prot · G009105 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi kan med andra ord säga atl socialdemokratinnu har fält elt alkohol- och narkolikapoliliskl program av betydande värde,vilkel skall ligga lill grund för den politik som en socialdemokratisk regeringskall föra i dessa frågor, när vi kommer dithän. Givetvisföreligger en omfattande värdegemenskap mellan de nuvarande regeringspartiernaoch oss socialdemokrater i dessa frågor. Det märker man i utskotlsmajoriielensskrivningar. Utskottet vrider och vänder 9Riksdagens protokoll 1976/77:105-106 Narkotika, m. m. på formuleringarna, närdet avstyrker våra krav: kraftfulla åtgärder måste vidtas, de måsle skeskyndsaml, vården måsle kraftigt förstärkas, man utreder, samtal pågår osv. Mengränsen mellan oss och regeringspartierna går egentligen inle här, även om delfinns nyanser och skillnader, utan den går vid de anslag som skall göra dessakraftiga motåtgärder möjliga. Vi har inte fått ut etl enda öre mer änpropositionen föreslår. Man kan säga alt de borgerliga partierna i dettaavseende verkligen varit etl irans-porikompani ät regeringen. Vadär det vi begär i vår motion och i våra reservationer? För det första vill viha 100 flera platser inom narkomanvården än f n. Det är helt i enlighel med vadsocialstyrelsen begär. För det andra vill vi ha en ökning av anordningsbidragetmed . från 22 000 till 25 000. För del tredje vill vi ha en höjning avdriftbidragel med hela . från 45 000 till 60 000. Del är klart atl detär mer betydelsefullt än själva anordningsbidraget. För det fjärde vill vi haen höjning av bidraget lill organisationer m. m. med inte mindre än 5,8 milj.kr., varvid vi räknar med att 2 milj. kr. skall ställas tillungdomsorganisationernas förfogande. Om så begärs skall det finnas pengar fören fortsättning av den socialjour som har fungerat pä prov etl tag. annan kanske nu tror att detta är ett utslag av vanlig över-budspolitik. Vihar ju, herr talman, stora erfarenheter av en sådan politik tidigare. Men viinom socialdemokratin har valt en annan politisk linje över huvud tagel. Istället för alt försvaga budgeten har vi förstärkt den med ca 5 miljarderkronor. Vi har sagt alt vi vill föra en oppositionspolitik som är sådan altvi, om vi lar över regeringsmaklen, skall kunna fullfölja alla våra krav ochsyften. Del gäller även alkohol- och narkotikapolitiken. Deflesta som har kontakt med behandling av narkomaner vittnar om all människorstår i kö för atl få frivillig vård. Jag talade med en representant för enanstalt - eller hem, eller vad vi vill kalla det - som berättade atl väntetidenär . Under den liden hinner myckel förändras för den vårdsökande.När man känner lill delta förslär man atl värden måste sättas in snabbi, helstomedelbart. Vi anser all värdresurser bör ställas lill förfogande och atlsocialstyrelsen genast bör fä klartecken för all planera för fler platser. Utskottsmajoritetentalar litet vagt om att det kanske blir nödvändigt att vidta ålgärder, menplatser växer inle upp i ett enda , det vel vi. De måste planeras. För attstimulera huvudmännen vill vi alltså öka anordningsbidragel och framför allt,som jag sade, driftbidragel. Vårallmänna målsättning i dessa frågor är atl stödja och förstärka de frivilligainsatser som görs. Del kan gälla insatser t. ex. av det slag somfolkpartisterna talar om i sin motion, och detkan gälla insatser som görs av andra organisationer. Det behöver givetvis inlebara gälla narkomanvård ulan också värd av dem som använder andra droger. Deolika slagen av missbruk flyter ju ofta samman. Del kanske bör tilläggas alldet inle är fråga om ett antingen-eller, utan den som missbrukar alkoholtar ofta till andra droger och tvärtom. De olika formerna av missbruk följsofta ål. 1en interpellationsdebatt nämnde jag för min del Hasselakollektivetnära som ett lyckat försök atl få narkomaner pä fötterna igen.Viktigare än delta eller åtminstone lika vikligl är atl eftervården sätts inordentligt. Idebatten vädjade jag lill socialministern att länka om och kommamed förslag lill förstärkningar inom narkolikaområdet, all låta prestigehänsynfara och ingripa om det behövs. Han sade då att det inte fanns plats förpassivitet. Nej, det är sant, och om del kommer nya förslag efter det atlriksdagsmajoriteien, som jag förmodar, avslår våra förslag, sä lovar viinom