prot · G009118 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är naturiigtvis inte svårl atl känna oroinför all så många blir omhändertagn;! med tvång, liksom det inle är svårt attkänna oro inför ökningen av antalel självmord i vårl land, som också berörs ibetänkandet Om det nu pågår en översyn av lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall som kommer atlredovisas höslen 1977, hoppas man alt vi också på den punkten kan Nr 118 ålerkomma lill en diskussion. Den oro som känner kan den vi alla känna. i (vpk) korl genmäle: Jag får en känsla av atl i säger mindre än hanegenlligen lycker. Det är just den attityden, denna medvetet återhållsamma ochavvaktande attityd från den politiskt ansvariga instansens sida som oroar mig.Det farliga med att vi sitter här och tiger inför denna väldiga tvångsapparaloch dess sätt att fungera, eller rättare sagt inte fungera, är att apparateninte får någol tryck på sig från börian. Del är ju den som självtillrättalägger faktaunderlag som vi sedan uppges skola använda som grundvalför våra beslut Men det belyder all denna apparat naturligtvis har vanl sig vidall belrakla detla kolossala omfång av tvånget som ett normalt inslag i sinarbetsrutin. Så blir det när byråkratin vänjer sig vid atl ha det på del sättet Innanden så att säga låser fasl sina positioner i det fortsatta beredningsarbetetborde det faktiskt vara på sin plals alt den politiskl ansvariga instansen, somskall bevaka medborgarnas räll, kunde ge en liten anvisning om all dellaomfång av tvånget, denna tonvikt på tvångsinslaget, är vi inte beriänta av. Detkunde vara en nyttig fingervisning för de experter och den inre byråkrati somnu arbetar och som är väldigt mäktiga, därför att de i hög grad kommer attstyra oss politiska beslutsfattare in i de fortsatta besluten. Vi bör därförlägga oss vinn om all försöka skaffa oss en uppfallning om dessa frågor ochlänka igenom dem från en mera självständig basis än vad del här bereddamaterialet som vi får i händerna sannolikt kommer all ge oss. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Om jag är ålerhållsam i mina anföranden kan del bero på atl jag inlevill utge mig för all vara expert på det här området. När det gäller depolitiska bedömningarna tillsammans med de bedömningar man skall göra på detmer medicinska avsnittet är väl både i och jag i behov avdet faktaunderlag som skall presentera innan vi böriar denstora diskussionen. Så känner jag del. i kanske är kvickareatt la slällning innan detta material finns. Herrförste vice lalmannen anmälde att i anhållit att lillprotokollet få antecknat all han inle ägde rätt till ytteriigare replik. Jag vill bara med några ord beröra den motion som iMalung, jag och några lill har väckl om den psykiatriska vården. Vi vet att denpsykiatriska vården är i en mycket svår situation på Nr 118 grund av läkarbrist men också på grund av brist på psykologer,kuratorer den annan utbildad personal. Jag kan bekräfta detta från mitt egel ar- 27 aoril 1977 betsfäkinom den psykiatriska vården. Jag skulle kunna berätta mycket --------------- om denoch vad som händer där, men jag upptäckte lyvärr för sent Den psykiatriska att det här betänkandet skulle behandlas , och därför medger inle sjukvården tiden att jag går in på det. Vivisar i motionen på dessa problem och vill ha en lagstiftning om minimikrav förgenomförande av den psykiatriska vårdens organisalion. Det är ju så attambitionen hos den vårdande personalen alt hjälpa patienterna lill eltfortsatt liv ule i samhället genom olika former av rehabilitering är myckethög, och del görs också mycket från personalens sida. Man kan nämligen inte, omman har ansvar för det arbele man är satt atl utföra, lämna palienlerna åt sittöde därför all del finns för få läkare. Den brislen kommer all finnas i mångaår . Vi anser därför att man bör öka specialutbildningen för psykologer,kuratorer och övrig personal. Vi menar att de