prot · G009105 · 1976-12-31 00:00:00 — Så kan väl ändå inte vara förhållandel; tvärtom måste det vara etlmål i sig atl minska behovel av sjukvård, att förhindra ohälsa och påskyndatillfrisknande. Det är elt av de mänga syftena med egenvården. i tog också upp sjukhusinfektionerna och nämnde någonting omministerstyre. borde ju känna lill, alt det ligger inomregeringens bemyndigande atl inrätta extra tjänster. Regeringen har alltså fullrätt atl inrätta ytterligare ell begränsat anlal tjänster vid statensbakteriologiska laboratorium för jusl forskning om sjukhusinfeklioner. Och detär inle socialdemokraterna som har hittat på det här - om nu förstfödsloräitenskall diskuteras - ulan det är ett förslag från SBL som ligger i grunden, ochdet har tillstyrkts av . Anledningen till atl förslagel hardröjt något är alt vi velal titta närmare pä det och framför allt alt vi velatdiskutera det tillsammans med . Så har också skett. Karolinskasjukhuset var också föremål för synpunkler. Etl mycket stortantal extra tjänster har sedan en läng följd av år varit inrättat vid dettasjukhus utan att särskilda medel har ställts lill förfogande och utan attriksdagen har gjorts uppmärksam på saken. Antalet extra tjänster är f n. 663,och del hör lill de arv som vi har fått från den föregående regeringen. Nusade i någonting om alt budgetpropositionen skulle hainneburit atl man hade tvingats minska personalen med dessa 663 tjänster. Så äringalunda fallet. I avvaktan pä den utredning som skall tillsältas omKarolinska sjukhusels personalsituation har vi i budgeten fortsatt att räknamed det exceptionellt höga anslag för extra personal som har ulgätt till KS -etl anslag pä inte mindre än 17 96 av personalkostnaderna för extra personal islällel för normall . Gör man etl överslag, så finner man att de medel somredan har anvisats till skulle kunna medge bibehållande avåtminstone 500 av de extra tjänster som är inrättade - alltså betydligt merän de 400 tjänster som den socialdemokratiska molionen talar om. Vi har redan ibudgeten sagt alt om personalen bibehålls, kan ett överskridande avdriftkostnaderna aktualiseras. En överslagsberäkning av hur stort behovet avextra medel i så fall skulle vara visar pä storleksordningen 10 milj. kr. Mensom jag nämnde skall ju en utredning göras om personalsituationen vidKarolinska sjukhuset, särskilt i fråga om administrationen. Sjukvården,m. Sjukvården,m. Spri avses medverka idenna utredning, som skall utmynna i förslag till rationalisering avförvaltningsarbetet. Del kommer naturligtvis all ha stort värde för prövning avbehovet av de extra tjänsterna. Jag tycker att det är angelägel att påpeka attpersonalorganisationerna vid har ställt sig mycketpositiva till denna utredning. Jagkan också nämna atl ytterligare ålgärder övervägs i föratl bedöma formerna för underhållet av fastigheterna - del är, som ocksåriksdagsrevisorerna har påpekat, utomordentligt eftersatt - och behovet avinventarier. Närdel gäller inventarier har ju anslaget, som redan påpekat, höjtsavsevärt, väsentligt mer än någon gäng tidigare under den socialdemokratiskaregeringens tid. Det bör utan vidare också medge anskaffande av endatortomograf, om gör den prioriteringen. Jag tyckerkanske inte att riksdag och regering skall lägga sig i hur anslagen för inventarieri detalj används. i var också inne på ett uttalande av mig ibudgetpropositionen om läkemedelsdistributionen. I anledning av detla uttalandehar ju socialdemokraterna gjort elt särskilt yttrande. Mitt uttalande ibudgetpropositionen har följande lydelse: "Iförra budgetpropositionen framhöll dåvarande departementschefen alt-apoteksbolaget tagit upp frågan om en integrering mellan partihandels- och deialjhandelsleden - dvs. en monopolisering även av läkemedels grosshandeln. Detta strider enligl min mening mol innebörden i riks dagens beslut om läkemedelsförsörjningen där konkurrens inomläkemedelsgrosshandelsledet ansågs ge stora fördelar jämfört med statsmonopolpå denna verksamhet. Utvecklingen har också visat alt läkemedelsdistribuiionunder konkurrens har lett lill en betydande sänkning av grossistmarginalerna.Det är därför enligt min mening väsentligt atl läkemedelsgrosshandeln även ifortsättningen bedrivs under konkurrens." Idet särskilda yttrandet hävdas alt det inte finns någon saklig grund föruttalanden av detta slag. Låt oss därför, herr talman, hell kort rekapituleravad som sades om läkemedelsgrosshandeln riksdagsbeslul.Läkemedelsförsörjningsutredningen, som avgav sitt betänkande , gjordeen jämförelse mellan de två alternativen - central droghandel ä ena sidan, dvs.elt siatsmonopol på grossistverksamheten, och enkanaldistribuiion underkonkurrens ä andra sidan. Enkanaldis-tribution innebär att grossisternakonkurrerar om rätten alt ensam företräda viss fabrikant. betänkande finns en särskild bilaga, där deekonomiska konsekvenserna av monopol resp. konkurrens inomläkemedelsgrosshandeln noga redovisas. 1proposition nr 1970 anförde dåvarande statsrådet bl. a. följande:"Enligt direktiven för läkemedelsförsörjningsutredningen skulle detövervägas om droghandeln borde monopoliseras. Utredningen har emellertid ansettatt en konsekvent övergång till enkanaldistribuiion, enligl vilken en varaalltid följer en viss handelsväg, ger så slora fördelar atl den i förening med dei övrigt ändrade förhållandena bör prövas framför ett siatsmonopol i dennaspeciella verksamhet." Vadsade då staisutskoltel, som behandlade frågan? Även utskotlels utlåtande varkristallklart. Man anslöt sig lill propositionen, som i sin tur anslöt sig tillläkemedelsförsöriningsulredningen. Men det är rätt intressant att konstaleraatl socialdemokraterna i sitt särskilda yttrande pä s. 81. har glömt bort detvä inledande meningarna i statsulskoltels utlåtande när man citerade delta.Dessa meningar lyder; "Läkemedels-försöriningsuiredningen hade allöverväga om inte droghandeln borde monopoliseras. Utredningen fann att enkonsekvent övergång till enkanaldistribuiion borde prövas framför ettsiatsmonopol." Läkemedelsförsörjningsulredningen,dåvarande statsrådet , statsutskottet och var alltså år 1970helt överens alt avvisa statsmonopol för läkemedelsdroghandeln och i ställetförorda en konsekvent övergäng till enkanaldistribuiion under konkurrens. Omnu Apoteksbolaget vill, som det så vackert heter, integrera de friståendedroghandelsföretagen med sitt eget företag, innebär detta att vi får ettstatsmonopol, vilkel alltså strider mot beslut. Socialdemokraternaskriver trots detta i sill särskilda yttrande: "Vi kan inle finna alt enintegration av parti- och deialjhandelsleden skulle strida mol riksdagensbeslut ." Med litet god vilja, i , borde nogockså socialdemokraterna kunna läsa sig till vad som verkligen var riksdagensbeslul. Erfarenheternaav det genomförda systemet med enkanaldistribuiion under konkurrens har varitmycket goda. har sannolikt de lägsta droghandelskostnaderna i världen.Vi har en droghandelsmarginal i storleksordningen 6 96, vilket ärväsentligt lägre än i där del råder statsmonopol inom droghandeln.Marginalerna där beräknas till ungefär 15 96, alltså två och en halv gång sämyckel som i . Vihar alltså genomfört ell syslem som visat sig fungera mycket väl. Det måstesåledes till starka skäl om man skall överge detla system lill förmän för någotannal. Apoteksbolaget har i en skrivelse hävdat alt man genom en monopoliseringskulle minska koslnaderna med ca 8 milj. kr. Jag kan naturiigtvis intela ställning i detalj till Apoteksbolagets siffror, men jag kan konstatera atlde stämmer förbluffande väl med de beräkningar som gjordes i läkemedelsförsörjningsutredningen.Redan då konstaterade man nämligen atl en monopoliserad verksamhet skulle gekortsiktiga kostnadsbesparingar pä i dagens penningvärde ungefär 7 milj. kr.Trots detta avvisade utredningen statsmonopol med hänvisning till att den medkonkurrensen förbundna pressen när del gällde rationaliseringar och priserskulle försvinna, vilkel skulle leda till en fördyrad verksamhet.Utredningen skrev atl redan en minskning av utvecklingstakten från t. ex. 4till skulle medföra att den kortsiktiga vinsten skulle ha ätits upp och alt monopolet därefter skulle leda till högre kostnader. Sjukvården,m. Sjukvården, m. m. Omman vill förstatliga droghandeln och köpa upp också de nu friståendesmåföretagen pä della område, fordrar hövligheten enligt mitt förmenande attförslag därom efter allsidig utredning - där inte bara Apoteksbolaget som ärpart i målet hörs - föreläggs för avgörande. Om man vill se päfrågan odogmatiskt, som socialdemokraterna påstår att de gör i sitt särskildayttrande, talar emellertid allt för fortsall konkurrens också inom droghandeln föralt man skall åstadkomma en social marknadsekonomi, för all användaregeringsdeklarationens ord. i (s) kort genmäle: Jag lycker att skulle ha tittat litet längre ned i delsärskilda yttrandet, där del slår, citerat ur slatsulskotlels utlåtande isamband med 1970 ärs riksdagsbeslut: "Förslaget i propositionen lägger iapoteksbolagets hand att i del enskilda fallet förhandla om inköp med interndistribution eller med distribution genom ett fristående drog-handelsförelag.Avgörande skall vara att snabbi, tillförlitligt och billigt få fram varornatill apoteken." Det är tydligt och klart uttryckt. Del vi har sagt harfull täckning. Sedangör