socialdemokratin alt pröva de förslag i positiv anda som kommer frånregeringen. Vårallmänna inställning är all narkotikamissbruket liksom allt drogmissbruk måsteangripas på bred front. Man måste söka efter de bakomliggande socialafaktorerna. Man mäste bekämpa narkotikahandeln, förstärka organisationernasmöjligheter att verka preventivt, införa restriktioner där detla ärnödvändigt, ställa vård till förfogande och även ingripa med tvång där della ärnödvändigl. Frågan om frihet och tvång har diskuterats vid många tillfällen,och jag tänker inte la upp den debatten i hela dess bredd . Frågan kommerupp här vid ell senare tillfälle. Emellertidkanske det ändå bör understrykas än en gång att det finns möjligheter attingripa med de lagar vi har f. n. Främst har vi barnavärdslagen förunderåriga. För äldre finns lagen om beslutande av sluten psykiatrisk vård ivissa fall - LSPV som den kallas. Vi har lagen om tillfälligt omhändertagande,LTO, och vidare har vi lagen om omhändertagande av berusade personer m. m.,narkotikastrafflagen och lag om straff för varusmuggling. Jag förmodar alt imänga av de drastiska fall som i anförde i debatten den 28mars skulle någon av dessa lagar ha varit tillämplig. I varje fall vore detmycket intressant att fä della undersökt ordentligt. Del är över huvud tagelsvårt att föra fram enskilda ärenden här i kammaren ulan atl försl undersökadem grundligt, ty annars slår man ju svarslös inför många angrepp. Men detkanske ändå bör sägas alt inga lagar, hur hårda de än är, kan förhindratragiska följder. Vi kan inle rensa landei och hålla rent - som herrBiörck i uttryckte det - frän alla alkoholister och narkomaner. Dekommer ju ut igen från fängelserna , och då står vi där med kanskesamma problem. Detär sådana frågor som gör alt vi inom socialdemokratin är försikliga när vitalar om tvång. Så långt det är möjligl bör vi pröva frivillighelen, och sålänge vi inle har tillräckliga resurser på den sociala sidan är det för tidigtatl ropa pä ytterligare tvång. Och del är just sådana ytterligare resurser somvi föreslår i vår motion och i våra reservationer. Men jag kanske än en gängbör säga alt tvång kan behövas, och då måsle man tillgripa del. Vad är del som skaparnarkotikamissbruk? Ja, del finns säkerligen Narkotika,m. Narkotika, m. m. många svar, och jag ärinte rätte mannen att utreda den frågan. Kanske finns det inte heller någonannan i kammaren som kan göra det, efiersom den är så oerhört komplicerad. Mennågra saker kan man ändå anteckna. Vi har dä först och främst deinternationella narkotikasyndikaten. Där har man inte några som helst skrupler,utan man gör hell kallt en avvägning och en beräkning av å ena sidanförtjänsterna och å andra sidan riskerna som man tar. Vidarehar vi producenterna, alltså de som odlar narkotikan - dvs. opiumvallmon, omdel gäller heroin. Del är människor som ofta är omedvetna om vad de i självaverket håller på med; det är ju deras levebröd att odla opiumvallmo, ingentingannal. Själva har de kanske använt opium som medicin under långa lider ulanall fästa sig sä mycket vid det. De människorna står i börian av den kedja sominnebär alt så mänga råkar oerhört illa ut i vårt samhälle. Vidare har vi demänniskor som förädlar och smugglar narkotika samt de som distribuerarnarkotikan på den lokala säljmarknaden. är den ena sidan av saken, ochdär får problemen angripas på sitt sätt. Vi har exempelvis sedan lång lidstränga fängelsestraff mot dem som är med i handeln med narkotika - ofta utanalt själva vara narkotikamissbrukare. Men vi måsle också försöka få framersäilningsproduktion ät opiumodlarna, kanske t. o. m. ingripa med u-hjälp,exempelvis i den gyllene triangeln som vi sä ofta talar om, alltså ,och . Och vi måste ha stränga straff för smugglare och innehavare avnarkotika liksom en bättre bevakning av dessa människor genom polis och tull. Påden andra sidan har vi sedan dem som missbrukar narkotika, och där finns de socialafaktorerna. Arbetslösheten bland ungdomen utgör sålunda en grogrund förnarkotikamissbruk. Och naturligtvis är man rädd för att den lillaungdomsarbetslöshet som vi trots allt har kan komma att öka, för vad kanhända dä i värt land? Ja, vi vet hur del är i t. ex. slumområden, därvarannan färgad i är arbetslös. Sådant slår naturligtvis igenom inarkotikamissbruk, och man har också många