prot · G00925 · 1976-12-31 00:00:00 — Om även detta projekt kan genomföras skulle det innebära ell inteoväsentligt tillskott av ytteriigare arbetstillfällen. Arbetet på att stärkasysselsättningen i Kramforsområdel kommer att fortsätta. i (vpk): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga, men jag villomedelbart ställa en ny: När en riksdagsledamot ställer en fråga till chefenför ett departement kan han läsa svaret på sin fråga och delöverlämnas till honom - eller halv fyra, som klockan är . Är detnågon nyordning, och tillhör det i så fall den nyordning som den nya regeringenhar infört? Imotiveringen till den fråga jag ställde till industriministern hänvisar jagtill avskedandena, arbetslösheten och förelagsnedläggningarna samt denomfattande avfiyttning som har varit kännetecknande för under mångaår. År1930 räknade denna kommun 43 000 invånare. - - hadeantalet boende sjunkit lill något över 27 000. En fjärdedel av människorna ikommunen är pensionärer. hade vi en socialdemokratiskregering. Jagtror atl jag snart sagt har interpellerat om ochsysselsättningen. Jag har ställt frågan: Hur blir det med den kortsiktiga 3Riksdagens protokoll 1976/77:25-27 Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i och den långsiktigaplaneringen? Då har man bara ryckt på axlarna och sagt: Ja, men ni får ju såmycket beredskapsarbete, och tänk på vilket lokaliseringsstöd ni får! Men varjeår har befolkningstalet sjunkit. Nuär frågan, om den nya regeringen skall använda sig av samma metod när delgäller och som den gamla och säga alt den bara följer den gamlaregeringens linje. Det ligger ju nära till hands när man tar emot detta"dukade bord". Jagställde den frågan i anslutning till beskedet om alt SCA:s sulfitfabrik iKramfors skulle läggas ner. Sedan har del serverats nya rätter på delta dukadebord, och fiera nedläggningar är aktuella. Emellertidär det naturligtvis på det sättet alt de som säges ha innehaft makten i dettaland under ju inte har innehaft den. I har det varilsocialdemokratisk majoritet i både kommunen och i . Vi har makten,har man sagt där och varit mycket stolt. I olika sammanhang har man framhållitdelta, men man har inte haft makten, ulan den har legat i händerna på svenskstorfinans - och - och man har bara varitförvaltare, som har stått bugande med kepsen i hand och låtit ledningen förSCA och arbeta som de velat. Jagvill rikta ännu en fråga till industriministern: den nya regeringenfölja den gamla regeringens linje att göra någon insats bara då och då, närsvårigheterna i är alltför stora, för att dämpa folkopinionen? Ellertänker regeringen medverka till att det kommer industrier till , vilkakan stoppa avflyttningen därifrån? Det är denna fråga folket i ställersig. Beträffande den presskommuniké som departementet lämnade i gårförhåller det sig så atl vi har bedrivit en förhandlingmed berörda parter. När sedan den förhandlingen - där flera parter varilinvolverade- har givit resultat har vi ansett det angelägel alt berätta omdella. Jagförmodar all är överens med mig om atl man knappast börundanhålla befolkningen i resultatet av dylika överläggningar, utanatt vi när de ger ett konkret resultat skall arbeta med den öppenhet som manhar rätt alt kräva i ell modernt samhälle. Jagvill bara säga att den nya regeringens linje är atl bedriva en aktivregionalpolitik och därmed främja strävandena atl skapa sysselsättning. 1 detsammanhanget kan jag försäkra att står högt upp pålistan över orter som måste prioriteras också i det fortsatta arbetet idepartementet. Jag vågar påslå all regeringen redan gett prov på denviljeinriktningen i samband med Eiserkrisen, som ju också berör . Vikommer att göra allt vad vi kan för all slå vakt om arbetstillfällen iKramfors. i (vpk): Industriministern säger all man inle skall undanhålla folketupplysningar, och om del är jag helt överens med honom. Upplysningen kom jusärskilt lägligt några limmar innan svaret skulle ges i . Men nog omdel. Enannan fråga är: Hur mycket lokaliseringsstöd och stöd i