prot · G00933 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:33 Förhandlingarna leddestill en början av herr andre vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 17 innevarande månad. §2 Om strukturomvandlingen inom gummiindustrin Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga,1976/77:49, och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnarföreslå med anledning av den pågående strukturomvandlingen av den svenskagummiindustrin. Gummivaruindustrinsysselsätter ca 15 000 personer. De två största produktgrupperna är gummidäckoch industrigummi. Viktmässigl torde bildäck svara för ungefär halvaproduktionen, motsvarande av branschens saluvärde. Industrigummilsandel av saluvärdet uppgår lill ungefär hälften. Gummiskor var i längeden dominerande sektorn men spelar nu värdemässigt en underordnad roll. Gummivaruindustrindomineras av ett fåtal större förelag. svarar för ca fyrafemtedelar av produktionen och tre fjärdedelar av sysselsättningen inombranschen. tillverkas bildäck av endast tre företag. Ett förelagtillverkar gummiskor. Produkter som hänförs till gruppen industrigummi tillverkasinom ca 25 företag av varierande storlek. Regummering och reparationer bedrivsvid ett stort antal mindre arbetsställen. pekar på branschens storaregionalpoliliska betydelse. Gummivaruindustrintorde slå inför betydande omställningsproblem. Tilllagande imporlkonkurrens ikombination med radialdäckens inträde på marknaden har medfört en volymmässigavmattning i den inhemska produktionen. harsysselsättningen minskal med ca 1 000 arbetstillfällen. Ökad lågprisimport avstandardvaror kan komma att orsaka problem inom många företag. Detär mot denna bakgrund angelägel, vilket såväl berörda fackliga organisationersom talesmän för branschen har påpekat, all en utredning om gummivaruindustrinssituation och utvecklingstendenser kommer lill stånd. Regeringen kommer inomkort all ge statens industriverk i uppdrag atl utreda vissa frågor rörandegummivaruindustrin. I detta sammanhang bör även de regional- ochsysselsäliningspolitiska frågorna beaktas. Avsikten är attindustriverket i utredningsarbetet skall biträdas av en Nr 33 särskild referensgrupp med representanter för berörda myndigheter och En första rapport med lägesbeskrivning ochproblembild ° kunna avges . iTrelleborg (s): Låt mig förstfå lacka för svaret. Ioch för sig är svaret rätt naturiigt men i någon mån kanske ocksåuppseendeväckande. Rätt naturligt är del med hänsyn lill den kraftigastrukturomvandling som pågår inom gummiindustrin. Dessa frågor har jag ganskanyligen diskuterat här i kammaren, varför jag inle skall göra del nu; jagtänker på anförandel i den allmänpolitiska debatten. Låtmig bara sammanfattningsvis konstalera atl lunga komponenter som bil- ochcykeldäck är på väg ut ur den svenska tillverkningen. Man har svårigheter atlhänga med när del gäller både material- och produktutveckling. Vidare ärarbetsmiljöfrågorna på gummi- och plastsidan omfattande och sällsyntsvårhanterliga. Den samlade effekten är på många håll förödande och kan i deberörda kommunerna avläsas på många olika sätt. Skall jag sammanfalla i fempunkter blir del så här: Man lägger ned avdelningar och omstrukturerar. Man minskar antalet sysselsatta. Man gör förändringar i sina investeringsbudgetar,man senarelägger och beskär. Man lämnar dåliga prognoser. Detta skapar oro såvälbland de anställda som givetvis i kommunerna. ITrelleborg t. ex. har industrin prognoserat, för att inte säga utlovat, ensysselsättningsökning. I verkligheten har del blivit tvärtom. harantalet anställda vid minskat med mer än 650 personer.Del är hårda slag, då 70 96 av industrisysselsältningen i kommunen finns inomgummiindustrin - atl denna i praktiken beslår av ell förelag, som har enfjärdedel av de i landet sysselsatta inom gummiinduslrin, gör inle del helalättare. Men problem finns förvisso på fiera håll - egentligen på de flestahåll där man har gummiindustri. För oss irelleborgare är del ingen tröst attinte ha