narkotikamissbrukare i del området.Vi kan väl aldrig tänka oss att få en sådan situation här i landet, mensvårigheter kan uppkomma om t. ex. ungdomsarbetslösheten breder ul sig. Detfinns också andra och mera personliga faktorer. En socialarbetare t. ex. kansitta och läsa sociala personhandlingar som säger en del om dåligahemförhållanden, svårigheter i skolan och pä arbetsplatsen, mensamhällsstrukturen som helhet kan också ställa till svårigheter för människor. Härhar vi de två sidorna: ä ena sidan de som distribuerar varan, de som säljer, desom kommer hit med den, de som tjänar stora pengar på det hela, och å andrasidan alla de människor som är utsatta. Vi bör bekämpa dem som för hit varan,och vi bör stärka den sociala situationen för den här ungdomen. Vi bör göraallt vi kan för dem som råkar ut för dessa olyckor. Med del anförda yrkar jag bifall till reservationerna 7 och 8 isocialutskottets belänkande nr 25. Fröken (vpk): Det var med stigande förvåning jag läste protokollet från debatten den28 mars som behandlade just krav pä en ökning av resurserna till kommuner ochlandsting för missbruksvården. Där hävdar nämligen socialministern att del intesaknas pengar för atl bygga upp vårdmöjligheterna. Det är fritt fram förkommuner och landsting att starta igångsättandet av akutplatser ochbehandlingshem. Av socialministerns framställning fär man lätt intrycket altherr kolleger i och kommunvadar i pengar. Jag lycker alt skall ta en diskussion om densaken med kollegan i , som snart lär få erfara följderna avlandstingets besparingsnit, eller diskulera med länsinvånarna, som står införhotel om skallehöjningar på , om man fär tro på borgarnaslandstingsbudget. Nuhar kommuner och landsting fält direktiv om att strama ät ytterligare, och medden erfarenhet vi har av del minimum av socialt ansvar som visats frändel borgerliga hållet lär det bli ytterligare nedskärningar, som gär ul överde redan hårdast drabbade. För nedskärningar är ju det man sysslat med under desenaste åren i . a. har man lagt ned en mängd platser förnarkomanvärden pä Rälambshov. Totaltfinns det nu i , som ju tillsammans med är det områdesom främst drabbats av heroinmissbruket, 52 platser för akutvård, ochytteriigare nedskärningar har lidigare planerats på . Antaletmissbrukare totalt i beräknas lill över 1 000, och för dem finns deti dagsläget 52 akutplalser. Atl detta, som socialministern framhöll, skullebero på att man inte insett situationens allvar är ju rent nonsens. Ingenansvarig politiker i torde vara okunnig om atl man vae dagtvingas avvisa fiera hundra vårdsökande på såväl som och altfiera av Stockholms-sjukhusen vägrar atl ta emot värdsökande. Antingen är detsocialministern som uppvisar en otrolig cynism eller okunnighet eller också ärdel hans borgerliga kolleger i kommunen och som står för denhänsynslöshet som del här faktiskt är fråga om. Utskottethänvisar våra krav lill kommunalekonomiska utredningen. Men, ,man kan inte begrava alla frågor i utredningar. Vi har emellertid inte denhysteriska inställning som företrädare för de borgerliga partierna gett uttryckför här i salen under reaktionära stridsrop som "håll rent".Men vi ser mycket allvarligt på framför allt det ökade heroinmissbruket och ärberedda alt ge resurser för all man skall kunna bygga ut vårdplatserna försåväl narkotika- som alkoholmissbrukarna. De senare utgör fortfarande delstörsta problemet i sammanhanget. Och vi vill också ge resurserna så atl dekan utnyttjas planmässigt. Tillskillnad från dem som hårdast ropat pä krafitag har vi länge hävdat att sådanakrafttag måste till och visat på vägar för detta, där de förebyggandeinsatserna varil de väsentliga. Av socialministerns i rege- Narkotika,m. Narkotika, m. m. ringsdeklaralionenutlovade kraftinsatser bidde del inle ens en tumme. Länkbidraget förnarKolikaorganisalionerna minskade i förhällande lill föregående år. Ochkraftlagen för inackorderings- och behandlingshemmen innebar ynkliga 40platser. Vart tog alla förebyggande insatser vägen - ålgärder för alt minskaungdomsarbetslösheten och för alt förbättra frilidsutbudel? Vart tog slödeltill de frivilliga organisationerna vägen, exempelvis till RFHL? Eller åtgärderför att se lill all f d. missbrukare verkligen erbjuds elt alternativ - eltjobb eller en utbildning och en bra bostad? Ja, inle finns de i