annan form kommer detilltänkta förelagen alt få? Det är vi myckel intresserade av, för är del frågaom förelag av samma kaliber som Kramforskök, och andra somgenom Statsföretag lokaliserades lill , så kan det inte vara myckel atthänga i julgranen. Ekonomiskt går ju dessa på knäna och måste ständigt haskattebetalarnas pengar för att kunna äga bestånd. VadKramfors behöver är stabila förelag, inle bara några halmslrån när det är somvärst. Det kan ju gå lika illa med de företag som den nya regeringen tänkerlokalisera dit, om staten skall satsa pengarna och de inte kan slå på egna ben.Då kommer all leva i samma ekonomiska tillstånd som förut med hot omarbetslöshet, avskedanden och utflyttning. Närvi fick en del företag till sade man från ansvarigt hållall del skulle bli ett par hundra arbetstillfällen här och hundra där, och såhar det blivit något tiotal eller kanske ett tjugotal anställda. Så kan mannaturligtvis inle fortsätta i all evighet, om del skall vara någon mening meddel hela. Man kan inte skoja med en hel bygd, som man nu har gjort . Överiäggningenvar härmed slutad. § 17 Om införlivande av med det inre stödområdet Ominförlivande av med det inre stödområdet Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara () den 27oktober anmälda fråga, 1976/77:36, till herr arbetsmarknadsministern, ochanförde: har frågat arbetsmarknadsministern om han är villig altmedverka lill att med dess många och speciella problem inlemmasi del inre stödområdet. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på migall besvara frågan. a. stödområdenas avgränsning utreds f n. av syssel-sällningsutredningen,som beräknas avlämna ett betänkande om den fortsatta regionalpolitiken underår 1977. Förslag bör kunna föreläggas . Deregionalpoliliska problemen på har inte sådan styrka -jämfört med dekommuner som tillhör inre stödområdet - all ställning redan nu måste laslill om skall inlemmas i det inre stödområdet. Jag anser därför altsysselsältningsutredningens överväganden kan inväntas. Jagvill tillägga att sysselsällningsstöd som främst är förbehållet inrestödområdet försöksvis kan utgå även på Golland. Ominförlivande av med det inre stödområdet Först ber jag alt få lacka industriminister försvaret på minfråga angående hans vilja att medverka lill att inlemmas i del inrestödområdet. Minfråga var ovanligt kort. Som motivering åberopades endast många ochspeciella problem. Dessa problem borde vid det här laget vara väl kända förriksdagen. De är bl. a. extremt höga iransport-och elkostnader, ogynnsamåldersfördelning inom befolkningen, hög arbetslöshet, speciellt utbredd blandungdomen, belydande undersyssel-sättning och brist på nya arbetstillfällen samtexceptionellt låg skattekraft. Mångaaktioner har företagits i för att förbättraGollands situation. Några av dem har krönts med viss framgång. Som exempel kannämnas att Golland ,tillhör det allmänna stödområdet och alt enförstärkning av transportstödet har kommit lill stånd liksom en ökning av denkommunala skatteutjämningen. Gotlänningarnaär tacksamma för dessa förbättringar, men de har tyvärr visat sig otillräckligaför atl trygga en regional utveckling, likvärdig med utvecklingen i landet iövrigt. Det fordras utan tvivel ytterligare, kraftfulla åtgärder för atl hjälpagotlänningarna och bl. a. bryta den pessimism som råder bland öns ungdom ochexempelvis tar sig uttryck i att nio av tio uppges lämna ön efter avslutadskolgång. Fråganom Gollands inlemmande i inre stödområdet, vilket skulle innebära ellväsentligt ökat stöd åt näringslivet på ön, har aktualiserats ett flertalgånger i . Senast väckta motioner i ärendet har upp-skjulils tillinnevarande och lär komma upp till behandling här i mitten av decemberi samband med propositionen 211. Närdet gäller svaret är jag icke glad ål del. Jag hade väntat mig ett svar somvisade att industriministern varil mer medveten om stora problem.Delta kommer icke lill ullryck i svaret, vilket jag djupt beklagar. Jagtillåter mig att hänvisa till vad på bl. a. anför:"vill mot