prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — Av de ca 5 000 apparater som sålts iår har bara hälften gått till privatpersoner, naturligtvis beroende på de högapriserna på kassetter och de små möjligheterna alt komma över inspeladeprogram. Det kan nämnas all nästan samtliga börsnoterade företag numera lär havideoutrustningar i någon form. Närdet sedan gäller den tilltänkta massmarknadsproduklen - videoskivan - beflnnersig den som bekant ännu bara på inlroduklionssiadiet, om ens del, bl. a. pågrund av svårlösta standardiseringsproblem. Vadjag nämnt här är bara några exempel på aktuella uppgifter som vi alla kan läsaoss till i tidningarna och som visar att utvecklingen långt ifrån står stillanär del gäller kommunikationsteknik av alla möjliga slag. En hel del ärnaturligtvis hugskoU och onödiga påfund medan annal är mer utvecklingsbart. 1en del sammanhang är videotekniken en belydelsefull faktor, i andra inte. Jagskall kanske också nämna alt de riksdagsmän som deltog i Ingenjörsvetenskapsakademiensoch årliga sammankomst flck en fascineranderedogörelse för hur man i i , en förort lill , är ifärd med atl bygga upp ell tvåvägskommunikalionssysiem med hjälp avfärg-TV-ulrustning och koaxialkabel, som ger tillgång bl. a. till TV-program,tidningar och även utskrifter av sådana samt möjligheter all utnyttja bildarkivoch service av vitt skilda slag. Sompolitiker kan vi naturligtvis inte ha som ambition att föra en mediepolitik somomfattar alla möjliga och omöjliga utvecklingar och utvecklingstendenser påolika medieområden. Men det är vikligt atl mediepolitiken kan grundas på envakenhet inför det som sker. En framåtsyflande bevakning och en förutseendepolitik är nödvändig för alt politiken inte skall bli ohjälpligt föråldrad ochinkonsekvent. Insatserna i mediepolitiken måste skifta från område lill område,även om samma huvudprinciper måste ligga till grund för den prakliskapolitiken. Närdel gäller videogrammen har vi från varnat för riskerna med en ohämmadkommersiell exploatering av de nya teknikerna och för att det därigenom skullekunna uppslå en fålalsdominans - inom vissa områden kanske rent av en faktiskmonopolsituation. Här - lika väl som på kulturområdet i övrigt - behövs det enaktiv kulturpolitik och en beredskap all värna om mångfald och ultrycksfrihet.Här som på andra områden kan det behövas motvikter till de kommersiella krafterna,ett stöd för svaga grupper och möjligheter alt tillgodose behov som ärangelägna inom kultur- och ulbildningssektorn. Maktenöver de nya medierna skall inte få läggas i några få händer - det skall inte fåvara så att några få personer skall få diktera utbudet i våra massmedier. Detfinns skäl att uttrycka oro inför en tänkbar utveckling mot att vi får en nyreklamfinansierad massmediemarknad, där produkterna genom reklamen kan dumpasoch där det kan uppstå en ohållbar konkurrenssituation, gentemot de medier sombygger på det skrivna ordet och gentemot vår rundradioverksamhei, främst TV,som utesluter reklamfinansiering. Mångfaldenockså i massmediestrukturen är viktig alt hävda för all den kör av röster somvi trots alll ändå har i våra massmedier inte skall tunnas ut ytterligareoch bli allt tystare. Därför är det också värdefullt att utskottet nuunderstryker betydelsen av decentralisering när del gäller den fortsallaulvecklingen på videogramområdet. Närdel gäller relationerna mellan en tänkbar massmarknad på videogramområdet ochSveriges omnämns bara hell kort i utskottsbelänkandet de tankegångarsom finns inom om alt man skall få till stånd ett omfattandenordiskt TV-satellitsamarbete. Därigenom skulle vi få ett väsentligt breddatTV-programutbud här i , och det är självfallet en faktor som är avintresse när det gäller att försöka bedöma den fortsatta utvecklingen. I dagensläge har vi här i landet bara två TV-kanaler som bägge utestängerreklamfinansiering, en betydelsefull omständighet när det gäller exempelvisreklaminiressenas benägenhet att ge sig i kast med de nya teknikerna. Fråncentern hävdar vi