prot · G009132 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagskall inte försöka ta upp en diskussion om min förmåga eller oförmåga atluttrycka mig eller något annat i den vägen. Menvad jag har sagt beträffande de anställda vid i är exakt samma saksom ger uttryck ål i sin skrivelse lill regeringen,nämligen att åtminstone skall man ställa samma krav på ansvar för de statligaförelagen som de privata, för säger man att det är företagens ansvar att klarajobben och ett företag, oavsett om det är statligt eller privatägt, inte klararav all göra detta, då håller ju inte den doktrin som man har gått ut ochpredikat så myckel om i andra sammanhang. Sedanvill jag notera all det naturligtvis är positivt all industriministern anseratt man - om arbetsgruppen så föreslår - kan diskutera att gå in med enförlängning av driften i med arbetsmarknadsmedel. Del är bra all vi harfått det beskedet; har regeringen på den punkten tigit som en mussla.Men del allvarliga är all man avser att lägga ner i eller . säger industriministernj sitt svar attarbetsgruppen skall slutföra arbetet . Då är del väl bättreall säga atl inga åtgärder skall vidtas vid förrän en alternativsysselsättning är ordnad. På så sätt ger man de anställda den garanti som enkompakt opinion kräver, inte bara lokalt i ulan också i länet och deanställdas fackliga organisationer. Jagskulle, herr talman, uppriktigt vilja rekommendera industriministern att resalill för att diskutera läget med de anställda, fråga hur de upplever sinsituation och försöka komma fram till ett handlande av regeringen. Kännerindustrimjnislern då solidaritet med de anställda, kommer han säkert fram lillsamma slutsats som vi har gjort på de här punkterna. Jagvill till slut också, herr talman, säga alt del är bra att industriministernanser del nuvarande systemet med procenlpåslag på kläder orimligt, men del ärbeklagligt atl inte regeringen har gett uttryck för denna synpunkt. Detta tycksvara en personlig uppfattning hos industriministern - del ullalandet har vialdrig hört av handelsministern, som såvitt jag begriper är ansvarig på den härpunkten. Vad vi behöver, om vi skall kunna bidra till all bibehålla en svensktextilindustri, är därför en lagstiftning. Får jag säga till i atl den omständigheten allregeringen gett priskontrollnämnden i uppdrag att se på delta självfallet är enreaktion och ett ställningstagande till att här finns problem, men sedan fårväl del sakmaterial som SPK redovisar bilda underlag för regeringens meradefinitiva slåndpunktstagande till vad som bör göras. Härtillhar vi, , tillsalt en arbetsgrupp med länsmyndigheterna,länsarbetsnämnden och involverade i arbetet atl analyserasituationen i och föreslå de åtgärder som där erfordras. Hur tror herrGustavsson all del skulle fungera om vi skulle föregripa det arbetet med allamöjliga direktiv och önskemål och synpunkter på hur arbetsgruppen skulle lösasin arbetsuppgift? Del vore en orimlighet. Här måste ha ettansvar som det är skäl att visa inte bara i ord ulan också i handling, och härhar vi alla ett ansvar alt låta arbetsgruppen i lugn och ro se över situationeni och undersöka vilka möjligheter till alternativ sysselsättning ellervidare drift av har för all sedan komma med förslag lill deåtgärder som erfordras. Därefter är jag, , beredd att medverkatill en positiv prövning av åtgärder som kan säkra sysselsättningen för deanställda vid . Om sysselsättnings-främjande åtgärder inom kommun i (s): Jag beklagar atl jag i mitt senaste inlägg tog upp frågan omprocentpåslagel. Jag tyckte all industriministerns första uttalande var bra ochville ge industriministern ros för det. Desto tråkigare är det då altindustriministern nöjer sig med atl bara konstatera alt del här finns etlproblem som bör lösas. Socialdemokraterna i har krävt att man skallgå in med lagstiftningsåtgärder för att på så sätt få rimligare prissättninginom detaljhandeln. Den frågan behöver inte utredas, utan det är bara atl fattaett beslut på den punkten. Så frågar industriministern: Hur skulle det fungera om vi i regeringen skulle föregripa arbetet i den grupp som jobbar? Men det allvarliga är ju, , atl man får en nedläggning av företaget innan gruppen har hunnit slutföra sitt arbete. Dessutom har industriministern , genom sitt uttalande om att föra in i den s. k. gråzonen, medverkat JÖrhållandena i till att föregripa arbetet.Och jag tycker inte att det är något fel alt göra det; om man föregriperarbetet i en arbetsgrupp genom all vidta åtgärder som skapar större trygghetför de anställda, tror jag inte att någon i arbetsgruppen är särskilt ledsenför det. Jag kan garantera industriministern all de anställda på skullevälkomna ett sådant initiativ, och därför är det beklagligt atl regeringen inteär beredd atl garantera dem en ersättning, om tvingas all lägga ned. Överiäggningenvar härmed slutad. § 16 Om depolitiska förhållandena i Fruutrikesministern erhöll ordet för all besvara i (vpk) anmälda fråga, 1976/77:359, och anförde: i har frågat mig om regeringen avser all protesteramot schahregimens växande terror eller om handelspolitiken lägger hinder ivägen för detta. Vidett flertal tillfällen, senast i utrikesdebatten , har jagframhållit den vikt som regeringen tillmäter skyddet av de mänskligarättigheterna. Det är tragiskt alt konstalera all så många, kanske flertalet,av FN:s medlemsstater åsidosätter dessa. Regeringen kommer att ge orubbligt stödtill kampen mot förtryck av människor och folkgrupper. Vi fördömer varje formav förföljelse av människor lill följd av deras politiska eller religiösaövertygelse, deras ras eller etniska tillhörighet, varhelst sådan förföljelseförekommer. Regeringenhar tagit initiativ till atl FN skall särskilt uppmärksamma de politiskafångarnas situation med sikte på all skydda dessa fångars mänskligarättigheter. Under höstens generalförsamling kommer vi att fullfölja dettainitiativ. Vikommer atl fortsätta arbetet med all avskaffa dödsstraffet. Det stora flertaletstater - däribland - har beklagligtvis behållit dödsstraffet som enpåföljd inom straffrätten. Vi har framhållit all del är en viktig uppgift förFN all aktivt verka för minskad användning av detta straff och för dessslutliga avskaffande. Iransregering är väl underrättad om den svenska inställningen i dessa frågor. Närdel gäller det fortsalla arbetet att vinna respekt för de mänskligarättigheterna i de olika hänseenden som jag nu berört, är del av störstabetydelse att de aktioner som vidtas får en bred internationell anslutning. Regeringenlåter inte några handelspolitiska hänsyn diktera dessa strävanden. HerrSVENSSON i (vpk): Jag lackar för svaret. Del är ett utomordentligt avslöjande svar. Denundvikande och utslätade diplomatiska texten döljer nämligen bara bristfälligtsanningen. FruSöder söker dölja att hon visligen hållit sig undan från varje offentligkritik av den brutala schahregimen. Hon har här talat om mänskliga rättigheterså där i största allmänhet. Hon har inte ens nämnt i det sammanhanget. Detfinns som bekant några få länder där omfattande tortyr, mass-fängslanden,gruppvisa utrotningar, politiska avrättningar och mord hör lill, bokstavligttalat, ordningen för dagen. FruSöder har i olika sammanhang flitigt uttalat sig om helt andra länder. Hon hardärvid, i och för sig motiverat, offentligt påtalat enskilda rättsfall ochövergrepp. Men det har varit övergrepp som inte tillnärmelsevis är jämförbaramed de oerhörda brulaliteier som begås i . Fårjag nu fråga: Varför tiger om ? Varför talar hon om andra ländersutvisningar och tiger om den iranska regimens dagliga avrättningar? Vad är detför logik och proportioner? Varför talar hon om andra länders utvisningar ochförbigår med tystnad sin egen regerings utvisning av 60-talel iranska studenterfrån.Sverige? För vems mänskliga rättigheter är den utvisning, som medverkat till, ett försvar? Härstår och talar i största allmänhet om mänskliga rättigheter. Ochså ger hon och regeringen detta handtag åt den politiske charlatanen påpåfågelstronen och hans hemliga