bra att ha för framlida bruk". Barnomhändertas enligl LTO-lagen ulan att föräldrarna underrättas. Omvissa åtgärder för att bistå föräldrar till utvecklingsstörda barn Ochnu utbryter panik bland fullmäktigeledamöterna, vill ingen la på sigansvaret för aktionen, utan polismästaren förklarar all han ensam slår för den.Är det möjligt, så innebär det de facto alt vi redan har en stat i slaten. Detinnebär alt poliliska beslui aldrig kan omprövas utan att vi riskerar attpolisen ryckt ut och med våld drivit igenom ett kanske felaktigtbeslut. Det framkom senare och framgår av justitieministerns svar all cenlralabyggnadsnämnden varil i konlakl med polisen. Men fortfarande hävdas på sin höjdatt aktionen är olycklig. Den är, herr talman, inte bara olycklig, den är ellbrott mot alla de demokratiska principer man säger sig vilja hävda i detlaland. Den är ell brott mot skolans målsättning alt uppfostra eleverna tillsjälvständiga kritiskt länkande människor med intresse för omvärlden. Justitieministernhänvisar till en kommande JO-prövning. Men justitieministern måste väl ändåkunna principielll ultala sig i rättssäker-hetsfrågor av vitalt intresse förinvånarna i landel. Jag vill därför slälla följdfrågor till justitieministern: Harpolisen sådana befogenheter alt den med våld kan föregripa en omprövning avpolitiskl fattade beslut? Anserjustitieministern det förenligt med åsiktsfriheten att demonstranter avfotograferas? Anserjustitieministern att händelserna är förenliga med målsättning? Anserjustitieministern atl de åtal för uppvigling och upplopp som föreligger ärförenliga med svensk rättspraxis? Börverkligen LTO-lagen användas för all omhänderta demonstranter på det sätt somhär skett? Överiäggningenvar härmed slulad. §5 Om vissa åtgärder för att bistå föräldrar till utvecklingsstörda barn Herr socialministern erhöll ordel föralt besvara i (c) anmälda interpellation,1976/77:117, till fru statsrådet , och anförde: i har frågai statsrådet om hon ärvillig medverka till att man inom landslingen allmänt anordnar arbelsteam somkan bistå föräldrar lill utvecklingsstörda barn och genom kontinueriig kontaktbidra till en så harmonisk och positiv utveckling som möjligt för dessaföräldrar och barn. Enliglfastställd ärendefördelning är det jag som har att besvara interpellationen. Psykisktutvecklingsstörda och andra handikappade barns möjligheter att underuppväxttiden och senare i livet integreras i samhällel och få samma villkor somandra barn är beroende av att deras föräldrar får samhällets stöd i skildaformer. Föräldrarna behöver t ex. information om barnels skada och dessföljder. De behöver också utbildning, som anpassas efler barnels förhållanden,för atl kunna främja dess personlighetsulveckling. Denförsta informalionen lill föräldrar som har fäll ell psykiskt utvecklingsstörtbarn har en grundläggande betydelse. Innehållet i och formerna för sådaninformation behandlas i den av .socialstyrelsen hell utgivna skriftenBarnet ni fält Den ingår i . Denfortlöpande informalionen lill föräldrarna har lill främsla uppgifl all hjälpadem alt planera och genomföra träningen och övriga insatser för sill barn.Sådan information och därmed sammanhängande verksamhel är en del avhemmavården inom omsorgerna. har utfärdat rådoch anvisningar om hemmavård för psykiskt utvecklingsstörda. Däri framhållsangelägenheten av atl personalinsatserna inom denna vårdform ges en rationelloch ändamålsenlig organisalion. Den personal som behövs för vården bör därförbilda elt hemma-vårdslag med uppgift alt planera och följa vårdinsatserna.Laget bör bestå av kurator, arbetsterapeut, lekotekarie, logoped, lärare,psykolog och sjukgymnast. 