prot · G00927 · 1976-12-31 00:00:00 — Jaghar uppfattat del så, att väldigt många människor hyser stor förståelse fördel beslutet. Det fattades alltså efter det att regeringentillträdde. Vi arbetar intensivt med frågan. Del gäller den största enskildaflyktingström som vi haft i , efter händelserna i . Jaghoppas att vi allesammans nu är beredda att 7 protokoll 1976/77:25-27 Orninvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. hjälpa till alt skapaförståelse för det beslut som regeringen här har fattat och som innebär atlytterligare ett par lusen turkiska assyrier får hemortsrätt i del svenskasamhället. FrökenHJELMSTRÖM (vpk):. Per log ånyo upp det faktum att många arbetsköpare undvikeralt anställa invandrare ulan kunskaper i svenska språket för all undgåkostnaderna. hade vi ett förslag om ett kollektivt avgiftssystemför arbelsköparna, som skulle innebära all man inte kan diskriminerainvandrarna på det sätt som - del medger också Per - sker. Jag tyckerall Per skall titta på det förslaget. Fortfarandehar jag inte fått något svar av Per om uttalande. Jag undrarom jag får tolka det så atl Per betraktar dessa frågor somprofessorsutnämningar, eftersom han inte ännu har dementerat della. Får jag först kommentera fröken diskussion om denförändring av lagen om svenskundervisning som gjordes . Detär inte en mildring av lagen, som hon säger. Vi gjorde i den tidigareregeringen en översyn inom och konstaterade atl delfanns viss risk för att inte alla s. k. gamla invandrare skulle få dennaundervisning. Den tidigare lagen stadgade ett skadestånd för arbetsgivarna omde inle uppfyllde sina skyldigheter att ge invandrarna undervisning. Men förinvandrarna själva innebar det ingen garanti för all de skulle få undervisning,och de var inle särskilt betjänta av ell skadestånd. Vadman alltså gjorde genom den lagändring som kom var att vid sidan av dellaskadestånd, som naturligtvis finns kvar, ge arbetsgivarna en skyldighet attockså ordna med undervisningen. Det är de fackliga organisationerna sombestämmer när undervisningen skall ges. Mendetta var egentligen inte anledningen lill att jag begärde ordet, ulan det varatl Per sade all ingen i den gamla regeringen har talat om att vi harfått in en massa assyrier illegalt i landet. Men jag antar att Per Ahlmarkläser tidningarna, även när han inte finns med i regeringen. Och jag tror atl ialla tidningar har frågan om assyrier diskuterats föreregeringsombildningen. Vi har, det kan inte vara Per obekant, i dengamla regeringen beslutat om ett ganska stort antal fall där vi inte gettassyrier tillstånd att vara kvar i landet, och det har varit många ganskaupprörda artiklar om de besluten. Har det varit okänt för Per atl delförekom en sådan här invandring beror det på att frågorna inte var såintressanta för honom att han följde med vad som hände. Jag tog ju upp den här artikeln där det talas ompro-fe-ssorsutnämningar och sade att den innehöll en rad missuppfattningar ochofullständiga citat. Den ger icke uttryck för åsikter hos någon som jobbar inomarbetsmarknadsdepartementet eller i . Det sade jag ju redan i minförsta replik. Jag står alltså inte bakom de uttalanden som gjorts på denpunkten. Sedantill del som sade om assyrierna. I sina kommentarer ifredags förklarade att hon var starkt kritisk och atl honinle trodde att beslutet kommer att vara effektivt. Hon sade: Jag kan inte sägahur vi skulle ha gjort, men en sak är säker, vi skulle inte som den nuvaranderegeringen ha nonchalerat de kontakter . . . går alltså utoch säger alt hon är emot beslutet utan all säga ett ord om vad hon skulle hagjort i stället! Det är litet förbryllande. Man kan ju inte diskutera en svårsituation om man inte också diskuterar de alternativ som finns. F. ö. togskontakter med kommun i flera stadier av arbetet inför det härbeslutet. Sedansade att man kunde väl läsa tidningar. Ja, det är klart. Menhur stor omfattningen var av den här invandringen framgick inte alls avtidningarna. Antingen var det väl så att den gamla regeringen före valet