prot · G00945 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:45 §1 Herr talmannen meddelade all till kammaren inkommit läkarintyg för herrOskarson, som var sjukskriven ytterligare . Herr talmannen anmälde alt () ävenunder denna lid skulle tjänstgöra som ersättare för . EtableringsreglerJÖr sjukgymnaster, m. m. § 2 Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskollels belänkande1976/77:13 med anledning av propositionen 1976/77:44 om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, m. m. jämte motioner. I propositionen 1976/77:44 ()hade regeringen föreslagit all anta de i propositionen intagnaförslagen till 1. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen(1962:392) om huslrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, 3. lag om ändring i förordningen(1959:551) angående beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen omallmän försäkring, 4. lag om ändring i lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Pågrundval av ett betänkande från socialpolitiska samordningsutredningen.Förtidspension vid alkoholmissbruk (Ds S 1976:4), läggs i propositionen framförslag om ändrade principer för bedömning av frågan om förtidspension vidalkoholmissbruk m. m. Vidareföreslås i propositionen bestämmelser om all särskilt studie-socialt stöd förgrundläggande utbildning av vuxna, utbildningsbidrag för doktorander samtdagpenning under tjänstgöring till värnpliktiga m. fi. skall räknas sompensionsgrundande inkomst för ATP. 1propositionen läggs också fram förslag till gynnsammare regler ominkomstprövning av huslrutillägg och kommunalt bostadstillägg för folkpensionärersom har partiell förtidspension. Nuvarandeåierbäringslaxa vid sjukgymnastisk behandling m. m. avses bli ersatt av enenhetlig taxa som skall vara bindande för privatprak- tiserande vårdgivare somvill ansluta sig till försäkringen. I samband härmed föreslås i propositionenvissa ändrade regler om sjukvårdsför- 14december 1976 " ' '" allmänna försäkringen Etableringsregler forsjukgymnaster, m. m. I detta sammanhang hadebehandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1976/77:20 av . (s), vari hemställts att skulle 1. anta det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringmed den ändringen att punkten 2 övergångsbestämmelserna skulle erhålla avmotionärerna föreslagen lydelse, innebärande att , om det fannsanledning anta all sjukvårdshuvudmans behov av legitimerade sjukgymnaster skullebli otillräckligt tillgodosett, fick föreskriva att sjukgymnast inte skulleföras upp på förteckning hos allmän försäkringskassa eller att offentligtanställd sjukgymnast, som redan var uppförd på sådan förteckning och somminskade sin arbetstid i den offentliga anställningen eller lämnade densamma,inte längre skulle vara uppförd på förteckningen, 2. ge regeringen til! känna vadsom i motionen anförts om utgångspunkterna för tillämpningen avövergångsbestämmelserna, och 1976/77:27 av m. (s), vari hemställtsatt skulle anta det i propositionen 1976/77:44 intagna förslaget tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med de ändringar att 13 S skulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse, in nebärande att förtroendeläkare och förtroendetandläkare vid allmän för säkringskassa skulle utses av själv, b. punkten2 övergångsbestämmelserna till samma lag skulle erhålla den i motionen 1976/77:20 föreslagna lydelsen, delsde vid /76 väckta motionerna 1975/76:305 av herrAhlmark m. fi. (fp), 1975/76:309av i Staffansiorp (m) och (), 1975/76:680av herrar i (c) och i (c), 1975/76:1192 av herrarKarlehagen (c) och i (c), 1975/76:1200av hen Mundebo m. fi. (fp), 1975/76:2003av m. fi. (m) såvitt nu var i fråga (yrkandet 2), 1975/76:2069 av herrBengtsson i m. fi. (c, s, m, fp) samt 1975/76:2077 av herrarRomanus (fp) och (). beträffandeetableringsregler m. m. för sjukgymnaster m. fi. 1. attriksdagen med bifall till propositionen 1976/77:44 och med avslag på motionerna 1976/77:20 och 1976/77:27 (yrkandet b) skulle