bakgrund av behovet av arbetstillfällen och hittillsvaranderinga effekter av det regionalpoliliska stödet framhålla alt starka skäl talarför atl i lokaliseringspoliliskl avseende tillförs det inrestödområdet." skulle behöva dröja till 1978 eller ännu längre innan kan taställning till den här frågan finner jag djupt beklagligt. Del kanske inte har varil möjligl inom ramen för mitt korta svar allnärmare analysera situationen på Golland. Men jag vill försäkra altjag är väl medveten om de problem som finns på Golland med det ensidiganäringsliv man där har och de problem som har sin grund i speciellasituation med kostnader för kontakt med fastlandet etc. Jag vill alltsåunderstryka all jag är medveten om detta. Detmåste dock, , vara rimligt, när man är inne i ett forcerat -jag villbelöna forcerat - utredningsarbete kring detta i sysselsättningsutredningensregi, atl avvakta den totala översyn av slödområdesgränser som där sker. Sedan,, bör också noteras vad jag säger sist i mitt svar, att deltaspeciella sysselsättningsstöd, som främst är förbehållet inre stödområdet,försöksvis kan utgå även på . Det bör ju vara en väsentlig favör fördet gotländska näringslivet. ömåtgärder för att stimulera prospektering HertSCHÖTT (m): Jag vill tacka för tillägget till svaret. Min kommentar är, altlänsstyrelsen torde vara väl medveten om vilka förmåner som kan utgå, men attlänsstyrelsen bedömer dem som otillräckliga. Jagförstår att om en utredning arbetar så vill man gärna vänta tills den är klar.För egen del har jag emellertid den uppfattningen - och den delas förresten avmånga - att har så speciella förhållanden att man där icke hade behövtavvakta denna utredning. Ramenför en enkel fråga medger inte någon längre diskussion. Vi får anledning atlåterkomma i decemberdebatten, då fyrpartimotioner i ämnet kommer all behandlas. Överläggningen varhärmed slutad. § 18 Om åtgärder föratt stimulera prospektering Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:44, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för atlstimulera prospekteringen inom landet, t, ex. genom AB Statsgruvor. Innevarandebudgetår satsar staten 26 milj. kr. på prospektering efter andra änuran. Detta är något mer än vad gruvföretagen lägger ner . Nämnden förstatens gruvegendom har ansvaret för styrningen av prospekteringen. Detpraktiska arbetet utförs av geologiska undersökning. F. n. undersökssärskilt fyndigheter av legeringsmetaller, bl. a. molybden, nickel och volfram.Alla dessa metaller är vikliga för stålindustrin, och man bedömer utsikternaför en svensk produktion som goda. Prospektering är emellertid enverksamhet på lång sikt, och det tar tid innan man kan avläsa resultaten. Närdet gäller den mer långsiktiga inriktningen av prospekteringen väntar viförslag från mineralpoliliska utredningen. Den utredningen väntas i början avnästa år avlämna ett betänkande med prognoser över den svenskamineralförbrukningen . Därefter skall utredningen se överinriktningen av politiken på mineralområdet. Jag räknar med att utredningen idet sammanhanget tar upp frågor som rör Nr 25 prospekteringen, t. ex. hur myckel vi skall prospektera och vilkametaller Torsdagenden prospekteringen skall inriktas på. hoppas att mineralpoliliska utredningens förslag skall kunna läggas --------------- tillgrund för en mineralpolitik som tillåter en medveten hushållning Om åtgärder för att medvåra mineralresurser, byggd på en förbättrad kännedom om mi- stimulera prospek- neralförekomsterna i . tering Satsningen på statlig prospektering på kort sikt är en fråga som be- handlas i budgetarbetetoch som jag därför inte är beredd att gå närmare in på . HertNYQUIST (s): Jag ber atl få tacka herr statsrådet för svaret på min fråga. Detborde vara ett väsentligt intresse för oss i atl söka åstadkomma enökning av landets självförsörjningsgrad då det gäller strategiskt vikliga ochintressanta . Så långt vi vel har vi i vårt land överskott påtvå metaller, järn och zink. 1 det lägel förutsätts för vårspecialstålstillverkning