drabbats värst, mätt även i relativa tal. Isvaret finns, herr talman, myckel som är bra. Svaret är dock förvånansvärt,och värt att notera, ur en annan synvinkel. Vi har fåll lära oss att denborgeriiga regeringens handlande skall vila på den grund somregeringsdeklarationen utgör, och denna innehåller som bekant inte ett ord omnäringslivets strukturomvandling, vilket är oförståeligt - och än mindreinnehåller den något om gummiindustrin. Delär bra atl regeringen inle bara sitter. I andra viktiga frågor säger man siginle ha nått fram. En del av de utlovade 400 000 nya jobben kan mycket väl fåhamna inom gummiinduslrin, gärna även i . Att man nu kanske kommeratt nå längre än väntal är i och för sig bra. Låtmig lill sist få säga något om lidsåtgången. Jag vill formulera min tanke medhjälp av ett gammalt talesätt från modernäringen: Medan gräset växer dör kon. -Låt därför utredningen arbeta skyndsamt, så atl konkreta åtgärder kan sättas insnabbt, medan lid är. Jag har fastlagt tidtabellen i milt svar - och den är rätt forcerad medtanke på att problemen inom den här branschen kommit snabbi och är påtagliga.Jag hoppas atl i noterade all regeringen har enbestämd vilja att snabbt få en kartläggning av de problem som finns. - Sedantycker jag att fem punkter ytterligare vitsordar behovet av denöversyn som industriverket fär i uppdrag att göra. Låtmig lill sist säga att regeringsdeklarationen tog upp näringspolitikensbakgrund i prtncipiella sammanhang. Det fanns ingen anledning atl där ge sig inpå en analys av enstaka branscher. Men regeringsdeklarationens anda innebärall man med snabbhet och med kraft skall gripa sig an de samhällsproblem somfinns inom näringspolitikens ram. HertHÅKANSSON i (s): Får jag bara foga lill en sak. Jag vill tolka svaret, och även delsenaste inlägget, så atl i referensgruppen även skall finnas företrädare förberörda kommuner, och därutöver givelvis företrädare för de anställda ocharbetsmarknadens parter i övrigt. Ett sådant tillvägagångssätt är bara enfortsättning på den väg som den gamla regeringen stakade ut. Jagvill också understryka del som vi just har hört, nämligen att utvecklingensker mycket snabbt och att utredningen alltså måste arbeta skyndsamt. Den nya regeringens inriktning på en decentraliserad näringspolitik -som framgår av regeringsdeklarationen - gör det självklart atl kommunerna deltari detla samrådsarbete. Överläggningenvar härmed slutad. Omändrade bidrags- och lånebestämmelser för inköp av bd åt handikappad §3 Om ändrade bidrags- och lånebestämmelser för inköp av bil åt handikappad Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara i (c) anmälda fråga,1976/77:78, till herr socialministern, och anförde: i har frågat socialministern om han är bereddatt medverka till att ompröva gällande bestämmelser rö- ömratifikation av viss artikel i sociala stadga rande bidrag och lån förinköp av bil för handikappade, så all även begagnade bilar omfattas avbestämmelserna. Enligt fastställd ärendefördelning är det jag som har attbesvara frågan. Jagkan svara kort. Gällande bestämmelser för bidrag och lån lill motorfordon förhandikappade hindrar inle att bidrag och lån används för inköp av begagnad bil. HerrBÖRJESSON i (c): Låt mig allra först tacka kort men dock klargörande svar. Anledningentill all jag ställde denna fråga var att man tydligen tolkar bestämmelsernaolika i olika delar av vårt land. Jag syftar närmast på ett fall där enhandikappad person, som uppfyllde de kriterier som gäller för bidrag och låntill anskaffande av bil, hade möjlighet att inköpa en mycket bra begagnad bilför ett pris av . Men den som han vände sig till förklarade att haninte skulle köpa den bilen utan i stället en ny bil. Han skulle nämligen inlefå lån och inle heller bidrag till en begagnad bil. Tydligentolkar man alltså bestämmelserna olika i olika delar av vårt land. Därför ärdel värdefullt all jag har fåll delta klarläggande svar, och jag är nöjd meddetsamma. Jag hoppas att detta besked bekantgörs, så atl de handikappade fårvetskap om den möjlighet som finns. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om ratifikation av viss artikel i sociala stadga Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1976/77:80,och anförde: har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder för att artikel4 mom. 4 i sociala stadga blir ratificerad. Genom en sådanratifikation skulle vårt land "erkänna alla arbetstagares rätt till skäliguppsägningslid vid anställningens upphörande". Dåstatsmakterna hade att ta ställning till ratifikation av den socialastadgan gjordes vissa undantag med hänsyn lill den rättstradition som vi dåhade. Frågor om bl. a. uppsägningslid ansågs ankomma på arbetsmarknadens parteratt reglera. Man fann det då olämpligt all göra internationella åtaganden somkunde tolkas som ett intrång i den gällande kollektivavlalsregleringen. Nuär lägel förändrat. Sedan den gäller en lagstiftning omanställningsskydd, som bl. a. föreskriver uppsägningstider mellan en och sexmånader. Det sociala skydd som innefattas i dessa regler slår sig gott vid eninternationell jämförelse. Visserligen görs några undantag från lagenstillämpningsområde, men de arbelslagargrupper som avses med undantagen tordelikväl vara försäkrade en skälig uppsägningslid på grund av annan lagstiftning,rättspraxis eller avtal. Någothinder möter alltså inte längre mot ratifikation av det aktuella momentet i densociala stadgan. Inomsocialdepartementet och pågår sedan en tidtillbaka en allsidig genomgång av stadgan. Där kan nämligen finnas andra momentsom numera också borde kunna ratificera. Jag utgår från atl regeringen- då den genomgången är klar - kommer atl vidta åtgärder för atl utsträckaratifikationen så långt det är möjligl. Inomregeringskansliet är det som svarar för frågor som rör densociala stadgan. Jag har därför samrått med chefen för socialdepartementetrörande milt svar lill . Omratifikation av viss artikel i sociala stadga FruBERGLUND (s): Jag tackar statsrådet för det positiva svaret på min fråga. Detgläder mig också all höra att man går igenom hela stadgan för att göra vårtställningslagande i fråga om ratificeringen mera up-lo-date. Anledningentill min fråga är all social- och hälsouiskott arbetar med enrapport om skydd för arbetare mot arbetslöshetens följder. I detunderlagsmaterial som vi har fått lämnas en redovisning för bl. a.arbetsmarknadssituationen i de olika medlemsstaterna och också för vilka ländersom har godkänt sociala stadgan i del avsnitt som gäller arbetsmarknaden. Avden framgår att inte ratificerat artikel 4 mom. 4. Av sammanställningenkan man lätt dra slutsatsen all anställningstryggheten är sämre i än ide flesta andra medlemsstater. Europarådethar enligt sina stadgar en allmän skyldighet att främja sociala och ekonomiskaframsteg i medlemsstaterna. Utarbetandet av den europeiska sociala stadgan varett led i det framslegsarbetel. Redannär stadgan ratificerades framhölls i propositionen all det inte på någonväsentlig punkt fanns hinder mol godkännande av det skälet att svensk standardskulle vara lägre än vad som förutsattes i stadgan, men att denna i vissaavseenden fåll en sådan utformning alt man inte kunde godta den bl. a. avhänsyn lill den framlida utvecklingen. Det gällde t. ex. uppsägningstiderna. Avdet material som vi fåll framgår också del redan kända förhållandet all mångamiljoner människor går arbetslösa i , t. ex. i 8,7 96 och iVästtyskland 5,9 96. är det enda land som kommer under 2 96, Situationenär djupt oroande, Iutskottet har talats om olika metoder och försök all trygga sysselsättning ochi övrigt skapa trygghet på arbetsmarknaden. a. har jag framhållit all de s.k. trygghetslagarna har haft en väsentlig betydelse för all minska arbetslöshetenhos oss och trygga sysselsättningen för många. Mina kamrater i utskottet har dåtittat på redovisningen av ratifikationen och höjt litet på ögonbrynen. Jag vill avslutningsvisunderstryka vikten av att ha en lagstiftning som ger arbetslagarnatrygghet på arbetsmarknaden. Genom att ratificera stadgans artikel 4 mom. 4skulle vi också ta bort den vita fläcken i den internationella redovisningen.