polis. Hur,, går det ihop? Kan ge mig ett svar på den frågan - ett svarsom är rakt och ulan diplomatiska slingerbuliar? Omde politiska förhållandena i Jag kan försäkra i att jag står på deras sida somförtrycks oavsett var förtrycket sker. Jag har ifrån denna talarstol deklareratdet och jag kommer även fortsättningsvis all göra del. Jagkan också till nu säga all framfördesfrån regeringens sida lill företrädare för den iranska regeringen vår syn pådel sätt varpå den behandlar sina medborgare när del gäller rättegångar,dödsstraff och andra uppgörelser med aktiva oppositionella. Aktionerfrån enskilda länder kan ha sin betydelse. Del är därför jag i olika sammanhanghar fört fram synpunkter på de mänskliga rättigheterna. Men för att det skallbli en verklig effekt fordras en bred uppslutning kring de här frågorna. Detvore också skäl i att man från regimers sida som står näraengagerade sig i de här frågorna när del gäller situationen i . 11 protokoll 1976/77:131-132 Omde politiska förhållandena i Detbeklagliga och tragiska förhållandet att inte alla sluter upp kring detta fårinte förtrolla oss på den svenska sidan alt i internationella sammanhangstärka respekten för de mänskliga rättigheterna. Men det får inte vara en tomdemonstrationspolitik, ulan del måste bli en bred internationell uppslutningkring de här frågorna. Beträffandede iranska studenter som åberopade kan jag säga all frågan omderas vidare öden är under prövning. i (vpk): Först vill jag säga, , atl jag undanber mig den typ avinsinuationer som talet om "regimer som står nära"innebär. Man får faktiskt lov atl precisera på vilket sätt de regimerna skullestå mig nära, jämfört med det lands regim i vilkel jag är medborgare. Jaghar alltså konstaterat alt till skillnad från de uttalanden som gjorts rörandeandra regimers övergrepp - i de flesta fall i och för sig helt berättigadeuttalanden - har något motsvarande inte gjorts när det gäller . Och del ärmärkligt därför alt just hör till den rätt begränsade grupp av nationerdär övergreppen sker en masse och där de är speciellt svåra. Man är all*så merflitig med all uttala sig om övergrepp som är av mindre kvalificerad natur ände som sker i . Man kommer då med påståenden om att det inte alllid är braoch ändamålsenligt alt uttala sig offentligt därför att man inte kan få en breduppslutning kring uttalandena. Nåväl, men det finns faktiskt tillfällen dåSverige har om inte gått i spetsen så i varje fall varit rätt tidigt ute, ochdär delta har haft en viss verkan även om uttalandena inte - jag tänkert. ex. på - vunnit allmän anslutning. Så tesen om delta håller inte. Jagskulle återigen vilja ställa frågan: Är man mån om alt försvara de mänskligafri- och rättigheterna, varför låter man del då introduceras - för någonslansmåste ju tanken komma ifrån - en helt ändrad praxis när del gäller en del av destudenter som framför allt på grund av den massiva politiska förföljelsen iIran har kommit hit? Varför försvårar man för dem? Vilka förbindelser - skullejag också vilja fråga - har de svenska myndigheterna haft i del här fallet medde iranska myndigheterna, för del är ju en önskesiiuaiion för Savak, schahenshemliga polis, med dessa utvisningar som förbereds. Och det finnsparalleller till denna skärpta attityd som vi kan iaktta i , varssocialdemokratiska regering är mycket mån om alt av handelspolitiska skälhålla sig väl med schahen. Del faktum alt jag här redovisar det som sades till den iranskaregeringen är ju, i , ett offentliggörandeav vår inställning i de här frågorna. Närdel gäller de iranska studenterna vill jag upprepa att deras situationfortfarande är under prövning. i (vpk): Ja, , del är utomordentligt intressant all ,alltså en lid efler del all den här frågan aktualiserades och ställdes här iriksdagen, fann regeringen tydligen en anledning alt internt lill den iranskaregimen framföra vissa betänkligheter - jag vet inte vilka och hur deframfördes, men man gjorde i varje fall någon form av framställning. Samtidigtgår man alltså den