atl kulturpolitiken måste syfta till mångfald, inte genom atldirigera den kulturella verksamhetens innehåll eller uttrycksformer utan genomalt skapa förutsättningar för mångfald. För atl skapa dessa förutsättningarbehövs det en aktiv kulturpolitik. Varken auktoritärt centraldirigerande elleren passiv låt-gå-politik kan värna om mångfalden, utlrycksfriheten, individensintegritet och allt det som vi betraktar som oundgängligt i ett demokratiskt,pluralistiskt samhälle. har länge hävdat delta och vi har drivit en praktiskpolitik med denna inriktning. Exempel kan lätt hämtas i de ståndpunkter viintagit i fråga om rundradioverksamhet, litteratur, press, tidskrifter,etc. Kravenpå mångfald och frihet är för del fundamentala när del gäller all -som framhålls i ulskollels skrivning - slå vakl om yll- randefrihelen, denpolitiska demokratin och de kullurpolitiska strävandena. Med den syn vi har icentern kan jag inte betrakta del särskilda yttrande som ochmoderata samlingspartiets ledamöter fogat vid betänkandel som annat än enöverloppsgärning. Behovetav en ökad uppmärksamhet när det gäller utvecklingen på videogramområdet hardiskuterats i kulturutskottet. Det var som Per jag väckte den första motionen. var då ensam här i om altdriva denna fråga. Sedan vi väckte motionen 1974 har vissa utredningar fåttuppgifter som berör delar av detla fält. har såväl den förreutbildningsministern som den ny-tilllrädde aviserat en ny videogramutredning.Det är bra att så har skett. Med de synpunkter som utskottet har lagt på delkommande utredningsarbetet kan frågeställningarna sägas vara ganska välgenomlysta, och utredningsarbetet bör kunna ske relativt snabbi. Detomfattande remissmaterial som kommit ulskoltet till del bör också ses som ettvärdefullt bidrag i del här sammanhangel. Dethar diskuterats här om utvecklingen gått för fort eller för sakta, om detfinns rådrum eller inle. När vi från sida tog upp de här frågorna 1974gjorde vi bedömningen atl det då fanns tillräckligt med tid alt studerafrågorna, atl följa ulvecklingen och även alt få fram ett samlat underlag förhur samhället skall förhålla sig till den forlsälla utvecklingen när det gällervideogrammen. Vi har fortfarande den synen, och del är bra all utskottet nu ärså enigt bakom kravet på en utredning. Slutligenvill jag bara säga att vi från utskottets sida inte velat ge oss in i någrabedömningar eller spekulationer om den fortsatta utvecklingen påvideogramområdet. Del finns inte anledning lill det inför del utredningsarbetesom nu skall starta. Utgångspunkten - och den är gemensam i utskottet - är altvi inte skall vänta och se hur utvecklingen blir och försl om det uppstårmissförhållanden börja intressera oss för frågan, ulan vi skall på ett tidigtstadium börja orientera oss om ell nytt och viktigt medieområde och på eltsamlat sätt försöka få detta område belyst. Fröken (vpk): Jag delar utskottets uppfattning att en utredning snarasi bör kommatill stånd, och jag vill bara helt kort peka på några skäl varför jag anser detvara så viktigt. Vihar ell odemokratiskt läge på hela kuliurmarknaden med en stor dominansför de kommersiella intressena - en skräpkultur som domineras avmultinationella företag och en starkt monopoliserad marknad. Vi lever inte iett samhälle där alla människor ges tillfälle atl påverka kullurpolitken ochkulturulbudet utan tvärtom i ett samhälle där kulturindustrin exploaterar dearbeiandes behov av kunskaper och upplevelser som deras möjligheteralt uttrycka egna erfarenheter och känslor hämmas. Det är en masskultur somframställer vrångbilder av samhället i det dubbla syftet att tjäna pengar ochbevara klassamhället. en kulturpolitik som helatiden skiljer kulturen från arbetet. Videogramteknikenär en förhållandevis ny leknik som kan utnyttjas till förmån för en progressivoch levande kultur, men riskerna är slora för att motsatsen kommer att blifallet. De multinationella företagen har länge förberett ett utnyttjande av denhär tekniken och kommer att kunna producera och distribuera