anta den i propositionen föreslagna lydelsen av punkten 2 övergångsbestämmel serna till lagen om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, beträffandetillsättning och entledigande av förtroendeläkare och för-iroendetandläkare 2. altriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på mo tionen 1976/77:27 (yrkandet a) skulle anta den i propositionen föreslagna lydelsen av 18 kap. 13 >; lagen om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. att med bifall tillpropositionen skulle anta de delar av det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring som inte behandlatsunder 1 och 2 ovan, 4. alt skulle anta de ipropositionen framlagda förslagen till a. lagom ändring i lagen (1962:392) om huslrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, b. lagom ändring i förordningen (1959:551) angående beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring, c. lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m., beträffandefritidspraktikernas rätt att ansluta sig till försäkringen 5. attriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:305, 1975/76:1192 och 1975/76:2003 (yrkandet 2), beträffande antaletersättningsbesök hos privatpraktiserande läkare 6. att skulleavslå motionen 1975/76:309, beträffande behandling hos psykolog och kiropraklor 7. attriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:680, 1975/76:1200 och 1975/76:2069, 8. att skulleavslå motionen 1975/76:2077. Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. beträffandeetableringsregler m. m. för sjukgymnaster m. fi. I.av herrar Aspling, Auguslsson och i , samt herrarMarcusson, och i (samtliga s) vilka ansett attutskotiet under 1 bon hemställa a. allriksdagen med bifall till motionerna 1976/77:20 (yrkandet 1) och 1976/77:27 (yrkandet b) samt med anledning av propositionen 1976/77:44 skulle anta det i förstnämnda motion framlagda förslaget till lydelse av punkten 2 övergångsbestämmelserna till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, b. medbifall till motionen 1976/77:20 (yrkandet 2) gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om tillämpningen av nämnda över gångsbestämmelser. Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. beträffandefritidspraktikernas rätt alt ansluta sig till försäkringen 2. av herrarAspling, Auguslsson och i , samt herrar ,och i (samtliga s) vilka ansett all utskottetsyttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Hen ASPLING (s): Vidsocialförsäkringsutskoltets betänkande nr 13 finns fogade tvåsocialdemokratiska reservationer. Innan jag går närmare in på reservationerna,vill jag något beröra det förslag i propositionen som gäller frågan omförtidspension för alkoholmissbrukare och andra vård-behövande. Sombekant kan man få förtidspension om ens arbetsförmåga på grund av sjukdomeller annan förändring av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan ärnedsatt med minst hälften och nedsättningen kan anses varaktig. Har man fyllt60 år kan man få förtidspension också på rent arbelsmarknadsmässiga grunderulan hälsoprövning. Närdet gäller alkoholism och andra fall av missbruk har pensionsbedömningen ipraxis i allmänhet kommit att bli ganska restriktiv. Alkoholism som sådangrundar sålunda i allmänhet inte någon rätt till förtidspension. Man kräverdärutöver i regel att alkoholismen skall ha medfört svåra och varaktiga fysiskaoch psykiska följdverkningar. Skälentill denna återhållsamhet vid pensionsbedömningen är fiera. Ett, och det allraviktigaste, finner man i förarbetena till lagstiftningen. Där understryksnämligen myckel starkt att man bör iaktta försiktighet när det gällerinvaliditetsbedömningen vid psykiska sjukdomar, såsom neuroser och psykopaii,och att man inte bör medge förtidspension i egentlig mening förrän man irehabiliteringshänseende gjort vad som rimligen kan komma i fråga i delenskilda fallet. Jaghar velat ge den här bakgrunden till gällande bestämmelser för att särskiltunderstryka att dagens riksdagsbeslut om