vissteatt det förekom en utomordentligt omfattande illegal invandring av turkiskaassyrier. Om man visste det - varför gjorde man då ingenting utan överiät åtden nya regeringen att ta ett svårt beslut? Ellerockså visste man det inle. I så fall hade jag helt rätt i min antydan att dengamla regeringen inle talade om för medborgarna vilka problem som vi stod införpå den punkten. Hur än vänder sig i den här diskussionenhamnar hon en smula snett. Jagtycker därför alt vi har ett gemensamt intresse av att sluta upp bakom det härbeslutet och se till att vi nu ger en chans till de omkring 6 000 turkiskaassyrier som kommit lill vårt land, en chans till start för en framlid itrygghet och frihet. bör vi sluta upp bakom myndigheterna för atlförhindra en illegal invandring lill , så att vi kan fullfölja denreglerade invandring som vi har till vårt land. Ominvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. Vad jag sade i mina kommentarer när regeringen hade fattatsitt beslut om assyrierna var egentligen tre olika saker. Fördet första sade jag att när del gäller beslutet att låta dem som kommit instanna här i landet hade väl regeringen i stort sett ingen annan möjlighet änatl fatta det beslutet. Fördet andra sade jag all jag var myckel kritisk mot det sätt på vilket PerAhlmark skött kontakterna med kommun. Den kritiken slår jagverkligen för. Jag vet att det socialdemokratiska kommunalrådet på den socialasidan i kommun vid upprepade tillfällen försökt alt få kontakt medPer för att träffa honom och diskutera den Nr 27 här saken. Jag tycker atl det borde ha varit självklart för PerAhlmark Tisdaeenden '' ' kontakten - inle bara för att Södertäljekommun, som ju forl- farande är den kommun som har de flesta assyriska invandrarna, skulle få läggafram sina synpunkter och redogöra för de svårigheter och problem Om invandrarnas somuppstått, ulan också därför att man har så mycket kunskaper som rätt tillundervisning är värdefulla att få del av i dessa sammanhang. Jag vel altifrågavarande / svenska, m. m. kommunalråd fått ett telefonsamtal frånstatssekreteraren och alt han dessutom haft tillfälle att träffa en avtjänstemännen på departementet och diskutera den här frågan. Men jag tycker altden som har del politiska ansvaret för invandrarfrågorna borde ha tagit sig lidalt ställa upp när man från kommunens sida ville träffa honom och diskutera dehär sakerna. Fördet tredje sade jag atl jag tyvärr inle tror att det beslut som regeringenfattat för atl sätta stopp för vidare invandring utöver sådana som har närasläktanknytning kommer att bli särskilt effektivt. När den socialdemokratiskaregeringen beslutade i invandrarfrågan fick också ett stortantal assyrier stanna. Vi avsåg också all försöka sälla stopp för en fortsattinvandring och genomförde då ett visumtvång, som till en början såg ut alt varaett effektivt intstrumenl. efter del att dettavisumtvång införts fick vi visserligen en stor invandring av assyrier, men inteifrån ulan ifrån , människor som flydde undan kriget där. Närdet gällde de turkiska assyrierna hade visumlvånget till alt börja med somsagt en effekt. Men sedan visade det sig all effekten upphörde. Vadjag sade var atl del finns risk för att det kommer atl gå ungefärlikadant med de åtgärder som vidtas av den nya regeringen; de får kanske eneffekt lill alt börja med men sedan tvingas man försöka med andra slagsåtgärder. Jagtycker att de här frågorna är mycket allvarliga och angelägna. Jag delar PerAhlmarks uppfattning alt vi skall - och här måste alla krafter medverka -hjälpa de människor som kommit till vårt land, inle minst den här stora gruppenassyrier, all få arbete, bostäder och möjligheter alt ge sina barn en goduppfostran. På detta område skall vi arbeta tillsammans. Men Per vet attfrågorna är myckel svåra. Den gamla regeringen har inle på något sätt velatdölja de här problemen. Per vet Också att det hela visatt som expeditionsminislär kom i ett delvis annat läge genom en överiäggningpå nordisk basis. Jag tror all Per ger mig rätt när