mängder av programtill relativt låga priser. Självfallet kommer då marknaden atl översvämmas avprogram med dolda reklaminslag, politisk indoktrinering och våldspornografi.De små resurser som står lill de fria gruppernas eller folkrörelsernasförfogande kommer inte atl nämnvärt kunna påverka en sådan utveckling.Särskilt farlig är den ur barnens synpunkt. Jagvill inte medverka till detta. Jag anser det självklart - i motsats till andrahär i salen - alt samhället måste styra utvecklingen. Del kan ske på olikasätt, Man kan inrätta ett organ, som står under politisk, demokratisk kontroll,för alt kontrollera produktionen. Man kan också inrälla en film- och videonämndunder med egna anslag. Ordentliga resurser måste då ställas lill defria gruppernas förfogande. Jag vill inle ha något nytt videograminstitut avtyp som bara bevakar film- och videobranschensaffärsmässiga intressen i stället för de fria filmarnas. Detfinns också en annan risk med den nya tekniken som inte direki berörts idebatten eller i utskottsbetänkandet, och det är att demokratiproblemförvandlas till något slags informationstekniska problem. finns det enövertro inom vissa organisationer på att video skulle kunna organiseramänniskor. Video kan fungera som en inspirationskälla, men ett videoprogram omarbetsmiljö t. ex. som visas på ell fackföreningsmöle kan ju aldrig ersättakampen ule på arbetsplatserna. Slulligen,herr talman, förutsätter jag att i den pariamentariskl tillsatta kommittén allai representerade partier kommer atl ingå. i (fp): Frågan om videogram gäller både en verkligheissyn och ettålgärdsprogram. Låloss försl la verkligheten. Hur kommer utvecklingen atl bli? Slår vi inför ensnabb expansion, med videobandspelare i varje hem? Eller kommer bildskivor ochkassetter att finnas bara på ett och annat företag, på bibliotek och i skolor?1 slutet av räknade t, ex. med att skolornaföre mitten av 1970-lalet skulle ha skaffat video lill nästan varje klassrum.Av detta blev i stort sell inlei. 1en av de motioner som vi nu behandlar - den av och P. O. Sundman- talas om en hotande snabb utveckling, en "explosionsartad utveckling". Jagtror alt ganska litet talar för den profetian. Del är få TV-program och fåfilmer som människor vill betala för an ha lagrade hemma och se gång på gång isin TV. Inte ens i - där man ju alltid varil försigkommen påmassmedieelektronikens område - har video lyckats Därför trorjag att vi här realistiskt skall räkna med att kassetter och bildskivor intekommer att med någon större framgång kunna säljas till hushållen. Mendetla innebär inle att vi skall låla bli att ha elt ålgärdsprogram för denframlida kulturpolitiken då det gäller video. Härfinns det två utgångspunkter: Vi kan se de nya medierna som en möjlighet sombör tas till vara för ett rikare kullurutbud och en bättre fritid förmänniskorna. Men vi kan också se video som ett hot, något som måste dämpasoch dirigeras. Somliberal finner man det naturligt atl uppfatta videotekniken som en positivmöjlighet. Video är ett medium som var och en kan lära sig hantera. Det kan bliav betydelse för föreningar som ordnar kurser, för opinionsgrupper, förstudiecirklar osv. Rättutnyttjad kan video också bidra lill ett rikare kulturliv. Bra barnprogram,gamla filmer, fin musik -alll detta kan bli tillgängligt för långt flermänniskor än , inte minsl för de människor som bor ulanför tätorterna. Förinvandrarna kan video komma att betyda mycket. Detinnebär, som utskottet så riktigt påpekar, att video måste integreras i den statligakulturpolitiken. Ålgärdersom är länkbara är att bibliotek och föreningsråd skaffar bärbaravideoinspelningsulrustningar för utlåning. Då kan video bli en del i ett aktivtföreningsliv. Radio- och TV-förelagen bör i sina avtal med staten åläggas att,i fall en marknad för videogram uppstår, garantera elt kvalitelsulbud avvideogram genom alt överföra delar av den egna produktionen till kassetter ochbildskivor. Statsstöd bör kunna utgå lill kvaliteisproduktion av videogram. Påsamma sätt måste