läkare som finns under liden kanfungera mera som konsulter. Utskottethar inle velal tillmötesgå våra krav. Jag tycker att man borde ha kunnal göradel, mol bakgrund av att den läkarbrist vi har kommer alt bestå . Manpekar liksom på den beredning som har och somskulle ha redovisat resultatet av sitt arbele . Man pekarockså på översynen av lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård. Nukommer lydligen resultalel av denna översyn all läggas fram under hösten 1977.Jag kommer därför inte all yrka bifall lill moiionen. Men jag vill Slälla enfråga lill ulskolieis lalesman. Ulskollelhar i sill belänkande pekat på del ökade anlalel läkare med specialistutbildningoch visal på antalet besök i öppen vård. Är del verkligen så, att det ökadeanlalel läkare med specialistutbildning på psykiatrisk vård-antalet har ökalmed 220 under åren 1970-1975-verkligen finns på de psykiatriska sjukhusen och iden psykiatriska vården? Jag har en känsla av atl många av de läkare sominriktar sin utbildning på den psykiatriska vården har en benägenhet allförsvinna till andra specialileler under vägen. Del är jag rädd för atl dekommer alt forisätta atl göra , då man beräknar alt det skallfinnas 955 läkare med sådan specialistutbildning. Del ökade anlalel besök iöppen vård bevisar atl man måste få många fler läkare till den psykiatriska verksamhelen. Allmänläkarna har inle den utbildning som behövs för atl klara av de problem som dessa män niskor dras med. Och del är den förebyggande vården som i stor ut sträckning skall av vid besöken i öppenvård, som är så nödvändiga för att man skall slippa den slutna vården inom del psykiatriska området. Självfallel är del nödvändigt med en ordentlig diskussion om den psy kiatriska vårdens mål och inriktning. Så snarl vi har fått det underiag som aviserals till måsle vi föra den diskussionen; vi kommer inle 186 ifrån den. Den har försummats under så oerhörl långtid och måste vi här i huset fattabeslut om hur vi egentligen vill ha del i den Nr 118 För den somatiskadelen av sjukvården skulle varken patienter den eller beslutsfattare haaccepterat ell så dåligt tillstånd som det som råder 27aoril 1977 inom den psykiatriskavården. Men lyvärr har inte del patientklienielel------ den talan ellerpersoner som talar för sig på samma sätl som patienter inom den somatiskavården. Vi motionärer skall därför återkomma. Idetla anförande inslämde , i och (samlliga s). i (vpk): Även jag vill från denna talarstol starkt instämma i de synpunkter somLilly förde fram. Låtmig göra vad som för mig blir en liten slutkommentar till ulskotlels talesmanssenaste inlägg. På ett fint och försynt sätt försökte i Kungälvtala om för mig att man skall vara försiktig med alt lägga sig i det här om maninte har expertunderlag eller en fackmässig bakgrund. Jag tror - ulan atl viljatillskriva i några diaboliska egenskaper - att det just idenna fråga är en attityd som är farlig. Vi skall ha fullt klan för oss all desom dominerar meningsbildningen på det fackmässiga området, på expertområdet,står på en bestämd sida av barrikaden i den väldiga strid som utkämpas pådel vetenskapliga och kliniska planet när del gäller synen på behandlingen avpsykiska sjukdomar eller psykiska störningar, på det samband som råder mellansamhälleliga förhållanden och samhälleliga påfrestningar å ena sidan och dennatyp av störningar hos individer å andra sidan. Vi kommer alltså alt få parlsulsagor,och del kräver att vi i förväg skaffar oss den allmänna orientering som vi somlekmän ändå kan skaffa oss. Del är arbetarrörelsens skyldighet i detta landall se lill att vi inle får en tvångsapparal och en vårdapparat som inie fylleren vettig funklion för människorna ulan som utgör ett hot mol deras integritetoch frihet och ett konserverande av ålderdomliga behandlingsmetoder. Oavsettom vi är fackmän på området eller ej - och jag är verkligen inte fackman -oavsett om vi har avlagt studentexamen