prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — Den ligger runi mol för medlemmarna iarbetslöshetskassorna i gemen. Denhär negativa utvecklingen drabbar särskilt kvinnor och äldre, vilka utgör enbetydande del av de anslällda inom branschen. Speciell uppmärksamhet måsteockså riktas mot de konsekvenser som utvecklingen får i . Som fruHörnlund fullt riktigt har påpekat återfinns i det länet över en tredjedel avtekoindustriernas sysselsatta. Men även i andra län i övriga delar av södra ochmellersta finns orter som drabbas svårt av utvecklingen. En sådan ortär t. ex. i mitt eget hemlän med hotet om nedläggning av Ranginduslrindär. På regeringens initiativ har tillsatts en arbetsgrupp, ledd av länetslandshövding , för alt finna lösningar på den besvärligaarbetsmarknadssituationen på den orten. Delär alltså angelägel att tekobranschen snabbi tillförs stöd, ochar-betsmarknadsulskottel har därför med tillfredsställelse tagit del av förslageni propositionen 105. har haft alt behandla den del av propositionens förslag som gällersysselsättningsbidraget pä . och arbetstagare över 50 är. Medanledning av den kritik som har framförts mol de kriterierna måste jag sägaalt det verkligen är atl missförslå syftet med stödet, om man tolkar det somtidigare talare här har försökt göra. Atl göra gällande all vi frånmajoritetens sida skulle ha en nedvärderande uppfattning om den arbetskraft somär över 50 är är naturligtvis fullständigt tokigt och alt fara vill i argumenteringen.Det är klart att det är en arbetskraft som genom sin yrkeserfarenhet är myckelvärdefull och som vi har all anledning atl slå vakt om. Det är just del vi villgöra i detta förslag. Vetskapen om alt många förelag inom tekobranschen har enovanligt stor andel äldre arbetskraft är själva motivet till att man går in ochger stödet på det sätt som har föreslagits från regeringens sida. Del är än meranmärkningsvärt när man noterar att de som kritiserar förslaget självaställer upp pä det. Del står i den socialdemokratiska reservationen atl mangodtar stöd lill den äldre arbetskraften inom tekoindustrin. Etlannat villkor är atl bidragssumman för etl förelag inle får översliga 10 96 avföretagets totala lönekostnader. Skälet är atl man inle vill snedvridakonkurrensen, vilkel lill dels har skelt i lidigare stödformer under detdecennium som vi har tvingats ge stöd lill tekoindustrin. Stödetföreslås utgå endast under förutsättning alt företaget inle varslar omdriftinskränkning eller drar tillbaka lagda varsel. Däremot bör enliglpropositionen personalreduklion tillålas genom s. k. naturlig avgång. Bidragär avsett atl ulgå längst t. o. m. . Ansökan om bidrag börbiträdas av arbetslagarnas organisationer. Del är en myckel viktig faktor altobservera när det görs en del syrliga kommentarer om konstruktionen avbidraget. Inget sådanl kan alltså göras ulan all man har fåll ell stöd från defackliga organisationerna. All påslå all de skulle handla mol sina egnaintressen är väl ändå att föra en alltför magstark argumentation. Ombehovet av att införa ell temporärt bidrag av detta slag råder enighet iutskottet - det vill jag gärna slå fasl. Däremot riktar socialdemokraternainvändningar mol bidragsreglernas utformning. Jag har redan varit inne på det,men låt mig ta upp ytterligare några invändningar. Socialdemokraternasäger inledningsvis i sin reservation till utskottets belänkande attregeringsförslagel inte kan lösa lekobranschens problem. Det är enligl minmening ett slag i luften. Förslaget ger sig pä intet sätt ul för att ha detsyftet. Det vill enbart bromsa taklen i de friställningar som annars skulleinträffa . . Huvudinvändningen från socialdemokraternas sida är allbidraget anses vara av generell karaktär. Del lar, som man säger, inte sikte påföretag där verkliga problem finns. Del bör ses mol bakgrunden av att mansamtidigl konstaterar i partimoiionen att ett flertal företag nu befinner sig ietl för sysselsättningen allvarligt läge. Utskottsmajoritelen har -som jag sadelidigare - gjort samma bedömning. Meddel utgångsläget har jag svårt att förstå den betydelse socialdemokraternatillmäter kravet all bidrag inte får ges lill vinstgivande tekoförelag.Ungefär tre fjärdedelar av alla förelag i branschen väntas över huvud lagetinte ge något positivt resultat. Om del nu fortfarande finns lekoförelag somgör vinster, är det då sannolikt alt dessa förelag behöver frisiälla anställdaoch därmed är i den situationen att bidragsstödet blir aktuellt? Effekten avden av socialdemokraterna föreslagna vinstregeln förefaller tvivelaktig ochpassar inte särskilt bra för ell temporärt bidrag som vid behov skall kunnasättas in snabbi. Delbör också på nytt understrykas alt det här bidraget inte heller är generellt iden meningen atl det skall gälla samtliga anslällda ulan avser att vara tillhjälp för företagens äldre anslällda. Socialdemokraterna säger om dem ireservationen all de ulgör förelagens yrkesskickligasie och mesl erfarnamedarbetare. Del vill jag gärna instämma i, men löser det deras problem i delögonblick då de blir friställda i en snabbi krympande bransch? Socialdemokraterna harockså en uppfattning om all förelag som även driver försäljning medimporterade varor inte skall få stöd eller i varje fall få stödet reducerat.Utskottet kan inte dela den uppfattningen med hänsyn lill altimporlförsäljningen används för atl upprätthålla en mindre lönsam produktionoch därmed bidrar lill bevarad sysselsättning inom landel. Frånsocialdemokraternas sida återkommer man lill tanken på statligt ägarengagemang.Från det hållet har propositionen kritiserats för att den saknar "en välgenomlyst och brett förankrad planering för framtida produktion ochsysselsättning inom lekoseklorn". Men när man själv nu kommer med egnaförslag lämnas inte mycket till upplysning om hur etl förstatligande skullelösa branschens besvärliga situation. Socialdemokraternauttalar också i sin motion atl betydande problem kan uppkomma i vissa ortertill följd av naturlig avgång - delta med anledning av all sådan avgång enligtpropositionen inte skall utgöra hinder för bidrag. Utskotlsmajoritetenhar här hänvisat till utskottets behandling av propositionen 58 omregionalpolitiskt stöd lill och AB Eiser. Vi uttalade nämligendå all vi utgick från atl regeringen och myndigheterna tar till vara demöjligheter som finns att med hjälp av bl. a. regionalpolitiska insatserupprätthålla och bredda näringslivet i exempelvis Boräsomrädel. Dettaresonemang anser vi bör vara tillämpligt på alla orter som har hög andelsysselsatta i lekobranschen. Dessutom vill jag erinra om de möjligheter alltemporärt utvidga den grå zonen som regeringen lidigare har föreslagit och somutskottet har tillstyrkt - jag tänker på arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /77:26. Avslutningsvisvill jag, herr lalman, något beröra motionen 1476 av och herr andrevice talmannen . Motionärerna begär alt liden för stöd skall förlängasi vart fall t. o. m. nästa budgetårs utgång och alt anslagsramen på 125 milj.kr. i motsvarande grad ökas. De begär också au den föreslagna begränsningen avsiödet lill 10 96 av förelagels loiala lönekosinad skall höjas lill 15 96. Jaghar förslåelse för all motionärerna, som f ö. är hemmahörande i det län somdrabbas hårdast av utvecklingen inom tekoindustrin, anser situationen vara säallvarlig all slödel bör förstärkas och förlängas. Utskottet har dock avstyrktmolionen med hänvisning lill all stödet enligl propositionen skall vara avtillfällig karaktär. Jag har i mitt anförande strukit under attden fortsatta utvecklingen får avgöra della. Om del finns behov av föriänglsysselsäitningsstöd eller om andra stödinsatser bör övervägas, som det står iulskotisskrivningen, har regeringen möjlighet all pröva del . Del är välmöjligt all statsrådet , som strax skall la till orda, har något alt sägaom branschens problem på litet än del förslag som vi nu har haftatl pröva i arbetsmarknadsutskottet syftar till. Med del anförda yrkar jag bifall lill utskottets hemställan iarbetsmarknadsutskottets belänkande 1976/77:30. Åtgärder for textil-och konfektionsindustrierna Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. FruNORDLANDER (vpk) kort genmäle: erkänner atl krisen inom tekoindustrin drabbar framförallt kvinnorna. har dessutom gått ut och sagt attkvinnorna inle skall diskrimineras på arbetsmarknaden. gäller det 175kvinnors jobb. Del gäller dessutom en kommun som har en myckel lågsysselsättningsgrad bland kvinnorna - tillhör, om jag inte minnsfel, del län som när del gäller kvinnorna har den lägsta sysselsättningsgradeni landet. Specielltkvinnorna har ju svårt all få jobb i dagens sysselsättningsläge. Men kvinnornapå vet att som deras jobb försvinner så lägger arbetsköparen, idel här fallet staten, ut tillverkningen till en diktaturstat som , därkvinnorna - för det är väl också där fråga om kvinnor - i ännu högre gradjobbar för svältlöner och som dessutom har ell politiskt syslem medmålsättningen all suga ut den arbetande befolkningen. Man måste därför förståden reaktion som kvinnorna på har givit uttryck för när del gällerSweTecos ullandsaffärer, som betecknas som ett svek inte bara mot kvinnorna ivårt land utan också mol arbetarna i . Molden bakgrunden vill jag fråga: Är del i överensstämmelse med den borgerligapoliliken alt fiytta statliga förelags verksamhel lill en diktaturstat somSydkorea? Etl svar på den frågan vill de anslällda vid Rangfabriken gärna ha.Deras krav pä alt man skall stoppa SweTecos utlandsaffärer är verkligenberättigat i del här sammanhanget. () kortgenmäle: är mycket tillfredsställd med propositionen och med vadutskoltsmajorileten har anfört. Men jag tycker att del är besynnerligt att herrWirtén kan försvara all ett företag, som i icke ringa utsträckning har sinaanställda sysselsatta med importuppgifter, skall ha bidrag för atl skapa rådrumför arbetskraften här hemma. Vi har framhållit att del här i första hand gällerpersoner inom sådana funktioner som försäljning, lagerhållning, distributionoch administration. Jag måsle i del sammanhanget fråga om hanverkligen anser atl det är rimligt all förelag som har 25-50 96, eller kanskemer, av de anställda sysselsatta med uppgifter av den här typen ändå skall hasysselsättningsbidrag. Närdel gäller frågan om alt gå ul med etl generellt stöd till alla tekoföretag,oavsett om de går bra eller inte, så förstårjag all och jag där harhelt olika uppfattningar. kan naturiiglvis som borgerligföreträdare myckel väl länka sig alt späda på förelagens vinster genom statligabidrag, skattelättnader osv. Men i värt parti har vi faktiskt en annanuppfattning. Vi anser atl åtgärder skall vidtas genom selekliva insatser somriktar sig lill de människor, företag, orter eller regioner som är särskiltutsatta, eftersom man därmed också uppnår den största sysselsättningseffekten.Vi vill däremot inte vara med om åtgärder som medverkar till en sned ochorättfärdig förmögenhetsfördelning. Kandet f ö., , anses rimligt alt etl förelag som går myckel bra skallfå lönerna subventionerade? Hur tror att de anställda upplever ensådan situation? De får ju inle ut någon högre lön på del sättet, men ägarenkan däremot stoppa ytterligare vinster i fickorna. Del är också därför vi sägernej till den föreslagna lösningen. Närdet gäller konkurrensfrågan pekade jag tidigare på att strukturstödet skullegå till företag som kan upprätthålla en mer långsiktig produktion. Det bordeockså med tanke på detta ha varit rimligt alt utskottet gjort en sådanavvägning att stödet bara går till företag som har verkliga problem. Vadslulligen gäller frågan om statligt inflytande finns det, , ävenmiltenbröder som är inne på samma tankegångar som vi och således med pågalejan. i har en motion där han säger atl om det inlefinns någon annan lösning så är han beredd att vara med om ett statligt ägandei den här branschen. () kortgenmäle: tyckte alt det var konstigt att vi tog illa vid oss för allsysselsättningsstödet skulle komma att utgå till de äldre. Men del är faktisktinte så konstigt, om man läser propositionen på den här punkten. Stödet kommerinte atl ge något särskilt stort rådrum för de kvinnor del gäller. Det skulledessutom komma atl utgå under en alltför . HerrWirtén anklagar oss vidare för att vi har accepterat sysselsäii-ningsslödet ochatt vi inte har kommit med någol annat förslag. Vi har emellertid inte hafttillgång till den utredningskapacitet och de kanslier som regeringen har närdet gäller frågan om detta stöd, och därför har vi accepterat det. Men jag hargett en personlig synpunkt på hur jag känner det som kvinna nar det gällerdenna sorts sysselsäitningsstöd. HerrWirtén var också inne på detta med förstatligande. Jag förslår all del måstevara ett rött skynke. Jag ser inle ett förstatligande som ett mål, utan som etlmedel som jag inle vill avhända mig i sådana situationer där de privataföretagen absolut inle tar sitt ansvar. Del måsle vi som socialdemokrater ta.Del gör inte den borgerliga regeringen pä grund av ideologisk rädsla förstaten. Därför avhänder man sig della instrument. I stället plockar man in meroch mer pengar i förelagens fickor ulan atl pä någol sätt ställa krav på hurpengarna skall användas. Menjag kan gott tänka mig alt den bistra verkligheten även på denna punkt kommeralt få er atl ändra attityd när det gäller sialligl ägarengagemang - kalla delförstatligande, socialisering eller vad ni vill. () kortgenmäle: Först någol om situationen i , som logupp. Jag medger all arbeismarknaden i har blivii besvärlig med anledningav den nedläggning som hoiar . Del sade jag också i mill anförande. Jaghåller också med om all delta speciellt drabbar kvinnor, men därför har juockså regeringen följdriktigt tagit i della problem och tillsatt en arbetsgruppmed sikte på all förbättra arbetssituationen i Nässjöområdel, inte bara förkvinnor ulan för arbetsmarknaden i stort. Importverksamheteninom tekobranschen är naturligtvis ett problem. Det vill jag inle motsäga. Menmot bakgrund av de uppgifter i lidigare gav tror jag inleatl någon debattör här kan påstå annat än all man med vårt kostnadsläge inlekan komma ifrån en viss arbetsfördelning inom tekoindustrin om vi över huvudtagel skall ha den kvar i . För atl få en hygglig ekonomi i denna verksamhetmåste man utnyttja en del underleverantörer vare sig de finns i landet ellerutanför landel. Jaglalade tidigare om att det här är fråga om etl kortsiktigt stöd för atl fårådrum tills man kan lösa frågorna på någol . Det gäller bara lident. o. m. årsslutet . Under sådana förhållanden är del litet fel attframföra den här kritiken i detta sammanhang. Annars är jag beredd atl hållamed näringsutskotlet om alt industriverket även fortsättningsvis måste se påimporlfrågorna. Åldersgränsenkom upp på nytt, men jag noterar med tillfredsställelse alt sägeralt hon inte har någol annat alternativ ulan accepterar della även om hon harvissa invändningar. Närfru tar upp samma sak är det litet konstigare. Jag vill gärna ställafrågan om inte här kommer alt slå bakom del eniga belänkande somhon i utskottet varit med om att stödja. I så fall tror jag alt sammabekännelse måsle komma frän , atl hon accepterar delta kriterium. Omman vill hjälpa den äldre arbetskraften måste man ändå la sikle just på deäldre. Det är vad vi har gjort här och del är i alla fall den del avarbetskraften som är mesl illa utsatt. FruNORDLANDER (vpk) kort genmäle: Jag vill säga till att deanslällda fortfarande saknar del konkrela svar de väntar på frågan: Är delriktigt av statsägda företag alt följa de privata företagens exempel och flyttautomlands? () kortgenmäle: erkänner nu atl importen är ett problem. Det är väl alltiden framgång atl han kommit så långt. Sedanlalade han om kostnadsläget och drog det som vi hört så förut. Menjag har påvisat i debatten atl man inle ökat den svenskasysselsättningen inom leko genom ullandsetableringar. fler förelag harförsvunnit därför att man gett sig utomlands med lönsömnad o. d. ochimporterat i stället för atl tillverka. Jagtycker att del hade varit bra om såsom utskottets ordförande hadesett lill att arbetsmarknadsutskottets skrivning hade varit av ungefär sammainriktning som näringsutskottets. Näringsulskollet ger en hell annan bild avsvårigheterna när del gäller imporlsidan och där är man ändå villig att ha enviss kontroll. Slulligen,om 50-år.sslrecket, så är del klart all jag godtar detta stöd därför altbranschen nu är i en så akut situation. Del har jag klart talat om. Men dethade varit betydligt bättre om man funnit en annan konstruktion av dettabidrag. Det är onekligen skevt att den allra bästa arbetskraften inomindustrierna skall vara lönesubvenlionerad. Jag hävdar fortfarande att detoftast gäller kvinnor som är eller i 50-ärsäldern som tillhör denbästa delen av arbetskraften. FruHANSSON (s) kort genmäle: var liksom i inne på att del enbart ärdel höga kostnadslägel i del här landet som har skapat krisen inom teko. Jagvill hävda all det finns andra orsaker också. Jag håller med omatt man från förelagens sida verkligen har hjälpt lill atl gräva sin egen grav. Jagskulle vilja fråga om han delar uppfattning om för atl komma till rätta med konkurrenslägel måste sänkaarbetsgivaravgiften och skatterna. Det kommer antagligen förslag från någonutredning om della . Är det den vägen man måsle gå för attförbättra konkurrensen? Det var vad lalade om i stället för atlsvara på frågan om man kunde lova all man utan statligt ägarengagemang kundelösa de regionalpoliliska, försörjningspolitiska och sysselsäitningspolitiskaproblemen. Eftersom inte svarade kan jag ju ställa frågan lillherr . Men jag vill hävda att om man skulle följa den vägherr i anvisat, då avhänder man staten inkomster som skulleanvändas i fördelningspolitiskl syfte. En sänkning av arbetsgivaravgiften i delinre stödområdet har inte gett ett enda nytt jobb. Det är inte den vägen manskall gå. Vad som händer om man väljer den väg anvisar är baraatl förelagen får högre vinster att t. ex. stoppa i egna fickor eller användalill etablering utomlands. Hen () kortgenmäle: Jag har inte sagt alt det enbart är det höga kostnadsläget som har sattlekobranschen i bryderi. Del finns säkert andra faktorer också. Men atlkostnadsläget är en av de viktigaste faktorerna del tror jag inte heller fruHansson vill bestrida, om hon prövar sig själv. Jaghar inle heller sagt atl vi frän värt håll skulle lova en sänkning av de totalaskattekostnaderna för att förbättra situationen för del svenska näringslivet.Däremot tror jag att man kan göra vissa förändringar i fö- 6 protokoll 1976/77:138-139 retagsbeskallningen somger etl mera stimulerande näringspolitiskt klimat. Jag tänker exempelvis pågenerationsväxlingarna. Dessa företag är ofta familjeföretag, och om man kanfinna bättre former för att la över företagen i nästa generation, är del säkertetl sätt alt hjälpa tekobranschen att leva vidare. Detär också fråga om en personalintensiv bransch, där löneskatten slår hårt. Delär möjligt all förelagsskalteberedningen har anledning atl fundera över hur manbäst skall fördela skatten pä olika produktionsfaktorer för alt undvika enfortsatt utslagning. Därmed har jag inle sagt atl den totala beskattningenskall sänkas. Del är fråga om hur den bäst skall fördelas. Fårjag sä än en gång la upp förstatligandet. Vi har under många decennier haft ensocialdemokratisk regering. Det är då litet märkligt atl socialdemokratin, närden kommer i opposition, genast är färdig all begära socialisering av dennabransch och även andra branscher. Den frågan hänger i luften: Varför har maninte gjort mer i tidigare skeden, då man hade politisk makt alt genomförasocialiseringar? Då tvekade man emellertid och gjorde del inte. Isitt inlägg berörde utnyttjandet av import inom lekobranschen.Det går naturligtvis inle all bestrida atl del, om vi importerar för 8miljarder kronor och exporterar för , innebär en snedbalansinom denna del av näringslivet. Jag har dock sagt att del finns förklaringartill varför del blir så. Om man ser del på kort sikt, är det väldigt tveksamtom man för atl få rådrum skall gå in och vägra bidraget just av della skäl. Närnäringsutskotlet säger atl industriverket fortsättningsvis skall fundera pådessa frågor, är det hell konsekvent, eftersom näringsutskoiiel har anledningatl se på lekobranschen på . Del är där resonemangen hör hemma ochinle i arbetsmarknadsutskottets belänkande. Herrförste vice talmannen anmälde atl och anhållit alltill protokollet få antecknat att de inle ägde rätt till ytterligare repliker. Herrindustriministern , som meddelat alt han i samband med behandlingen avnäringsutskottets betänkande 1976/77:41 och arbets-marknadsutskollels belänkande1976/77:30 ämnade besvara () anmälda fråga,1976/77:417, om sysselsättningen vid , erhöll ordet och anförde: Strukturomvandlingen inom den svenska industrin har varit betydandeunder hela efterkrigstiden. Vissa industrisektorer har ökat sina andelar avproduktion och sysselsättning, medan andra stagnerat eller gått tillbaka.Strukturomvandlingen har med särskild kraft drabbat tekoindustrin, som vi i dagdiskuterar. , då i det närmaste 90 000 personer arbetade inomtekoindustrin, har antalet sysselsatta minskal med ungefär hälften, vilkelockså påminde om i sitt inlägg. Orsakernalill denna utveckling är väl kända. Tekoindustrin var länge en utprägladhemmamarknadsbransch med lilen utrikeshandel. En snabbi ökande internationellhandel på lekoområdet har för den svenska tekoindustrin inneburit fieranackdelar än fördelar. Det kan vi slå fast. Genom ett internationelltsett högt kostnadsläge, som inle kompenseras med övertag i andra hänseenden -det senare gäller särskill för konfektionsindusirin - har tekoindustrinsmöjligheter alt motstå del ökade importtrycket gradvis försämrats. Därtillkommer den genomgripande omstruktureringen av handeln. Dess numera myckelstarka inköpsorganisationer ger ökade möjligheter atl snabbi organisera omfattandeimport från olika delar av världen. Att den inomeuropeiska handeln harliberaliserats har givetvis vid sidan av en ökad imporlkonkurrens äveninneburit vidgade exportmöjligheler för den svenska industrin. På tekoområdethar dock de i och för sig goda exportframgångarna inte kunnat uppvägakrympningen pä den egna hemmamarknaden. Densuccessiva nedgången inom tekobranschen har delvis varit oundviklig.Beklädnadskonsumtionen i ökar endast obetydligt . Samtidiglstiger arbetsproduktiviteten inom tekoområdel ganska snabbt - i genomsnitt medomkring 5 96 . Utrymme för en produktionsökning, som skulle geoförändrad sysselsättning, finns således ej på den svenska marknaden, även omimportökningen kunde hållas tillbaka. Tillräckligt utrymme saknas också påexportsidan. Den ökning som här skulle behövas för att åstadkomma oförändradsysselsättning är alltså orealistiskt stor. Riksdagenhar under 1970-talel beslulal om avsevärda stödinsatser för tekoindustrin.Under de sex senasle budgetåren har della stöd uppgått lill sammanlagt närmare300 milj. kr. Stödet har fördelats med en knapp tredjedel på industripoliliskainsatser för alt underlätta förelagens anpassning till ändrademarknadsförhållanden och öka deras konkurrenskraft. Ytterligare en knapptredjedel har avsett investeringsstöd för alt bibehålla sådanproduktionskapacitet som bedöms nödvändig för vår försörjningsberedskap.Övriga stödinsatser har skett inom ramen för regionalpolitiken ocharbetsmarknadspolitiken. Delsom motiverat regeringen alt lägga fram ett särskill åtgärdspaket förtekoindustrin är den markanta försämring som inträffat för branschen under desenasle åren och lett fram lill den intensiva omstrukturering som just nu pågårinom branschen. Den internationella lågkonjunkturen är en av förklaringarnalill denna utveckling. Vidare har del relativa kostnadsläget gentemot utländskatillverkare drastiskt förändrats och uppenbarligen vidgat redan existerandekostnadsskillnader mellan inom och utom landel producerade varor. Densnabba exportökning som har skelt sedan början av 1960-lalel har förbylls istagnation. understeg exportvärdet nivå.