prot · G00921 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är inte baraen fara för del framtida energilägel - det är, helt oavsett kärnkraftsfrågan,lika mycket en fara för sysselsättningen. Man kan inte fortsätta att ösakapital, statliga subventioner, olja och elkraft i en ständig expansion försådan typ av produktion som ger ytterst små sysselsättningstillskott iförhållande till de satsade resurserna. Man kan inte fortsätta rovdriften iskogen, som man låter värdefull förädlingsindustri flytta utomlandssom följd av storfinansens dispositioner. Energi-och sysselsättningsfrågornasnära samband kräver på den här punkten ett helt nytt tänkande. Det kräver enplanmässigt genomförd utveckling för att dämpa rovdriften på naturresurser ochkraftigt höja industrins förädlingsgrad, för del är bara på så sätt som man kansamtidigt vinna ett effektivare utnyttjande av energin plus en högresysselsättning. Menhur går en sådan planmässigt eftersträvad förskjutning av den långsiktigaproduktionsstrukturen ihop med de privata kapitalintressenas strävanden? Hurskall den förenas med ledande centerpartisters intressen i den mest energikrävandeoch sysselsättningsmässigl ogynsammaste industribranschen i landet - somdessutom har den olägenheten alt den är starkt koncentrerad till de urarbelslöshetssynpunkt svårast drabbade regionerna i landet? Detta,herr talman, är bara några av de tunga frågeställningar som man måste kunnabesvara, ifall man har ambitionen att stoppa marschen in i kärnkraftssamhälletoch rädda sysselsättning och bekämpa arbetslöshet. Dengamla regeringen var väl inte så särskilt intresserad av dessa speciellafrågor. Den hade en alltför enkel patentlösning på del mesta: Ös på medobegränsad kärnkraftsutbyggnad, håll rovdriften i gång, så klarar vi problemetså långt vi behöver, dvs. till nästa val. Sågår del givetvis inte alt fara fram med landets och folkels framlid. Men hurgör den nya regeringen? Dess existens hänger ju i väldigt hög grad på dennafråga. Antingen låter den herrar och vision av delprivatkapitalistiska samhället leda - och i så fall kan den helt enkelt intelösa frågan om energi och sysselsättning i ett samhälle ulan kärnkraft. Ellerockså söker den verkligen lösa problemen - men då får det bli inom ramen förett planeringssystem och en samhällsstruktur som varken eller herrBohman är beredd att regera i. Jagupprepar mot den allmänna bakgrund jar har tecknat här frågan: Vad ärregeringens framtida energipolitik i sina huvuddrag? har här med sitt inlägg egentligen inviterat migtill en stor allmänpolitisk debatt. Jag kan i och för sig förstå Svenssonsotålighet - den delar jag i hög grad - när del gäller att skapa förutsättningaroch ange riktlinjer för en ny energipolitik. Grunden för detta läggs nämligen iregeringsdeklarationen. Men det är naturligtvis mer givande för både JörnSvensson och mig att diskutera när delta kan ske på grundval av mer detaljeraderiktlinjer eller ställningstaganden på det energipolitiska området. Därförkommer jag inte att ge mig in på några detaljresonemang om dessa saker.Jag tycker också att det är i högsta grad försvarligt att regeringen får tid påsig att fastställa riktlinjer. Det pågår f ö. arbete med detta, t. ex. genom direklivskrivningenför den nya , som ju kommer att täcka in strängt taget varjesak som här har tagit upp. I stort sett vartenda område kommeralltså att finnas i , eftersom det här gäller denkommande stora riktningsgivaren för den framtida energipolitiken. Delär klart all det är min intention att så snabbt som möjligt också dessförinnanmarkera en ny inriktning av energipolitiken. Arbetet med detta pågårnaturiigtvis i departementet, och det kommer förhoppningsvis att visa sig i denbudgetproposition som vi håller på att jobba med. Här finns alltså två viktigalidsperspektiv som man måste skilja på. När del gäller det långsiktigaperspektivet, som avser tiden , kommer vi att få en mycket omfattandeenergipolitisk debatt i landet på grundval av riktlinjer för en nyenergipolitik, en