eller ej är del fulll möjligt för ossalt tillgodogöra oss innehållet i t, ex, en kvalificerad debattbok som SverreHaugsgjerds översikt över just den här konflikten, den här väldigainternationella och även svenska debatten om psykiatrin. Det är fulll möjligtför en genomsnillsbegåvad tidningsläsare all läsa t, ex, Laings och Eslersonsavhandlingar, som ju i sig själva är en så fruktansvärd anklagelse mot hela dentraditionella psykiatrin såsom den till övervägande grad har utövats också häri vårt land. Ingen kan undgå alt gripas av exempelvis ett av kliniska fall som logs upp i den fackmässigt och filmmässigl myckethögtstående , som verkligen satte dessa problem på sin spets. Närdet gäller den sida av frågan som jag har tryckt särskilt starkt på,nämligen tvångsmomenlet, den oerhörda omfattningen av tvångsiniagningar, så ärdet inte en läkarfråga och får aldrig vara en läkarfråga. Det är en rättsfrågaoch som sådan angår den alla medborgare oavsetl om de är medicine licenlialereller bara har folkskola bakom sig. Del angår alla - det är så att sägaen konstitutionell fråga. Och det angår särskilt den arbetarrörelse som är månom atl arbetarklassen och folkflertalet inte skall tryckas ned av auktoritäratendenser i den borgerliga statsapparaten och i ell borgerligt samhälle. HerrSVENSSON i (s): Hur man än resonerar i den här frågan måste man, i ,ha ett faktaunderlag. Vi skapar lagar som föreskriver hur läkarna skall fungeraoch - i detla fall - för hur socialvården skall fungera. Men när de lagarna harskapats och vi har övervakningsmöj-ligheler och kanske ocksåöverklagningsmöjligheter, är det mycket svårt för politikerna all gå in i delenskilda fallel. Jag förmodar alt i inle heller anser altvi skall göra det. Jagframhärdar alltså i uppfattningen alt den här diskussionen kommer litet förtidigt och att vi har möjligheter all la upp den . Jaghar en direkt fråga av att besvara. Vi har naturligtvis ingagarantier för att läkarna stannar inom del område som de är utbildade för. Allade områden som vi har diskuterat är sådana som läkarna fiyr. Vi vel hurdet är inom långtidsvården, alkoholislvården och den psykiska vården. Det finnsandra, mer attraktiva delar av den svenska sjukvården för läkarna atl gå till.Detla är bara all beklaga. Vad som är intressant alt noiera är att vi nu harfått flera motioner på dessa punkter, som visar all riksdagsledamöter haruppmärksammal delta problem och är beredda att göra någonting ål det. Vihar, herr talman, den här gången inle kommit längre i utskottsbehandlingen,men jag säger än en gång att vi får anledning all ålerkomma . HerrSVENSSON i (vpk): Fakla är nalurliglvis viktiga, men då man vel att fakla kommer all blitendentiösa och tillrättalagda när de presenteras, då är självständighet hosbeslutsfattaren ännu vikligare. HerrSVENSSON i (s): Men låt oss då vara uppmärksamma på det när den debatten kommer ochdet faktaunderiaget finns. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels ulskotlels hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill moiionen nr 958 av . fl.,, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialulskollels hemställan i belänkandet nr 26rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill moiionen nr 958. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:27 med anledning av motioner om vissafrågor rörande psykiskt utvecklingsstörda Föredrogstrafikutskottels betänkande 1976/77:21 med anledning av propositionen1976/77:70 om ändring i förordningen (1940:910) angående yrkesmässigaulomobillrafik m. m. jämte motioner. HerrLOTHIGIUS (m): I belänkandet finns inga motioner eller reservationer med anledning avpropositionen. Molioner har dock lämnals in med sammaintresseinriktning som propositionen avser. Dessa molioner har väckts av herrHägelmark, i , mig själv, i Vrångebäck ochherr i Nennesholm. Motionerna har i stora delar tillstyrkts avulskotiet eller behandlats myckel välvilligt. Anledningentill