iranska regimen till hända genom alt introducera en skärptpraxis i villkoren för förföljda studenter all vistas och studera i Sverige.Det där går inte ihop! Varför har man inte tidigare uppmärksammat denna frågaoch tagit något initiativ? Del har dock varit väl känt länge vad som pågått iIran. Del är en mångårig förtrycksregim av synnerligen kvalificerad natur. Dethar ju annars inte funnits några hämningar när det gällt att gå ut ochkritisera övergrepp i olika länder, kritik som vi är fullt överens om är heltberättigad och som vi inom vpk i långa stycken har instämt i. Om de politiska förhållandenai Överläggningenvar härmed slutad. § 17 Om depolitiska förhållandena i Fruutrikesministern erhöll ordet för alt besvara (-) den 29april anmälda interpellation, 1976/77:145, och anförde: har i en interpellation ställt denna fråga till mig: Harregeringen uppmärksammat den plan för en export av apartheidregimen från södraAfrika lill som inleddes , och strider inte denna export motde resolutioner som antagils och den verksamhet som sedan åtskilliga årbedrivs inom FN:s ram för alt isolera och eliminera aparlheidregim? Regeringenhar haft uppmärksamheten riktad på de uppgifter som under de senaste månadernaförekommit om planer på en organiserad folk-förflyttning från södra lillLatinamerika, särskilt . De fakta som regeringen inhämtat ger följandebild av dagslägel. Mångalatinamerikanska länder, däribland , är intresserade av att öka sinbefolkning genom invandring. Sålunda utfärdades i enimmigrationslag som syflar till alt stimulera invandringen av bl. Delär riktigt all den bolivianska regeringen uttryckt intresse för alt la emot ettantal invandrare från södra . Företrädare för den bolivianska regeringenhar emellertid framhållit all det ingalunda skulle röra sig om invandring avden omfattning som angivit. Det bör anmärkas att tankarna på attlåta vita från södra invandra lill har väckt kritik även inomBolivia. Vihar inte kunnat få fram några belägg för all en organiserad folk-förflyttningfrån södra lill skulle ha inletts och saknar Omde politiska förhållandena i därför anledning att taställning till om eventuella sådana projekt skulle strida mot de av Förentanationerna antagna principerna i Sydafrikafrågan. HerrLÖVENBORG (-) Jag ber all få tacka utrikesminister för svaret på mininterpellation. Jag måste dock säga att svaret gör mig något besviken. Del ärundanglidande och ger ingen klarhet beträffande regeringens principiella syn,om uppgifterna i min interpellation skulle vara riktiga. Isvaret redovisas en dementi från företrädare för den bolivianska regeringen,men det är ju inte särskilt betryggande. Den regimen är djupt inblandad och kaninte gärna ha något intresse av att rikta uppmärksamheten på en sådan planeradexport av apartheid från . Detär, herr talman, åtskilligt som tyder på atl uppgifterna om alt man planerar ennykolonial lösning i södra genom export av vila rasister till iLatinamerika är rikliga. Enligt mycket bestämda uppgifter finns det en plan somredan har börjat fungera för evakuering av vita från såväl den brittiskakolonin som och själva . Flyglransporterna frånSydrhodesia har redan inletts. Denbolivianska regimen är en järnhård fascistisk diktatur, en produkt avUSA-imperialismens öppna eller maskerade verksamhet i . Mellan 60och 70 96 av befolkning är indianer. GeneralHugo har för avsikt atl i installera vita ko-lonialislersomföredraratl emigrera framföralt tillsammans med de färgade leva i demokrati ochjämlikhet. 