videogram för olika minoriteter stödjas. Likaså börbiblioteken se som en av sina uppgifter att tillhandahålla videogram av högkvalitet. Dellaär en positiv syn på videogrammens framlidsmöjligheler. Men det finns ju ocksååtskilliga som ser videon som ett farligt hol. talade omalt styra produklionen och föreslog elt nytt censurorgan, som skullekontrollera produktionen av video. Frånliberal utgångspunkt är det naturligt all avvisa försök till dirigering ochåsikiskonlroll. Lika litet som staten har infört någon reglering ellerspeciallagstiftning för grammofonskivor är det motiverat att göra det när detgäller bildskivor eller andra videogram. Så lycker vi. Men för andra tycksdiskussionen om videogram mest handla om all styra, stoppa och stävja. Fröken (vpk): Lika väl som staten lar sill ansvar för alt del inle sprids en ohämmadpornografi och våldspornografi , lika väl bör staten la sill ansvar ocksåpå delta område. i Siockholm(fp): Jag anser inte att staten tar särskilt mycket ansvar för atl det intesprids en ohämmad våldspornografi - det sprids ju just sådan. Menskillnaden mellan mig och gäller inte alt man bör motverkavåldspornografi, skräpkultur och liknande företeelser, utan vilka medel somskall användas. Jag menar att olika typer av censurorgan, vare sig de sorterarunder eller någon annanstans, borde vara främmande för vårtsamhälle. Fröken (): Bara några refiexioner med anledning av vad i Siockholmoch fröken yttrade. Jagvill först betona det jag sade i mitt tidigare anförande - att det inte finnsanledning att ge sig in på spekulationer om framliden och gå in i endelaljdiskussion, eftersom ell utredningsarbete, som vi nu hoppas, myckel snartskall ta vid. Närvi i vår motion - och jag - har talat om en explosionsartadutveckling, sä gäller det elektronikens område i stort. Vi har talat om attingeniing lyder på att denna utveckling kommer alt avmattas i snabbhet. Detfinns många exempel -jag nämnde några i mitt anförande - som visar att enutveckling är på gång. Det gäller ju också att skilja mellan lekniskamöjligheter å ena sidan och å andra sidan ekonomiska och andra förutsättningarför alt man skall kunna ge sig ut på en massmarknad. Närdet gäller videoskivans möjligheter atl hävda sig på en massmarknad sade herrWästberg alt del här blir fråga om all sälja skivorna till hushållen, att manskall ha dem lagrade hemma och se dem gång på gång. Det är myckel tänkbart allom man får lill stånd en standardisering på detla område, så ges detmöjligheler lill mycket omfattande massproduktion. Om man harreklamfinansiering med i bilden, eller om stora tidningsföretag utnyttjar dennateknik, så kan man utan några särskilda kostnader för hushållen tänkas gratisdistribuera detta material, och det kan alltså myckel väl bli fråga omengångsartiklar. Delfinns för övrigt tekniska möjligheter au spela av och på nytt spelain program på videoskivor, även om man inte har kommit särskilt långt när detgäller alt utveckla denna leknik. Men den möjligheten finns, och bara detpekar ju på att det blir tämligen svårt att ens tekniskt klara det som frökenHjelmström var ute efter, nämligen atl man skulle ha en central stalligkontroll över allt som försigår på detta område. Tekniken är inte så avanceradatt man kan undandra enskilda människor möjligheter att utnyttja den. Efterall ha sagt detta vill jag bara hänvisa lill atl det här är frågeställningarsom den kommande utredningen skall la itu med. Jagvill än en gång säga atl jag är mycket glad över den stora enighet som råder iriksdagen om att delta ulredningsarbele behövs. Fröken (vpk): Jag medger, i , att jag uttryckte mig slarvigt.Staten borde ta ett större ansvar härvidlag, skulle jag ha sagt i stället. Sedanär det väl riktigt all och jag har helt olika syn på kulturiiveli dag. Jag tycker alt del räcker att titta på den massproduceradeskräpkulluren för att inse atl del är en illusionspolitik att tro att enkvalitativt bra produktion kan komma från de kapitalstarka, multinationella,huvudsakligen amerikanskt dominerade