atl jag lar kammarens tid i anspråk är atl det bl. a. ivissa bussföretag har uppstått en oro över det av utskottet anlagna förslagetMan anser all förslagei i viss omfallning tillkrånglar lillslåndsgivningen ochgör del omöjligl, säger man, för vissa lyper av bussfärder för allmänhelen. Allredovisa innehållei i proposilionen och utskottets slällningslagande i sak häri kväll är ganska omöjligt, därför atl det är ell så omfallande malerial. Jagvill bara lill kammarens prolokoll få anföra följande: Den förändring som sker, ivarie fall,som jag har uppfallal del under ul-skollsbehandlingen, går ul på allsanera de rådande förhållandena och göra del möjligt för de seriösa företagenall på ell bällre säll bedriva sin verksamhel. Ulskollel vill medverka lill allklargöra begreppen på detla område, så alt man kan handskas med de olikafrågorna på ett bättre sätl. Förändringenfår alltså inle innebära all man gör del krångligare för seriösl bedrivenverksamhel. Del är inie enligl proposilionen meningen all försvåra färder avlypen resa till , resor lill fotbollsmatcher eller resor förpensionärer, om det inte är fråga om verksamheter som avser att långsiktigtinskränka den nödvändiga linjelrafiken. Del får alltså inte uppstå ett oriktigtkonkurrensförhållande gentemot linjelrafiken, men i övrigl skall sådana härresor kunna stimuleras i stället Delär inte heller meningen atl tillstånd skall lämnas för varie särskild resa utansådant skall kunna ges för perioder. På det viset blir det lättare att anordnasådana här resor. Det är emellertid nödvändigl med en kontroll av att resornauppfyller de krav som är avsiklen med lagsliftningen. Dethar också uttryckts oro från researrangörer för atl de även i fortsättningenskall vara bundna till bussägare som har erhållit tillstånd och med vilka manträffat avtal, även om bussägarna missköter sig. Så får det inte vara.Reseorganisatörerna skall kunna vända sig till andra förelag ibranschen. Tillämpningen måsle vara generös och anpassbar till de praktiskaförhållandena. Detlaville jag ha sagl för alt undanröja de missförstånd som i någol sammanhang haruppstått Överläggningenvar härmed slulad. Utskottets hemställan bifölls. Jordbruksutskottetsbetänkanden /77:22 med anledning av motioner om buller 1976/77:24 medanledning av propositionen 1976/77:97 om statens maskinprovningars uppgifieroch organisation m. m. 1976/77:24 med anledning av propositionen1976/77:140 med förslag om allmän beredskapsbudget för budgelårel 1977/78 1976/77:41 med anledning av molioner om vissaändringar i uppbördslagen 1976/77:42 med anledning av motion om avdragsrällvid förmögenhetsbeskattningen för beräknad skatteskuld, m, m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt § 7 Skärptlagfartsplikt Nr 118 den Föredrogs lagutskottets belänkande 1976/77:22 med anledning av mo- 27anril 1977 tion om skärpt lagfartsplikt. Skärptlagfartsplikt I detta betänkande behandlades motionen 1976/77:897 av herrClaeson m. fl. (vpk), vari hemslällts atl hos regeringen skulleanhålla om förslag till lagändringar av innebörd all en skärpning avlagfartsplikten skulle ske på sätt som föreslagits i moiionen 1976/77:917. Utskottethemställde all skulle avslå motionen 1976/77:897. HerrCLAESON (vpk): I moiionen 897 har jag tillsammans med några andra kommunisterföreslagit alt kontrollen av och möjligheterna alt kartlägga hyreshajarnas ochfastighetsspekulanternas verksamhel skall underlättas genom en skärpning avlagfarlsplikten. Vi har pekat på att man t. ex. kan göra detta genom att ändralagreglerna, så all man tvingar fram information tillinskrivningsmyndigheterna direkl i anslutning lill köpet Svårighetenatt kartlägga hyreshajarnas och spekulanternas verksamhet har ökat i och medatl inskrivningsmyndigheterna inte kontrollerar -eller har möjlighet attkontrollera - all lagfart på köpt fastighet sökes inom föreskriven tid av tremånader. Köp som aldrig registreras undandrar