1976 vidtog den bolivianska regeringen vissa lagliga åtgärder somförberedelse. Del året infördes via dekret den s. k. immigrationslagen,sommyndigheterna belecknarsom "ett instrument för den nya befolkningspolitiksom landet skall följa". Biträdandeimmigralionssekreteraren har officiellt deklareratinför pressen att arbetsprogrammet har som målsättning att "iförsta hand öka inträdet i landet av starka och betydande grupper av vitaimmigranter av tyskt och holländskt ursprung, speciellt de som kommer frånNamibia, och i avsikt all kolonisera vidsträckta områden avdet nationella territoriet". Citatenär hämtade ur den katolska dagstidningen i , , den 9januari 1977. Nuär också västtyskt kapital inblandat i detta projekt, som enligt uppgifter somkommit mig lill hända skulle röra sig om en folkförflyttning på upp lill 150000 människor. får som hjälp en västtysk kredit på 150 miljoner dollar- och dessutom bistånd av internationella organ. Dithör , som har säte i och formellt står under Förenta nationerna.ICEM beskrivs i invandrarverkels tidning i nr 5 som "i förstahand en transportorganisation, som hjälpt till atl frakta över 2 miljonerimmigranter och ge dem första hjälp". Är den uppgiften om rollriktig är del inte mindre uppseendeväckande. Avde uppgifter från bolivianskt håll som jag tidigare citerat framgår att Boliviaförbereder sig på att la emot ett betydande antal människor från just de ländersom nämns i min interpellation. Del är möjligt atl man kommer atl försökakamouflera det som en humanitär åtgärd. Del är i så fall en humanism som ärsnarlik den som utvecklades när 300 000 portugiser flyttades från Artgola lillPortugal - en förflyttning som beredvilligt organiserade under sensommarenoch . Först skrämde man upp portugiserna med all de skulle blimassakrerade av de färgade när dessa kom till makten, sedan erbjöd man demtransport till . På så vis lyckades man avhända det nya Angolabetydande och nödvändig arbetskraft som man förstärkte den reaktionäravågen i . Denmassevakuering som planeras är ingen humanitär aktion, eftersom deförflyttades trygghet på intet sätt garanteras. De flyttas lill ett land däröver 60 96 av befolkningen är indianer och del förutsätts att de förflyttadeskall la deras land ifrån dem. Är del någon som tror all indianerna i Boliviagodvilligt kommer atl finna sig i detta? De exporterade rasisternas trygghetkommer bara temporärt att kunna garanteras med vapen i hand. Närdel gäller slår det klart atl den brittiska regeringen har ettintresse av all bli kvitt problemet med sin irilskande koloni. Man ser altrasistregimerna är på väg atl braka ihop och vill bädda för en ny kolonialism,som innebär all de färgade får möjlighet alt ta hand om regeringsmakten - baraandra, smidigare rasister och kolonialisler får ta hand om ekonomin. Mot denbakgrunden är det förståeligt atl multinationellt kapital har intresse av attbli av med dem som inte ens kan tänka sig en nykolonial lösning och alltså slårhindrande i vägen. skall ta emot dem och de första kontingenterna harenligt uppgift redan avsänts. OcksåSydafrika är ett land som befinner sig i djup kris. Först komslrejkrörelsen i gruvorna i norra , som snabbi spreds till städernai . Hundratusentals färgade reste sig i strejk. Del andra allvarligakrislecknel var det internationella valutasystemets sammanbrott 1973, somgjorde alt guldpriset rasade. För ett land som , vars ekonomi i storutsträckning vilat på guldexport, var detta ett hårt slag. Det tredjeorosmomentet för rasister var befrielserörelsernas framgångar iMogambique, och . Från del sistnämnda landet tvingades desydafrikanska trupperna snöp-ligen alt retirera, och del var en ytterligarevarningssignal för rasislerna. Devita folkgrupper som i första hand är rekryteringsbasen för fotfolket har åandra sidan förstått all den sydafrikanska regeringen mest behöver dem somkanonmat i hopplösa, galna rasisliska krig. Att fiytta lill kan verkamera lockande. Delär, utrikesminister , alltför myckel för all del skall kunna nonchalerassom talar för all del förbereds en gigantisk export av rasism från södra , i första hand . Omde politiska förhållandena i Omde politiska förhållandena i anledning alt på etttidigt stadium skaffa sig noggrann kännedom om detta och med kraft agera på detinternationella planet, framför allt i FN. Det känns inte betryggande när fruSöder bygger sitt svar på uppgifter hämtade från företrädare för denbolivianska regeringen. Att lita på de uppgifterna är ungefär som om man sattesin lit till premiärminister i när han