debatt där mycket av det som skriver om i sininterpellation kommer att täckas in. Jag skulle kunna gå igenominterpellationen rad för rad och kommentera de områden som helt naturligtkommer in här, men jag avstår från det t. v. - det skulle bli en alltför långdebatt. Isummeringen på slutet säger att det finns en massa intressen somstår emot en ny energipolitik, och det är jag naturiigtvis medveten om. Detgäller dem som vill fortsätta att bygga kärnkraftverk, dem som har leveranserlill dessa kärnkraftverk, dem som vill öka takten i energiförbrukningen och demsom f n. har sysselsättning inom denna sektor och riskerar omställning tillannan verksamhet. Till dessa grupper kommer de politiker som hårt och oftaprestigeladdat har låst sig för en fortsatt kärnkraftsulbyggnad. Derepresenterar ofta en annan syn på samhällsstrukturen än den som i varje falljag och milt parti står för. Givelvis finns det också en rad intressen somgriper in i varandra, som är gemensamma för dem som bekämpar en nyenergipolitik. Låt mig beträffandesysselsättningen bara säga att det är alldeles självklart att regeringenkänner ett starkt ansvar inför de problem som uppkommer vid omställningar. Detansvaret är regeringen beredd att ta. Arbetet pågår också med alternativ, bådepå det energipolitiska området och i andra sammanhang. Det finns också en starkvilja att avhjälpa den osäkerhet som alltid Omregeringens linje i kärnkraftsfrågan Omregeringens linje i kärnkraftsfrågan finns i en omställningsperiodoch som jag uppfattar som naturlig . Det är därför som jag såhårt som det går försöker pressa tidsramarna för att man skall få ett bättrebedömningsunderlag, bl. a. från kärnkraftsföretagens sida. Mendra inte växlar, , på att jag säger att det är deras primäraansvar. Del är ingen i den här församlingen, och ingen i regeringen, somkommer undan sitt ansvar. Samhällsansvaret är det slutliga och övergripande.Det är emellertid alldeles klart att regeringsdeklarationen också påkraftföretagen lägger ett betydande ansvar för bedömningen av huruvidautbyggnaden skall fortsätta eller icke. Det tycker jag är ett rimligt delansvarför de intressena. Beträffandede omställningar som kan bli aktuella på arbetsmarknaden vill jag också sägaatt vi ju inte kan låta rimliga hänsyn till säkerheten för nuvarande ochkommande generationer vika för arbetsmarknadspolitiska problem, som ändågäller på kort sikt. Jag kan försäkra att jag satsar allt jag kan på alternativsom kan styra utvecklingen i rätt riktning så tidigt som möjligt.Strukturomvandling är ju inte något nytt för det svenska samhället. Denomfattande omflyttningen drevs f ö. i stor utsträckning framav samma intressen som slår för ett ohämmat kärnkraftsulnyttjande. Detgäller att vara medveten om de motstående intressen som vill hindra en nyenergipolitik för hushållning med energi, alltså en politik som ger möjlighetatt stoppa marschen in i kärnkraftssamhället. Dettalas i den allmänna debatten t. o. m. om brist på elkraft. Jag kan förstå detpropagandistiska värdet i sådant tal, men del finns ingen grund för det, ingafakta som styrker det. Ändå förs den diskussionen! När det gäller oljesidanfinns det mer reservkraft än det har funnits på länge, sett över enlängre tidsperiod. Det är naturiigtvis alla som är informerade på detta områdemedvetna om. Låtmig också säga några ord på ett par konkreta punkter som tog upp.När det gäller filosofin om upparbetning och sådant är det klart att det bliren av förstahandsuppgifterna för den nya regeringen att avgöra om man överhuvud taget skall ta den delen av processen i anspråk eller ej. Det ärnaturligt att knyta detta lill den beredning av material somnu pågår i departementet, och därför kan jag inte nu gå längre in på denfrågan. Beträffandeden långsiktiga deponeringen vill jag säga att den kommer att i varje fallprincipiellt klargöras något mer detaljerat i en proposition som finns upptagenpå propositionslistan och avses lämnas lill i månadsskiftetnovember-december. Jag uppfattar det som