dessulom samhällellagfariskosinader, och del handlar som bekani om belydande belopp. Eltsätt att tvinga varie köpare/säljare av fastighet all göra iransak-lionen kändkunde vara - som vi från vpk framhållil - att varie köp som inte medupprättandet av köpehandlingen åtföljs av förhandsanmälan till inskrivningsmyndighetbelades med kännbart vite men dessutom förklarades ogiltigt Idella sammanhang vill jag peka på den roll som vissa banker och andrakreditgivare spelar då del gäller alt förse hyresskojare ochfas-lighelsspekulanler med pengar för hanleringen. Här måsle enligl vår meningingripanden ske mol banker som i slrid med sunda affärsprinciper lånar utpengar vid affärer med hyresfastigheter. Likaså måsle ökad vikl läggas vidingripanden mot den ekonomiska brottslighet som förekommer härvidlag. Enav de inkomstbringande verksamheter som spekulanter och hajar ägnar sig åt, framför allt i Slockholm och andra storstadsområden, är svan försäljning av lägenheler. Handeln har slor omfallning och är inle läll all effektivi bekämpa. Klarl är emellertid all slörre uppmärksamhet, bl, a, från polisens sida, måste ägnas åt bekämpning av sådan verksamhet. förefaller del som om ekonomisk brottslighet i allmänhet och sådan brottslighet på fastighets- och hyresmarknaden i synnerhel inte ges någon förtur i polisens arbele. De som påslår all s. k. falligmansbroil ges förtur framför del som brukar belecknas som rikemansbroll synes ha räll i 191 Nr 118 sina påsiåenden. Onsdaeenden ' lagulskotlels belänkande nr 22 ges en ganskautförlig redogörelse °lidigare behandling och nuvarande förhållanden gällande möjlighe- --------------- ternatill och behovet av kontroll av lagfart Av delta framgår bl. Skärpt lagfartsplikt någon övervakning från myndighelssida atl lagfart söks inom föreskriven tid inte förekommer saml allinskrivningsmyndighei har befogenhel all förelägga och utdöma vite när den fåttkännedom om all lagfartsplikten inte fullgjorts. därefterkonstaterar utskottet emellertid att i prakliken är inskrivningsmyndighetensmöjligheter atl med hjälp av vite framtvinga lagfartsansökan begränsade. interpellationsdebatt som och jag hade med statsrådetFriggebo förra årel om bl. a. dagens fråga sade statsrådet allhon var medveten om all del förekommer problem i del här sammanhangel och attregeringen skulle vidta kraftålgärder för att beivra olika broll iskallehänseende och med annan anknylning lill sådana faslighelsaffärer som viinierpellanler pålalade. Jag nolerade då all del var eu posilivi besked mensade också all jag med ulgångspunkl i de borgerliga partiernas boslads- ochhyrespolilik under de senasie åren inle hade särskill stora förhoppningar.Lagutskottet med dess borgerliga majoritet ger heller inte anledning lillnågra större förhoppningar genom ställningstagandet i förevarande betänkande. Utskottetvisar i slor utsträckning på vad en projektgrupp inom kommiifram lill. Beträffande förluster på grund av försenade lagfarlsansökningarframhålls all dessa i vart fall lill en del uppvägs av den räntevinst som görsgenom ansökningar innan lagfartsskyl-dighei inträder. Vad har delta med denpåtalade försumligheten mot gällande beslämmelser atl göra? Vidareanför utskotlel atl den helt övervägande delen lojala fastighetsägareoskyldigt skulle drabbas av ökad byråkrati eller ökade kostnader om åtgärdermot de försumliga skulle sättas in. På vilkel område i samhällslivetförekommer det inle alt lojala medborgare orsakas besvär för all man skallkunna komma lill rätta med de icke lojala? Utskottetframhåller atl projektgruppen konstaterat att antalel överlåtelser av hyres-och affärsfastigheler endast utgör 4 96 av fastighetsöverlåtelserDessa siffror avser, såvitt jag kunnat finna, - ochalla vel all del är efter den tiden anlalel faslighelsaffärer markant ökal! Manlalar i utskottsbetänkandel om atl de missförhållanden som finns lämpligen börmotverkas med selekliva ålgärder. Vilka