prot · G00977 · 1976-12-31 00:00:00 — Men om man skall köpabränsle för uppeldningen - köpa oOa eller köpa ved - blir del helt andra priserän de . för tre rum och kök som anger. HerrJONASSON (c) kort genmäle: Ju längre vi diskuterar den här frågan, desto mer förstår vi hurvansinnigt det är att behålla det nuvarande systemet. När det nu rör sig om såobetydliga belopp, vilket också medger, varför vill man då intesläppa ett sådant system? Det är obegripligt, och jag hoppas att det intedröjer många minuter förrän vi har beslutat om dess avskaffande. Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet HerrÅNGSTRÖM (fp): Som mångårig motionär vill jag också uttrycka min tillfredsställelseöver del betänkande som vi nu behandlar, där del föreslås alt den här skattenskall slopas. Argumentenär i stort sett redan luftade, men jag vill understryka de synpunkter som harförts fram då del gäller energiförsörjningen. Den är ell stort problem förSverige, och energin är i alltför hög grad baserad på de bränslen som viimporterar från utlandet. Det har betydelse för vår bytesbalans och för ellökat oberoende. Det är etl samhällsintresse alt uppmuntra användningen avinhemska bränslen. Från både skogs-och miOösynpunkt är det viktigt altuppmuntra de skogsägare som vill la vara på skogsavfallet. Delta är också delegentliga syftet med molionen och med ulskotlels förslag. Det mesta avskogsavfallel ruttnar nu bort i skogen, och det kan inte vara förenligt medsamhällsintresset. Minmedmoiionär i och jag har skrivii vår motion utifrån deförhållanden som råder i våra hembygder. Där är jord- och skogsbruksenheternaganska små och har ett bräckligt ekonomiskt underlag. Del är främst dessasmåbrukare som lar till vara skogsavfallet för att använda det som bränsle. Denlilla förmån som de får genom att de slipper skatten på det skogsavfallet bör defå som en välbehövlig inkomstförstärkning. Dessutom är användningen av delbränslet en klar fördel för samhällel. Beskattningen av fritt bränsle är ensorts skatte- Slopandeav beskattningen av filt bränsle från egen fastighet kineseri som inte gerstaten några inkomster av betydelse. Jag anser alt det verkligen är på liden all avskaffa skatten på detbränsle som man använder från den egna skogen. HenWÄRNBERG (s) kort genmäle: inlägg var rätt intressant. Han konstaterade att dethär gäller en förmån, alltså inte att det man eftersträvar är att åstadkommaskalterättvisa. Det var fråga om all ge dessa människor en förmån därför alt debodde där de bodde och gjorde vad de gjorde. Frågan var alltså av socialkaraktär och hade inte sä mycket med skatter att göra. Detär intressant att har uppfattningen att det här inte är fråga omen skatteorättvisa som skall rättas till utan att del plötsligt har blivit enförmån som skall ges till vissa personer. Det är då konstigt att den förmåneninte kan sträckas ut till att gälla många människor. HerrÅNGSTRÖM (fp) kort gennräle: kanske också lyssnade till första delen av mittanfikande, där jag påpekade de fördelar som denna ändring i beskattningen harför vår energiförsörjning, för ett ökat oberoende gentemot utlandet och för enförbättring av bytesbalansen. Jag pekade dessutom på fördelarna från skogsvårdssynpunktoch miOösynpunkt. Jag hade också synpunkter på vad denna befrielse innebär förden enskilde skogsägaren. Altjag dessutom pekade på de sociala konsekvenserna för småbrukarna tycker jaginte pä något sätt förtar styrkan av de övriga argumenten, ulan det stärkertvärtom argumenteringen. HenJOHANSSON i Skärstad (c): Jag har suttit med en skolklass, och eleverna har ställtolika frågor. En av ungdomarna frågade: Hur länge kan man i del här husetfortsätta all väcka en motion som avslås? Jag kunde då inte låta bli att talaom alt jag elva gånger väckt molionen om befrielse från beskattning av egetbränsle. Eftersomalla inte var med frän början kan jag berätta att intresset varganska Oumt. Det dröjde åtskilliga år innan det blev någon reservation iutskottet. Det var egentligen först i samband med oOekrisen som frågan blevhögaktuell; då väcktes det många motioner i ärendet. Det är skada att dagensbeslut inte fattades . Det hade betytt mycket från bådeskogsvårdssynpunkt och energisynpunkt. Jag har träffat ganska mångasom sagt, att om denna beskattning inte hade funnits, så hade de fortsatt attelda med ved i stället för au övergå till oOeeldning. Detta hade betytt mycketför utvecklingen; vi känner nu lill konsekvenserna av denna beskattning. Efterde många åren känner jag stor tillfredsställelse över det beslut som vi nukommer all fatta. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrWärnberg m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföOande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller skalteutskottels hemställan i betänkandet nr 20röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fi. Avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrWärnberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: §8 Avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga betänkande 1976/77:21 med anledning av motioner om avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmäga, m. m. i (c): Låt mig i all korthet anföra några synpunkter på föreliggandebelänkande. Fråganom avdragsreglernas utformning ingår skalteutred-nings översyn avskattesystemet, varför det kan finnas anledning alt först invänta regeringensförslag och därmed föOande proposition. Attjag nu ändock begärt ordel är närmast för att understryka vikten av atttaxeringsmyndigheterna vid fastställande av extra avdrag tillåtes att tillämpaen större grad av generositet vid särskild prövning och i ömmande fall gentemothandikappade och långvarigt sjuka som vistas i hemmet. Imotionen 1976/77:1020 har jag anfört etl exempel bland många, som ger beläggför att taxeringsmyndigheterna kan ha ringa förståelse för en handikappadssituation: En rörmontör, född , skadades mycket allvarligt i enolyckshändelse i sitt arbete. Han föll ned från en byggnadsställning och är sägott som totalförlamad. Hans tillstånd är sådant att han fordrar tillsyn dygnetrunt. Denna tillsyn och vård sker i hemmet. Därmed besparas samhällel betydandevårdkostnader. Vidtaxeringen har vederbörande yrkat ett avdrag med . Såväl länsskaiierätt som kammarrätt har efter besvär fastställtavdragsbeloppel till . Vederbörande har till såväl länsskatlerätien somkammarrätten i en särskild inlaga specificerat de .4vdraget JÖr väsentligen nedsatt skatieJÖrmåga merkostnader som hanshandikapp medfört samt mellanskillnaden mellan beräknad inkomst och deninkomst som han erhåller i form av pension, handikappersättning etc.Sammantaget belöper sig dessa kostnader och beräknad förlorad inkomst tilldrygt . Ingen kan direkt bestrida rikligheten av nämndabelopp, men varken läns- eller kammarrätten finner skäl lill alt bifallabesvären och gå med på ett avdrag för nedsatt skatteförmåga med 4 000 kr.Däremot godkänns ett avdrag på . Vikan naturligtvis inte, herr talman, här i gå in och diskutera ettenskilt fall, men jag kan ändå inte underlåta alt ta fram del anförda exempletsom bevis på hur man från skattemyndigheternas sida bedömer en handikappadsavdragsmöjligheler. Jag är näslan övertygad om alt det hade varit billigare förstatsverket all i det fall jag här åberopat gå med på begärda avdrag med 4 000kr. i stället för beviljade . - billigare med hänsyn till all denskriftväxling som föOer med ett dylikt besvärsärende. Skattemyndigheternasresurser kunde komma till bätire användning än att man håller på med etldylikt skatteärende, som ger så lite ekonomiskt sett för det allmänna men somupplevs som rena "kitsligheten" av den skattskyldige. Jaghoppas all skatteutredning skall komma fram till mera generösaavdragsmöjligheter vid inkomsttaxering för dessa som drabbats av handikapp avolika slag, därest vederbörande kan styrka all fördyrade levnadskostnaderföreligger på grund av sjukdomen eller handikappet. Detta gäller inte minst demsom drabbats av sjukdomen diabetes. Där kan del bevisligen göras gällande attsjukdomen som sådan medför betydande merkostnader. Jagnöjer mig med dessa allmänna refiexioner i anledning av skatteutskottetsbetänkande nr 21 avseende motionerna 1020 och 1021, dock med den förhoppningenatt motionernas syfte kommer att tillgodoses av skatteutredningsöversyn av skattesystemet. Jag tror mig vela att vad jag här anfört är ettönskemål som delas av många handikappade. Jag har inget annat yrkande än om bifall lill utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. § 9 Föredn)gs 1976/77:6 med anledning avpropositionen 1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 såvitt avser 1976/77:7 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt avser beredskapsbudget för totalförsvaret Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §10 Pensionspoäng på sidoinkomster för person med partiell förtidspension, m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1976/77:15 med anledning av motioner angående efterlevandepensionering m. m. 1detta betänkande behandlades motionerna 1976/77:97av m. fi. (vpk), vari hemställts att beslutade 1. att uttala sin anslutning tillsådan ändring av lagen om allmän försäkring att möjligheterna att beviOa s. k.antagandepoäng vidgades resp. att tilläggspoäng upp till ett som skäligt bedömtminimum kunde tillerkännas pensionstagare med ytteriigt låga pensionspoängtal, 2. att överiämna motionen lillpensionskommittén med uppdrag att i motionens syfte utarbeta förslag i frågan, 1976/77:346av hen m.fl. (s), 1976/77:354 av i (fp), varihemställts att med ändring av gällande lag gav kapitel andrastycket lagen om allmän försäkring av motionären föreslagen lydelse, innebärandealt den som uppbar partiell förtidspension skulle ha rätt all tillgodoräknasig pensionspoäng för inkomst av tjänst och för sjukpenning vid sidan omförtidspensionen, 1976/77:466av fröken m.fl. (s), 1976/77:683av m. fl. (s). Pensionspoängpå sidoinkomster för person med pardell förtidspension, m. m. 1976/77:947 av herrarFridolfsson (m) och i Agnas (m), 1976/77:1073av herrar i (c) och Polstam (c) samt 1976/77:1298 av m, fi, ts), vari såvillnu var i fråga hemställts att som sin mening gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätt till pensionsgrundande inkomst för den somuppbar partiell förtidspension. I,beträffande jämställdhet mellan man och kvinna i fråga om efter- 5 protokoll 1976/77:77-81 Nr 77 levandepensionering att skulle avslå motionen 1976/77:466, den 'beträffande änkepension att skulle avslå motionerna 1976/77:346och 1976/77:683, --------------- 3.beträflande förtidspensionärs räll att tillgodoräkna sig pensionspo- Pensionspoäng på äng påsidomkomster alt skulle avslå motionerna 1976/77:354 sidoinkomsterför och 1976/77:1298, sistnämnda motion i vad den behandlades i detta be-personmed paniell tänkande, förtidspension, 4.beträflande ATP för svenskar med anställning utomlands att riks- m. dagen skulle avslå motionen 1976/77:947, 5. beträffande ATP för värdarbetei hemmet att skulle avslå motionen 1976/77:1073, 6. beträffande förbättradtilläggspension för låginkomsttagare all skulle avslå molionen1976/77:97. Reservation hade avgivits av herrar Aspling,och i , , i ,fröken samt i (samtliga s) vilka ansett attutskottet under 3 bon hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1298 i vad den behandlades i dettabetänkande och med anledning av motionen 1976/77:354 som sin mening gavregeringen till känna vad i förstnämnda motion anförts om rätt tillpensionsgrundande inkomst för den som uppbar partiell förtidspension. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav (). FruHÅVIK (s); I socialdemokraternas omfattande partimotion 1976/77:1298 pekar vi päbl. a. att den som uppbär partiellt sjukbidrag eller förtidspension enligtlagen om allmän försäkring enligt nuvarande regler inte får tillgodoräkna sigpensionspoäng för den inkomst han kan få genom alt använda sig av sinresterande arbetsförmåga. Detta innebär att denna grupp har ett sämre lägegentemot dem som beviOas delpension enligt de bestämmelser som trädde i kraftden . Enligt motionen bör man nu se lill att även de människor som uppbär eller kommer att beviOas partiell förtidspension får rätt tillpensionsgrundande inkomst av tjänst och sjukpenning. Detta, menar vi, bör avriksdagen ges regeringen lill känna. betänkande nr 15 framhålls att pensions kommittén kommer att lägga fram ett delbetänkande som bl. a. behandlar frågan om förtidspensionärers rätt att tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomster vid sidan om förtidspensionen, och utskotts- majoriteten anser mot denna bakgrund att yrkandet i motionen inte bör föranleda någon åtgärd. 66 Det kan, herr lalman, tyckas att vi borde ha nöjtoss med utskotts- majoritetens uttalande.Det har vi emellertid inte gjort utan har fogat en reservation till betänkandetdär vi understryker att inte minst med hänsyn till att delpension är all ansesom pensionsgrundande inkomst bör en författningsändring vidtas så snart sommöjligt. Vi framhåller vidare all vi förutsätter att pensionskommittén därvidlägger fram förslag så att de grupper som inte kan få pensionspoäng försidoinkomsier och för sjukpenning fär denna rätt. Vi hemställer att riksdagengenom all bifalla den socialdemokratiska parlimotionen i delta avsnitt ger regeringentill känna vad i motionen anförts. Jag yrkar bifall till den vid utskottets betänkande fogadereservationen med som första namn. Pensionspoängpå sidoinkomster för person med partiell förtidspension, m. m. Hen (vpk); Pensionen måste ses som en social rättighet och skall då givetvis ocksåvara anpassad därtill. Det innebär att pensionen måste ha den nivån alt allasom inte längre slår i full produktion också kan leva av sin pension, IATP-striden användes slagordet "Gärna medaO - men först rejälpension". Hur har det då gått med detta i realiteten? För mångfalden avden svenska arbetarklassen har ATP medfört bra pensioner, framförallt iförhållande till tidigare. Arbetarklassen har däremot alltid missgynnats ochkommer alltid att missgynnas i ett kapitalistiskt samhälle, och rättvisa uppnåsinte heller under rådande situation. För detta fordras socialism. MedaOer delasfortfarande ut, och pensionerna är också fortfarande för låga för en stor delav arbetarna i det här landet. Detfinns olika sätt rent tekniskt att angripa detta problem att inte allamänniskor kan leva ett "rikt" liv efter sin produktiva tid. Med riktliv menar jag inte ett liv i sus och dus och överfiöd utan etl liv med en godekonomisk standard - all mat, bostad och givande kulturaktiviteter skall varaen självklarhet för den pensionerade såväl som för den yrkesverksamme. Här fåralltså inte anföras olika tekniska hinder, utan det måste vara en uttaladviOeinriktning att alla skall ha den rätten. Au döOa en bristande viOa att lösadessa problem genom att skylla på tekniska svårigheter visar att ATP-slagordet "GärnamedaO - men först rejäl pension" var just ett slagord utan den djupainnebörd som det försökte ge uttryck för. Vpkhar i motionen 97 kritiserat den s. k. standardsäkringen av ATP-pensionen,eller rättare sagt bristen på standardsäkring som systemet lider av.Vpk-motionen frän 1969 pekade också på detta förhållande, och fråganöverlämnades till pensionsförsäkringskommittén, numera pensionskommittén. Pensionskommitténavser att , enligt utskottet, framlägga förslag i denna fråga, och viåterkommer när vi har sett resultatet av utredningen. Densocialdemokraliska reservationen om att sidoinkomster till partiellförtidspension skall vara ATP-grundande ansluter vi oss till från vpk;s Pensionspoängpå sidoinkomsier för person med paniell förtidspension, m. m. sida, då vi anser att detär ett rättvisekrav, lika väl som tilläggspoäng för låga inkomster. Ulskollelanför att delpensionen och arbetsinkomster vid sidan om denna pension liksomsjukpenning är ATP-grundande men nämner inte med en rad att det inte är allasom kan utnyttja delpensionsreformen. De nuvarande reglerna överlämnar lillarbetsköparna att avgöra om några skall få deltidsarbete och därmed kunna få delpension.Även denna fråga återkommer vi till när vår motion om rätten till deltidsarbeteoch delpension skall behandlas. Jag ville bara med detta påvisa felaktigheteri delpensionen när nu denna logs som ett exempel i den här debatten. Beträffandeförbättringen av tilläggspensionen för människor med låg inkomst måste det, somjag tidigare sade, vara fråga om viOeinriktningen, och det får inte vara någotbortförklarande att det skulle vara svårt att i praktiken tillämpa systemet.Låt mig citera utskottets skrivning, som för resten är myckel motsägelsefull.Utskottet säger vid behandlingen av det yrkande som vi ställt i vår motion: "Utskottetvill med anledning härav erinra om alt frågan om dellids-ochkortiid;ianställdas ställning inom tilläggspensioneringen enligt riksdagsbeslutär f n. prövas av pensionskommittén. Resultatet härav och av kommitténsöverväganden i fråga om förtidspensionärs rätt att tillgodoräkna sigpensionspoäng på sidoinkomster och om standardsäkring av pensionssystemetkommer att redovisas i del delbetänkande som kommittén avser alt publicera inomkort. Mot bakgrund härav och då ett pensionsberäkningssystem av den artmotionärerna avser, såvitt utskottet kan bedöma, måste vara ägnat alt medföramycket betydande svårigheter i den praktiska tillämpningen avstyrker utskottetbifall lill motionen 97." Närdet gäller vilka som kan komma i fråga för tilläggspoäng är det inte baradirekta låginkomsttagare eller etl "B-lag". Det är också mer ellermindre s. k. arbetshandikappade, som slitit ut sig i pressande arbele och avarbetsköparna inte längre betraktas som lönsamma. Det är de som inte fått någonutbildning. Här tar arbetsvärden vid och erbjuder s. k. skyddat arbete. Varjeår handlägger arbetsvärden ca 90 000 fall som remitterats från olikamyndigheler och vårdorgan. fanns det totalt 94 900 iarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete samt i skyddat och halvskyddatarbete. I okiober 1976 fanns det 110 300 personer i arbetsmarknadsutbildning.Hur systemet att söka placera dessa personer i arbete på den öppna marknadenfungerat i praktiken framgår av föOande. Är 1951 fick 57 96 av dem som inskrevsvid landets ar-betsvård arbete på den öppna marknaden. hade anlaletsjunkit lill 37 96. 1965 var del bara 23 96 av de inskrivna som fick arbele påden öppna marknaden, och 1969 var del 12,6 96. T. o. m. höll sigandelen så låg som mellan 10 och 12 96. Detförvärv av pensionspoäng som det här kan bli tal om ställer dessa personer i enavgjort sämre situation än de mera gynnsamt lottade kollegerna påarbeismarknaden. Samma omdöme gäller det stora antalet Tillmycket slor del handlar del om kvinnor. Av ca 800 000 deltidsarbetande är nära700 000 kvinnor. Av de drygt 300 000 kvinnor som söktsig ut i arbetslivet arbetar på deltid. I arbetar 80 %av de på varuhusen anställda på deltid. Enligt om arbetstiden fjärdedel av alla deltidsarbetande egentligen arbeta på heltid. Möjlighetenför arbetsköparna att slippa undan de sociala avgifterna genom arrangemangetmed dellid spelar härvidlag en given roll. Alt förhållandet i motsatt riktninghar betydelse för de deltidsarbetande är också uppenbart. För dem har detbetydelse för ATP-pensionen under hela den pensionsberättigade livstiden. Situationenför samtliga de kategorier människor i vårt land vi här berört är sålunda denatt det inte är nog med att de nödgas dra sig fram under ytterst knappaomständigheter under hela sin yrkesverksamma levnadsålder, de får också sompensionärer leva på samhällets skuggsida, placerade i en avgjort sämrebelägenhet än andra pensionärer med en mera gynnad bakgrund. De hamnar i dennabelägenhet utan egen förskyllan - de har bara blivit offer för etl brutaltkapitalistiskt samhällssystem. Detfinns alltså klara motiv för att godkänna de krav som vänsterpartietkommunisterna ställer i yrkandet. Dettamåste också kunna med s. k. tilläggspoäng. Dessa skulle kunna tjäna somen vidgning av det nu restriktiva antagandepoängsys-temel. Tilläggspoängenskulle då kunna garantera ett visst avvägt minimum i pension. Att som utskottet gör avvisa motionen medförklaringen att det skulle medföra betydande svårigheter i den praktiskatillämpningen är också ett negligerande av utredningen - den skulle vara sädålig att den inte kan klara en sådan fråga. Det kan också medföra en annankonsekvens, nämligen om utskottet, sedan pensionskommittén funnit för gott attföreslå ell sådant tillägg som del vi har skisserat, avvisar ellregeringsförslag om detta. Nuförhåller del sig naturligtvis inte på del sättet utan i ett sådant läge skulleman godkänna åtgärden. Men det vore då inte på grund av sakfrågan utan därföratt en annan partigrupp lagt fram samma förslag. Med anledning av vad jag nu sagl och av vad som anförts i motionen villjag yrka bifall till föOande yrkanden; 1. alt beslutar uttalasin anslutning till en sådan ändring av lagen om allmän försäkring, attmöjligheterna att beviOa s. k. antagandepoäng vidgas och alt tilläggspoäng upptill ett som skäligt bedömt minimum kan tillerkännas pensionstagare medytterligt låga pensionspoängtal, 2. att beslutar att hosregeringen anhålla om att molionen överlämnas till pensionskommittén meduppdrag att i motionens syfte utarbeta förslag i frågan. Pensionspoängpå sidoinkomsier för person med partiell förtidspension, m. m. Pensionspoängpå sidoinkomster för person med partiell förtidspension, m. m. Hen RINGABY (m); Frågan om partiellt arbetsföras möjlighet att få en rättvis pensionfrån ATP-systemet är mycket gammal. Den har varit uppe till behandlingåtskilliga gånger i den här kammaren. Det är från borgeriigt håll som motioneri det här ärendet har väckts - frän moderata samlingspartiet,från och från . Vid olika tillfällen och utan framgånghar vi fått kämpa för den saken. Jagkan, herr talman, citera mig själv frän debatten , dä jagberörde dessa frågor och sade bl. a. föOande: "En skadad som har halvförtidspension och hygglig inkomst av arbete antingen i den öppnaarbetsmarknaden eller i en skyddad verkstad fär aldrig pensionspoäng på dennasidoinkomsl, herr socialminister, och det är ganska märkligt." .Socialministervar då som bekant . Jagtalade i fortsättningen speciellt om de handikappade som fått sin skada att de aldrig kunnat få en arbetsinkomst och inte heller någraATP-poäng. De var frän början satta på sparlåga. Även om de senare i livetkunde få ett arbete och klara detta, kunde de inte få några ATP-poäng. Jagkan i den frågan fortsätta alt citera vad jag då sade: "Det är just den gruppen det gäller, dvs. de som blivit handikappade innan de hunnit samla ATP-poäng. De som tillhör denna grupp är fakliskt handikappade inte bara fysiskt utan också pensionsmässigt. De har inga antagandepoäng och de får ingen pensionsräii på sin sidoinkomsl. Trots alt arbetsgivaren - den privata eller - betalar ATP-avgifter för den sidoinkomst som den hsindikappade har, får denne ändå ingen ATP ." Närjag har fört fram kravet på förbättringar av de partiellt arbetsföraspensionsförhållanden har man tidigare hänvisat till pensionsförsäkringskommittén,som dock var utomordentligt negativt inställd till den här frågan. finns deten socialdemokratisk reservation som syftar till genomförande av delta krav.Det är en utomordentligt märklig reservation. Låt mig citera föOande urreservanternas förslag lill utskottsskrivning: "Utskottet förutsätter attkommittén därvid lägger fram förslag om rätt för försäkrad som uppbär partiellförtidspension att tillgodoräkna sig pensionspoäng för sidoinkomsier och försjukpenning." Utskottets majoritet sägerpå s. 9: "Enligtvad utskottet inhämtat avser pensionskommittén att lägga fram ettdelbetänkande som bl.