prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag nolerar all också förelrädare för socialdemokraterna har vägral all svara på frågan huruvidadella skall tolkas som all man inie avser alt bygga ut daghemsverksamhetenefter 1980, om avsiklen är att ytterligare försämra kvaliteten på vårabarnstugor. Och om del är socialministerns sak atl ta upp omfattningen - vilkeljag inte anser det vara - vill jag bara beklaga alt del inle skernågon samordning av socialministerns och utbildningsministerns ansvarsområden.Men det är å andra sidan symtomatiskt för den nuvarande regeringspolitiken aunågon sådan samordning inle kommer lill stånd. HerrALEMYR (s) kort genmäle: Fröken har hört alldeles fel; jag har inle sagt attutbildningsutskottet inte sysslar med omfattningen av förskollärarutbildningen.Del gör vi. Vad jag sade är att utbildningsutskottet sysslar inte med omfattningenav förskoleverksamheten. Del aren annan historia. Utbildningen har vi uttalatoss om men inle förskoleverksamhetens omfallning. Detär möjligt atl uppfattar mitt inlägg som ett påhopp. Jaggjorde det för att få klarhet i vad egenlligen har menal. Jagupprepar ett par rader ur intervjun i Götheborgske Spionen: "Givetvisär jag negaliv till den nya högskolereformen. Den strider mot dom uppfattningarjag fört fram." OmOve Nordsirandh är av den uppfattningen måste det vara rimligt all vi frånsocialdemokralisk sida frågar: Hur långl är vi eniga? På vilka punkter är nimed på det här förslaget? Jagvel, , alt ni från moderala samlingspartiet har varit emot våraförslag; ni har gått er egen väg då del gällt UKAS, PUKAS osv.Men vi har haft med oss på del mesta och på prakliskt tagetalll. Och jag upprepar att vi har inte haft egen majoritet iriksdagen när del gälll högskolefrågorna. Del har alltså funniis elt slöd förvår polilik. Varför väljer då att bara skälla päsocialdemokraterna? Varför är ni inle konsekvent och skäller också på de andrai som har stött den socialdemokratiska utbildningspolitiken under dehär åren? Det är den punkten min fråga gäller, och jag har med mitt inläggvelat försöka skapa klarhet i det. Jaghar ofla ullalal slor tillfredsställelse över att det i den svenska riksdagenhar varil en så bred samling omkring utbildningsfrågorna när det gällt bådeskolan och högskolan. Del har varil en slor lillgång, och del är en slortillgång alt den breda enigheien finns också. Men det är rimligt allfråga: Hur långl sträcker sig enigheien? Var vill hoppa av? Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Fröken (vpk)kort genmäle: För mig är del en gåta hur man kan skilja förskoleverksamheten frånförskollärarulbildningen. Del är faktiskt vad säger. Anser herrAlemyr verkligen att verksamheten på våra barnstugor inte påverkas av hur storandel utbildad personal som finns? Är det uppfattning att man kanskilja pä dessa två frågor, eller missuppfattar jag igen? Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle: Lål mig än en gång deklarera hur långt enigheien sträcker sig -enigheten med socialdemokraterna vill jag inle yllra mig om. gäller delalltså frågan om moderala samlingspartiels slällningstagande lill denföreliggande proposilionen. Föriredje gången vill jag då ultala alt vi i moderata samlingspartiet godlar proposilioneni alla delar och kommer att rösla för den emol de socialdemokraliskaalternativen. Iintervjun, för att nämna den , yttrade jag i huvudsak tre sakersom har något iniresse här. Det gällde regionstyrelserna, och jag har fråntalarstolen klargjort hur jag ser på dem. Jag godlar dem alltså, men jag hoppaspå en revidering. För det andra talade jag om ulbildningslinjer av olika slag,och jag hänvisar lill vad jag lidigare har sagt därom. Detiredje jag sade - och jag vill säga del än en gång lill - var alten hel del är bra i proposilionen och - kan jag lillägga - betydligt bättre ändet skulle ha kunnat bli i en socialdemokralisk högskoleproposition. HerrALEMYR (s) korl genmäle: Då slutar jag denna debatt med atl säga all harhoppat av från det han sade till Göteborgske Spionen. Det tycker jag är bra,och det bör väl också Göteborgske Spionen inför sina sludenlläsare noiera. Till fröken vill jag säga att riksdageni år på förslag av socialutskottet fattat ell beslut om utbyggnaden avförskoleverksamheten. Del har alltså redan beslulal om. Vårlregelsystem är sådani alt det är socialutskollei som handlägger de frågorna,medan utbildningsutskottet svarar för ulbildningen av lärarna. I proposilionen 1976/77:59 läggs fram förslag om särskild sludiegångtill läkare för sjuksköterskor. Utbildningen skall vara öppen för sjuksköterskorsom efler sin examen riänslgjorl som sjuksköterska i minsl . Enliglproposilionen skall den särskilda studiegången vara en försöksverksamhel ochförläggas lill med bönan . 30 studerande skalllas in inom ramen för nuvarande utbildningskapacitet Den särskildastudiegången innebär en förkortning av den reguljära ulbildningen med 40,5veckor. Jagtycker all det är utomordentligt bra atl sjuksköterskorna nu bereds möjlighelatl vidareutbilda sig lill läkare. Men i motionen 1380 har jag framfört en delsynpunkler på ulformningen av den särskilda studiegången och begärt enomarbetning av utbildningsplanerna. Jag vill någol kommenlera dessa synpunkler. De30 sjuksköterskorna kommer all sludera i en särskild grupp, skild från övrigamedicine sluderande. Del måsle belraklas som olyckligt Man går misie om den vikligakonlaklen mellan sjuksköterskorna med yrkeserfarenhet och övriga studerande,en konlakl som hade varil värdefull för båda parter. Tyvärrkan det bli sä alt den här ulbildningen blir betraktad som kvaliletsmässiglsämre, efiersom flera vikliga avsnitt i undervisningen i klinisk propedeutik,medicin och kirurgi har strukits, trots atl sjuksköterskorna inle har utbildningför eller arbetserfarenhet av dessa momeni. Denpraktiska riänstgöringstiden pä vårdavdelningar och mottagningar under detkliniska stadiet har avsevärt förkortats. Del innebär all sjuksköterskornariskerar all missa slora delar av den s. k. bedside-undervisningen, som ansesvara ell av de vikligasle momenlen under denna del av ulbildningen. Medicinlerminenhar avkortats och kirurgilerminen . Del kommerall betyda en myckel stor arbetsbelastning i form av fler föreläsningar pervecka och en avsevärt förkortad inläsningslid inför tentamina, alliså enmycket hög studietaki i förhållande lill ordinarie sluderande. Denkliniska ulbildningen föreslås bli föriagd lill eller Danderydssjukhus. Lärarkollegiet vid har påtalat, att det kommer alluppslå problem med kollisioner mellan de olika kurserna, som kommer all varamyckel besvärande. Isitt yttrande lill UHÄ över den föreslagna ulbildningen säger lärarkollegiet: "Närden akluella studenten böriar sin kurs i medicin har man hunnit i kapp deordinarie studenter, som påböriade sin utbildning terminen före. Detla innebär,alt om exempelvis denna särskilda sludiegång förläggs lill Södersjukhuselmåsle samiidigl 45 ordinarie sludenler och 30 under särskild sludiegångutbildas i medicin och kirurgi. All överbelägga de övrigaundervisningssjukhusen i med yllerligare 15 studenter varmedför högst sannolikt en avsevärd kvalitetssänkning lill en nivå under delacceplabla." Lilel längre fram i sillyttrande säger man: "Omen utbildning kommer lill slånd enligl det lagda förslaget och förläggs lillSödersjukhuset lorde en förslärkning som minsl uppgår till en dubblering avnuvarande lärarkrafler saml utökade lokalutrymmen för dessa bli nödvändig. Ävenom en dylik förstärkning skulle komma till stånd måste man räkna med enavsevärd störning av den ordinarie sjukvården, dvs. en minskad effektivitet idenna." Med det jag nu har sagl har jag velat belysa bakgrunden till minmolion. De invändningar jag anföri talar Por all sjuksköterskorna borde följaden reguljära medicinarulbildningen och au förkortningen av den tolalalärarutbildningen i stället borde göras genom en reducering av tiden förallmänriänslgöring. den första delen av läkarens vidareutbildning, som ärobligalorisk för erhållande av läkarlegilimation. Ulskollelhar avslyrkl moiionen med hänvisning till atl ulbildningen är en försöksverksamhelsom skall utvärderas och alt resultatet av ut- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. rn. värderingen får visavilken eventuell ändring av utbildningsplanen som skall göras. Därmed, herrtalman, får jag väl nu låta mig nöja, och jag avslår från all yrka bifall lillmin molion. FruBERGLUND (s): Jag skall koncentrera mig till den av socialdemokraterunder den allmänna motionstiden väckta motionen nr 143, som behandlarutbildning och forskning i industriell ulveckling vid lekniska högskolan iLuleå. Delär en liten detalj i ulskottsbelänkandet Del är de små detaljerna som formarhela vår tillvaro och vår framlid. Motionskravet innebär ett främjande avnäringslivsulvecklingen i synnerhet i - alltså en detalj somlångsiktigt är av stor belydelse för vårt län. Socialdemokraternas bedömningav behovel av långsiktiga insalser för näringslivs-utvecklingen framgår avreservationen 9, och har också i deballen redogjort för den. Denborgerliga ulskolismajoriielen har avslyrkl vår molion liksom en motion av fruWinlher i med ungefär samma krav. Jag är synnerligen förvånad överutskollsmajoriietens avslagsyrkande. Utskottets;lalesman, , säger all del inte är någon slörre skillnad, ulan audet är enighet i sak. Men i realiteten kommer ingen utbildning till slånd omriksdagen beslutar i enlighet med majoritetens förslag. Vinner reservationenkan ulbildningen påbörias näsla budgetår. Så enkell är del. Om man är enig isak, varför har då de borgerliga ledamöterna i utskottet avstyrkt motionen? Vadhar varit grunden till avslagsyrkandet, när del inte är sakbedömningen? blev vid starten tilldelad den för en lekniskhögskola ovanliga uppgiften av söka spela en aktiv roll i ulvecklingen avregionens näringsliv. För all fullgöra den uppgiften har högskolan bl. a.försökl finna former för samverkan mellan förelag och organisalioner. Del ärmycket positivt och värdefullt - både konkret och psykologiskt Avde regionalpoliliska satsningar som gjorts i Norrbollen är tekniska högskolanpå sikt den främsta satsningen för vårt läns ulveckling. Jag vill i detlasammanhang framhålla att regering och riksdag haft en positiv inställning tilllekniska högskolan och dess utvecklingsmöjligheter, som jag villframhålla all del är nödvändigl alt högskolan får ökade möjligheter att aktivtmedverka till industriellt nyskapande och lill näringslivels förnyelse ochutveckling enligl organisationskommitténs förslag, som vår molion bygger på. Jag skall i den här deballen inle dra upp problemen inom näringslivet -de är alllför välbekanta för alla. Jag vill dock framhålla att jämsides med löser de akuta sysselsättningsproblemen, måsle man söka möjligheter ochförutsättningar att på sikl ulveckla näringslivet bifall lill reservationen9 innebär atl vi i vårt land näsla budgelår kan starta en utbildning ochforskning som syftar lill au un- dersöka de fakiorer somleder lill att förelag startas och ulvecklas saml en uibildning och forskningom nya produkler och meloder. Del är angelägel alt denna utbildning kommertill slånd utan dröjsmål för att kunna möta de ökade kraven från näringsliv ochsamhälle och för all skapa en bättre balans mellan olika regioner. Mina borgerliga bänkkamrater har i denna kammare och i mänga andrasammanhang framhållil all de vill så mycket mer än vi socialdemokraier. Jaghoppas all de nu lyckals övertyga sina pariivänner om angelägenheten av attutbildning och forskning i industriell utveckling vid lekniska högskolan iLuleå kommer lill slånd redan näsla budgelår - således ulan dröjsmål.Förutsättningen för detta är atl bifaller reservalionen 9. Jaghyser i det sammanhangel en förhoppning om all mina ärade kolleger i dennakammare kommer att fatta sitt beslut på sakliga grunder. Jag yrkarbifall lill reservationen nr 9. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. (vpk): Jag skall bara la upp en liten bil av hela del ämne som vi diskuterarhär . Vårdsektorn,som är den mesl expanderande verksamhelen från ar-belskraftssynpunkt, är ocksåell verksamhelsområde där det ställs slora krav på de anställda men därutbildningen inte följt med i utvecklingen. Ulbildningen har av olikaanledningar släpat efter både kvalilalivl och kvantitativt Förde anställda på vårdområdet utgör den brislande ulbildningen en avanledningarna till att de känner så stor otillfredsslällelse med sin arbetsinsatsatl de hell enkelt slutar sill arbele. För all över huvud taget klara olikainstitutioner sänks kraven på utbildning genom dispenser och nedskärningar inomvissa ämnesområden. innebär alt många klarar sitt jobb ännu sämre, vilkeldrabbar både personal och patienter. Så är ekorrhjulel i gång, och vi har enpersonalomsättning som vid vissa vårdinrättningar ligger på . Delborde enligl vår uppfallning inle vara så svårl alt få lill slånd ettförbättrat utbildningssystem inom vårdsektorn, där del finns elt slorl behov avpersonal för arbetsuppgifter som är olika avancerade. Vi har föreslagit enenhetlig grundutbildning i bollen för alla som söker lill vårdutbildning. Dennagrundutbildning skulle sedan kunna byggas på med vidareutbildning, anpassadlill givna arbetsuppgifter och varvad med prakliska erfarenheter. Genom ensådan uppbyggnad skulle en stor del av vårdutbildningen kunna brytas ner i eltanlal koriare kurser som varvas med praklik. Man kunde då avskaffaterminsindelningen, vilkel skulle underiälla tillgången på praktikplalser.Samtidigt medger elt sådani syslem alt utbildningen blir öppen för alla somskaffat sig erforderlig praktik, och möjlighelen till vidareutbildning inomyrket bibehålls oavsett betygspoäng från tidigare utbildning. Vi förutsätternaturligtvis atl lön ulgår såväl under praktiklid som under ulbildningen. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Ensådan anpassad utbildning skulle för de anslällda medverka lill en störretillfredsställelse i utförandet av arbetsuppgifterna och därmed påverkapersonalomsättningen i positiv riktning. Ibelänkandel hänvisas till atl ell av högskolereformens syften är alt underlättaoch främja återkommande utbildning och atl det inom vård-yrkesområdet finnsexempel pä återkommande utbildning i påbyggnadslinjerna och den föreslagna nyautbildningen till läkare för sjuksköterskor. Vidare har vissa yrkeskategoriermöjlighel all genomgå en avkortad studiegång på sjuksköterskelinjen och densociala servicelinjen. Därmed anser utskotlel all arbelel med alt förverkligaidén om återkommande utbildning har påbörials. Och det anses tillräckligt f n.I övrigl hänvisas lill aviserade och tillsatta utredningar. Jaganser emellertid atl personalsituationen inom vårdsektorn är sådan atl enutbildningsplanering för vårdyrkespersonal inle kan vänla. Med delta, herrtalman,, yrkar jag bifall lill vpk-motionerna 960 och 1161, yrkande 1. Jagvill också, herr lalman. beröra en annan vårdyrkesulbildning -det gällerutbildningen till ålderdomshemsföreståndare. Frän både lärar-och elevhåll harslark krilik riktats mot VÅRD-76 förslag. Kriiiken riktar sig dels mot alt deberörda inte har fått ta del i utarbetandet av utbildningsplanen, dels mot föreslagna studieplanen får en för bred inriktning, vilkel de anser innebärenkvalitelsförsämring av utbildningen. Vianser att del finns all anledning att ta hänsyn lill den framförda kritiken,eftersom del är de här berörda som har prakliska erfarenheler frånåldringsvården och som bäsl kan avgöra vad som skall ingå i utbildningen.Därför har vi i likhet med andra molionärer i denna fråga yrkal atlförändringen av ulbildningen lill ålderdomshemsföreslåndare inte genomfiirsfrån som föreslagils ulan atl den förskjuts sä all de berörda gesmöjlighel all påverka utbildningsplanen. Meddella, herr lalman, yrkar jag bifall lill motionen 1410, yrkande 9, ochdessulom till motionen 1975/76:1420, yrkande 2, och motionen 1306. Hen (): Motion 1976/77:1360, som är undertecknad av samtliga ledamöler frånSkaraborgs län, har väckls med utgångspunkt i beslut den 21 maj1976, som innebar alt 16 orler skulle vara utbygg-nadsorterförhögskoleulbildning. En av de 16 ulbyggnadsorlerna är kommun. Jagskall inle närmare gå in på hur planeringsarbetet organiseras i Skaraborgslän; della har vi utförligt redogjort för i vår molion, och jag vill barahänvisa lill motionslexten. Vadär det då vi vill i all vår blygsamhet med motion nr 1360? Jo, vi säger all avde 16 ulbyggnadsorlerna får samtliga, med undantag av Halmslad och , enstatlig högskoleenhel redan från den lidpunkl då den nya högskolaninförs eller frän . Visäger atl del synes utomordentligt viktigt all även en slallig högskoleenhetetableras i Halmslad och inom en nära framlid. Vi säger vidare alt dessaorler dessulom, för liden fram lill dess all slallig enhet etableras, bör få eninterimistisk högskoleslyrelse - gärna genom förslärkning av den lokalaskolstyrelsen. Utskottethar lyvärr inle visal mycken förståelse för våra önskemål utan har hänvisattill förslag utarbetade av regionkommittén för högskoleregion.Utskottet säger sig dela den uppfallning som regionkommittén gett uttryck för,nämligen all del på en ulbyggnadsort bör inrättas en stallig högskoleenhel iprincip så snarl en allmän statlig ulbildningslinje lokaliseras lill kommunen ifråga. Utskottet säger vidare all man med dessa utgångspunkter har kunnat godtaatl ställning inle nu las lill organisalion för den statligahögskoleutbildningen i Halmslad och i utan att del bör ankomma på resp.regionstyrelse att ta initiativ till atl högskolestyrelse utses. Jag vill poänglera alt vi från inle är hell nöjda medulskolieis slällningslagande. Vi anser all man borde ha kunnal gå oss lillmöles med bifall till våra blygsamma krav som framgår av våra all-satser: allplaneringsarbetet bör bedrivas sä att de tvä sista orlerna av ulbyggnadsorlerna- Halmslad och - bör få sin statliga högskoleenhet till läsårel 1978/79, atlinterimistiska högskoleslyrelser lillsälls för högskoleuibildningen i Halmsladoch för lid intill dess statlig enhet etableras på orterna. Vihar i ett mycket goll samarbele med i , såjag tror inte all del kommer att bli några svårigheler för en gynnsamulveckling av högskolan i . Av den anledningen, herr lalman, kommerjag ej att slälla någol yrkande om bifall lill vår molion. Lål mig bara lillsisl få göra deklarationen att vi, trols avslaget pä vår motion, ser med myckelstor tillförsikt på en positiv ulveckling för högskolans framtid i . Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. 1 detta anförandeinslämde herrar () och (). Hen i (m): I molionerna 379 och 1157 påtalar företrädare för fyra riksdagspartierdel mycket begränsade utbudet av utbildningsmöjligheter förlivsmedelsindustrin. Motionskraven innebär att minst en linje medlivsmedelsieknisk inriklning yllerligare bör inrältas inom den yrkestekniskahögskolan. Imotionerna har vi framhållil alt livsmedelsindustrin för sin forlsällaexpansion i högsia grad är beroende av möjlighelerna au rekrytera ochvidareutbilda personal lill skilda befallningar. Mol bakgrund av alt svensklivsmedelsindustri svarar för av industrins lolala förädlingsvärdeoch sysselsätter 70 000-75 000 personer borde branschens ui- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. bildningsbehov på olikanivåer vara väl lillgodosetl i samhällels inslilulioner. Tyvärrivingas vi konsiatera all så inle är fallel, och della gäller i lika hög gradgrundläggande yrkesieknisk uibildning i gymnasieskolan som vidareulbildning. är t ex. försöksverksamheten med yrkesieknisk högskoleulbildning vid Lundsuniversilel med 30 elevplalser den enda mer kvalificerade vidareutbildning somkan erbjudas anslällda i livsmedelsinduslrin. Tidigarefanns en livsmedelsieknisk kurs i och en högre livsmedelsieknisk kurs iAlnarp som lillsammans gav ell slörre anlal vidareutbildningsplatser. Närdessa kurser upphörde i samband med försöksverksamhetens tillkomst minskadesåledes de redan sparsamt förekommande vidareutbildningsmöjligheterna för livsmedelsbranscherna. Avden anledningen lycker jag det är yllersl beklagligt atl ulbildningsulskollelinte funnit anledning tillstyrka en mycket blygsam utbyggnad avförsöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning med inriklning motlivsmedelsinduslrin. Detär emellertid, som jag inledningsvis framhöll, inle enbarlvida-reulbildningsmöjlighelerna som är dåligl tillgodosedda för livsmedelsindustrinsvidkommande. Gjorda beräkningar antyder atl gymnasieskolans livsmedelslekniskalinje och specialkurser f n. ger livsmedelsinduslrin ett årligt tillskott avgrundulbildad arbetskraft motsvarande 2-3 "/oo av antalet anställda. Deför många livsmedelsföretag mycket akuta problemen belräffande rekrylering ochutbildning av de anslällda måsle därför lösas genom in-lernatulbildning. Förvissa livsmedelsbranscher, t. ex. bageri- och konditori- samt slakteri- ochcharkuteribranscherna har då den iradilionella lärlingsutbildningen varil eltalternativ. Meninle heller den uibildningsformen får ett sådant staissiöd att den kanlänkas bli av någon större omfattning. för en treårigutbildningstid. Efiersom antalel bidragsrum är otillräckligt har emellertidunder senare tid inle ens denna blygsamma ersättning kunnat beviljas samlligaförelag som ansökt om statsbidrag. Närvi av sysselsätlningspoliliska skäl ger bidrag om . per limme förberedskapsarbeten, syftande lill att bereda ungdom mellan prakliskerfarenhet frän arbetslivet, är del ganska svårförståeligt all eltlivsmedelsförelag som ger ungdomar en treårig yrkesulbildning inte skall fååtminstone samma ersättning som företagen får om de ulan nämnvärdaförpliktelser ger ungdomar sysselsättning. Medvad jag nu anföri har jag velal exemplifiera all livsmedelsindustrinsutbildningsbehov är dåligt tillgodosedda i vårt skolsystem och atl andraulbildningsformer som lill följd därav måste utnyujas ges ett otillräckligtslöd. Jaganser all del svenska jordbrukels och dess förädlingsindusiris omfallning ochinte minst den belydelse en effekiiv livsmedelsproduktion har borde motiveraaktiva insatser för all förbällra utbildningssituationen. I det sammanhanget är enutökning av försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleulbildning endasl endelåtgärd, men en för livsmedelsindustrin myckel betydelsefull sådan. Även om del i högsia grad vore väl motiverat atl nu ställa andrayrkanden än utskottels skall jag avslå från delta. Jag vill dock redovisa minavsikl att så snarl det är möjligl ålerkomma till de angelägna frågor somlagils upp i molionerna 379 och 1157. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Underdetla anförande övertog herr lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (fp): Även jag skall sälla mig lill de molionärer som säger några ord ianslutning lill en av ulbildningsulskollel avslyrkl molion. Del gäller härden av , och mig själv lämnade moiionen med förslagom försöksverksamhel med polymerteknisk utbildning av YTH-karaklär i . Detfinns inom Boråsregionen elt belydande iniresse för au inrälla en utbildning avdel slag som föreslås. Företrädare för textil-, gummi-och plastindustrin, såvä|på arbetslagar- som på arbetsgivarsidan, har klarl uttalat att det finns behovav denna utbildning. Kommunala myndigheler och länsföreträdare har uttryckt sammauppfattning. I del kärva arbetsmarknadsläge som Boråsregionen befinner sigskulle en insats för att förbällra ulbildningen inom näringslivsseklorernatextil, gummi och plast hälsas med tillfredsställelse i , ävenom den föreslagna utbildningens inverkan på näringslivsstrukturen nalurliglvisskulle bli endasl marginell. Delbör kanske också sägas atl den föreslagna ulbildningen innebär en viss form avnytänkande på så sätt all man föreslår en utbildning som läcker ett bredarefalt inom del polymerlekniska området än vad som vanligtvis eftersträvas, genomall undervisningen om gummi- och plastmaterial kompletteras med undervisning omtextilt material. Nuhar ulbildningsutskottet under åberopande av all del vill avvakia resulialel avpågående försök med YTH-ulbildning avslyrkl moiionen.