bl. a. att vi kan köpa legeringsmetallerna frånutlandet. Svårigheterna för våra specialstålverk - vi skall hoppas attproblemen trots allt är tillfälliga - ökas ju bara om del också blir störningari tillförseln av legeringsmetaller. Detta hände i samband medarbetskonflikter vid nickelgruvorna i . Enav anledningarna till min fråga var all vid en sammankomst medIngenjörsvelenskapsakademien (IVA) för sedan varnades för ett påfallandeointresse här i för geologi och prospektering. Herr statsrådethänvisade i sitt svar lill det arbete på kortare sikt som utföres av SGU,geologiska undersökning, som disponerar 26 milj. kr. I frågaom del längre perspektivet hänvisades till mineralpolitiska utredningen. Ärdet då inle att man stimulerar till ytterligare prospektering? Jagtillåter mig nämna några uppslagsändar: Prospekteringen kan avse sulfidmalmer iDalabergslagen. Del borde undersökas om del finns fiera brytvärda fyndigheterav än den i Yxsjöberg, på gränsen mellan län och Kopparbergslän. Av särskild vikt vore att våra alunskiffrar mera systematiskt undersöktes,främst naturiigtvis för atl dessa skiffrar är landels största och viktigastetillgång av fossila bränslen genom sitt innehåll av kerogen, som beskrivs somen intorkad, vaxartad, organisk substans huvudsakligen bestående av kol, väteoch syre. Totalt anses de svenska alunskiffrarna hålla över sex miljarder tonkerogen. Alunskiffrar i är de kerogenrikaste i landet. Man kan i detsammanhanget också utvinna bl. a. aluminium, kalium, uran, vanadin och nickel.Det borde vara av betydelse när det gäller vår mineralförsörjning. Jag tackar än en gång försvaret. Med detta anförande, under vilket herr andre vicetalmannen övertog 38 ledningen- av kammarens förhandlingar, varöveriäggningen slutad. § 19 Om beskattningenav företag som driver verksamhet i flera kommuner Herr statsrådet erhöll ordet för atlbesvara i (c) anmälda fråga,1976/77:40, till herr finansministern, och anförde: i har frågat chefen för finansdepartementetom han är beredd att medverka lill atl företagsskatteberedningen eller någonannan utredning får direktiv att utreda frågan om beskattning av företag somdriver rörelse i olika kommuner. Enligt fastställd ärendefördelning är det jagsom har att besvara frågan. Reglernaom hur rörelsedrivande förelag i allmänhet skall fördela inkomsten mellanolika kommuner innebär i princip att inkomsten skall fördelas mellan den kommundär företaget har sitt huvudkontor och den eller de kommuner där företagetbegagnar fast driftställe. Vid inkomstfördelningen mellan olika kommuner därfast driftställe begagnas skall beaktas inte bara tillverkningsvärdet,omsättningens storlek och antalet anställda inom kommunen utan också andraförhållanden som kan påverka bedömningen av hur stor inkomst som skall anseshärröra från kommunen. Enligtherr föreligger del ofta svårigheter att fastställa från vilkenkommun vinsten är hämtad. Han anser att principen bör vara att huvuddelen avvinsten skall beskattas i den kommun där en vara är producerad. Jag delar i ochför sig uppfattning all frågan om inkomstfördelningen ärkomplicerad. En nyordning på detta område skulle dock kräva ett omfattandeutredningsarbete. Innan man tar ställning till frågan om ett sådanlutredningsarbete bör påbörjas och den lämpliga formen för detta bör man enligtmin mening avvakta i första hand företagsskatteberedningens snart väntadeförslag om nya principer för rörelsebeskatlningen. ömbeskattningen avföretag som driver verksamhet i fiera kommuner Hert i (c): Jag ber att få framföra ett lack till statsrådet för det svarhan har lämnat på min fråga. Jagär medveten om de regler som gäller beträffande inkomstfördelningen mellan dekommuner där tillverkningen av en vara skett och de kommuner där försäljningenägt rum. Så har i praxis, sedan huvudkontorsandelen avräknats, resten avinkomsten ofta fördelats med två tredjedelar på tillverkningskommunerna och entredjedel på försäljningskommunerna, Mellan tillverknings- resp,försäljningskommunerna har fördelningen