oerhört väsentligt att denpropositionen kommer fram snabbt, för den kommer att klara ut en del av de nyakrav som ställs på kärnkraftshanteringen. Jagdelar helt och hållet uppfattningen att det arbete som skall läggas ned påalternativa energikällor är oerhört viktigt - det är både strategiskt viktigtoch viktigt som en riktningsgivare för den långsiktiga utvecklingen. Iinledningsskedet kan vi naturiigtvis stöta på problem. ske inte alltid finns enforskningsstruktur, en organisation, en personalsituation som gör det möjligtatt bara slussa in pengar, utan man måste ha en viss mjukhet i övergången. Menjag kan försäkra att intentionerna hos den nya regeringen är attdet skall satsas hårt på alternativa energikällor. Jag går inte djupare in idetalj på det området nu -jag hoppas vi får anledning att återkomma mångagånger framöver. Sedantycker jag också att det är en viktig diskussion som kommer alt föras bl. a. om den mängd energi som vi f n. utnyttjar och denfantastiska ökning som beslutade om 1975. Jag tycker att manförutsättningslöst skall pröva dessa nivåer; det är en av mina intentioner. Kanvi spara mera - och det menar jag att vi kan - skall självklart alla sådanamöjligheter utnyttjas. var inne på frågan om besparingar i bostadsbeståndet, som log enganska stor del av valdebatten i anspråk. Det var ju bara en exemplifiering avvad som krävdes. 25 96 besparing på bostadsbeståndsområdet skulle kunnaersätta hela kärnkraflsprogrammel, var vad vi sade, men det var rimligen inte,som förstår, det enda området som vi tänkt satsa på för att fåfram ett bättre hushållningssamhälle. Omregeringens linje i kärnkraftsfrågan i (vpk): Jag förstår väl att fastighetsisolering inte är det enda som man villsatsa på, utan att det användes som en statistisk exemplifiering. Del ärdärför jag försöker ställa mera ingående frågor rörande helhetsprogrammet ochmöjligheterna alt sy ihop energibalansen. Energiministernhänvisar i stor utsträckning till . Han förmedlar bilden attden skall syssla med allt - den skall ta upp alla de frågekomplex som jagsvepte över med min inledning och anlägga ett helhetsperspektiv. I det kan man,om man vill vara elak, se ett slags uppskovspolitik: Om man gör så, bereder manregeringen andrum att utarbeta kompromisser om den framlida energipolitiken. Jagtycker att det är otillfredsställande. Man kan inte överlåta åt en sådankommission att ta del politiska ansvaret för de riktlinjer och direktiv somskall gälla för energipolitiken i stort. Kommissionen kan ge underlag, anförasynpunkter och göra alternativa bedömningar för olika fall, men den kan inteutforma energipolitiken. Det skall regeringen göra. Del är regeringen som skalltala om för och de svenska väljarna vilket slags energipolitik -åtminstone när det gäller den huvudsakliga inriktningen - man avser attförverkliga. Detta politiska ansvar kommer man inte ifrån. Detär förvånansvärt att man inom de tre partier som har bildat regering intetycks ha funderat mera på de här frågorna tidigare, att man inte sinsemellanoch var för sig diskuterat olika länkbara alternativ, därest det blev enborgerlig regeringsbildning. Man måste ha varit fullt medveten om vilka problemsom skulle kunna uppkomma när det gällde att samla sig kring en någorlundaenhetlig linje på detta område. Omregeringens linje i kärnkraftsfrågan är märkligt alt man nuskall sätta sig ned och diskutera detta . Jaghar all förståelse för att man inte nu kan komma med ett i alla detaljerfärdigt energipolitiskt program. Det är inte del jag begär - något sådant vore enorimlighet. Men vad jag begär är att man åtminstone skulle ha en samladfilosofi om den ungefäriiga riktning som energipolitiken i sina huvuddragskulle kunna tänkas ha. Där duger det såvitt jag förstår inte att satsa på atten ny jätteutredning skall sammanbringa ett nytt stort underlagsmaterial tilldet mycket stora material som redan finns sammanbragt av en serie utredningar.Tiden hastar. Vill man ut ur kärnkraflssamhället måste man ta itumed de frågor som