prot · G00966 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:66 S1 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1344 till försvarsutskottet 1976/77:1345-1347 tillarbetsmarknadsutskottet §2 Återkallelse av motion Iskrivelse denna dag till kammarkansliet har och den av dem väckta motionen 1976/77:1106 om översyn av statsbidragm. m. för folkhögskolan. Jag har därför avskrivitdenna motion. Skrivelsenlades till handlingarna. §3 Anmäldes och bordlades betänkande 1976/77:22 med förslag till ordning för utseende aven särskild med vissa uppgifter påarbetsrättens område 1976/77:16 med anledning av propositionen 1976/77:4om höjning av vissl avdrag vid arvs- och gåvobeskattning av förmånstagarförvärv 1976/77:17 med anledning av propositionen1976/77:29 med förslag till godkännande av tilläggsavtal rörande ändring iavtalet mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt det tillavtalet fogade protokollet 1976/77:18 med anledning av propositionen1976/77:51 om inskränkt skattskyldighet för turistråd 1976/77:19 med anledning av propositionerna1976/77:50 om ändrade beskattningsregler för vissa ersättningar vid personskadaoch 1976/77:52 om ändrade beskattningsregler för avgångsersättningar till vissatjänstemän 1976/77:10 med anledning av propositionen1976/77:22 om statsbidrag till hemspråksundervisning för invandrarbarn m. m.jämte motioner 1976/77:12 med anledning av propositionen1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1976/77 såvitt avser anslag inom verksamhetsområde 1976/77:14 med anledningav propositionen 1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 i vad avser statenshantverks- och industrilånefond 1976/77:15 med anledning av propositionen1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 i vad avser vissaanslag inom industridepartementets verksamhetsområde 1976/77:16 med anledningav propositionen 1976/77:100 i vad avser vissa §4 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:91av () till herr utbildningsministern om utbildningen iträleknik: Den mekaniska skogsindustrin i vårt land, beståendeav sågverks-, plywood-, spånskive-, trähus-, snickeri- och möbelindustri m. m.,har haft och har även stor betydelse för vår ekonomi och sysselsättning. var sammanlagda produktionsvärdet, exportoch sysselsättning inom dessa branscher: Prod.värde milj. kr. Trähus, snickerier. Härtill kommer de kringsysselsättningar som finns:transport, byggnadsarbete m. m. Alla dessa industrigrenar har ett avgörandeinflytande på möjligheterna att bedriva ett konstruktivt skogsbruk. Svenskträindustri har gamla fina traditioner att falla tillbaka på. Den har teknisktsett legat högre än i andra industriländer. Efter andra värids-kriget kundesvensk träindustri medverka till återuppbyggnaden av . Detta gav ossäven möjlighet alt själva öka vår teknik och kapacitet med användande av deråvaror som fanns inom landets gränser. under 1940-, 1950- och1960-talen aktiva utvecklingen inom det tekniska området är i stor utsträckningen produkt av det kunnande som finns såväl inom branschen som hos dekonsultföretag som vuxit fram. I detta avseende har emellertid andra ländernumera både tekniskt och mark-nadsföringsmässigl knappat in på vårt försprångoch i vissa fall även kommit längre. Följden har blivit att dessa länder starktbrutit in på våra etablerade marknadsområden. Svensk trävarutradition och yrkesskickligheträcker inte lill för att hålla ställningen och ännu mindre för en expansion påexempelvis Europamarknaden. Inom den svenska träindustrin är man medveten omdetta förhällande. Representanter för denna framhåller att det samarbete somutvecklats mellan sådana länder som , och snabbt kan påverkavår situation i . Genialaträhuskonlruktioner förenade med standardiserade dimensioner och längder avsågade trävaror samt rigoröst kontrollerade virkessorteringssystem underlättarden marknadsföring som pågår från nämnda länders sida. Denstora skillnaden beträffande produktivitet och kostnader mellan kanadensisk ochsvensk storsågverksindustri torde finna sin förklaring i olikaföretagsledningssystem. De kanadensiska bolagsstyrelserna och verkställandeutskotten representeras i större utsträckning än motsvarande svenska avstrategiska, taktiska och operativa marknads-, produktions- och FoU-experter,som ofta rekryteras med resultatansvariga befattningshavare inom koncernen.Detta system torde vara en av förklaringarna till att t. ex.investeringskostnaden på identiska sågverk mellan länderna är betydande (mer än25 96 i kanadensisk favör). Det är också förklaringen till en välutveckladmarknadsstrategi, som i sin tur grundar sig pä högre teknisk och ekonomiskskolning ävensom en intensivt bedriven FoU- och informationsverksamhet. Tilldetta kommer dessutom starka, slagkraftiga och progressivabranschorganisationer. Ettsätt att möta denna utveckling från vår sida är att snabbt bygga ut en högreundervisning på del trätekniska området. Vi behöver högt utbildade tekniker