förklarar all allt ärväl där. Jag kan försäkra alt vi inte bygger våra uppgifterenbart på informationer från . Vi har ett mycket allsidigt underlag förvårt ställningslagande. Jagskulle vilja ta upp den diskussion som förde om en storfolkomflyttning från södra lill . Jagkan varken bestrida eller verifiera existensen av planer på enfolk-förflyttning från södra lill . Som jag sade i mitt svar ärvi medvetna om den bolivianska regeringens intresse att ta emot invandrarefrån södra , och del är naturiiglvis fullt möjligt atl det i kanfinnas mer eller mindre konkreta planer på att i stor skala ta emot invandrarefrån , och . Svårigheten är all vi inte vet mer omeventuella sådana planer och projekt än vad vi läst i den internationellapressen, där uppgifterna varierar åtskilligt. Den bolivianska regeringen harnaturiiglvis inte offentliggjort några sådana planer. Inga projekt har hellerframlagts inom någon internationell organisation. På detta underlag har detvarit svårt atl göra någon kommentar beträffande planerna. Däremotvet vi atl ingen organiserad utvandring eller ens någon påtaglig ökning avantalet emigranter har noterats i och . I fråga om Sydafrikagäller att antalet invandrare alltjämt avsevärt överstiger antalet utvandrare.Bland ca 270 000 vila invånare har däremot en markant ökning avutvandringen ägt rum . Vissa utvandrare - som lämnarZimbabwe på individuell basis och inte i organiserad form - söker sig enligt deuppgifter vi har fått huvudsakligen lill och . Detfinns i varje fall inget som lyder på atl en folkomflyttning från södraAfrika till skulle ha påbörjats. Somjag nämnde har inga projekt eller ärenden med detta syfte lagils upp i någon avde internationella organisationer som här har nämnt. Enligt vårauppgifter har exempelvis FN inte på något sätt varit inblandat. Saken harheller inte aktualiserats med FN:s flyk-lingkommissarie eller med Internationellaröda korset. Inga framställningar har gjorts hos den inlereuropeiskamigralionskommiltén, , som nämnde, om förflyttningar avpersoner från södra till . Någon sådan fråga är följaktligen inteföremål för behandling inom . Jagvill understryka all vi följer detta ärende med mycket stor uppmärksamhet.Skulle det visa sig alt ryktena om en organiserad folk- omflyttning är riktiga,kommer vi naturiiglvis atl agera på detta område. Vi vill från svensk sidaverkligen inte stödja utan tvärtom motverka en uppbyggnad av en nyaparlheidregim, var denna än skulle komma att äga rum. Närdel gäller det påstådda deltagandel från västtysk sida i finansieringen avprojektet vill jag säga all vi efter bästa förmåga har undersökt hur del liggertill med del. Regeringen i får naturiiglvis tala för sig själv, men detalesmän för ministeriet som vi haft kontakt med dementerar de uppgifter somförekommit i den mexikanska tidningen , där del talades dels om attBolivias regerung skulle ha föreslagit en överflyttning av omkring 35 000tyskättlingar i till den nordostliga provinsen i , dels omall i skulle ha gjort hemliga sonderingar ommöjligheten härav. Dessa planer är okända i . De skulle naturligtvis ocksåslå i strid med den Sydafrikapolitik som de företräder. Om de politiska JÖrhållandenai (-): Att den västtyska regeringen dementerar uppgifterna är kanske intealltför förvånande, . Jagförstår all del är svårt all få fram material, men del finns ju källor atl ösaur utanför de officiella och utanför den internationella pressen, som intealllid ägnar sådana här frågor den uppmärksamhet som de egentligen förtjänar. Jagframställde min interpellation med anledning av uppgifter som jag hade fåttfrån bolivianska flyktingar i , vilka jag förutsätter myckel noga följerutvecklingen i sitt hemland. Den bolivianska fredskommitténs svenska sektionhar f ö. också gjort ett uttalande som innehåller en rad uppgifter sombekräftar våra farhågor och som i varje fall visar all del är myckel angelägetatl man från svensk sida följer utvecklingen och försöker få fram sanningen.Bolivianerna skriver i sitt uttalande bl. a. så här: