prot · G009119 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:119 §1 Justerades protokollen för den 20 innevarande månad, §2 Om förvaringen av privata skjutvapen Omförvaringen av privata skjutvapen Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara () den anmälda fråga, 1976/77:369, och anförde: har frågai mig på vilket sätt övervakning sker av privalaskjutvapens förvaring och hur informalion ges till vapeninnehavare om hurförvaring skall ske. Enligtvapenlagen får ingen inneha skjulvapen utan särskill tillstånd av polismyndighet.Enskild person kan få tillstånd att inneha skjutvapen endast om han har behovav vapnet och det skäligen kan antas alt han inte kommer att missbruka del,Endasl om synnerliga skäl föreligger får tillstånd meddelas att inneha pistoleller annat fickvapen eller kulsprutepistol eller annat automatvapen.Tillstånd att inneha skjutvapen meddelas för särskilt angivet ändamål. Densom innehar skjutvapen är skyldig att ta sådan vård om del att del inte uppstårfara för atl obehöriga kommer åt vapnet. Skjutvapnet eller en för vapnetsfunktion vital del samt ammunition skall förvaras under lås, I samband med alltillstånd meddelas till vapeninnehav eller när annars särskild anledningföreligger kan polismyndigheten meddela närmare föreskrifter om hur vapnetskall förvaras. Sådana föreskrifter skall antecknas i det bevis om tillståndatt inneha vapnet som polismyndigheten utfärdar. Bryter vapeninnehavaren motföreskrifterna kan han slraffas. Dessutom kan tillstånd återkallas. Typfall därsärskild för-varingsföreskrift kan vara motiverad är exempelvis när någoninnehar ett större anlal moderna vapen eller särskilt farliga vapen somfickvapen och vapen av automatlyp. Det förekommer även att man från polismyndighetenssida i samband med tillståndsprövning förvissar sig om atlförvaringsmöjligheterna är tillfredsställande. Närdel gäller informationen lill vapeninnehavare om hur vapen skall förvaras kanmeddelas att rikspolisslyrelsen har låtit trycka en särskildinformationsbroschyr Skjutvapen skall förvaras under lås. Broschyren, som hartryckts i nära en miljon exemplar, har sänts ut till samtliga polisdistrikt ochsärskilda intressegrupper, bl. a, skytte-, jägare- och jaktvårdsföreningarsamt till vapen- och sporlhandlare. En ny, omarbetad tredje upplaga förbereds fn. En rikstäckande annonskampanj har företagits såväli dags- och kvällspress som i vecko- Nr 119 och fackpress. Eu särtryck på fem språk av annonsen har utarbetats för den invandrare.Även i TV har information förekommit. 28 anril 1977 ningaranordnats i de flesta av landels polisdistrikt i syfte att klargöra a,vad vapenlagen kräver av en vapeninnehavare när det gäller för- Om förvaringen av varingav vapen. I anslutning lill dessa utställningar har särskilda dis-privataskjutvapen kussionskvällar arrangerats för att hos allmänheten inskärpavikten av att förvaringsbestämmelserna för skjulvapen efterlevs. Enligt minmening är det sålunda väl sörit för informationen på detla område. FruWIKLUND (c): Jag ber attfå tacka justitieministern för svarel. Anledningentill min fråga är atl vårl kvinnoförbund har fått motioner, där del ullrycksmyckel stor oro för de olyckor som har inträffat liksom också för deolyckstillbud som motionärerna känner till men som inle fått samma publicitetsom dödsolyckorna. Avstatsrådels svar kan man få den uppfattningen alt det är väl sörit förinformation till allmänheten om hur man skall förvara skjutvapen. Ingenmänniska vill väl medvetet skada barn - och del är väl i de flesla fall barnsom drabbats. De olycksfall och olyckstillbud som har inträffat får väl ansesha berott på slarv vid förvaringen av skjutvapen. Men vad jag lycker ärallvarligt i sammanhanget är att alla tyvärr inte har nåtts av den informationsom lämnats. Jagkan berätta för herr justitieministern att jag bara för några veckor sedansammanträffade med en person, som lillfälligtvis kom att berätta atl han dåhade ansökt om licenser för att få övertaga sin avlidne brors vapensamling. Jagnämnde då att det numera är ganska strängt reglerat hur man skall förvaraskjutvapen, och det visade sig atl han inte hade någon aning om detta. Jag villpåpeka att personen i fråga är en i samhället myckel engagerad och väl anseddperson, alltså inte någon slarver. Jagringde sedan upp två olika polismyndigheter och frågade dem på vilket sätt demeddelade informalion om dessa förhållanden och hur pass noggrant de utfördedenna uppgift. Jag fick ungefär enahanda svar från bägge ställena, nämligen atlman vid införandel av den nya lagen informerat alla nya vapeninnehavare men nu antog, atl den var så pass bekant atl man kanske inte behövde vara likanoggrann. På den ena polismyndigheten svarade man också att den broschyr somstatsrådet nu talar om hade lagil slut och att man inle vissle, om del skulletryckas några nya exemplar. Jagmenar all detta är en informationsfråga som kanske inle observeratstillräckligt. Min stilla undran är huruvida inle departementet bör överväga atluppmana länsstyrelser och kanske framför allt polismyndigheterna atl inleförsumma den mycket viktiga uppgift som denna information utgör. Del är beklagligtvis så alt den tryckta informationsbroschyren hartagit slut, men som jag nämnde i mitt svar är en ny upplaga under förberedande,och den kommer att tillställas inte bara alla polismyndigheter utan också andraberörda intressenter. Jag hoppas att dessa åtgärder skall riäna till en förnyadpåminnelse för dem det vederbör alt ta mycket noggrann vård om sina vapen. FruWIKLUND (c): Jag är mycket tacksam för detta besked. Det är inte länge sedan detförekom en dödsolycka och det har inträffat några sådana inom loppel av någolår. Del visar att det brister på någon punkt. Det gäller så pass allvarligafrågor alt jag lycker att det är mycket viktigt atl informationen tillallmänheten följs upp på ett riktigt säll. Jag är myckel nöjd med det svar somjag här fåll. Överläggningenvar härmed slulad. §3 Om de allmänna barnbidragen Herr socialministern erhöll ordel föratl besvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:372, tillherr statsministern, och anförde: har frågai statsministern om regeringen avser att tainitiativ för att göra de allmänna barnbidragen värdebeständiga. Enligt fastställdärendefördelning är det jag som har att besvara frågan. Iregeringsförklaringen slås fast att del familjepolitiska reformarbetet skallfortsätta. Det gäller bl. a. utbyggnaden av samhällets barnomsorg, ökadpersonalutbildning för barnomsorgen och uibyggnad av en allmänföräldrautbildning. Vidare slås fast all de allmänna barnbidragen ochbostadsbidragen skall förbätiras och atl föräldraförsäkringen skall byggas ut. Iregeringens budgetförslag för nästa budgetår har de familjepolitiska anslagenhöjts med ca 1 400 milj. kr. Härtill kommer förslag om utbyggnad avföräldraförsäkringen som kommer att tillföra barnfamiljerna yllerligare 500milj. Bland de ökade familjepolitiska insatser som regeringenföreslagit ingår en höjning av barnbidraget från . perbarn och år fr. o. m. . Förslag kommer atl läggasfram om en tidigareläggning av denna bidragshöjning till den . Fråganom den fortsatta anpassningen av barnbidragen till prisutvecklingen fårbedömas med hänsyn till de ekonomiska resurser som slår lill förfogande förolika ändamål . (vpk): Jag ber attfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Isamband med presentationen av regeringens s. k. krispaket ställde vpk-gruppenfyra frågor. Den första gällde huruvida en höjning av momsen kunde anses slå igod överensstämmelse med givna utfästelser om skattesänkningar, den andra togupp frågan om utvidgning och förlängning av det beslutade prisstoppet, i dentredje begärdes en redogörelse för skälen till och verkningarna av devalveringenav kronan och den fjärde, den som besvarats av socialministern, gälldebarnbidragens värdebeständighet. sammanhangel framstår det klart alt vpk ser frågan om barnbidragens värdesom en väsentlig bit i den ekonomiska politiken. har frågorna besvarats vidolika tillfällen och sammanhangel därmed förryckts. Klarl är dock all vi serprishöjningarna, den aviserade momshöjningen och andra verkningar av den fördaekonomiska politiken som ell hot mot bl. a. den ulsalta grupp som barnfamiljernaulgör. Socialministern hänvisar i sitt svar till den kommande höjningen avbarnbidragen, men anpassningen av barnbidragen, säger socialministern, skallbedömas med hänsyn till de ekonomiska resurserna. Menså har det ju alltid varit, herr socialministern. Delta med höjningar somkompensation för redan inträffade eller kommande prishöjningar är ju ingenlingnyll. Sådani förekom också innan såväl , med , somfolkpartiet - två av regeringens tre partier - motionerade om värdebeständighet. Ett par citat: Iparlimolionen 100, daglecknad , säger : "Åtgärderbör också vidtas för atl mildra verkningarna av prishöjningarna för särskiltutsatta grupper. Till dessa åtgärder hör i första hand en indexreglering avbarnbidragen. Det bör ske på så sätl att barnbidragets storlek, i likhet medfokpensionernas, anknyts till basbeloppet." Ifp-motionen 102, daterad sägs: "Värdet av barnbidrageturholkas i takt med prissiegringarna, efiersom deras värde inle skyddas genomindexreglering. I likhel med folkpensionerna bör enligl vår mening barnbidragenvärdesäkras. Del bör ske genom en anknytning till basbeloppet" Liknandeformuleringar hittar man i partimotion från . Jag villfråga socialministern: detla också ell mål som man inte nått fram lill, ochnär tror socialministern alt man skall nå dit? Som framhöll har det ställts olika frågor på olikaområden. Därför vill jag upprepa vad jag tidigare sagl, nämligen att detstörsta hotet mot tryggheten är när sysselsättningen viker. De åtgärder somregeringen under denna lid har ägnat mycket stort arbete åt är åtgärder för atttrygga sysselsättningen. När det sedan gällervärdebeständigheten och åtgärder för atl lindra de prishöjningar somuppstår bl. a. genom den höjda momsen har vi aviserat - och det har jagmeddelat i svaret - att vi kommer atl ti-digarelägga barnbidragshöjningen. Istället för blir det . Därmed försöker vi atlkomma så nära som möjligt det belopp som och enligl sinamotioner lidigare har krävt, dvs. en indexreglering, där vi begärde atlbarnbidragens nivå skulle vara av basbeloppet FruMARKLUND (vpk): Jag är naturiigtvis överens med socialministern om altsysselsättningsfrågorna är alldeles avgörande, inte minst för barnfamiljerna,där ju också frågan om kvinnornas sysselsättning är en bit av väseniligbetydelse. Menändå: i den centermotion som jag tidigare citerade ur slår del alltså alt tillde åtgärder som skall användas vid bekämpandet av inflalionen hör i förstahand - så står det fakliskl - en indexreglering av barnbidragen. När nusocialministern i sitt svar hänvisar till de ekonomiska resurserna måste jagfråga mig varför då en redan tidigare särskilt utsatt grupp skall behövadrabbas hårdast. Menar socialministern att det har varil vikligare förregeringen alt använda sin regeringsställning lill atl sänka skallen för högainkomsllagare än lill alt genom en indexreglering göra del viktigasteekonomiska stödet lill barnfamiljerna beständigt? Är del vikligare att höjaanslagen till militären än atl satsa på barnfamiljerna? Är det mer angelägelatt öka stödet till storföretagen än atl öka barnfamiljernas ekonomiskatrygghet? Vihar jusl tydligt sett att samregerandet kräver sittpris, men är del inte ell alltför högt pris för att varken fullföljadet krav som man i oppositionsställning drev motionsvägen eller att hålla delöften som man frikostigt strödde omkring sig i valrörelsen? Jag vill säga till att det som finns inskrivet iregeringsförklaringen har vi också avsett att genomföra , men jag ulgår från atl är medveten om atl det intefinns någon möjlighet atl genomföra alla dessa reformer på sex eller sjumånader. Sedanhar vi i olika situationer klart talat om att vi prioriterar barnomsorgen. Desatsningar som görs här är ett samlal program för insalser för barnomsorgernaoch familjepolitiken, och där kommer barnbidragen in som ett viktigt led. Jagvill upprepa vad jag sagt, atl den barnbidragshöjning som vi nutidigarelägger innebär en anpassning lill de krav som vi tidigare ställt när vii motioner har begärt en indexreglering. FruMARKLUND (vpk): Även efter socialministerns senaste inlägg kvarstår det faktum all denindexreglering som från både och folk- Omförslag till rörande tillägg till sjukpenning vid retroaktiv lön m.m. partiets sida har bedömtssom synnerligen angelägen har fått stå tillbaka för som jag angav lidigare, tex. slöd till storföretagen, anslag till militären och skattesänkningar för deslora inkomstlagarna. Dessa saker har ju i varie fall fått komma före envärdesäkring av barnbidragen; detta är ett faklum. Jag irodde att och jag skulle kunna vara överens om atlslödel lill sysselsällningen var en så oerhörl viktig fråga att den hör lilldem som bör prioriteras. Del slöd som har givits lill förelagen är ju också eltstöd för sysselsättningen, ! Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om förslag till rörande tillägg till sjukpenning vid retroaktiv lönm. Herr socialministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:395, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser atl komma med någotförslag om tillägg till sjukpenning vid retroaktiv lön m, m, och i så fall när. Riksförsäkringsverkethar i en promemoria som inregistrerades hos år lagl fram förslag om atl löntagarna vid retroaktiva lönehöjningar genomkollektivavtal skall få rätt till elt särskilt tillägg till sjukpenning,föräldrapenning och militärdagpenning som har uppburits underretroaklivperioden. De nya bestämmelserna avsågs gälla fr. o. m. den 1 januari1977. De sisla remissvaren kom in lill den21-24 mars 1977. Remissbehandlingen har visat att en viss överarbetning avförslaget behöver göras och att en proposition till mednya regler tillämpliga från den inte är realistisk. Bl, a,behöver förslagets administrativa konsekvenser övervägas ytterligare. I denfortsatta beredningen kommer givelvis också de samhällsekonomiska hänsynen attspela in. Jag är således inte beredd all nu ge någol besked om när förslag omändrade regler på detta område kan läggas fram. FruSKANTZ (s): Jag ber atlfå lacka socialministern för svaret. Jag hoppas innerligt atl regeringen inlesäger nej lill förslaget om retroaktiv sjukpenning, som ju skulle ge många LO-medlemmarsamma förmåner vid sjukdom m, m, som tjänstemännen redan har. Tycker inte ocksåsocialministern att det är orimligt atl 2,5 miljoner löntagare inte har rätttill korrekt ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom och att de dessutom, när den tidenkommer, kan riskera att få för låg ATP-pension, därför att man intebeaktar retroaktiva löneökningar vid utbetalning av sjuk- eller föräldrapenningsom avser tid innan nya löneavtal träffas? Efiersommånga försäkrade - 2,5 miljoner- på grund av gällande regler i vissa fall kangå miste om avsevärda belopp måste det, menar jag, vara angelägel atlretroaktiva löneökningar kan leda till justering av bl, a, sjukpenningen. Delvarju när vi hade en socialdemokratisk regering och varsocialminister som till översände ettflertal motioner om retroaktiv sjukpenning för beaktande, bl, a, nio motionerfrån . utarbetade, tycker jag,mycket snabbt ett förslag lill regler om retroaktiv sjukpenning. Förslagetlämnades - det har socialministern redan nämnl - och sändes utpå remiss , och remisstiden gick ut . Det gjorde fick uppfattningen att det skulle komma en proposition. Isvaret talar socialministern om administrativa konsekvenser, och jag villställa en direkt fråga: Vad är det? Han talar också om samhällsekonomiskahänsyn. Riksförsäkringsverkethade ju i sitt förslag utarbetat olika alternativ, och nog kunde man hatillsalt en arbetsgrupp som myckel snabbt hade sett över dem. Jag tyckernämligen att det är orimligt alt del skall vara som det nu är, att man inte fården ersättning som man borde ha. Omförslag till rörande tillägg till sjukpenning vid retroaktiv lön m.m. Del här problemet har inte blivit överhängande just under de sju månaderjag har varil socialminister, utan det har naluriiglvis funnits tidigare. Jagfick en direkt fråga: Vad är administrativa konsekvenser? fordras det för att klara den här saken minst 330årsanställda, och del kostar ungefär 20 milj, kr. Man måsle nämligen göra dethär arbetet på väg, om man skall klara del. Försäkringskasseförbundettillstyrker förslaget under förutsättning all administrationsfrågorna kanlösas och erinrar också om den administrativa belastningen på kassorna lillföljd av andra reformer. Del är della som gör att det inte finns möjlighet atlgenomföra en sådan här reform på den korta tid som harföreslagil, alltså ft o, m, . Som jag sade krävs det ju 330årsanställda, och arbetet skulle därtill ske på myckel begränsad tid, Detla harframkommit från olika remissinslanser, och del känner säkerligenlill. Annarshar jag samma principiella uppfallning som , nämligen alt vi börkomma fram till en lösning så att även de som inte omfattas av den härrätlen skall kunna få ut tillägg lill sjukpenning retroaktivt Omförslag till rörande tillägg till sjukpenning vid retroaktiv lön m.rn. Jag lackar för det kompletterande svarel. Det är orimligt atl vissapersoner får en underkompensation vid bl, a. sjukdomsfall bara därför atlavtalen inte är klara, och jag lycker heller inte all dessa personer skall fålägre sjukpenning bara därför all man inle klarar av del administrativa -utbelalningen av sjukpenning. Jag har kanske en annan lilllro än vadsocialminisiern har lill arbetsgrupper och till det arbete som man kan utföra idem om viljan verkligen finns alt förbereda en reform. Reformen borde kunnagenomföras i anslutning till de förhandlingar som vi nu befinner oss milt uppei. Jagtror all väldigt många löntagare har förväntat sig detta. Jag vill barauttrycka den förhoppningen att detla fortfarande skall vara möjligt, och jagtror att om socialministern verkligen vill så är det också möjligt alt fåförslaget att träda i krafl den . Jag tror att förslår att den administrativa delen inte är såenkel. Del rör sig om 330 årsanställda, och för den korta lid som blir aktuellför den här reformen skulle det betyda ungefär fem gånger 330, om det skallfungera. Det gäller också all få arbetskraft som kan sysselsättas under så korltid. F.ö. hänvisar jag till vad som sagts av , som ju ärinvolverat i detta och som torde förstå de här problemen. FruSKANTZ (s): Jag känner väl till det yttrande som Försäkringskasse-förbundei harlämnat. Man säger all man kan klara av ulbelalning av den reiroakiivasjukpenningen om man kan tänka sig att handläggnings-tiderna blir längre än vadsom sägs i riksförsäkringsverkels förslag. Man menar all det vore möjligt, omärendena t. ex. kunde behandlas under fyra eller i stället förunder . Det är genom atl diskutera sådana alternativ man kan länkasig alt lösa den här frågan. Delvore också intressant alt vela om regeringen haft kontakt med LO och TCO. Delhade när de skrev sitt förslag. Jag har noterat all närman skickade ul förslaget på remiss, då heter del i skrivelsen all LO och TCObereds tillfälle atl avge yttrande, medan det när del gäller statens avtalsverkoch riksrevisionsverkei heter att dessa anmodas atl avge yttrande. Jag kännerinte lill om detta är något nyll när del gäller remissförfarande, men jag haruppmärksammat det. Vi kan naturiigtvis inle anmoda olika förbund atl avge yiirande - delär della som är anledningen lill att man skriver så. Jagtror att förenklar frågan litet Hon kan knappast peka på all man inågot sammanhang kunnal genomföra en sådan här sak på så som det härgäller. Man måste utbilda arbetskraft och få den deltidsanställd - del är jubl. a. detta det handlar om. Jag håller hell med socialministern om atl ju längre beslulel dröjerdesto svårare blir det att klara reformen. Hade man fattat beslutet på etttidigt stadium, så hade del varit möjligt atl anställa och ulbilda personal.Men om man dröjer med beslulel så blir del svårare, del är jag helt införståddmed. Jag vill erinra om att vi för ungefär en månad sedan fick inremissvaren. Omutbyggnad av verksamheten vid Överläggningenvar härmed slulad. §5 Om utbyggnad av verksamheten vid Fru bostadsministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga,1976/77:370, och anförde: i har frågat mig när regeringen avseratl falla beslut rörande utbyggnaden av . Regeringen kommer alt fatta beslutangående ansökan om tillstånd alt enligl136 a ; byggnadslagen utvidga verksamhelen vid bolagels massafabrik ochpappersbruk i . Hen iVarberg (s): Jag ber att få tacka bosladsministern för svaret på min fråga. Det harvarit en ovanligt lång vänlan, men jag har tänkt som så alt bosladsministernsäkert vill kunna ge mig elt positivt besked och därför väntar med att lämnasvaret. Om så hade varit fallet hade dröjsmålet varil hell ursäktligt Jagtrodde att bosladsministern skulle säga all regeringen har beslulal altge det begärda tillståndet Detförefaller kanske kinkigt alt inte vara nöjd med svaret all regeringen"" kommer all fatta beslut Men del förhåller sig så all svarav den innebörden har lämnats till de inblandade . Jag villgärna säga till bosladsministern atl ulgången av del här ärendet är av storbetydelse inte bara i kommunen utan även i länet. Den planeradeutbyggnaden ger välkommen sysselsättning på både korl och lång sikl i enavfolkningskommun. Denhär frågan har inle bara iniresse för och för . Vi skall kommaihåg all 1975 beslulade all vi skall ha obligatoriskinsamling och återvinning av allt avfallspapper från hushållen och kontoren.Det stod då hell klarl all del var nödvändigl all bygga ut induslrin för allklara ålervinningen. All regeringen inie har Omutbyggnad av verksamheten vid gell besked ännu tyckerjag är underligt, bl. a. från den synpunkten att regeringsdeklarationen såklart talar om nödvändigheten av återvinning. Det aktuella företaget var tidigtute - , som framgår av svarel. Bostadsministern vet ju attinvesteringsviljan inom svenskt näringsliv för dagen inte är överdrivet stor.Och här har vi alltså ett företag som är berett att göra saisning, som ger jobb på korl och lång sikl. Jag hoppas verkligen allslalsrådel med ultryckel "" menar all regeringen om någradagar kommer all lämna del begärda beskedet och självfallel alt del blir ettpositivt sådant. Jag kan försäkra alt regeringen är väldigtangelägen om för del första att det investerad' i industrier och för det andraatt det ges sådana möjligheter att vi får fart på pappersinsamlingen ikommunerna. Men är väl medveten om att det inte bara är som har ansökan liggande inne, utan alt även flera andra företag hardet. Sammanlagt rör del sig om en utbyggnad för återvinning av 300 000 ä . Så mycket avfallspapper kan vi inte med bäsla vilja i världen samlain här i landel. Därför måsle vi göra en samlad bedömning, och vi har då haftatt invänta remissutfall även för de andra företagen som sökt tillstånd. Vi har verkligen arbetat så snabbt som vi harkunnal med del här, och jag upprepar vad jag sade i svaret, att vi inom kortskall lämna ell besked. Jag kan inte säga om beskedet dröjer några dagareller , men besked skall komma - vi är mycket angelägna om det. Hen iVarberg (s): Jag är väl medveten om alt det finns ett par andra förelag som ocksåvill bygga ut sin verksamhet för att medverka lill den återvinning somriksdagen har beslutat om - följde inle med oss i beslulel 1975.Del förvånar mig något atl bostadsministern har den uppfattningen alt det inteskulle bli så mycket pappersavfall. beräknade ju all denobligatoriska insamlingen skulle ge , och det skulle väl räcka tillråvaruförsöriningen för de företag som begär all få bygga ut. Det är enfantastisk råvarutillgång - betyder 4 ä 5 miljoner medelstora träd.Vid den lidpunkten ifrågasatte inget remissorgan den beräkning som då gjordes.Har man inom kommii fram till en annan beräkning måste detbero på att man inte har varit tillräckligt aktiv när det gäller atl slimulerakommunerna i denna verksamhet. Det var hell klart då och är hell klart nu attinduslrin måste byggas ul för all klara uppgiften som samhällel har lagl pådem.