1 laget kan även ingå t ex. distriktssköterska ellersjuksköterska vid barnavårdscentral. Eftersom föräldrarna i praktiken svararför den vardagliga träningen av barnen, särskill de mindre barnen, är detangeläget all lagel har fortlöpande samarbele med dem. Hemmavårdensandel av omsorgerna har hillills haft förhållandevis ringa omfattning.Insalserna i hemmen har framför alll gjorls inom ramen för undervisning. Det ärsvårl all förutsäga behovel av hemmavård inom de framtida omsorgerna.Socialslyrelsen räknar dock med all del behövs en ökning av verksamheten för barnunder ålder. Frågorom föräldrautbildning behandlas i barnomsorgsgruppens pågående arbele. Gruppenägnar därvid särskild uppmärksamhel åt utbildning för föräldrar tillhandikappade barn. För föräldrar till bl. a. utvecklingsstörda ordnade gruppennyligen en speciell konferens. Jagvill i sammanhangel nämna all jag avser all inhämta regeringens medgivande alltillkalla en särskild parlamenlarisk kommitté för utredning av omsorgerna ompsykiskt utvecklingsstörda m. m. Direktiv för kommittén avses bli fastställda imaj 1977. Föratl vi skall fä synpunkler på direktivens uiformning har en promemoria iärendet, som sammanställts inom , lillslällls en radiniressenier, bland dem samlliga omsorgsstyrelser och , ungdomar och vuxna (FUB), Jag anser del naturligt alt frågan om behovetav en ulveckling av biståndet till föräldrarna inom ramen för hemmavården ellerpå annat sätt beaktas vid en sådan ulredning på omsorgsområdet Omvissa åtgärder Jör att bistå föräldrar till utvecklingsstörda barn Omvissa åtgärder för att bistå föräldrar till utvecklingsstörda barn Hen i (c): Jag ber all få lacka socialministern för svarel pä min interpellation. Däjag anser att föräldrarnas roll när det gäller psykiskt handikappade barnkommii alt bli åsidosatt är jag tacksam för atl socialministern betraktarfrågan som myckel viktig. De utvecklingsstörda skall kunna integreras isamhället och få samma villkor som andra barn. Föräldrarnas stöd i dessasammanhang måste vara ovärderligt. Då måste de också få den nödvändiga hjälpenfrån samhällets sida för atl klara sin uppgift. Jag är uppriktigt glad översocialministerns posiiiva inställning härvidlag. Jagnolerar det också som mycket positivt all socialministern i sill svar säuiförligi uppehåller sig vid informationen lill föräldrarna. Del är där som delenligt min mening har brustit har försvårat många föräldrars möjligheteratl ge sina handikappade barn den hjälp som dessa behöver. Socialstyrelsensanvisningar angående hemmavården i dessa avseenden har enligl min mening inlenätt ut i den utsträckning som hade varit önskvärt. Vad socialministern nämnerom hemmavårdslag, som skall planera och följa värdinsatserna, låter mycket bra- förhoppningsvis kan dessa lag också bildas vid t, ex, vårasjukvårdsinrättningar. De har haft ringa omfallning , vilket ärbeklagligl, då eftersläpningen på områdei är myckel slor. På många håll finnsöver huvud lagel ingen hjälp alls all få för föräldrar lill psykiskihandikappade barns utbildning. Jag skulle önska all de insalser på områdei somsocialministern nämner skulle få en slörre spridning. Från ekonomisk synpunkltorde dessa insalser inte bli alltför betungande, och såviit jag vet finns hosmånga vårdin-iresserade personer en ulpräglad strävan atl få göra mer förföräldrar som har utvecklingsstörda barn. Och det är inte bara för föräldrarnasegen skull som delta intresse finns - vårdpersonalen är också synnerligen månom aii se lill barnens bästa. Isill svar säger socialministern atl hemmavårdens andel av omsorgerna hittillsframför alll bestätt av undervisning. Vidare nämns i svaret altföräldrautbildning ägnas särskilt iniresse i barnomsorgens pågående arbele,speciellt när det gäller handikappade barn. Jag noterar della med allra störstatillfredsställelse. Jag skulle i delta sammanhang vilja la upp en skrivelse från liksom från och hörselskadade barnsmålsmän. Även om jag inte har berört denna skrivelse i min interpellation,tycker jag att den hör hemma i del här sammanhangel. Bl, a, krävs allsärskilda resurser skall slällas lill förfogande av samhällel för allunderlätta det döva eller gravt hörselskadade barnets kommunikationshandikapp.Nämnda förbund anhåller om stöd för sina krav hos . Mananser bl, a, atl speciella föräldrakurser behöver anordnas årligenfrån del år hörselhandikappet upptäcks tills barnet avslular sin obligaloriskaskolgång. Jag skulle vilja vädjalill herr socialminisiern all han hörsammar dessa önskemål, inle minst närdet gäller att ge föräldrarna det nödvändiga stödet för atl hjälpa sinahörselskadade eller döva barn. Många föräldrar ställs inför ulomordeniliglsvåra situationer när det upptäcks atl deras barn är hörselskadat En omedelbarhjälp kan vara av ovärderlig belydelse även i dessa sammanhang. Frånnämnda förbunds sida har man vädjat om bidrag lill kurser i föräldrautbildningnär det gäller de döva och hörselskadade. Jag vill fråga socialministern: dessa pengar väl använda? Kan man inte länka sig att slälla dylika medellill förfogande? Jag vore lacksam, om socialministern kunde ge sin syn även pådenna, som jag ser del, myckel angelägna fråga. Jagtror över huvud lagel, herr lalman, all föräldrarnas roll när del gällerhandikappade barn borde mer än vad som sker diskuleras och åtgärdas. Avsocialminislerns svar framgår visserligen atl man böriat uppmärksamma de härproblemen, men ger han lill känna all verkliga kraftålgärder ännuinle kunnal vidias. Min uppfattning är att föräldrarna spelar en avgörande rolli dessa sammanhang och atl de också måsle få all länkbar hjälp frän samhällelssida för att klara den myckel svåra uppgift som de ställs infot Jagvill, herr talman, trols alt jag är myckel nöjd med det svar som jag harerhållit pä min interpellation, fråga socialministern, om han ärvillig medverka till att större insatser görs på detta område. Omvissa åtgärder för att bistå föräldrar lill utvecklingsstörda barn Det är väsentliga frågeställningar som i larupp i slutet av sitt anförande. Närdel gäller gruppen utvecklingsstörda har det omsorgslagen harverkat - alltså från fram lill nu - hänt ganska mycket, tackvare den lagens tillkomst Därmed vill jag inte ha sagt all vi är färdiga, Jusldel som vi här har diskuleral, nämligen en ökad saisning på föräldrautbildningoch föräldrasiöd, är nödvändigl för au vi skall kunna klara en bättrehemmavård. Det är föräldrarna som behöver dessa stödfunktioner under helaliden. Jag hoppas all vi skall kunna utöka denna verksamhel. Del skall bliintressant all se, när vi får in svaren från omsorgsslyrelserna och FUB, vilkasynpunkter man har på utformningen av direkliven. Det finns ell slorlengagemang för della, och jag är personligen myckel inlresserad av del. Denandra frågan som i log upp gällde den skrivelse som vihar fåll frän . Den har kommii lilldepartementet. Jag är angelägen atl säga att det som här lar uppär myckel kraftigt understruket i den proposilion som har lämnals den härvåren och som grundar sig pä betänkandet Kultur ät alla. Ulifrån denproposilionen och barnomsorgsgruppens arbele tror jag all vi skall nå ellresultat som ligger nära del som här har eflerlysl. Omvissa åtgärder för att bistå föräldrar till utvecklingsstörda barn dag ta ställning i den konkrela frågan, som vill, har jagingen möjlighet all göra. HenBÖRJESSON i (c): Allra försl vill jag lacka för del kompletterande svar jag har erhållitJag begär inie alt socialministern skall la slällning till det konkrela förslagsom här har framförts från och fördöva och hörselskadade barns målsmän. Jag log upp frågan därför alt jag vid dekonlakterjag har haft med föräldrar som har inte bara utvecklingsstörda barnulan också barn som är döva eller mycket gravt hörselskadade har fåll detintrycket att de är i stort behov av undervisning och information. Allfå ell utvecklingsstört barn eller eu barn som är dövt eller gravt hörselskadatmåste vara en oerhört svär upplevelse för föräldrarna. De flesla av föräldrarnabör så snabbi som möjligl få hjälp atl bearbeta sin situation. Tyvärr - och detär väl ingenting att sticka under stol med - har de flesta sjukhus ännu inlemöjlighel atl erbjuda den hjälp som del här kan bli fråga om. Utbildning i hurföräldrarna skall bete sig när del gäller vården av dessa barn är nödvändig.Utbildningen måsle naturligtvis också paras med informalion. Enföräldrautbildning för dessa föräldrar är absolut nödvändig om man skall kunnatillvarata barnens bäsla och göra deras livssilualion bättre. Dethar hänt mycket, säger socialministern, , sedan vi fickvår omsorgslag. Del är riktigt, men det ålerslår ganska myckel, herrsocialminisler. Det gäller naturligtvis för oss alt påverka utvecklingen urolika aspekter. Jaghar också tagit del av den kuliurproposition, grundad på betänkandet Kultur åtalla, som vi kommer atl behandla här i . Också den innebärett framsleg för de grupper i samhällel som vi måste se till att hjälpa - dehandikappade. Vår målsättning måste ju vara all skapa ell handikappinriklalsamhälle, elt samhälle inriktat för alla medborgare. Den målsättningen är viöverens om. Jag är hell överens med om den målsättningen, och denuppnår vi delvis genom ekonomiska insatser på olika områden - utbildning,informalion osv. En annan viklig del som inte har med ekonomi au göra men somär oerhörl viklig är våra aitityder till de handikappade. Under en lioårsperiodhar del skett en väsenilig förbättring i det fallel, men väldigl myckelåterstår att göra även där. HenBÖRJESSON i (c): Herrtalman!Jag vill kraftigt understryka att det härskenen förändring, men det återstår,herr socialminisler, en bil på vägen lill den attitydförändring som vi är överensom måsle till för all dessa människor inle skall känna sig diskriminerade. Jagär myckel lacksam alt vi kommit in på del här problemel.En attitydförändring kan vi medverka till både i detta hus och utanfördetsamma. Överläggningenvar härmed slulad. §6 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:131om /ordbruksutbildningen i gymnasieskolan Jag har atl meddela atl jag inte är i lillfälle att besvara eninterpellation om jordbruksutbildningen i gymnasieskolan av iSösdala inom föreskriven lid. Jag avser att besvara interpellationen den 23maj. Omhemteknisk utbildning som behörighetsgrund för barnskötarut-bildning § 7 Om hemtekniskutbildning som behörighetsgrund för barn-skötarutbildning Fru statsrådet erhöll ordel för all besvarafröken ()anmälda fråga, 1976/77:399, lill herrutbildningsministern, och anförde: Fröken har frågat chefen för om hanär beredd all medverka till all ändra reglerna så alt hemieknisk utbildning gerbehörighet lill barnsköiarulbildning också fortsättningsvis. Enligl fastställdärendefördelning är det jag som har all besvara frågan. Debarnskötarulbildningar om en eller tvä terminer som del här är fråga om är iförsta hand avsedda och därmed upplagda för vuxna sökande med prakliskerfarenhet av arbete med barn. För tillträde krävs därför all den sökande harfyllt . Övergångsvist o. m. gäller alt sökande med hem-teknisk kurs kan antas delär den sökande fyller . Fröken fråga gäller om jag är beredd attlåta denna övergångsbestämmelse gälla även fortsättningsvis. Medhänsyn till del säll på vilkel barnsköiarkurserna är upplagda är jag inleberedd atl föreslå någon förlängning av bestämmelsens giltighet. Hemtekniskakurser tillmäts dock meritvärde vid bedömning av de sökande. Detta förhållandekommer självfallet att bestå. Jagdelar fröken syn pä värdet av hemteknisk utbildning och jag vill isammanhanget peka på alt hemteknisk kurs är ett krav för tillträde lill t. ex.vissa ulbildningar framför allt inom storhushålls-området och då ofla som ellnågol högre värderat alternativ till praktik inom områdei. Omhem teknisk utbildning som behörighetsgrund för barnskötarut-bildning Fröken (): Jag villlacka slalsrådel Mogård för svarel på min fråga. Anledningentill frågan var den osäkerhei som många ungdomar känner eflerregeringsbeslutet om alt hemteknisk kurs inte vidare kan ge behörighet tillbarnsköiarulbildning efter , har sedan meddelat attregeringen beslutat atl sökande efter avslutad vårtermin 1977 också skall fåbehörighel för denna utbildning. Jag beklagar atl statsrådet inte ärvillig att förlänga dessa övergångsbestämmelser. Del hade varit värdefulll omde hade gälll t v. Delfinns väldigt många anledningar lill all dagens ungdomar söker sig till denkonsumlionsulbildning eller hemtekniska kurs som exempelvislanlhushällsskolorna bedriver. Del kan vara atl ungdomarna är osäkra i fråga omsill yrkesval och vill ha en betänkelid innan de söker in lill gymnasieskolanslinjer. Del kan också vara atl kurserna gér grundläggande kunskaper förarbetsuppgifter i såväl hem och hushåll som i service- och produktionsyrken.Den här utbildningen ger kunskaper som alla har behov och nytta av i framliden.Del kan vara all ungdomarna är skol- och läströtta. De behöver kanske bytahemmiljö och lära sig jobba med händerna. Internatetsom skolform är också ett första sleg ul i samhällel - ett samhälle som ställerhärda krav pä dagens ungdomar - och det är viktigt att det här första stegelinte blir alllför svårl.