lättnader då det gäller möjlighetenatt erhålla förtidspension vid alkoholism och annan nedsättning av prestationsförmåganinte innebär att man i något avseende skall sänka rehabiliteringskraven.Tvärtom menar vi alt rehabiliteringsinsatserna bör intensifieras och byggasut. Propositionentar ju framför allt sikte på att söka samordna pensionsprövningen vid alkoholismoch andra liknande vårdbehov med pensionsprövningen vid somatiska sjukdomar.Den vars arbetsförmåga är nedsatt med minst hälften bör rimligen kunna fåförtidspension vare sig han är alkoholskadad eller lider av annan sjukdom. Detär självfallet av vikt att man vid bedömningen inte bara tar hänsyn till denförsäkrades akuta problem utan bedömer vederbörandes hela situation och inteminst de bakomliggande sociala förhållandena. Låtmig understryka an beslut om förtidspension under inga förhållanden får innebäraatt man helt eller delvis avstår från rehabiliteringsinsatserna. Att dennaprincip i alldeles särskilt hög grad bör gälla i fråga om yngre försäkrade sägersig självt. Ett sätt att ytteriigare markera viklen av meningsfullarehabiliteringsåigärder är alt, som socialpolitiska samordningsutredningenframhållit, låta pensionen utgå som sjukbidrag både under rehabiliteringen ochi väntan på rehabiliteringsåtgärder. Meddet sagda vill jag betona det som utskottet framhöll och somunderstrukits av den socialpolitiska samordningsutredningen i dess enhälligabetänkande och av utskotiet , nämligen att reha'jiliieringen är den utanjämförelse viktigaste frågan i alla ärenden som gäller förtidspensionering vidalkoholism och andra fall av missbruk. Meddet anförda hemställer jag att bifaller utskottets hemställan på denhär punkten. Propositioneninnehåller härutöver ett antal förslag som jag i korthet skall beröra. Del gällerbestämmelser om alt särskilt studiesociall stöd för grundläggande utbildning avvuxna, utbildningsbidrag för doktorander och dagpenning under tjänstgöringtill värnpliktiga m. fi. skall räknas som pensionsgrundande inkomst för ATP.Vidare föreslås gynnsammare regler i vad gäller inkomstprövning avhuslrutillägg och kommunall bostadstillägg för folkpensionärer som har partiellförtidspension. Redan i propositionen 1975/76:145, som behandlades ,förulskick-ades att denna från fiera synpunkter viktiga fråga skulle komma allföreläggas höslriksdagen för att därmed få sin lösning. Slutligen föreslås bl.a. all i fortsättningen skall tillsätta förtroendeläkareoch förtroendetandläkare hos försäkringskassorna samt förordna lä-karledamöleri kassornas pensionsdelegationer. I vad gäller samtliga dessa förslag ärutskottet enigt och jag yrkar bifall till utskottets hemställan på dessapunkter. Meddet anförda skulle jag vara framme vid de båda frågor där det föreliggersocialdemokratiska reservationer. I båda fallen gäller del frågor ometableringsbegränsning, dels för sjukgymnaster, dels för offentligt anställdaläkare som driver privatpraktik med sjukförsäkringsmedel. Vi har tidigare denna höst haft debatt i kammaren om nuvarandeetableringsbestämmelser på olika vårdområden. För någon tid sedan avslog ettenhälligt socialförsäkringsutskoii ett antal borgerliga motioner med krav påatt man bl. a. skulle avskaffa elableringsbesiämmel-sernu inomtandvårdsförsäkringen samt all folktandvården skulle överföras i privat regi.De borgerliga utskottsrepresentanterna yrkade avslag på sina egna motioner idetta hänseende med hänvisning till den av de borgerliga avgivnaregeringsförklaringen. Deviktiga vårdfrågorna har vid fiera tillfällen behandlats av detta år.Vid sidan av den remarkabla motionen om folktandvårdens överförande i privatregi, undertecknad av och nuvarande biträdande socialministern fruTroedsson, har behandlat partimotion 1975/76:1979. Imotionen anförs i det avsnitt som fått rubriken och omsorg att denoffentliga sektorns expansion skall begränsas. Det heter i motionen: "Ensuccessiv och planmässig höjning av patientavgifterna inom sjukvården torde blioundviklig för Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. Etableringsreglerför sjukgvmnaster, m. m. att stärka landstingensekonomi - men även för att ge medborgarna en riktigare bild av sjukvårdensverkliga kostnader." Vidareframhålles: "Genom all i högre grad anpassa patientens kostnader till delverkliga kostnadsläget kan - därom tycks råda enighet inom läkarkåren -överkonsumtion av vård motverkas." Motbakgrund av regeringsförklaringen har de borgerliga denna höst, söm sagt,avslagit sina egna parlimolioner med långtgående krav på en privatisering avvårdsektorn. Det är också fallet beträffande ett antal motioner från förrariksmötet vilka behandlas i delta utskottsbetänkande och vilka gällerfritidspraktikerna. Utgångsläget tycks vara följande då del gäller deborgerligas planering för och förväntningar om all nu steg för steg kunna vidtaåtgärder för en ökad privatisering av vårdsektorn. Beträffandetandvården hänvisas till regeringsförklaringen, vari betonas att reglerna företableringskoniroll skall ses över och försäkringen utvidgas till att omfattaäven barn och ungdom. Som jag i en tidigare debatt här i kammaren framhållitmåste detta innebära att den till knutnatandvårdsdelegationen, som har till uppgift att följa och handlägga dessafrågor, måste köras över. Vadbeträffar kravet på en utvidgning av personkretsen inom tandvårdsförsäkringenär det här fråga om ett direkt angrepp på folktandvården, och vi löper ifortsättningen uppenbart stor risk att få barnen uppdelade efter sociala ochboendemässiga förhållanden. Beträffandesjukgymnasterna har den borgerliga regeringen redan beslutat etablera en nyordning. Tvärtemot ett enigt utredningsförslag och mycketpreciserade krav på etableringsbestämmelser lägger man denna fråga iregeringens hand all avgöras efter goll-finnande. Ivad slutligen gäller frilidspraktikerna har de borgerliga avstyrkt sina egnamotioner med hänvisning till regeringsförklaringen, som kort och gott slår fastatt ersättningsreglerna för privatläkarvård skall vidgas, så att ävenoffentligt anställda läkare med fritidspraktik får rätt att ansluta sig tillförsäkringen. Man hänvisar i detta sammanhang också till läkarvårdsdelegationen. Fårjag först, herr talman, säga några ord om sjukgymnasterna, eftersom jag här harett förfiutel. Arbetet med propositionen var långt framskridet när regeringsskiftetägde rum. Det förslag som den socialdemokratiska regeringen höll på attutarbeta byggde på ett betänkande från , som i grundeninnebär alt vi får en lösning av frågan om sjukförsäkringens ersättningsreglermed enhetliga patientavgifter på samma sätt som för sjukvården i övrigt. Dettaär ett positivt och riktigt förslag, som jag själv tagit initiativet till ochsom vi naturligtvis är glada att se förverkligat. Men det är då också viktigtatt i enlighet med utredningsförslaget skapa garantier för att den offentligavårdens behov av sjukgymnaster blir tillgodosett i erforderlig utsträckning. Jagfinner det, minst sagt, egendomligt att den nuvarande regeringen ansett sigböra gå ifrån det här förslaget. Vad kan syftet vara då man vill ha ett bemyndigandeför regeringen att efter fritt skön avgöra när behovet avetableringsbegränsning skall anses föreligga? Det gäller ju ändå den stora ochprincipiellt viktiga frågan om den offentliga sektorns möjligheter atttillgodose behovet av sjukgymnastisk behandling. Del behovet är mycket stort , det kan jag försäkra, inom både korttids-och långtidssjukvården. Utskottetsäger i sin skrivning att det inte föreligger någon reell skillnad mellanetableringsbegränsningen i den utformning den getts i propositionen och denetableringskoniroll vi förordar i vår motion. Från socialdemokratiskt hållhävdar vi med bestämdhet att det föreligger en principiell och helt avgörandeskillnad mellan regeringens och vårt förslag. Om man över huvud taget anseratt man i samband med övergången till ett nytt ersättningssystem för en visskategori vårdgivare måste ha en elableringsregel för att förhindra