bolagen. Det är exemeplvis därför som detär så viktigt att förbjuda en sådan här enkelriktad produktion av video. Hert i Siockholm(fp): Visst finns det massproducerad skräpkultur . Den kommer till stordel från kommersiella företag. Den distribueras också via ideellaorganisationer. Var och en som har sett Folketshusbiografernas biorepertoar velall brisl på kommersialism inle är någon garanti för god kvalitet. Samhälletskall garaniera ett kvalitetsutbud - så långl är vi överens. I nästa steg - ochdär är och jag inte överens - gäller frågan: Skall man sedanbryta in med dirigerande och kontrollerande ålgärder mot den videoproduklionsom eventuellt kommer atl bedrivas i framliden och som då t. ex. gillar? Skall vi ha någon typ av censurorgan? Skall vi kunna gå in ochförbjuda video som vi inte tycker om? Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:21 med anledning av molioner angåendeåtgärder mot utförsel av äldre kullurföremål 1976/77:22 med anledningav motion om ändring i byggnadsminneslagen 1976/77:23 med anledning av moiion angående enulredning rörande barnkullurfrågorna 1976/77:24 med anledning av motion om en utredningrörande kvinnokulturen Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa belänkanden hemställt. §17 Radio och television i utbildningsväsendet Föredrogs utbildningsutskottets belänkande1976/77:8 med anledning av propositionen 1975/76:110 om radio och television iutbildningsväsendet jämte motioner. I den under föregående avgivnapropositionen 1975/76:110 () hade föreslagits allriksdagen skulle 1. godkänna de riktlinjer för framställning avljudradio- och televisionsprogram, m. m., för utbildningsväsendet som angettsi propositionen, 2. bemyndiga regeringen att beslula om den närmarelokaliseringen av utbildningsprogramorganet. Radiooch television i utbildningsväsendet I propositionen lämnades på grundval av betänkandefrån utredningen angående den fortsatta verksamheten med radio och televisioninom utbildningsväsendet () förslag om organisation, inriktningoch lokalisering av den framtida produktionen av utbildningsprogram. För atltillgodose behoven av ljud- och bildprogram för olika delar avutbildningsväsendet föreslogs att ett särskilt utbildningsprogramorgan bildadessom borde ha till uppgift att framställa läromedel i form av ljud- ochbildprogram för i första hand elersändning. Detta föreslogs ske genom all - fr.o. m. - den nuvarande TRU-kom-milténs verksamhet lades sammanmed ulbildningspro-gramverksamhet. Delnya ulbildningsprogramorganet föreslogs bli lokaliserat till södra delen avStockholmsområdet. Idetta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöte väckta motionerna 1975/76:883av m. fi. (fp) såvitt nu var i fråga (yrkandet 2) samt 1975/76:1427 av herrar i (c) ochJonnergård (c), vari hemställts all hos regeringen begärde attregeringen efter skyndsam prövning förelade förslag om lokaliseringav det planerade utbildningsprogramorganet (TRU och SR/UTB) till , dels de med anledning avpropositionen 1975/76:110 väckta motionerna 1975/76:2322 av herrNygren m. fi. (s), 1975/76:2376 av hertÅngström m. fi. (fp), 1975/76:2381 av hertAhlmark m. fl. (fp), 1975/76:2382 av herrLarsson i Siaffanslorp m. fl. (c), 1975/76:2383 av herrNilsson i Agnas (m), 1975/76:2384 av herrNilsson i (c) och (), 1975/76:2385 av herrNordstrandh m. fl. (m). Radiooch television i utbildningsväsendet 1975/76:2386av (), vari hemställts alt vid behandlingen avregeringens proposition 1975/76:110 beslutade alt det föreslagnaulbildningsprogramorganet föriades till , och 1976/77:4av m. fl. (vpk), vari hemställts alt beslutade attulbildningsprogramorganet placerades inom och all denföreslagna stiftelsen således ej inrättades. 