jag säger att en expeditionsminislär,om del går all undvika, inte bör fatta beslut som är politiskt bindande för denkommande regeringen. Hade inte lägel varil sådant hade jag inle på något sättdragit mig för atl liksom dittills fortsätta all fatta både de beslut som ärlätta atl förklara för människorna, beslut som man kanske får applåder för, ochde beslut som är svåra att fatta, dvs. sådana som hur man än vänder och vridersig medför myckel kritik. Detär den situation som den inom regeringen som är ansvarig för invandrarärendenalltid och oundvikligen kommer atl befinna sig i. har slagit till reträtt på två punkter. medgerhon alt hon fick information om delta i expedilionsmini-stären, dvs. efter den19 september. Någon redogörelse för den stora legala invandringen skedde alltsåinte före . Sedansäger hon att hur man än gör får man kritik, och därför gäller del alt fattaett beslut och sedan slå för del. Det gäller en regering, och det börkanske också gälla f d. medlemmar av en regering. Närvi nu redovisat grunderna för beslutet och talat om på vilket sätt vi fattatdet bör väl sluta upp bakom beslutet om hon inte har någotalternativ. I själva verket säger hon alt della inte heller kommer att blieffektivt, vilket i någon mån - om man tar på allvar -undergräver respekten för beslutet. Jagtycker att det är viktigt att de olika partierna, oavsett om de tillhörregeringen eller oppositionen, bör kunna sluta upp bakom sådana här beslut. Deberör flera tusen människors framtid här i landet. Det gäller också om vi skallkunna fortsätta med den reglerade invandringen. Kritik skall man rikta om manhar en annan mening eller vill föreslå ett annat beslut, men inle om man istörsta allmänhet vill slå mynt av en svår fråga. Kommunalrådeti hade kontakt med ordföranden i arbetsgruppen och var uppe pådepartementet och blev helt insatt i diskussionerna. Jag har själv talat medhonom. Vi känner till läget i . För AMS blir kostnaderna för deturkiska assyrierna iingefär 70 miljoner detta budgetår. Stöd för socialhjälpoch annat har'uppgått till närmare 20 miljoner i . Jag är hellövertygad om atl detta är någonting som både regering och opposition kanstödja. Problemetär, såsom sade, att vi införde visumtvångför turkiska medborgare. Andra nordiska länder har däremot inte gjort det. Och såkommer då turkiska medborgare med stöd av den nordiskapasskonlrollöverenskommelsen via andra nordiska länder över lill . Dåuppslår en svår avvägningssituation. Regeringen har fattat sitt beslut. Jagtycker att oppositionen skall kritisera det om den har något alternativ ochsluta upp bakom det om man tycker atl vi har handlat rätt. öminvandrarnas rätt till undervisning i svenska, m. m. Per försöker blanda ihop korten. Ingen har på något sätt söktdölja att det förekom en illegal invandring. Tvärtom har, som jag sade förut,den gamla regeringen vid upprepade tillfällen kritiserats i massmedia när dentidigare har fattat beslut om avvisning ochförpassning av turkiska assyrier. Nr 27 hände under expeditionsministären var att frågan om de andra nordiska Tisdasenden ländernas inställning lill denna grupp människorkom i ett annat läge. D' 'lika väl som jag. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Omvarvsindustrins problem Herrindustriministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara delsherr Hagels (vpk) anmälda interpellation, 1976/77:1, dels herrHugossons (s) anmälda fråga, 1976/77:38, och anförde: har i en interpellation frågat mig vad regeringen avser attgöra för atl trygga arbetstillfällena för landets varvsarbetare. har frågat mig dels om regeringen kommer att fullfölja intentionernabakom riksdagsbeslutet om varvsindustrin och säkerställa det kapitaltillskottsom ytteriigare erfordras för Göleborgsvarven, dels om regeringen kommer attvidta de åtgärder som behövs för att trygga den sysselsältningsnivåsomriksdagen lagt fast förden svenska varvsindustrin. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Inledningsvisvill jag erinra om alt riksdagsbeslutet innebar att de statligakreditgarantierna för lagerproduktion kopplades lill en neddragning avsysselsättningen t.o. 1978 med i genomsnitt . FörGöteborgsvarvens del förutsågs en minskning med ca 5 000 personer. Iekonomiskt hänseende har staten i samband med samgåendet mellan atl svara för dels förluster på Eriksbergsinneliggande fartygskontrakt och övriga åtaganden, dels förluster somuppkommer på den verksamhet som kommer alt bedrivas av fram till denslutliga sammanläggningen, dels merkostnader som eventuellt uppstår inom andradelar av Gölaverken på grund av sammanläggningen. Uttryckti konkreta siffror är de ekonomiska konsekvenserna följande. anslog ivåras 420 milj. kr. för täckning av Mekaniska Verkstads AB:sföriust för . AB Gölaverken har anhållit bm kapitaltillskott medanledning främst av den föriust om 581 milj. kr. som företagel redovisat ibokslut avseende tiden - . Vidare har förelaget söktberäkna kostnaderna för statens åtaganden enligt del ovan citerade avtalet för tident. Eftersom det rör sig om en period av framåt itiden är beräkningarna naturligtvis osäkra i vissa avseenden. Gölaverken harberäknat att dessa kostnader kan uppgå lill åtminstone meninte överstiga . Sammanfattningsvis skulle statenskostnader utöver redan av riksdagenanslagna 420 milj. kr. kunna komma alt uppgå till . Regeringenhar i huvudsak, trots den kraftiga minskning av sysselsättningen som nämndaavtal medför och trots de myckel stora kostnaderna för staten, accepterat deintentioner som riksdagsbeslutet gav ullryck för. Regeringen är därförockså beredd alt förelägga förslag om kapitaltillskott till ABGötaverken i en sådan omfattning all en framtida effektiv statlig varvsindustrii landet säkerställs. Frågan om tillskottets form och storlek avses blisamordnad med frågan om inrättande av en statlig varvskoncern vari ABGötaverken ingår. Pålängre sikt kan konstateras att varvsindustrin globalt sett kan antas komma attbefinna sig i fortsatta svårigheter. Världens varvsindustri har fortfarande överkapacitet i förhållande lill förväntad farlygsefler-frågan. Tredjevärldens länder har fortsatt all i snabb takt bygga ul sinfarlygsproduktionskapacitet, och vi kan knappast gentemot dessa länder hävdaatt den svenska varvsindustrin skall prioriteras på bekostnad av denindustriella utvecklingen där. Till följd av det gynnsammare kostnadsläget,jämfört med och andra västeuropeiska länder samt även med , kommersannolikt en växande del av nyproduktionen av fartyg all gå till tredjevärldens länder. Så har i själva verket redan skett med de nya order somrederinäringen har lagt ut . Av nya order som placerats underförsta , om tillsammans ca 6,3 miljoner bruttoregislerton, avsersålunda inte mindre än 5 miljoner brultoregislerlon dessa länder och Japan.Mindre än 1 miljon bruttoregislerton har tecknats hos de europeiska varven.Den nödvändiga minskningen av varvskapaciteten får således bäras främst av degamla varvsländerna i och . Dettainnebär, jämfört med , sannolikt en minskad efterfrågan för svenska varv.Jag är dock övertygad om att den svenska varvsindustrin med del stora kunnandesom där finns och den effektiva produktionsapparat som svenska varv kan visaupp kommer atl hävda sig väl i framliden. 1samband med riksdagsbeslutet angående varvsfrågorna framhölls för år1979 bl. a. all planeringen borde vara inriktad på atl ytterligaresysselsättningsminskningar kunde komma att bli nödvändiga, förutom densysselsättningsredukiion om ca 30 96 jag lidigare nämnt. Jag tror all en sådanplanering, med hänsyn lill den internationella överkapaciteten inomvarvsindustrin, lyvärr kan vara nödvändig. Del är dock väsentligt att åtgärdersnarast sätts in i syfte att få en samlad bild av de stora åtaganden som statenhar accepterat inom varvsområdet och finna medel för en smidig anpassning avden svenska varvsindustrin till de internationella förhållandena. Givetviskommer hänsyn härvid att tas till i första hand sysselsättningsaspekterna ochmöjligheterna till alternativ sysselsättning för varvsförelagen. Jaghar mot denna bakgrund tillsatt en särskild analysgrupp med uppgift attanalysera en långsiktig verksamhetsplan för en statlig varvskon- cern och utarbeta förslaglill omfattning och form för statligt kapital-tillskoll lill denna. Dettaförslag skall baseras på en analys av sysselsältningsmässiga och finansiellakonsekvenser av olika neddragnings-alternativ. 1 det sammanhanget har gruppenockså all analysera riskerna med produktion av fartyg i egen regi. HerrHAGEL (vpk): Jag ber allfå lacka för svaret på min interpellation. Bakgrundenlill interpellationen är naturligtvis den allvariiga situation som den svenskavarvsindustrin, i likhet med varvsindustrin i världen i övrigt, f n. befinnersig i. Sedanredare och bankkapital i vårt land under en lång rad av år utnyttjat varvenoch varvsarbetarna för sina spekulationer och använt varven ömsom som mjölkkooch ömsom som avskrivningsobjekt, tvingas staten lill stödåtgärder ochekonomisk uppstädning. Men inle heller genom dessa åtgärder har man lyckatsförhindra att det blivit allvarliga konsekvenser för varvsarbetarna. För min egen hemstadGöteborg har detta t. ex. inneburit följande: Förstlade man ner . Kort därefter påbörjades nedläggningen avEriksbergs Mekaniska Verkstad. har man kommit in i den fasen att man varslarom permitteringar för stora grupper på del tredje varvet. , allt isyfte att, som man sade, "anpassa vår varvsproduktion lillvärldsmarknadens behov". Denplanerade nedskärningen uppgick då till ca 30 96. För att inte riskera alltfördrastiska konsekvenser gav staten ett stöd, som innebar att man byggde förlagerproduklion; fartyg byggdes och byggs fortfarande för alt läggas i landetsfjordar. Underden gångna valrörelsen talades del mycket om att staten hade räddat jobben förvarvsarbetarna. Men kort därefter kom del nya varningssignaler - inle ens dentretlioprocentiga nedskärningen skulle vara tillräcklig, vilket också framgårav det svar statsrådet har lämnat. Ominte kraftfulla åtgärder sätts in, innebär delta att tusentals varvsarbelare -såväl de som är direkt anställda av varven som de som är indirekt anställda aventreprenadföretag - ställs ulan jobb. Atl insatserna måste göras av statenråder det inget som helst tvivel om. Det privata kapitalet kommer inte atlbidra lill lösningen av den kris som kapitalägarna i stor utsträckning skapatsjälva. som svensk varvsindustri, med statligt stöd, harproducerat fartyg på lager har svenska redare lagt ut stora beställningarutanför vårt lands gränser. Jag menar inle att vi skall förfallatill något slags protektionism, ej heller att vi skall motverka denindustriella utvecklingen i tredje världens länder, som statsrådet sägeri sitt svar. Men det måste också finnas ett ansvar för atl svenskavarvsarbelares yrkesskicklighet tillvaratas. Avsvaret kan man utläsa alt beslutet om kapitaltillskott till varvsindustrinskall fullföjas. Dessutom kan man utläsa att en analysgrupp Då måste manfråga sig: Vad skall analysgruppen ägna sig åt? Det är mycket viktigt attanalysgruppen noga undersöker vilka behov av tonnage som finns bland de nya ochprogressiva länderna. Jag tror att där finns ett behov av tonnage, men att man,på grund av bristande kapital, tvingats ut på en myckel dyr chartermarknad.Kanske svenska krediter till dessa länder, för farlygsbyggnation, vorebättre än den lagerproduktion varven f n. ägnar sig åt. Även de socialistiskastaterna har behov av tonnage, främst speciallastfartyg och fartyg av icke serietillverkningskaraktär.Men även här krävs säkert krediter. Ytteriigareen uppgift för den tillsatta analysgruppen bör vara att sätta in varven i ettstörre sammanhang, att söka skapa en statlig produktionskedja som sträcker sigfrån malmens brytning över förädlingen till fartygsproduktionen och ettstatligt rederi. Jag menar inte all en sådan statlig produktionskedja skullekunna stå över och helt avvika från det omgivande kapitalistiska samhälletsekonomiska spel, men del skulle ändå skapas möjligheter för en bättre planeringav såväl varvsproduktionen som kompletteringsverksamheten, bättre möjlighetertill insyn och bättre möjligheter lill påverkan. Och del skulle definitivtförhindra atl varven på nytt blir brickor i rederiers och bankers spel. Tillsist några ord med anledning av synpunkter, vilka inle framkommiti svaret men i övriga kommentarer, att skulle vara en så expansivregion att man där skulle kunna hitta alternativa sysselsällningar för de jobbsom försvinner. Tyvärr är inte situationen sådan all tillförs nyasysselsättningstillfällen ens i den omfattningen att de räcker för attkompensera de arbetstillfällen som redan bortfallit. Det tidigare storaproblemet i regionen - framför allt i staden - med obalans mellan tung och lättindustri tenderar nu att balanseras på det sättet atl den tunga industrin hotaralt nå lika låg sysselsättningsgrad som den lätta industrin. Det var inte dentypen av balans vi eftersträvade. Nuär jag väl medveten om alt det är många orter i vårt land där frågan är precislika akut som i . Därför måste analysgruppens aktuella målsättningenvara, inte att ytteriigare skära ned - bl. a. varvsindustrin - ulan atlförbereda en övergång av produktionen lill andra fartygstyper och en mycketstor satsning på utbyggnad av komplelte-ringsindusirier samt att söka nyamarknader för produkterna. På det sättet tror jag alt sysselsättningen skullekunna räddas. Jag vill fråga : Är della målsättningen föranalysgruppen? Jaghar också ställt frågan vilka åtgärder regeringen ämnar vidta och fått reda påatl man tänker följa upp beslutet om kapitaltillskott, och jag har även fåttreda på att man skall tillsätta en analysgrupp. Men vad har regeringen föruppfattning om vilka åtgärder som är nödvändiga all vidta? Analysgruppen kanarbeta, men i takt med dess arbete permitteras allt fler arbetare, och denutvecklingen kan inte tolereras. Jag ber att få lacka industriminister för svaret på mina tvåfrågor. Denförsta frågan gällde huruvida regeringen hade för avsikt atl fullföljaintentionerna bakom riksdagsbeslutet om varvsindustrin och säkerställa detkapitaltillskott som erfordras för Göleborgsvarven. Där har jag fått ettentydigt svar atl regeringen avser att begära medel av så atl detkapitaltillskott som erfordras för Gölaverkens del kommer att säkerställas. Jagär utomordentligt tacksam för att ha fått ett entydigt svar på den punkten. Meni övrigt får jag lyvärr konstatera att svaret är luddigt och oklart beträffandehuruvida regeringen kommer all vidta åtgärder som tryggar ensysselsätlningsnivå som vi i så sent som var ense om - ochdå samtliga de tre borgerliga partierna stod bakom riksdagsbeslutet. Jagkan exemplifiera oklarheten genom atl citera vad själv säger i sittsvar: "Regeringenhar i huvudsak accepterat de intentioner som riks dagsbeslutet gav ullryck för." Vad menas med del - i huvudsak? Har regeringen accepterat riksdagsbeslutet eller inte? Sedanframhåller : "Tredje världens länder har fortsatt att i snabbtakt bygga ul sin farlygsproduktionskapacitet och vi kan knappast gentemotdessa länder hävda att den svenska varvsindustrin skall prioriteras påbekostnad av den industriella utvecklingen där." Men vem har hävdat det?Riksdagsbeslutet innebar ju atl vi som enda varvsnalion i världen beslutade ossför atl dra ned vår kapacitet . Del innebär inte att vi prioriterar vårvarvsindustri på de fatliga ländernas bekostnad. Vadär del vi skall sträva efter? Jo, naturligtvis all övriga varvsnationerfullföljer de intentioner som varvsnalionerna var överens om, nämligen atlminska varvskapaciteten. Det får ju inte bli så all bara en av varvsnationerna,ell enda land, svarar för neddragningen av varvskapaciteten. Skallvi fullfölja intentionerna och se lill atl överkapaciteten försvinner innebärdel i princip, , all vi skall la bort hela den svenskavarvsindustrin. Så sent som i början på del här året var man ju överens om attdet finns en överkapacitet på ungefär 30 96. HerrÅsling säger sedan i svaret att av de nya order som placerats inle mindre än fem miljoner bruttoregisterton avser de faltigaländerna och .