enöverströmning från offentlig till privat vård, måste det väl också varanaturligt att man redan vid övergången till detta system har klara regler somtalar om när en etableringsbegränsning skall sällas in. Propositioneninnehåller bestämmelser om alt i vissa situationer hos regeringenkan aktualisera frågan om en etableringsbegränsning. Reglerna för regeringensdel är emellertid till intet förpliktande. De lämnar inga som helst garantierföran en sådan begränsning kommer att effektueras, och man vet heller ingentingom när eller hur en begränsning kommer att ske. Denformen av etableringskoniroll är enligt vår uppfattning inte någon kontrollalls. Det är snarare ett sätt att slippa ifrån kontrollen. Jagvill särskilt understryka att förslag till eia-beringsbegränsningutarbetats i samråd med Legitimerade sjukgymnasters riksförbund.Läkarförbundet och . Del är inte minst intressant att noteraatt sjukgymnasternas eget förbund inte haft något att erinra motriksförsäkringsverkets förslag till etableringskoniroll. Vimotionärer an.ser således att det bör ankomma på attmeddela föreskrifter om etableringsbegränsning. För en sådan ordning talarockså den omständigheten alt frågor av detta slag måste kunna avgöras så snabbtsom möjligt. Det är alltså viktigt att har möjlighet ochmedel att ingripa om en etableringsbegränsning visar sig nödvändig. Landstingsförbundethar yttrat sig över förslag till bestämmelser ometableringsbegränsning för sjukgymnaster. Därvid har förbundet uttalat att detär av utomordentlig betydelse att klara och entydiga regler finns föruppföljningen av den nya taxans ulfall. Förbundet har förutsatt att vården hosprivatpraktiserande sjukgymnaster inte tillåts överstiga vissa ramar. Förbundetmenar alt hela nettotillskottet av sjukgymnaster bör tillföras den offentligavården. uppfattning väger naturiigtvis tungt i sådana härsammanhang, och del är sannerligen mycket märkligt att regeringen ansett sigkunna helt bortse från förbundets mening. Del är helt enkelt uppseendeväckande. Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. Etableringsreglerför sjukg\>mnaster, m. m. Meddet anförda vill jag, herr talman, yrka bifall till reservationen 1. Ett stödför den reservationen innebär den enda verkliga garantin för all den offentligavårdens behov av sjukgymnasliska vårdgivare kommer alt tillgodoses i denomfattning som över huvud tagel är möjlig. Slutligen vill jag ta uppvår reservation beträffande frilidspraktikerna. Närvi genomförde sjukronorsreformen borttogs privatsjttkvården på sjukhusen. Delär med andra ord i lag förbjudet att driva privat sjukvård på sjukhusen. Närreformen om de privatpraktiserande läkarna genomfördes, var vi på del klaramed alt man övergångsvis fick lov att finna en lösning av frågan vad beträffarde offentligt anställda frilidspraktikerna. Del var ytterst angeläget attdelta skedde i samråd med sjukvårdshuvudmännen, landstingen. Det var med andraord en praktisk fråga hur detta skulle ordnas övergångsvis. Det får ju inte bliså, all läkarna lar halvtid hos sjukvårdshuvudmannen och fyller på den tjänstenmed fritidspraktik. I prjncip kan del inte vara rimligt och rikligt all en sjukhusläkarefrån sin mottagning på sjukhuset skall kunna hänvisa patienter till sinprivatpraktik. Del kan inte heller vara riktigt att läkarna privat skall kunnage remisser till sin egen klinik på sjukhuset. Närdet gäller frilidspraktikerna hoppas jag alt läkarvårdsdelegaiionen skall kommafram till en lösning, som med vissa övergångsregler för nuvarandefritidspraktiker innebär garantier mot en utökning av denna verksamhet till nyafritidsprakiiker. Beträffandeden större frågan om det totala antalet privatpraktiserande läkare, som intebehandlas i detta sammanhang, finns det enligt vår mening skäl till storåterhållsamhet, särskilt då landstingen har stora svårigheter all fåtillräckligt med läkare till de nya vårdcentraler som häller på alt byggas upprunt om i landet. Landstingen behöver sannerligen de nya läkarna för att kunnafullgöra sina skyldigheter för sjukvården. Del gäller i särskilt hög gradglesbygderna, där svårigheterna på många håll är myckel stora. På siktbör privatpraktikerna integreras med en sjukvård, som samhället genomlandstingen har det fulla ansvaret för. Det är en viktig fråga som vi, herrtalman, får anledning all återkomma lill. Jag ber med det anförda att sålunda få yrka bifall till reservationerna1 och 2. På övriga punkter yrkar jag bifall till utskottets förslag. HerrCARLSSON i (c); Del nu föreliggande ärendet, socialförsäkringsutskoltets betänkande1976/77:13, lar till behandling upp dels propositionen nr , dels en rad motioner. Jag skall i korthet söka ge utskottetssyn på de frågor som det här gäller. Denstörsta och mest genomgripande frågan är förslaget om förtidspension vidalkoholism. Jag kan fatta mig kort på den punkten, enär uiskoiiels herrordförande redan har redovisat ärendet. Utskottets förslag - jag citerar urutskotisbetänkandet - innebär en principiell förändring i synen på möjligheternatill förtidspension, nämligen: "Det avgörande måste alltid vara hurarbetsförmågan påverkas i det enskilda fallet och inte arten av den sjukdom somden försäkrade lider av. Utskottet finner del också angeläget att myckel starktbetona vikten av all rehabiliteringsverksamheten byggs ut och effektiviseras.Förslaget om en mildare bedömning av rätten till förtidspension i de fall somavses i propositionen har tillkommit bl. a. för att söka stimulera denförsäkrade att själv i ökad omfattning medverka i rehabiliteringsprocessen ochkan enligt utskottets mening också innebära en sådan stimulans. Pensioneringvid alkoholmissbruk och andra sjukdomstillstånd får därför under inga förhållandenersätta meningsfulla rehabiliteringsåigärder. All denna princip i alldelessärskilt hög grad bör gälla i fråga om yngre försäkrade säger sig självt." Jagfinner det angeläget att erinra om vad utskotiet har anfört i den väsentligadelen enär del är en av hörnstenarna för att kunna ge förtidspension. Utskottetframhåller också att dessa möjligheter till förtidspension delvis är oprövadeoch att det därför kan vara svårt all förutse verkningarna av de nya bedömningsgrunderna.Av den anledningen är det angelägel all noga följer uppverkningarna av de vidgade pensioneringsmöjligheterna och undersöker vilkakonsekvenser de kan få. Regeringensproposition i denna fråga grundar sig på ett enhälligt utredningsförslag frånden socialpolitiska samordningsutredningen. Också utskottet har varit enigt ochtillstyrkt propositionen i ärendet. Jag ber att i den delen få yrka bifall tillutskottets förslag. Men jag skulle viljatillägga ett par synpunkter. Förtidspensioneringav människor som på grund av alkoholism har förlorat sin arbetsförmågaunderstryker kraven på en alkoholpolitik, som gör att vi kan slippaalkoholskadorna genom all förebygga dem. Här gick år medan denalkoholpolitiska utredningen arbetade, och del skedde egentligen ingenting. -Ja, vad som skedde var ju alt vi i stället i vårt land fick mellanölet, medalla de ödesdigra verkningar som del förde med sig, inte minst för vår ungdom -skador som kan avläsas dels i det ökade antalet alkoholister, dels i dekonsekvenser som drabbat den sjukvårdande verksamheten. Vi skulle faenproposition på bord , men den uteblev. Den dåvaranderegeringen, med socialministern, numera socialförsäkringsutskoltets ärade herrordförande, i spetsen ansåg att frågan måste utredas ytterligare. Delär angeläget att förslag till riktlinjer för den framtida alkoholpolitikensnarast möjligt föreläggs , så all vi kan la ställning lill den fråganoch besluta om en alkoholpolitik, som syftar till att främja folknykterheten. Denstora frågan när vi nu diskuterar detta ärende är hur man skall kunna förebyggaden oroande utveckling som pågår. Vi vet alt alkoholproblemen har förvärratsår . hade vi den högsta alkoholkonsumtionen per capita idel här landet under hela 1900-ialet. Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m.