ofta skett efter tillverkningsvärdetresp, omsättningen inom de olika kommunerna. Erfarenheten har dock visat atldet föreligger svårigheter att få fram en så rättvis fördelning som det ärmöjligt att uppnå. Jagnoterar med tillfredsställelse all statsrådet delar min uppfattningatl principen bör vara atl huvuddelen av vinsten skall beskattas Om vidgad rätt att avsätta medel på skogskonto i den kommun där varan ärproducerad. Jag delar statsrådet uppfattning att denna inkomstfördelningkan vara komplicerad, och det framhöll jag i min fråga. Jag är medveten om atlen nyordning på delta område kräver ett omfattande utredningsarbete. "Innan man tar ställning till frågan om ett sådant utredningsarbete börpåbörjas och den lämpliga formen för della bör man enligt min mening",säger statsrådet , "avvakta i första handföretagsskalteberedningens snart väntade förslag om nya principer förrörelsebeskattningen." Den bör snart kunna vara färdig med. Del skall sedan remissbehandlas, och det tar därför lid innanriksdagen får ta ställning till själva sakfrågan. Jag önskar dock all dettainte skall dröja alltför . Visserligen har statsrådet uttalat allvi snart kan vänta företagsskalteberedningens förslag, men jag skulle gärnavilja ha det preciserat, om det är möjligt. av skälen till att jag inte nu vill ge företagsskat-leberedningentilläggsdirektiv är att beredningen är i slutskedet av sitt arbete. Först närvi har fått beredningens förslag - jag räknar med alt det kommer under nästa år- och förslaget remissbehandlats har vi fått en grund för all överväga påvilket sätt och i vilken form vi skall gå vidare med de viktiga menkomplicerade frågor som i har tagit upp. HerrBÖRJESSON i (c): Jag ber atl få tacka för del kompletterande svar som jag nu har fått.Det innehåller en klar precisering att vi kan väntaföretagsskatteberedningens utredning. Jagbeklagar att den tidigare regeringen inte har givit beredningen direktiv atlutreda även denna fråga. Jag vet att den har varit föremål för åtskilligadebatter här i kammaren. Men jag har som sagt full förståelse för altstatsrådet vill avvakta företagsskatteberedningens betänkande innanställning skall tas till denna viktiga principiella fråga. Överiäggningenvar härmed slutad. §20 Om vidgad rätt att avsätta medel på skogskonto MUNDEBO erhöll ordet för atl besvara () den 28oktober anmälda fråga, 1976/77:47, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl medverka lill altinföra en generell möjlighet till ökad insättning på skogskonto i samband medslormskador, insektsangrepp och liknande. På skogskonto får normaltsättas in högst av köpeskillingen för rotsåld skog och högst av köpeskillingen för leveranslimmer. Skogsägare som har drabbats avstormfällning har emellertid genom olika tidsbegränsade författningar fåttmöjlighet alt sätta in en större del, nämligen resp. 50 !%, avköpeskillingen på skogskonto. Som villkor för höj ningen avinsättningsgränserna har föreskrivits bl. a. alt skogsägaren genom intyg frånskogsvårdsstyrelse kan visa att skog har stormfällts i avsevärd omfattning påfastigheten. Den senaste författningen av detta slag utfärdades ochmotiverades främst av de svåra slormfäll-ningarna i sydöstra undersenare delen av . synes mena att möjligheten att utnyttja skogskonto bör utvidgas i tvåhänseenden. För det första skall inte bara stormfällning utan äveninsektsangrepp och liknande skador medföra rätt till de högre procentsatserna.För det andra skall höjningarna gälla permanent och således inte bara ta siktepå vissa större stormar e. d. Jagdelar i och för sig uppfattning att det kan finnas skäl attmedge insättning på skogskonto enligt de högre procentsatserna så snart enskogsägare på grund av stormfällning, insektsangrepp eller annan liknandeanledning tvingas avverka onormalt mycket skog. En sådan utvidgning avskogskontosystemel är emellertid inte problemfri. Det skulle t. ex. vara svårlalt tillräckligt klart ange vilka yttre händelser som skall medföra rätt lillde förmånligare insältningsreglerna. Betydande