selekliva ålgärder kan ulskollel tänkasig? Projektgruppen kunde tydligen inte föreslå några, utan skyller på all maninte har kompelens. För utskottets del förefaller det nästan som om det varitmest angeläget atl framhålla att man inte får vidta åtgärder som innebär ökatarbele för inskrivningsmyndighei - inie all införa effekliva åtgärder motspekulanter och fastighetsskojare. Utskottet framhåller slutligen all del ligger närmast lill hands alt in- '92 gripa mot den ekonomiska brottsligheten med selektiva åtgärder. anför också all vissaresultat kan uppnås, om hyresgäster, hyresgästföreningar eller andraintressenter anmäler kända fall av underiålenhel att söka lagfart. Nuär det faktiskt så, att detla är vad bl. a. hyresgästföreningen i Storstockholmhar gjort lillbaka. Man har avdelat betydande personella ochekonomiska resurser men har funnit atl anmälningar av olika slag oftast inteleder lill några åtgärder, bl. a. beroende på brister i lagsliflningen. Så sentsom tillskrev hyresgästföreningen regeringen ochbegärde ålgärder för sanering av fastighetsmarknaden. Man framhöll då bl. a.alt utan ell effektivare stöd från myndigheter och beslutsfattare klarar maninte detla. Man framhöll också atl bl. a. sådana Igändringar som de vi föreslåri vpk-molionen är nödvändiga. Jag yrkarbifall lill moiionen 897. FruNILSSON i (s): Del råder inga delade meningar om motionärens huvudsyfte, nämligen altkomma ål problemet med spekulation och profil i faslighelsaffärer. Del är avslörsla vikl all lagfarlsplikten efterlevs och atl kontrollen i övrigt avfasiighelshandeln är så effekiiv som möjligl. Somherr framhöll har en projektgrupp tillsatts inom meduppgift att göra en översyn över vilka åtgärder som kan komma att vidtas molförsumliga lagfartssökande. Projektgruppen har avgett en promemoria iärendet, vilken jusl överlämnals lill jus-liliedeparlemenlet Eftersompromemorian är föremål för övervägande i jusliliedepariemenlel, anser ulskollelall det f n. inle finns anledning för all vidla några yllerligareåtgärder med anledning av molion. Jag ber därför all få yrka bifall lilllagulskoilets hemslällan i belänkandel nr 22. Hen (vpk): Jag skall falla mig korl. Med anledning av vad i sadevill jag bara påpeka atl utskottet i betänkandets sisla siycke skriver altenligt "vad ulskollel inhämlat är frågan om försenade lagfartsansökningarf n. föremål för överväganden inom jusliliedepariemenlel". Förslag lilllagändringar och ålgärder i syfte all komma lill rälla med denfaslighelsspekulation som alltmer breder ul sig, särskill i storstadsområdena,är alltså inte föremål för överväganden inom Del är detvi har efterlyst Vi har föreslagit della i moiionen, men dei enda resulialelav del är alliså au ulskollel utlalar: "Enliglvad ulskollel inhämiai är frågan om försenade lagfarlsansökningar f n. föremålför överväganden inom juslitiedeparlemenlel. Någon vidare ålgärd frånriksdagens sida är därför inle påkallad." Delär verkligen magert - ja, del är magrare än magert, i . 13 protokoll 1976/77:117-118 Nr 118 i (s): I sak håller vi, som jag sade i milllidigare inlägg, hell 27 anril 1977 '" , Men efiersom man, irols vad säger, -------------- påjusliliedepariemenlel håller på all arbela med dessa frågor, måsle vi Skärpt lagfartsplikt väl invänla det initiativ sominom inte alltför avlägsen framlid lorde komma atl las och se vad del innebär.Sedan vi granskal del får vi väl i vanlig ordning se om del föranleder någonyllerligare ålgärd, I vänlan på delta får vi alltså ge oss till tåls. HenCLAESON (vpk): Jag tror alt varken den borgerliga regeringen eller lagutskottet meddess nuvarande sammansättning, efler den behandling som i Sunnelalar om, kommer alt föreslå några konkrela ålgärder. På den punkten hyser jaginte slorl hopp. Överläggningenvar härmed slulad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemslällan, dels motionen nr 897 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: