prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — Han säger alt förslag i huvudsak blivittillgodosedda genom proposilionen och jag förmodar även genom de förslag somkommii lill vid uiskoltsbehandlingen och som vi är överens om. Men del som harföreslagits är ju ändå inte särskilt långtgående -jag hänvisar än en gång tillvad har sagl på den punkten. Vi vel alla att de åtgärder som vibeslutar inte kommer alt minska alkoholkonsumlionen. Det måste till andraålgärder. Vi för in vissa restriktioner, men vi gör inle det posiiiva. HerrEnlund måsle vara nöjd med litet, om han är nöjd med det som kommer attbeslutas. Det bästa som kan sägas om det majoritetsbeslut som kommer altfallas är alt del är en plattform för framtida åtgärder. Men jag vill dåupprepa vad jag sagt lidigare : Del lar lyvärr alltför lång lid innandessa åtgärder kan vidias, och vi vel ännu inle om de över huvud taget kommeratt vidias; vi har ännu inte fått del slutliga beskedet på den punkten. () kortgenmäle: i är uppenbarligen mycket pessimistisk när detgäller våra möjligheter ati komma lill rälla med alkoholproblemen. Men om hannu är kriiisk mol de förslag som föreligger - jag länker då på skatteutskottetsbelänkande som innehåller förbättringar jämfört med propositionen - bör hanrimliglvis också tala om vilka förbättringar han önskar genomföra. När detgäller anslagsökningen har vi kanske i princip samma uppfallning. i tycks mena att del är en slor skillnad mellan de förslag somriksdagen har atl la slällning till och folkpartiels alkoholpoliliskaprogram. Jag vill då nämna bara några punkter. Visäger-i vårt alkoholpolitiska program att vi vill ha en sänkning avtotalkonsumtionen. Såviit jag förstår finns det elt klart förord för den linjeni skalteulskollels betänkande, som kommer all anla. Viförordar i vårt program elt bibehållande av 20-årsgränsen. Detla förordas äveni proposilionen, och det kommer att beslutas av . Vikräver i vårt program förbud mot alkoholreklam. Något förslag härom fanns inlei propositionen, men del finns i skatteutskottets betänkande, och riksdagenkommer med säkerhei all besluta i enlighet med skatleutskoUets förslag. Vidarekräver vi i vårl program spritfri representation. På den punkten finns det iskalteutskottets skrivning en klar rekommendation om återhållsamhet medalkoholhaltiga varor vid offentlig representation. Jag nöjer mig med dessafyra punkter. Sedanär del självklart, i , att inte heller jag kan vara hellnöjd och att jag hyser farhågor för att vi med dessa åtgärder ändå inle kommerall nå så långt som vi skulle önska. i (s) kort genmäle: Det är klart all också jag är nöjd med de förbällringar som kan skegenom socialutskottets och sedermera skatteutskottets skrivningar. Jag troratt dessa kan hjälpa till att något hejda den olyckliga alkoholutvecklingen.Däremol tror jag knappast att de leder lill en sänkning av konsumtionen. Jaguppskattar att skalleutskottet och har salt upp ett som jagtycker realistiskt mål. Jagär, herr lalman, inle pessimislisk, trols atl jag kanske borde vara del efteratt ha sysslat med alkoholpolitik och seti ulvecklingen gå åtfel håll. Jag tror det finns möjligheter att bromsa denna olyckliga ulveckling,men då måste det sältas in väldigt starka motåtgärder. Det är slor skillnadmellan majoritetens och reservanternas förslag. Det är väl ändå inte fråga omsmåsummor när man vill plocka fram nästan 50 milj. kr. mer än regeringen omåret för alt bekämpa narkotikamissbruket och alkoholkonsumlionen. Med dessapengar skulle vi kunna göra mycket. De behövs och de behövs . () kortgenmäle: Det finns en skillnad i formuleringen mellan vad som slår ifolkpariiels alkoholpoliliska program och det som står i skalieulskotlelsbelänkande, och den skillnaden tar i fram. I betänkandetsägs att vi bör syfta till atl begränsa den totala alkoholkonsumtionen. Ifolkpartiets program står det all vi bör minska den tolala alkoholkonsumtionen.Där säger vi också, att om vi inle lyckas med en sådan målsättning, så bör viinom rimlig tid vidta ålgärder för att göra det. Beträffandejämförelse i övrigl mellan del förslag som ligger på bord ochfolkpartiets alkoholpoliliska program nämnde jag fyra punkter. Såvitt jagförslår saknas samtliga dessa punkter i den socialdemokraliska moiionen. Jaghar kanske läst dåligt och tar i så fall gärna rättelse. Där sägs ingenting omen sänkning av totalkonsumtionen, och hur är det med bestämmelsen om alt manskall ha fyllt för att få handla på systembolaget? Jag påminner mig nuatt man har med ett förslag om förbud mol alkoholreklam. Det är värdefulll ochnågot som vi lackar för. Hur är det sedan med återhållsamhet att bjuda påalkohol i samband med representation? Det kanske också finns med i densocialdemokratiska moiionen. Jag kanske kan få ett besked om alla fyra punkterfinns med. Herrandre vice lalmannen anmälde all i anhållit aU tillprotokollel få antecknat all han inte ägde rätt till ytteriigare replik. iHelsingborg (s): I skatteutskottets betänkande 1976/77:40 behandlas två motioner som jagtillsammans med några pariivänner har väckl. Den första, nr 1034, väckte jagtillsammans med Bengl Silfverstrand under den allmänna motionstiden, och dengäller elablering av systembutiker. Vipekar i moiionen på atl många kommuner är starkt kritiska mot denrestriktiviiel som systembolaget tillämpar vid elablering av butiker och nuvarande ordningen innebär att många människor är hänvisade lill andrakommuner för inköp av alkoholhaltiga drycker. Ofla kan det röra sig om långaavstånd atl åka. Viföreslår att nu gällande restriktioner för nyetablering uppmjukas så all variekommun som saknar utminuteringsställe men som ansöker om sådant skallkunna få en butik. En beredningsgrupp har arbetat med bl. a.elableringsfrågorna och lämnat förslag härom. Iproposition 108 ansluter sig departementschefen till beredningsgruppensförslag om en försiktig elablering av nya butiker. Beredningsgruppen säger sigvara medveten om att en del butiker blir mindre lönsamma men anser att renlföretagsekonomiska skäl måste vika för berättigade serviceintressen. Utskottet tillstyrker iprincip förslaget och säger i sill betänkande alt en väsenilig fråga ärgivetvis vilken ökningstakt som kommer att till-lämpas. Ulskollel konstateraralt proposilionen inle lämnar något en-lydigt svar, och det instämmer jag i. Utskottetbiträder dock de riktlinjer som propositionen anger och som innebär enkomplettering av butiksnätet där del är glesast samt försök med butiker som harbegränsat öppethållande. En sådan elableringspoliiik, säger ulskollel, belyderalt kommuner som har centralort med ett befolkningsunderlag som åtminstonemotiverar en butik med begränsat öppethållande kan få en sådan systembutik inomrimlig tid. På några punkter används ganska svävande formuleringar. Vad menarutskottet t ex. med "rimlig lid"? Jag tycker att motionen har fått en positiv behandling, och jag tackarför det. Jag har inte heller något annal yrkande än utskottets i denna del. Denandra moiionen väcktes med anledning av proposition nr 108. Tillsammans mednågra partivänner har jag föreslagit atl ett öl innehållande 3,2 96 alkoholskulle få säljas i detaljhandeln. Denna motion har föranlell en reservation iutskottet av herrar Krislenson och Weslberg i , och jag vill härmed yrkabifall till den reservalionen. Jagskall inte ta kammarens lid i anspråk med all motivera motionen. ValterKrislenson gjorde det i sitt inlägg, och jag vill bara understryka vad han sadeom risken för alt ungdomen ändrar sina alkoholvanor till del sämre. HerrWärnberg förklarade i sitl anförande alt man inte kan säga nej lill ungdomensalkoholkonsumtion, och som är en klok kari vet att man inte löserdessa problem genom förbud. Tyvärr är del väl så all ungdomar vill ha någonlingall dricka när de kommer samman och har sina fester. Det har i de allra fiestafall varit mellanöl, det är vi medvetna om. Alt en del ungdomar råkat illa utpå grund av mellanölel står helt klart, men för den alldeles övervägande delenhar del gåll bra. De har skött sin konsumtion utan anmärkning och ulan skador. Jagtror precis som att om det inte finns tillgång till ett gott ölså är det risk för atl starkare drycker kommer atl få ersälla della. Då liggerdet nära lill hands all lältvinet tar ölets plats, detta så myckel mer som prisökningenpå läitvin efler kommer att framstå som mycket blygsam. Jag villdärför förorda den ökade beskattning på lättvin som föreslås i reservation nr1 och yrkar härmed bifall till denna. Sedantror jag, herr talman, att många riksdagsledamöter fört sig själva och andrabakom ljuset när de givit mellanölsfrågan de proportioner som den har fått. Delvärsta som hände var väl när man på sina partimöten bestämde sig föratt slopa mellanölet och därmed gjorde det till en valfråga. Detla innebar altsakfrågan aldrig fick den behandling den borde ha haft Man gick ut med envåldsam propaganda mot mellanölet som den vanliga medborgaren inte kundegenomskåda. Det innebar alt hela denalkoholpoliliska debatten kom all röra sig En delpersoner bibringades den uppfattningen all om bara mellanölel kommer borl sålöser vi alla alkoholproblem för ungdomen. En del andra ruskade på huvudet ochtyckte att vi riksdagsledamöter var en knepig samling, som av klåfingrigheteller oförslånd - eller låt mig säga brist på kontakt med de verkligaförhållandena -beslutade att ta bort mellanölet. Idagens debatt har man talat om olika påtryckargrupper för den ena eller andrauppfattningen. Jag skall inte göra det Jag vill emellertid bestämt påstå attnär mellanölsfrågan diskuleras exempelvis ule på arbetsplatserna har man inlestort förlroende för den här beslutande församlingen. Men jag hoppas att vi,sedan vi fattat vårt beslut , skall kunna angripa alkoholproblemen ulifrånde riktlinjer som skisseras i proposilionen och som utskottet har anslutit sigtill. Och jag är övertygad om, herr talman, att det kommer atl bära frukt i bramyckel större utsträckning än den förda debatten. () kortgenmäle: i hörde nog litet grand fel när hanlyssnade på milt anförande . Han hävdade alt jag kunde inte säganej till ungdomens alkoholdrickande. Jag sade emellertid så här Del går inteatt bara säga nej till ungdomens alkoholdrickande ulan all ha något alternativ. Detär detta som är det väsentliga. Del går inle atl bara säga nej, ulan vi måsleha någol bättre att bjuda ungdomarna än en fiykt bort från verkligheten. Vimåste alltså bjuda dem någonling som ger livet värde i slället för enverklighetsflykt bedövningsmedel är inte det rätta då det gäller alt göralivet så rikt som möjligt. Sedanär det den gamla vanliga historien, när del sägs att anseende harfördärvats av att man gick ut och pratade om att mellanölet skulle borl. Ja, dåvar del i alla fall fråga om all la elt tag - alt la bort någonling ur handelnsom var en stor sak som hade misslyckats. Men den som har fördärvat riksdagensanseende ar ju , som inle kunnal hålla sina klåfingriga labbar isiyr ulan gell sig in på ett förslag med fyra tiondelar lill för att införa ellnytt öl. Det är det som håller på att fördärva anseende. Nuhar vi fallal ell beslut Varför skulle man då aktualisera ell nytt öl igen? Istället för alt inrikla sig på de slora sakerna har givitmassmedia ell utsökt tillfälle att bara behandla mellanölel eller ett nytt öloch strunta i de andra frågorna. Del är liksom inle vi som bär ansvarel fördet, utan ansvar är vida större. Beträffandeetableringen medger jag, , atl del är låt mig säga litet suddigtskrivet i propositionen och i ulskottsbelänkandet om buliksetableringen. Detstår att om vi biträder propositionen - vilkel vi gör - när det gällerriktlinjerna i fråga om glesbygder osv., så bör del bli en utökning av denelablering som sker . Etableringen bör alltså ske i snabbare takt Om manmed rimlig tid menar eller någon annan tid kan jaginle svara på för ulskollel som helhet, men personligen skulle jag vilja angegränsen som en rimlig tid. Det är emellertid min personliga mening -jaghar icke ett ulskollsbelänkande som säger del. HerrPETTERSSON i (s) korl genmäle: Jag beklagar att jag hörde fel när jag lyssnade lill del tidigareinlägget. Men kvar står ändå det faktum, , alt ungdomarna harvissa vanor när de kommer samman. Del är klart atl vi i kan fortsättaall lala vackert om alt vi skall erbjuda något alternativ. Vi kan föreslåchoklad - eller mjölk eller vad vi vill - det är ju väldigt gott alt dricka.Det är emellertid inle del ungdomarna vill ha. De vill ha någonting somstimulerar, de vill prova på det här. Vihar väckl motionen om elt 3,2-procentigt öl därför alt ungdomarna skall ha enchans att använda detta. Jag är nämligen, precis som mina medmotionärer, räddför att vinet annars kommer att få en framskjuten plats i ungdomarnasdryckesvanor, och det skulle betyda alt vi får ett myckel slörre problem än detvi nu har. Ochom vi ser ut över våra gränser kan vi ju konstatera alt del finns öl av sammavörlstyrka som del vi har - mellanölet - men också starkare. Jag kan inle,mot bakgrund av de uppgifter jag har försökt inhämia, få belägg för att man harsämre vanor eller större alkoholskador i dessa länder än på de ställen där delhär starka ölet inte finns. () kortgenmäle: Jag har också väldigt svårt för alt göra någon jämförelse när detgäller vilket land i världen som har det bäst och vilkel som har det sämst pådelta område och var någonstans på den skalan ligger. Men jag tror ofla gör sig skyldig till elt fel när man säger all den svenska alkoholpolitikenskulle ha varit bristfällig hitintills och kanske även kommer att varabristfällig, och alt den skulle ha försämrat vårl läge i förhållande till deländer som har de liberala alkoholreglerna. Jag tror ingalunda att situationenär sämre i vårl land än i andra länder. Jag tror snarare att i förhållande lillVinländerna är vår alkoholsituation betydligt bättre; sjukdomstillstånden ärsämre och dödsfallsriskerna är betydligt större i dessa länder än i vårt land. Sedantill frågan om ungdomens vanor. Ungdomen hade inle dessa vanor . Detvar inte ungdomen som skrek om ett nytt mellanöl, utan det var hell andrakretsar som ville ha ett mellanöl. Man ville ha en måltidsdryck, sade man.Sedan har man försökt hindra ungdomens vanor med halvdana åtgärder som ettfrivilligt 18-årsförbud, elt obligatoriskt 18-årslorbud som inte har följtseller har följts myckel bristfälligt osv. Del är de äldre som har gett ungdomendessa vanor. Omdel inle finns någol mellanöl att köpa tror jag, som , all någrakommer att forlsälla med starkare drycker. Men, som jag sade förut, om manfortsätter atl ha livsmedelshandeln öppen för en stark alkoholdryck som mellanölkommer den gruppen att bli större och slörre som går över först till vin, sedantill sprit och sedan kanske till ännu värre saker. Det är för att stoppa dettasom vi måste ha borl mellanölet ur handeln. Varför kan vi i rimlighetens namninte försöka? Vi kan väl försöka, liksom vi gjorde av andra skäl underkrigsåren, att gå ned till 2,8. Del gav ell utomordentligt gott resultat.Varför kan vi inte göra ett försök nu? Varför skall vi bråka om dessa fyrationdelar? HerrPETTERSSON i (s) korl genmäle: Jag har botaniserat i ulredningar och yttranden om alkoholpolitiken.Jag har inte någonstans fått något belägg för att det är som när del gäller mellanölet. Man kan i en ulredning få fram all årtalet1965 har betytt väldigt mycket för ungdomens dryckesvanor. las sedan borli nästa mening genom en annan tolkning av förhållandet. Menvi gissar ju , vi vet inte vad vi hade fått i stället om vi inte fåttmellanölet 1965. Man tar till intäkt för att mellanölet har ställt till enmassa bekymmer därför alt några människor som har misslyckats med mellanöleldrar omkring på gator och torg med sina ölkassar. Jag har försökt analysera detockså, och jag har kommii fram till en bedömning - visseriigen mycket subjektiv- att man använder mellanölet för all späda på en tidigare alkoholkonsumtion.Man har alltså druckit starksprit och tar med en kasse mellanöl när man går ut- det kan man mera obehindrat dricka på allmän plats. Jag tror alt det liggermycket i detta. Det är de som är beroende av alkohol som gör så. Därförvill man la bort ett gott öl för alla de människor som sköter detta alldelesypperiigt och som tycker alt del är gott med elt glas öl. Del är att varaklåfingrig. Herrandre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollel fåaniecknat all han inte ägde rätt lill ytterligare replik. Dagens alkoholpolitiska debatt liksom utskottets betänkande och denalkoholpolitiska propositionen präglas i stor utsträckning av en tro pårestriktioner som ett verksamt medel för att minska alkoholmissbruket Det ären tro på förbud och restriktioner som ett sätt att minska problemet för deutsatta grupperna och att styra in alkoholkonsumtionen i en ny och bättreriktning. Det alkoholpolitiska beslut som kommer att fattas med stormajoritet kommer att ligga väl i linje med den alkoholpolitik som harförts i detta land. Beslutet kommer inle alt innebära några större nyheler. Detär möjligl att restriktioner och förbud kan leda till resultat Men man kanifrågasätta om det inte är en förändrad attityd, en i grunden ändradinställning, till alkoholen som erfordras. I min motion 1536 har jag dristatmig att framföra synpunkten att den mest angelägna långsiktiga 7 prolokoll 1976/77:117-118 strävan inom detalkoholpolitiska området inte borde vara atl sänka den totalaalkoholkonsumtionen utan i stället att i så hög grad avdramatisera bruket avalkohol och i så stor utsträckning lära människor alt handskas med alkohol påett förnuftigt sätt att alkoholmissbruket kraftigt skulle kunna minskas.Målsättningen skulle alltså bestå i att ändra det nuvarande dryckesmönstretJag frågar mig om det inte vore möjligt att i , liksom i en del andraländer, införa ett dryckesmönsler som gjorde att vi inte behöver vare sigföreteelsen eller ordel "supa". Jag skall dock inte nu yrka bifalltill min molion 1536. Skulle den alkoholpolitik som vi beslutar om intevisa sig leda till önskat resultat finns det all anledning att här återuppta endiskussion om alkoholpolitikens långsiktiga inriktning. Enfråga som dock bör fatta beslut om är en anpassning av åldernför inköp på systembolag till myndighetsåldern, Idenna riksdag har beslut fattats om att myndighetsåldern skall vara . Vid 18års ålder har alltså en människa full rättshandlingskapaciiet. Vederbörande harrösträtt, kan gifta sig, har oinskränkt möjlighel att göra testamente, kandriva näring utan tillstånd av förmyndare, kan förfoga över sin ekonomi på detvis hon eller han själv önskar. En person som är myndig är alltså över huvudtaget en fulll självständig person och skall så vara. Till yttermera vissoanses den som är myndig vara kapabel att företräda svenska folket somkommunfullmäktigeledamot, landstingsledamot och ledamot av . En endasak kan den myndige dock inte göra förrän hon eller han fyllt 20 år.Vederbörande får inle köpa en fiaska vin på systembolaget. Detta förhållande ärenligt min uppfattning helt orimligt. Har beslutat om en myndighetsålderfår man också följa sitt eget beslut konsekvent på olika punkter. Del kan inteförsvaras alt på det vis som föreslås av utskottet göra elt avsteg frånmyndighetsåldern. Vihar i vår lagsliftning olika åldersgränser. Det kan finnas fördelar med ell sådanisystem. successiv upptrappning av skyldigheter och rättigheter som svararmot den tilltagande mognaden hos unga människor är motiverad. Ett exempel på enur en sådan synvinkel rimlig åldersgränsindelning är rätten all köra moped vid15 års ålder, lätt motorcykel vid 16 och bil . I elt system meddifferentierade åldersgränser bör dock en princip gälla oinskränkt. Den somuppnått myndighetsålder är och skall anses som vuxen. Om man inte anser atlpersoner som uppnått myndighetsåldern genomsnittligt sett är mogna, lika mognasom den övriga vuxna befolkningen, bör man naturligtvis kräva en höjning avmyndighetsåldern. har vi emellertid en myndighetsålder och den är . del läget urskilja inköp på systembolaget som något så utomordentligtansvarskrävande att det går utanpå samtliga de befogenheter som är knutna lillmyndighetsåldern är naturiigtvis inte möjligl all på något rimligt sällförsvara. Del är dessutom alldeles klarl alt en sådan särskiljning jusl avrätten att göra inköp på systembolaget dramatiserar den rätten i alldelessärskill hög grad. Jag nämnde tidigare, och det är ju väl känt, att den som är myndig kanbli ledamot av denna kammare. Det kan starkt ifrågasättas om respekten förSveriges riksdag och respekten för visheten i de av oss fattade besluten ökarom vi genom ett beslut markerar att vi anser att det kräver störreomdöme, mer ansvar och en högre levnadsålder atl få göra ett inköp påsystembolaget än att bli ledamot av denna kammare. Jag ber atl med det sagdafå yrka bifall till motionen 1976/77:238. Jag skall tala för motioner som pläderar för ett bevarande avoktrojsyslemet i de kommuner som anser sig behöva detta vapen för aktivareinsatser i alkoholpolitiken. Jag kommer i mitt inlägg att särskill beröraförhållandena i . Därmed utesluter jag självklart inte att samma behovav ett oktrojsystem kan föreligga i andra kommuner där problemen är likartade. Viskall komma ihåg alt oktrojprövningen ger kommunerna möjligheter all ha ettstarkt inflytande över restaurangbranschen och tillståndsgivningen förservering av sprit, vin och slarköl. i konstateradelidigare i debatten att oklrojen i huvudsak är ett Stockholmsintresse. Det ärnaturiigtvis riktigt. I bedömer politikerna - alla kategorier -oktrojprövningen som både betydelsefull och nödvändig för att komma till rättamed de allt tydligare avarterna inom restaurangetableringen. Stockholmsom stad får en alltmer internationell prägel och olika aktiviteter ochverksamheter påverkas av de strömningar som kommer ulifrån. Vi kan varie dagläsa i tidningarna om ekonomisk brottslighet och olika illegala verksamheter.Människor utnytrias hänsynslöst av kapitalhungriga profitörer helt ispekulativt syfte. Det är en utveckling som blivit alltmera märkbar under senareår och som växt ut lill ett stort socialt problem i dagens läge. ochframåt har de rent kriminella inslagen satts alltmer i syslem, och starkakrafter tycks stå bakom. Detfinns en ekonomisk brottslighet med förgreningar inom bl. a. fastighetsbranschenoch restaurangnäringen. Häleri, koppleri, ungdomspros-titulion,narkotikamissbruk och narkotikahandel breder ut sig. Det är ett allvarligtsocialt och samhälleligt problem som vi inte stillatigande kan åse. Enskildamänniskor slås brutalt ut ur den sociala gemenskapen. De socialt drabbade möterett hårt öde, avlägset från all mänsklig kontakt och värme. De starkakapitalintressena - de svarta pengarna - aktar sig inle för all utnylria ochhårdexploatera i första hand ungdomar. Erfarenheternafrån visar att restaurangbranschen har kommit atl spela en centralroll i detta sammanhang. Prostitution, ungdoms-prostitution, förekomsten av s,k. bulvaner, tvättning av svarta pengar, narkotika och koppleri är olikainslag som man har pekat på skulle förekomma på sina håll inomrestaurangbranschen. Stora pengar satsas i nya och påkostade restauranger.Detta trots att förutsättningarna för krogarna all bli godaaffärer uppenbart måste vara dåliga eller obefintliga enligt fackmännens egenutsago. Del är en fingervisning om att svarta pengar slussas in irestaurangverksamheten. Konkurserna i restaurangnäringen är många. Folk som pånära håll följer den här verksamheten frågar sig om det över huvud tagel ärmeningen alt förelagen ens skall gå ihop. Del har blivit tuffare tag inomreslaurangnäringen. MenStockholm har också blivit tuffare och mött de angivna avarterna med ökaderesurser vid kontroll och övervakning av alt reglerna för tillståndenefterlevs. En krog har föreslagits få sina utskänk-ningsrälligheterindragna på grund av narkotikaproblem. Vi känner till vad som hänt med Sheratonoch Strand. Ungdoms- och fiickprosliluiio-nen har fåll florera frilt ochogenerat.