uppreser sig. Hur skall man bemästra situationen under den15-årsperiod som förflyter innan man kan hoppas på att få en utplåning av dettotala energiutnyttjandel? Vad skall man tillföra i stället för denkärnkrafts-el som då icke kommer att finnas? Hur skall man påverka industrin,produktionssystemet, byggandet och trafiken för all uppnå de begränsningar ienergiintaget som då är oundgängligen nödvändiga? Jagbegär inte all regeringen skall presentera ett bestämt alternativ eftervilket man skulle arbeta. Men vad man rimligen kan begära är alt få en merkonkret diskussion av vad som händer om del blir stopp för all vidare utbyggnadav kärnkraft, någonting som förefaller rätt sannolikt. Att detta fullttänkbara fall skulle kunna inträffa måste de tre regeringspartierna ändå ha varitpå det klara med. Det kräver att man har något slags syn på hur man skallbemästra det fallet, liksom man måste ha en alternativ syn om man förutsätteratt viss kärnkraftsulbyggnad skall fortsätta, beroende på hur snabbt manräknar med att avveckla de redan befintliga kärnkraftverken, osv. Man kan därtänka sig olika politiska kompromisser. Jag förslår så väl att närmare vill gå in på de frågorna - del är naturligtvis ett kinkigtproblem, för honom och för den övriga regeringen. Men man kan ju ändådiskutera, i länkbara, ungefärliga fall, vad som då krävs. Jaghar svårt alt förslå att man inte kan få närmare besked om, efter vilkariktlinjer man skall gå fram när det gäller besparingar, hur kraftfullt manmåste gripa in när det gäller att styra industrins investeringar i nyariktningar och hur mycket man måste gå in för att förhindra att värdefullförädlingsindustri fiyttas utomlands. Dettaär viktigt framför allt från sysselsättningssynpunkt. Del är också enförtroendefråga för dem som är motståndare lill och kritiker av kärnkraft, påden punkten är och jag helt överens. Man kan inte vinnaförtroende bland det svenska folkflertalet om man inte kan visa på en rimligtkonkret väg enligt vilken man kan nedbringa ener-giålgången perarbetstillfälle. Den enda väg som där slår till buds är alt höjaförädlingsgraden och minska rovdriften, för all uttrycka det något förgrovatoch enkelt. Delta kräver en statlig styrning, en aktiv statlig industripolitik,inte en subventionspolitik, ulan en aktiv statlig företagsamhet, för att drivafram en förändring av den svenska industristruk- luren i den nödvändigariktningen. Jag förstår fortfarande inte hur delta skall kunna förenas med enliberal ekonomisk filosofi som i alla sammanhang polemiserar mot nästan varjeform av sådan styrning. Jag tycker nog all i sill inlägg gick förbi de tvåtidsperspektiv som jag talade om. har alltså det långsikligaperspektivet, händelseutvecklingen då vi redan fastlagt attriksdagen skall behandla energipolitiken i dess helhet igen. Det är mycketbråttom med det arbetet, och därför kommer att tillsättasinom kort. Mycket av dess arbete kommer att bestå i att inhämta uppgifter ochta fram utredningsmaterial som redan finns - den kan naturligtvis inte hinnaatt göra stora egna utredningar. Iregeringsdeklarationen skisseras vad skall syssla med. Däriligger naturligtvis också en markering av den framtida huvudinriktningen,alltså var man lägger tyngdpunkten. Det tycker jag klart framgår avregeringsdeklarationen, och del kommer att klargöras än mer i de direktiv skall få. Den skall alltså få direktiv i vanlig ordningprecis som en statlig kommitté. Och del är där den politiska styrningen kommerin. Om menar att regeringen inte har angivit på vilket sättenergipolitiken skall förändras är svaret alltså alt det kommer att göras idirektiven till kommissionens arbete i den mån de inte redan återfinns iregeringsdeklarationen. Manmåste också satsa på alternativ så snabbt som möjligt, dvs. också arbete har burit frukt, innan vi har tagit beslut.Det första möjliga tillfället är naturiigtvis de tilläggsbudgeter som kommeroch den budgetproposition som läggs . Arbetet härmed pågår för fullt,och jag kan försäkra att jag på regeringens vägnar så mycket som möjligtförsöker markera den nya inriktningen enligt regeringsdeklarationensintentioner. Sedantalar ganska myckel om strukturen och energin. Det är viktigaproblem. Det är den långsiktiga, stora förändring som är möjlig all göra. Detgår naturligtvis inte att säga att de och de medlen är vi beredda attanvända för att uppnå vissa målsättningar. Men eftersom det är de stora,energilunga branscherna -järn och stål, papper och pappersmassa, cement och inågon mån petrokemi - som svarar för huvuddelen av energiförbrukningen inomindustrin och för en rätt liten andel av den totala sysselsättningeninom industrin är det en självklar uppgift för det långsiktigautredningsarbetet att också granska möjligheterna liJI långsiktigastrukturförändringar. Detta kan inte lyftas ut ur bilden. HerrSVENSSON i (vpk): Jag förslår att befinner sig i ett dilemma - det kaninte vara det lättaste att vara energiminister i en regering Omregeringens linje i kärnkraftsfrågan Omregeringens linje i kärnkraftsfrågan med den sammansättningen. Låtmig emellertid, sedan jag konstaterat detta, ytteriigare precisera några avdessa frågeställningar. Jag lar då upp några frågor som inte är eller i varjefall inom den nuvarande regeringen inte borde vara så kontroversiella, eftersomde i och för sig inte nödvändigtvis behöver hänga samman medkärnkraftsutbyggnaden eller dess upphörande. Det gäller tillvaratagandet avenergi som slösas bort, exempelvis mot-tryckskraft och spillvärme. Delgäller också frågan vad man kan göra för att ändra irafikstrukturen och därmeduppnå en bättre energihushållning. På den punkten bör man ändå få ställa enfråga och begära ett någorlunda klart preciserat svar. En åtgärd på deltaområde skulle utan tvivel kräva en mycket långtgående samplanering mellan denprivata storindustrin å ena sidan och kommunerna å den andra sidan. Frågan ärdå om regeringen är beredd att så pass kraftigt ingripa i de stora företagenshandlingsfrihet för att tillvarata dessa reserver, att man i den kommunalaplaneringen kan utnyttja dem fullt ut. Är man vidare beredd att förändrairafikstrukturen i riktning mot en överföring till kollektivtrafik och vidtade planerings- och styrningsåtgärder som det kräver? Om del är fallet, hurstämmer det i så fall med de av en, såvitt jag kan förslå, genomliberalideologi präglade uttalanden om trafikpolitiken som gjorts av den nuvarandekommunikationsministern? Jagär övertygad om att är en ärlig man som i denna fråga slåss försin åsikt inom regeringen - och det skall han respekteras för. Han fälleremellertid yttrandet att det är en självklarhet i det perspektiv vi serframför oss med ett kärnkraftfriti samhälle eller ett samhälle där man avslutatkärnkraftsutbyggnaden att man måste ta itu med produktionslivets framtidastruktur och förändring. Det är ett långtgående yttrande av en minister i enborgerlig regering. Jag förstår inte hur man skall kunna tillgripa de härnödvändiga medlen med mindre än att man går på tvärs med det som är delstora privata kapitalets intressen. Där finns inget intresse att åstadkomma ensådan strukturförändring. Där verkar man i en mängd fall ha rakt motsattaintressen. Är energiministern beredd att förorda en politik som i detavseendet allvarligt inskränker storfinansens handlingsfrihet? I så fall hälsarvi i vårt parti honom välkommen till den ståndpunkten. behöver inte beklaga mig -jag beklagar mig intesjälv. Jag tycker att det är ett utomordentligt viktigt och stimulerandearbete att lägga om den energipolitik, beträffande vilken jag antar att vi ihuvuddragen är ense om kritiken. Låtmig beträffande de konkreta frågorna säga att samplanering mellan industri- ochbostadsuppvärmning ofta pågår i olika typer av utbyggnadsärenden. Vidtillståndsgivningen beaktar man möjligheterna att å-stadkomma energibesparing,och man ställer ofta som villkor vid en utbyggnad att mollryckskraften skallkunna utnyttjas. svårare i de fall där viredan har en befintlig struktur. Vad jag här åsyftar är alltså de nyaprojekten. Jagutgår emellertid ifrån all och jag på grund av olika ideologiskauppfattningar kan ha delade meningar om vilka instrument som bör användas, hurmyckel som skall vara stimulans och hur mycket som skall vara styrning. Jagtänker inte fördjupa mig i den debatten, men om det inte räcker med stimulans,så måste man självfallet efter hand skärpa kraven för att uppnå det givnamålet. Det är så jag ser dessa problem. Jagvill inte här gå in på en stor trafikpolitisk debatt dessutom, jag tror att vikan spara den till . Visseriigen uppfattas det som om jag har ettövergripande ansvar i regeringen för energipolitiken som sådan, men myckel avden ligger på en mängd andra departement - vilket säkert ärmedveten om: , ,kommundepartemenlet osv. Del finns strängt taget inte ett enda departement sominte sysslar med energipolitiska aspekter i något avseende. Jag tänker inte gåin på alla dessa områden, om ursäktar. Omregeringens linje i kärnkraftsfrågan Överläggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades 1976/77:12 tilltrafikutskottet 1976/77:13 lillnäringsutskottet §12 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1976/77:25-30. §13 Anmäldes och bordlades 1976/77:11 med förslagtill lag om tilläggsavgift i kollektiv persontrafik 1976/77:18 om ändring i bokföringslagen (1976:125) och aktiebolagen (1975:1385),m. m. 1976/77:19 om förtroendemannaslyrelsen i 1976/77:20 omändring i väglrafikskallelagen (1973:601) 1976/77:21 om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, m. m. 1976/77:24 om återkallelse av propositionen1975/76:217 1976/77:26 om ökning av garantin för exportkredit 1976/77:30 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236)1976/77:36 om ändring i lagen (1958:428) om ympning mot smittkoppor §14 Anmäldes och bordlades 1976/77:1 angående vilandeförslag till grundlagsändringar Nr 21 1976/77:2 med anledning av justitieombudsmännens redovisning av sin den verksamhet till 1976/riksdag 1976/77:3med anledning av motion om konstnäriig utsmyckning av hus 1976/77:1 med anledning av motioner om riktlinjerför statlig upphandling 1976/77:2 med anledning av motion om utredningrörande avskaffande av nickelmynl 1976/77:2 med anledning av propositionen1975/76:107 om ändrade regler för beskattning av rennäringen m. m. jämtemotioner 1976/77:2 med anledning av motion om översyn avstadgandet om påföljdseftergift m. m. i 1976/77:3 med anledning av motion om ändradebestämmelser om preskription av brott 1976/77:4 med anledning av motioner angående lagenom tillfälligt omhändertagande 1976/77:5 med anledning avmotioner om pornografi m. m. 1976/77:2 med anledning av motion om högstatillåtna blodalkoholhalt vid trafik lill sjöss 1976/77:6 med anledning avmotion om allmänna arvsfonden 1976/77:7 med anledning av motion om homosexuellasamlevandes sociala rättigheter 1976/77:1 med anledning av berättelser omverksamheten inom 1976/77:2 med anledning av motion om stöd tillFolkfronten för befrielse av , m. m. 1976/77:3 med anledning av motion omtillbakadragande av utländska trupper från 1976/77:4 med anledning av motioner om erkännandeav och bistånd till Demokratiska republiken , m. m. 1976/77:1 med anledningav motion om bevakningen av slott,m. 1976/77:2 med anledning av motion om markförvärv för militära ändamål 1976/77:1 med anledning avmotioner angående vissa tandvårdsfrågor 1976/77:2 med anledning av motion om förtidainlösen av folkpensionsavier 1976/77:3 med anledning av motion om möjligheterför diabetiker all ansluta sig till den frivilliga sjukpenningförsäkringen 1976/77:4 med anledning av motion om tid föringivande av arbelsgivaruppgift från arbetsgivare med ett fåtal anställda 1976/77:1 med anledning avmotion om stadsläkare i kommunerna 1976/77:2 med anledning av motioner omhuvudmannaskapet för service åt handikappade och äldre personer m. m. 1976/77:3 med anledning av motioner om anpassningav fritidsbosläder och underiäitande av resor för handikappade 1976/77:4 med anledning av motioner om förbättradapoteksservice m, m.