1. altriksdagen beträffande sammanförande av pro duktionsenhet och utbildningsprogramenhet inklusive SR/VUX till ell nytt utbildningsprogramorgan skulle bifalla propositio nen 1975/76:110 samt avslå moiionerna 1975/76:2381 yrkandet 1, 1975/76:2382 yrkandet 1, 1975/76:2384 yrkandet 1 och 1975/76:2385 yr kandet 1, 2. att belräffande ny ulredning m. m. skulleavslå motionerna 1975/76:2382 yrkandet 3 och 1975/76:2385 yrkandet 2, 3. att beträffande samordning av beslulel omulbildningsprogramorganet med beslut grundade på radioutredningens kommandeförslag skulle avslå motionerna 1975/76:2382 yrkandet 2 och 1975/76:2385yrkandet 3, 4. alt beträffandeutbildningsprogramorganets uppgift atl självt producera ljud- och bildprogramskulle bifalla propositionen 1975/76:110 och avslå motionen 1975/76:2381 yrkandet 1, 5. att belräffande inrättande av enorganisationskommitté för elt förmedlings- och planeringsorgan skulle avslåmotionen 1975/76:2381 yrkandet 2, 6. att med avslag på propositionen1975/76:110 och molionen 1976/77:4 beslutade atl utbildningsprogramorganetsverksamhet skulle drivas i form av ett dotterbolag till , 7. atl beslutade att medel förulbildningsprogramorganels verksamhel skulle anvisas över statsbudgeten, 8. alt beträffande förhållandet mellanSveriges och dess dotterbolag för utbildningsprogramverksamhel m. m.gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. att beträffande lokalisering avutbildningsprogramorganet lill skulle avslå molionen 1975/76:2376, 10. atl beträffande lokalisering av en del avutbildningsprogramverksamheten till skulle avslå motionerna 1975/76:2383och 1975/76:2384 yrkandet 2, 11. att beträffande lokalisering till avutbildningsprogramproduktion för distansundervisning skulle avslå motionen1975/76:2322, 12-att med anledning av propositionen 1975/76:110 samt moiionerna1975/76:1427 och 1975/76:2386 skulle dels som sin mening ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört beträffande utbildningsprogrambolagets lokaliseringinom , dels bemyndiga regeringen att besluta omden närmare lokaliseringen av utbildningsprogrambolaget, 13. alt som sin mening gav regeringen tillkänna atl det nya utbildningsprogrambolaget borde starta sin verksamhet den 1januari 1978, 14. att beträffande en organisationskommittésom sin mening gav regeringen till känna vad ulskoltet anfört, 15. att beträffande riktlinjer fördistansundervisning skulle bifalla propositionen 1975/76:110 och avslå molionen1975/76:883 yrkandet 2, 16. alt beträffande förlagsverksamhet skullebifalla propositionen 1975/76:110, 17. att beträffande samfinansieringsprojektsom sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 18. att beträffande beslällningsprojekl somsin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 19. atl beträffande försäljning av lekniskatjänster som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 20. att beträffande styrelsen för det nyadotterbolaget till som sin mening gav regeringen till kännavad utskottet anfört, 21. att beträffande rådgivande kommittéer somsin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 22. atl belräffande resurser m. m. förutbildningsprogramorganet skulle bifalla propositionen 1975/76:110, 23. att beträffande distribution avutbildningsprogram skulle bifalla propositionen 1975/76:110, 24. alt med anledning av propositionen1975/76:110 som sin mening gav regeringen till känna attulbildningsprogramorganet borde ha ensamrätt atl sända anslagsfinansieradeutbildningsprogram i enlighet med vad utskottet förordat från tidpunkt somsenare bestämdes, 25. att beträffande på visst sälltidsbegränsat avtal om sändning av utbildningsprogram m. m. skulle bifallapropositionen 1975/76:110, 26. att beträffande granskning avutbildningsprogram skulle bifalla propositionen 1975/76:110 och avs|å motionen1975/76:2381 yrkandet 3, 27. alt i övrigt godkände i propositionen1975/76:110 föreslagna riktlinjer för framställning av ljudradio- ochtelevisionsprogram m. m. för utbildningsväsendet. Radiooch television i utbildningsväsendet Reservationhade avgivits belräffande ulbildningsprogramorganels lokalisering av herrarAlemyr, i och i , , herrarSundgren och i samt (samtliga s) som ansett attulskoltet under 12 bort hemställa att medanledning av propositionen 1975/76:110 samt med Radiooch television i utbildningsväsendet