praktiska svårigheter skullevidare uppkomma vid bedömningen av om t. ex. ett insektsangrepp är såomfattande alt det motiverar de höjda procentsatserna. Jagär mot denna bakgrund inte beredd att nu lägga fram ett förslag om utvidgningav möjligheten att göra insättning på skogskonto. Den av väcktafrågan kommer emellertid alt behandlas i samband med den översyn avskogsbeskaltningsreglerna som f n. sker inom . Omvidgad rätt att avsätta medel på skogskonto Då är förhindrad alt närvara har han vidtalat mig alt taemot svaret på hans fråga, och jag tackar statsrådet för svaret. Anledningenlill frågan är de mycket stora skador som granbarkborren har åstadkommit ochåstadkommer speciellt i västra och norra . Den gamla granskogen angripsoch torkar. För såväl skogsägarna som samhället medför detta mycket storaförluster. Det värdefulla timret förvandlas till sämre virkeskvaliteter.Bristen på skogsråvara diskuteras . Det är viktigt för landet attkunna exportera och hålla sysselsättningen uppe. Men sker dennaförstörelse med stora förluster som följd. Detbästa måste vara all hugga bort såväl den angripna skogen som den vivel kommer alt angripas om den'får stå kvar. Kvarstående skog utgör ensmittofara. Men varför vill då inte skogsägarna hugga bort skogen? frågas del.Anledningen härtill är att skogsägaren i så fall Nr 25 måste avverka tillväxt på en gång, och därigenom drabbas han Torsdaeenden ' skatter. En utjämning av inkomsterna är därför En väg att gå vore att höja procentsatserna för insättning påskogskonto och kanske också att förlänga tiden för uttag från kontot. Om avstyckningar Närskogsägarna tvingas till en avverkning under ell år behövs en ut-förbostadsändamål jämning i tiden. i jordbruksbygd Detfinns även andra faktorer som här inverkar. kunnat göra avdrag förreproduktionsåtgärder under avverkningsåret, något som är nästanomöjligt. På grund av snylbaggeangreppen och DDT-förbudet måste man vänta medföryngringsåtgärderna tills riskerna har minskat. Möjligheterlill större insättning på skogskonto vid sådana här tillfällen borde givetvisha skapats tidigare. När så inte skett, måste nu snara åtgärder vidtas på dethär området, om de skall få någon effekt. Jagskall inle gå in på någon diskussion med herr statsrådet om sättet atl lösadessa frågor. Jag tycker att del av svaret framgår alt statsrådet ställer sigpositiv till att åstadkomma en lösning av detta problem. Jag tvivlar dock påatt man kan vänta så värst länge på ett förslag i den riktningen. Tiden rinneri väg, och problemet kräver snara beslut. Jag skall emellertid som sagt intepressa herr statsrådet på ett besked om vilka åtgärder han kan komma atl vidta,men jag uttrycker den förhoppningen alt herr statsrådet och den nya regeringentar initiativ för att åstadkomma en lösning. Därmed tackar jag än engång för svaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Om avstyckningar för bostadsändamål i jordbruksbygd Fru bostadsministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda interpellation, 1976/77:2,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till altavstyckningar för bostadsändamål kan ske i de fall där en rationell jordbruksdriftkan innebära visst miljömässigt intrång i fastigheten. Reglernaom avstyckning finns i bl. a. fastighetsbildningslagen. Lagen innehåller bl. a.allmänna lämplighetsvillkor för fastighetsbildning. Av-styckning skall sålundakunna ske så att varje fastighet som nybildas blir varaktigt lämpad för sittändamål. Inom område som inle detalj-planlagts får avstyckning för bebyggelseej ske, om åtgärden skulle försvåra områdets ändamålsenliga användning. Reglernaom byggnadslov finns i byggnadsstadgan. Där sägs bl. a. alt man vid prövning av ansökan om byggnadslov skall tillse att företaget inte strider mot den allmänna lämplighetsregel som finns i 29 S 42 byggnadsstadgan. Viddessa allmänna lämplighetsprövningar är det i första fallet den blivandefastigheten och i andra fallet den tillämnade byggnaden som är utgångspunktenför bedömningen.