ochingenjörer, som i samarbete med branschkunnigt folk inom företagen utvecklarden svenska trätekniken. Det är självklart alt en intensifiering på detta områdeockså kommer att betyda ett sparande av de knappa skogligaråvarutillgångarna. Detär emellertid inte troligt att enbart sådana åtgärder är tillräckliga för attbehålla och utveckla vår konkurrenskraft. Skandinaviskt trä -däri inbegripetfinländskt trä - har varit ett begrepp i och även medkoncentration till arabländerna. Det har dock mer varil ett uttryck förlikartad kvalitet och arbetsteknik än i egentlig mening förekommande samarbetemellan dessa länder. Det är dock enligt min mening nödvändigt att söka etableraett ingående samarbete för att kunna möta konkurrensen från den amerikanskakontinenten, och det gäller samordning av såväl marknadsföring som teknik. Detkan nämnas att , och flera andra europeiska länder har inrättatprofessur i träleknik, men att vi - trots vår ställning som det ojämförligt störstalandet i inom träindustrin - saknar motsvarande befattning. Dengamla regeringen har trots vid upprepade tillfällen framförda önskemål i dettahänseende inte infört högre undervisning på det trätekniska området. Motbakgrund av de synpunkter som utvecklats i inlerpellationen anhåller jag omkammarens tillstånd att till herr utbildningsministern få ställa följandefråga: beredd att göra , såsom varande det största skogslandet iEuropa, likvärdigt med andra länder i fråga om högre utbildning i träteknik ochföreslå inrättandet av en professur på detta område? §5 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1976/77:239av () till herr kommunikationsministern om den planerademellanriksvägen : blev arbetsplanen förmellanriksvägen från till klar. är planen äntligenfastställd, och den vinner laga kraft . Ävenvid en eventuell överklagning av planen torde, enligt vägmyn-digheternasuppfattning, igångsättning kunna ske . 9 till årets budgetproposition sägs, att eftersom beslutet om arbetsplanenännu inte vunnit laga kraft har medel för vägbygget inte tagits upp i åretsbudget. Detär av flera skäl, bl. a. ur sysselsättningssynpunkt, angeläget för mångamänniskor i med omnejd att vägbygget kommer i gång. Medhänvisning till det anförda ber jag att till herr kommunikationsministern fåställa följande fråga: beredd att medverka till att medel så fort som möjligt anslås förvägbygget ? 1976/77:240av i (s) till herr ekonomiministern om sysselsättningen vidstatistiska centralbyråns Örebrofilial: Enligt aktuella uppgifter i pressen kommer Örebrokommun att drabbas av friställningar som bl. a. berör omkring 500 kvinnor. Deftesta arbetar vid fabrik, men ett betydande antal av dem som nuhotas av arbetslöshet har anställning vid filial iÖrebro. och i ett bättre konjunkturi'äge bör arbetsmarknaden i Örebrokunna erbjuda jobb åt dessa kvinnor. de akuta problemen stora. Vilkaär möjligheterna att utnyttja flexibiliteten i statistiska centralbyrånsproduktion för att /78 ge ökad sysselsättning vid Örebrofilialen? 1976/77:241av () till herr budgetministern om avdragsrätt vid inkomsttaxeringenför gåvor till ideella och humanitära ändamål: Motioner om avdragsrätt vid inkomsttaxeringen förgåvor till ideella och humanitära ändamål har behandlats vid fiera riksmöten.Motionsyrkandena har avslagits av principiella skäl samt med hänsyn till uppkommandegränsdragnings- och kontrollproblem. Regeringenhar nu tillsatt en utredningsman som redan före - enligtdirektiven - skall framkomma med förslag till en sådan avdragsrätt. I såvälmolioner som debatter har dessa yrkanden främst omfattat frågan ombidrag till religiösa samfund. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till herrbudgetministern: alt överväga avdragsrätl vid inkomsttaxeringen även för personersom lämnar bidrag till andra än religiösa organisationer med klart uttaladehumanitära uppgifter, t. ex. Röda korset, ochArbetarrörelsens solidaritetsfond? 1976/77:242av (vpk) till herr industriministern om ersättningsindustri medanledning av driftinskränkningar vid : står i fokus. Orsaken är de senastedagarnas rapporter om inskränkningar och permitteringar. Det innebär att manfortsätter på en linje som man tidigare slagit in på. hade LME:sledning deklarerat planer på att betydligt minska företagets verksamhet iStockholmsområdet. Fabrikerna i och var då aktuella. LME:splaner på en reducering av de anställda med ca 3 300 till slutet av 1977 harenligt de senaste rapporterna fått ytteriigare påspädning. Ytteriigare tvåfabriker med totalt 750 anställda - i och - skall läggas ned.Ungefär 500 tjänstemän i kommer att få sparken, och korttidsveckainförs för ca 12 000 arbetare. Med hänvisning till vadsom anförts vill jag ställa följande fråga: Kommerden senaste tidens utveckling inom att medföra att regeringenkräver att startar en ersättningsindustri eller kommerregeringen att vidta andra åtgärder för att skapa sysselsättning åt dem somhotas med avsked från LME? §6 Kammaren åtskildes .