Än en gång lack för svaret! Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om kvinnlig tronföljd Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:81, ochanförde: har frågat mig när utredningen om kvinnlig tronföljdväntas bli överlämnad och om regeringen avser att under innevarande riksmöteförelägga proposition i denna fråga. Enligtvad jag har inhämtat kommer utredningen om kvinnlig tronföljd sannolikt atllägga fram resultatet av sitt arbete . Därefter börremissbehandling äga rum. Del är därför inle troligt att proposition i dennafråga kan läggas fram så snart att ell första beslut kan fattas under innevaranderiksmöte. HertSIEGBAHN (m): Jag ber atl få lacka herr justitieministern för svaret på min fråga. Orsakentill atl jag ställde frågan var den senfärdighet som den lidigare regeringenvisal i detla avseende. krävde ju genom beslut redan i början avhösten 1975 alt man skulle utreda och framlägga förslag om införande avkvinnlig tronföljd. Den dåvarande regeringen dröjde så länge med alt över huvudlaget tillsätta en utredning alt i ställde en fråga iärendet. kom emellertid en utredning till stånd. Ioch för sig är frågan inte av större svårighetsgrad än att utredningen och endärav föranledd proposition läll skulle ha kunnat framläggas vid föregåenderiksmöte. Det skulle ha fått till konsekvens atl kvinnlig tronföljd, som jubl. a. är en naturiig jämlikhetsfråga, hade varil ett politiskt ochjuridiskt faktum. Men mot bakgrund av frågans lidigare handläggning synes detuppenbart alt föregående regering avsiktligt drog saken i långbänk. Jagnoterar nu med tillfredsställelse all frågan har kommit på rätt bog och all maninom en rimlig tid och så snart som möjligl kan vänta ett framläggande avutredningen och därpå följande proposition. Detkan naturligtvis tyckas som om saken, efter vad som tidigare hänt, just i daginte är särskilt brådskande - med hänsyn till valperiodens längd - men det kankomma situationer då både en färdig utredning och inte minst en förstaläsning av en proposition om kvinnlig tronföljd Nr 33 skullekunna ha ett belydande värde. Överläggningen var härmedslutad. Om intrång i mötes- och organisations- § 6 Om intrång i mötes- och organisationsfriheten friheten Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:89, ochanförde: har frågat mig om jag anser det vara förenligt medmötes- och organisationsfrihelen atl polisen gör intrång på föreningsmöten ochregistrerar samtliga närvarande. Sombekant kommer nya bestämmelser i regeringsformen om grundläggande fri- ochrättigheter all träda i kraft . Både de nuvarande reglerna ommötes- och föreningsfriheterna och de som kommer alt gälla från årsskiftetinnebär att polisen som regel inte får ingripa mot någon med anledning av atlhan deltar eller har deltagit i ell möte eller är medlem i en viss förening.Ingripande får bara ske om det finns uttryckligt stöd för del t. ex. i lagen omallmänna sammankomster eller i regler om olovlig kårverksamhet.Men att någon är närvarande vid ett möte eller deltar i föreningsaktiviteterkan självfallet inte skydda honom från ingripande på någon annan grund. ex. vara efterspanad för brott eller uppehålla sig här i landet i strid molgällande utlänningslagstiftning. HertHALLGREN (vpk): Jag lackarför svaret. Polisensuppträdande i det här fallet tycker jag är minst sagt oroväckande ochanmärkningsvärt. All 15 poliser tränger in på ett politiskt möte som anordnatsav den grekiska organisationen och kräver all alla skalllegitimera sig och registrerar samtliga närvarande hör dess bättretill ovanlighelerna - men det som har skett är allvarligt nog. antagna grundlagen, som justitieministern nämnde, slår inskrivet:"Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors likavärde och för den enskilda människans frihet och värdighet." Och i sistadelen av samma paragraf slår det: "Etniska, språkliga och religiösaminoriteters möjligheter atl behålla och utveckla ett eget kullur-ochsamfundsliv bör främjas." Detta gäller naturligtvis inle ,men andan borde ju finnas i alla fall. Mötesfrihetenär ju inskriven i grundlagen - liksom skyddet mol registrering. Del är en delav de demokratiska fri- och rättigheter som skall gälla också för utlänningarhär i landet, om inte annan lag föreskriver annat. Jag betraktar polisensövergrepp i det här fallet som direkt stridande 11 Nr 33 mot andan i grundlagen. Torsdagenden Polisens utlåtande om greker i allmänhet är ocksåanmärkningsvärt. ' ''uttalande för - alltså dagen efter --------------- -förklarar chefen för utlänningsroleln sin syn på grekerna så här: "Greker Om åtgärder för att ärlitet hetsiga av sig, men jag förstår inte upprördheten." trygga sysselsätt- fråga, om polisen brukar göra sådana kontroller, blev svaret: "Tja, litet ningen i dåoch då. var del en slorkontroll, även om den var litet sen på Vi räknar med att desom arbetat här över sommaren har åkt den - och all desom vagabonderar kvar här är litet skumma." - Detta är nära nog snuddpå hets mol folkgrupp! Intrångetpå ett slutet möte är mycket allvarligt och en kränkning av mötesfriheten.Förklaringen från polisen, att man inte visste att del pågick möte, är hellohållbar, eftersom lokalen bara används som möteslokal. Registreringen är likaallvariig, eftersom den inle kan förklaras eller på något sätt motiveras.Grekerna betraktar della som en ren provokation. Har justitieministern föravsikt atl utreda den här frågan grundligt? Såsom framgick av mitt svar utgör reglerna om mötesfriheten inle någothinder för föreskriven utlänningskontroll, men det är självklart all man börundvika atl utföra en sådan kontroll under pågående möte. Lika klart är del attföreskrifterna om utlänningskontroll under inga omständigheter får användas iavsikt all försvåra utlänningars mölesverksamhel, t. ex. genom att möten därutlänningar deltar systematiskt blir föremål för sådan kontroll. Jagvill tillägga att jag inte kan la ställning lill vad som kan ha hänt vid dettillfälle som talar om. Den frågan får utredas och prövas ivanlig ordning. HertHALLGREN (vpk): Jag tackar för det senaste medgivandet från statsrådet. kan manförutsätta att det blir en grundlig utredning om huruvida polisen hade rätt allgöra på det här sättet och atl den i fortsättningen kommer alt avstå frånsådant och få instruktioner om all så här får del inte gå till. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Herr industriministern erhöll ordet för atli ett sammanhang besvara dels (vpk) anmälda fråga,1976/77:61, dels () anmälda fråga, 1976/77:75, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen planerar attvidta för att klara sysselsättningen i och förhindra fortsattavfolkning. HerrHäll har frågat mig om det är riktigt att alla planer på gruvbrytning iKaunisvaara nu har skrinlagts. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Någotbeslut som gäller frågan om gruvdrift i Kaunisvaara har inte fattats vare sigav regeringen eller av den ansvariga myndigheten, komplettering till de rent företagsekonomiska bedömningarna av projektetgörs på uppdrag av nämnden en samhällsekonomisk bedömning inom statensindustriverk. Denna beräknas vara klar . Jag kan därför inle nu säganär regeringen kan la sitt beslut. Redan nu vill jag dock understryka altskulle projektet ur samhällsekonomisk synvinkel visa sig ogynnsamt måste viöverge planerna på gruvdrtft. 1 stället får vi pröva andra alternativ för alttrygga sysselsättningen i . Iövrigt vill jag framhålla att sysselsäiiningsutvecklingen i hela Tornedalenföljs ingående från regeringens sida. Vi är väl medvetna om de problem somfinns. Jag vill också understryka att jag kommer att verka för en förstärkningav regionalpolitiken och för atl den i ökad utsträckning inriktas påinlandskommunernas problem. Som ett led i detta arbete kommer regeringen inomkort att tillkalla en särskild parlamentariskt sammansatt delegation meduppgift atl skyndsamt lämna förslag lill och initiera åtgärder som kan ökasysselsättningen i . Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i (vpk): Jag ber atl få tacka industriministern för svaret på min fråga. Kaunisvaaragruvanär inte något halmstrå vi griper efter. Den är en livsnerv för de här bygderna.Den är vårt enda hopp. Så, eller i liknande ordalag, uttrycker sig bådekommunalpolitiker och människor som bor i de berörda bygderna så snart den härfrågan kommer på lal. Underlagetför del hopp man ger uttryck åt har verkligen varierat . Åtskilligautredningar-jag vet inte hur länge de har hållit på - har utmynnat ikonstaterandet all det krävs radikala åtgärder för atl råda bot på de härproblemen, som ständigt har vuxit, och' vända utvecklingen i . Även istatsrådets svar tycker jag mig se liknande konstateranden. Men,herr talman, finns det andra alternativ? Utredningar under ett tjugotal år harsåvitt jag vet inte kommit fram till några. Det är därför inle underligt ommänniskorna i den här bygden ser just gruvbrytningen som det mest realistiska.Man ser den inte som något trollslag som en gång för alla skulle lösa samtligaTornedalens problem men som något som skulle ge kommunen ett andrum - i sistastund, vill jag påslå. Dessutom skulle gruvbrytningen göra det möjligt förbefintlig småindustri Nr 33 att fortsätta samt även stimulera till ny småindustri, som också kunde Slutligen har vi den psykologiska faktorn, detla att människor får erfara --------------- alt detäntligen börjar hända någonting i . Om åtgärder för att hävdat att del inte är företagsekonomiskt lönsamt all bryta malmen i tryggasysselsätt- Kaunisvaara. Men även i dess krassa ekonomiska beräkningarhar jag ningen i tyckt mig skymta den uppfattningen att del vorevettigt för orten att gruvan sätts i gång. Nuhar alltså de ändrade planerna för NJA:s utbyggnad av tagils som motiv föralt man skulle strypa planerna på gruvbrytningen. Jag vill bara fråga: Ärverkligen allt det som har uppgivits från sida helt och ordentligt prövat?Man talar t. ex. om att inga andra är intresserade av den härmalmen. Är det verkligen säkert? Och prövar man alla samhällsekonomiskaaspekter i den utredning som hänvisar till? Jag tycker att defrågorna är befogade mot bakgrund av de uttalanden som har gjorts frånindustriverkets sida efter besked. Prövarman t. ex. de effekter som ett eventuellt övergivande av planerna pågruvbrytning skulle få för de gamla gruvsamhällena - i och ?Skulle det betyda att man där skulle öka uttaget och därmed förkorta dessasamhällens livslid? Jagtycker att en riktig samhällsekonomisk bedömning också skall ta med deaspekterna, och jag hoppas att herr statsrådet vill uttala sig även om detta. HerrHÄLL (s): Också jag vill tacka industriministern för svaret på frågan. Jag hadenärmast konkret frågat beträffande gruvbrytningen i Kaunisvaara., har fruMarklund betat av den biten, kan man säga. Jag uppfattade att hennes fråga merainriktades på sysselsättningsskapande åtgärder av annan art i . Minfråga rörde framför allt den samhällsekonomiska utredningen. Jag menar alt delär endast en sådan utredning som kan ge ett ordentligt svar om värdet av engruvbrytning i Kaunisvaara. är den på väg att bli klar, och del gläder migall höra. Jagvill bara säga några ord om de åtgärder som enligt svaret planeras. a. den utredning jag nämnde och den delegation som skall tillsättas. Ifråga om utredningen framgår det ju redan i svaret att man nästan väntar sigall del skall bli ett negativt resultat av denna utredning. Oavsett resultatetav utredningen vill jag då fråga industriministern: utredningen attpubliceras och kommer, i den mån det behövs, också att tillfogas någonförklaring, så att vi bl. a. i denna kammare kan få del av detla material? När man nu tillsätterdelegationen vill jag konstatera atl det är bra alt man säger att denskall initiera och föreslå åtgärder. 14 närmast förtvivlad om man hade fortsalt med utredning - det har vi gott om i den här delen avlandet.