regeringensbudgetalternativ. Mendet finns elt mönster i den här utvecklingen. Varie gång nar-kolikadeballenstår som hetast ökar de repressiva åtgärderna kraftigt. Sist var del under densocialdemokratiska regimen 1973. Då begåvades vi med 1 600 nya poliser ochlagen om tillfälligt omhändertagande, LTO. Också begåvas vi med fierahundra nya poliser. Historien upprepar sig. Repressiva åtgärder gynnas framförförebyggande. Tyvärr har vi få förhoppningar om en ändring av förhällandet sälänge narkotika- och alkoholmissbruk ingår som en integrerad del av elt system,där svarta pengar kan tvättas vita ulan svårigheter för de inblandade. Förinriktar man sig på den organiserade narkolikabrotlslighelen, innebär det ocksåen kamp mot det system, där den fria företagsamheten fär spekulera fritt ävenmed missbrukare. "Tomma tunnor skramlar mest" - det är det motto man skullekunna sätta över de borgerliga inläggen och alternativen i den härnarkotikadebatien. Med det vill jag yrka bifall lill vår motion 958, punkten 4;om ökade resurser lill kommuner och landsting. Pä förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överläggningen om punkterna 36-51 i dettabetänkande till . §5 Anmäldes och bordlades Proposition 1976/77:136 om 1978 års verksamheisbudget för detnordiska kultursamarbetet m. m. §6 Anmäldes och bordlades betänkande 1976/77:18med anledning av motioner angående den statliga trafikpolitiken, m. m. 1976/77:21 med anledningav motioner i markpolitiska frågor 1976/77:22 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser anslag till Lånefonden för kommunala markförvärv jämtemotion 1976/77:23 med anledning av motion om ersättningvid inträng av kraft ledning I 1976/77:24 med anledning av motioner om planeringenför kraftledning- Nr 105 ar, m. m. 1976/77:25 med anledning av motion om ulbyggnad avvattenkraft i övre 1976/77:26 medanledning av motioner om planering och byggande m. m. §7 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:1550 av henAlemyr m.fl. 1976/77:1551 av och 1976/77:1552 av fruJohnsson och fröken 1976/77:1553 av m.fl. 1976/77:1554av hen m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:76 omutbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. 1976/77:1555av fröken m.fl. 1976/77:1556 av och med anledning av propositionen 1976/77:104 omavskaffande av förvandlingsslraffet för böter m. m. 1976/77:1557 av herrar och medanledning av propositionen 1976/77:113 om körkortslag 1976/77:1558 av med anledning av propositionen 1976/77:122 om ändring i byggnadslagen(1947:385) m.m. §8 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivils till kammarkansliet 1976/77:133 av (-) lill fru utrikesministern om svenska åtgärder mot utländsk intervention iZaire: företogs invasioner i stor skala iAngola. Sydafrikanska trupper ryckte in söderifrån genom . I norr hadeUSA och andra NATO-stater byggt upp en ansenlig militär potential i artilleri, pansarförband, bombfiyg. Från invaderades av militäraförband under ledning av portugisiska, sydafrikanska, franska och amerikanskalegoknektar. Frän fiygbaser i organiserades un der zairisktäckmantel truppernas underhåll med vapen, proviant och FolkrepublikenAngola, vars självständighet proklamerades , fick sombekant militärt bistånd frän och och slog tillbakaangriparna både i norr och i söder. Detfinns anledning erinra om den roll som under marionett-presidentenMobulus formella ledning spelade i den imperialistiska aggressionen mol Angolaför endast ell och ell halvt är sedan. När nu befolkningen i provinsen (fd. Katanga) och andra provinser reser sig mol Mobulus massivt korrumperade ochfolkfienlliga regim, uppfinns myten om en invasion i motsatt riktning - fränAngola in i . Det är känt att del funnits tusentals fiyktingar från Zairei , därav mänga som dellog i inbördeskriget i under 1960-talel.Dessa har sannolikt slutit sig lill nationella befrielsefront. Allatillförlitliga uppgifter lyder på att Mobulus egna trupper drar sig tillbakautan strid. De uppges inte ha fält någon lön på över tvä månader. Zairesekonomi är i botten. Inte ens i huvudstaden har Mobutu lyckats mobiliseranågot nämnvärt stöd. Tvärtom har det även i konservativa franska ochamerikanska tidningar konstaterats att hans armé faller sönder och all hanspersonliga maktställning inte kan hålla mänga veckor ytterligare. Dekatastrofieveranser av vapen, ammunition och annan materiel som sänts med fiygfrån , och har inte förbättrat situationen för Mobutu.Därför böriade nu under påsken "en intensiv fransk luftbro". "Elva franska transportplan gick i skytteltrafik mellan marockanska baseroch , huvudstad i den kopparrika zairiska provinsen ",heter del i . "I huvudstad källor atl den marockanska styrkan, som beräknas uppgå till 1 300 man,kan komma atl ökas till 3 000 och dessutom fä förstärkningar från ochSudan." Delär anmärkningsvärt atl just skulle kunna bistå med trupper. KungHassan II av för ett föga framgångsrikt krig motbefrielserörelsen i och torde behöva alla de trupperhan kan mobilisera för della egna kolonialistiska krig. I har officielltmedgivits att har "militära instruktörer" i . Det ärinte långsökt att misslänka all franska främlingslegionen nu sätts in i Zaireunder marockansk etikett. President , som just avslutat ell statsbesök iWashington, kan förmodas ha lovat något i utbyte för det stora hjälpprogram hanvarit där för alt diskutera. Denimperialistiska interventionen i syftar givetvis längre än lill attenbart föriänga livet på Mobulus ruttna regim. har en strategisk plats ikampen mot befrielserörelserna i södra och de progressiva regimerna iAngola, , och andra länder i . Medhänvisning till det anförda vill jag till fru utrikesministern ställa följandefråga: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för all bidra till all den imperialistiskainterventionen i mot nationella befrielsefront och indirekt molbefrielserörelserna i södra fördöms och bringas att upphöra? § 9 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:377av () till herr industriministern om etl protolypstålverk iVikmanshyttan; En idé om ett protolypstålverk med utnyttjande avny teknik för smält-processen har presenterats av professorerna . Offentliggörandet skedde f ö. vid en sammankomst i Vikmanshyttan.De båda forskarna betygade att stålbranschen i behöver etl stålverk avdenna typ, där man prövar en ny teknik och där forskning kan ske.Visst utredningsarbete kring det intressanla uppslaget pågår nu med stöd av STUoch . Forskarna har, enligt pressen, uttryckt som sinmening att det bara är staten som kan svara för en behövlig satsning, om idénskall kunna förverkligas. Enligltidningsreferat har industriministern uttryckt sitt intresse för projektet. då beredd att la initiativ till elt statligt åtagande när del gällerett protolypstålverk enligl nämnda idé, all uppföras exempelvis iVikmanshyttan? 1976/77:378av () till herr arbetsmarknadsministern om negativakonsekvenser av utbildningsbidrag till företag: Utbildningsbidraget - den s. k. 25-kronan - har sombekant tillkommit för att ge möjligheter för företagen att behålla sinarbetskraft under lågkonjunktur. Detla har fått goda effekter försysselsällningen. På vissa orter har emellertid icke önskvärda konsekvenseruppstått som exempelvis svårigheter för expansiva företag att rekryterapersonal. Hararbetsmarknadsministern uppmärksammat de negativa konsekvenser somutbildningsbidraget fält när det gäller möjligheter atl rekrytera arbetskrafitill expansiva företag på vissa orter? 1976/77:379 av herrNyquist (s) till herr arbetsmarknadsministern om fortsatt drift vid Nitro NobelAB;s dynamilfabrik i : Inför påskhelgen upphörde arbetet vid Nitro NobelAB;s dynamilfabrik i efter flera årtiondens drift. Den sistagruppen anställda, 24 personer, fick då lämna arbetsplatsen. Genom sinfackorganisation hade arbetarna enträget vädjat till arbetsgivaren attarbetsplatsen skulle bestå åtminstone så länge som inkörningssvårigheternaförelåg vid den utvidgade fabriken i , som avses överta produktionen. Nuförefaller det som om man inte alls lyssnat på facket i del rådande Fabrikationen iGrängesberg upphör vid en mycket olämplig tidpunkt. beredd, med hänsyn till arbetsmarknadssituationen, atl medverka tillatt driften kan upprätthällas under en övergångstid? 1976/77:380av () lill herr försvarsministern om lokaliseringen av arménstekniska skola; I tidningspressen har förekommit uppgifter om altarméns tekniska skola skulle förläggas till i stället för tillÖstersund. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till herr försvarsministern: atl föreslå en ändring av föregående års riksdagsbeslut omlokalisering av ATS lill ? §10 Kammaren åtskildes .