en jämförelse med , men en sådan jämförelse är heltorimlig därför atl del norska bolag som har hand om denna verksamhet har hellandra förulsätlningar än Apoteksbolaget har här. Del har ett siörre sortiment,som det måste tillhandahålla apoteken i glesbygd osv. En jämförelse är därförhell orimlig och hell onödig. Sedansäger alt det förhällandet alt man har fält tvä ministrar isocialdepartementet sammanhänger med alt man vill prioritera hälso- ochsjukvården. har man ingen invandrarminister längre. Skulle man drakonsekvensen av det säger skulle det alltså betyda att regeringenär myckel ointresserad av invandrarnas problem. Sädella med arbetsgivaravgiften. När vi gör en uppgörelse med facket - TCO och LO- om att löntagarna skall avstå i lön del vi lar ul i arbetsgivaravgift, då ärdel enligl fullständigt orimligt. Men när regeringen nu läggerfram ett liknande förslag - fastän pengarna skall användas till ett annatändamål - är det höjden av ekonomisk klokskap! måste ändåbestämma sig för vilken väg hon vill gå. Om man tar dessa 1,6 95 iarbetsgivaravgift eller socialförsäkringsavgift måste det innebära attlandslingen också fär betala den arbetsgivaravgiften. Om man nu skallfullfölja det resonemanget måste ni, för alt komma fram lill del resultat somfru här presenterade, räkna med hela lönesumman för hela landetsinkomsttagare. Men ni glömmer all tala om vilken bättre balans isamhällsekonomin delta skulle ha lill följd. Det är följaktligen ell teoretiskträkneexempel och ingenting annal som använder. Sedandetta med sjukhussjukan. Nog skulle utskottet ha kunnat tillmötesgå våra kravom atl starta i stället för all vänla lill . säger att dröjsmålet beror på alt man vill ha förhandlingar medLandstingsförbundet. Vad i Herrans namn har detla med Landstingsförbundetsverksamhet atl göra? Det är ell argumenl gripel ur luften avsjukvårdsminislern. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: Statsrådet försöker tillskriva mig uppfattningen atl en ökadsjukvård skulle vara ett mål i sig. Jag tycker tvärtom all den sjukvård vi hari dag verkar ha den inriktningen. Man görju ingenting för att minska den ohälsavi har i värt land - som ökar om man ser lill helheten. Här kastar man frambegrepp som egenvård, frisksport och motion som lösningar på hälsoproblemen -det var ju vad statsrådet sade. Jagmäste då ställa frågan lill statsrådet: är orsakerna till värtsjukdomstillstånd? Är del utslagningen på arbetsplatserna, den höga arbetstaktenoch miljöfarorna där? Är del våra livsmiljöer i bostadsområdena, är det våratrafikmiljöer, luftföroreningarna och de olika ämnen som finns? Vad görs åtdem? Vad har förbättrats där, vad har sjukvärds-och hälsovårdsmyndigheterna försyn på dessa frågor och vad gör de? - Del skulle vara intressant atl höra hurstatsrådet ser pä sjukvärdens möjligheter alt klara av dessa problem.Egenvården kan få effekt försl i etl längre perspektiv, då man har löst de härproblemen. Sedanfår naturiigtvis SAP och den borgeriiga regeringen göra upp om de 1,5 procenteni arbetsgivaravgift och betydelsen därav vad gäller löner för desjukvärdsanslällda. Men eftersom statsrådet har aktualiserat frågan om ökadelöner skulle det ändå vara intressant alt fä veta: Varifrån skall de pengarnalas ? Från ökade landstingsskatter? Och varifrån får vi del ökade utbudetav sjukvårdspersonal? Kastar man ur sig sädana påståenden, får man väl ändåinte lämna den frågan obesvarad. Sjuk\'ården,m. i sade att det gällde att snabbt,tillförlitligt och billigt få fram läkemedlen. Det är precis det som är bakgrundentill mitt ställningstagande i denna fråga. Detlaatt förstatliga en hel bransch är någonting som man borde fundera åtskilligtöver innan man gör. De exempel som vi har på detta område manar förvisso intelill efterföljd. var fundersam över att vi hade velat diskutera sjukhusinfektionernamed landstingen. Vad har de med sjukhusinfektionerna alt göra? Det kan han ju fråga sig efter atl ha varil ordförande isocialutskottet ell antal år! Jo, av någon underlig anledning uppträdernämligen sjukhusinfektionerna på sjukhusen, som är landstingens inrättningar,. Enannan anledning till att vi vänlat litel med delta beslut är alt vi velaldiskulera med lillgänglig medicinsk expertis om bästa sättet att komma tillrätta med problemet. undrade över socialförsäkringsavgifterna. 1 ena fallet var det höjdenav klokskap, och i andra fallet var det raka motsatsen. Sjukvården, m. m. Enligt man få bättre balans i samhället med höjda arbetsgivaravgifter. Menerfarenheterna och lägel för svensk ekonomi visar all socialdemokraternasentydiga satsning pä ständigt höjda arbetsgivaravgifter har slagit snett. Enhöjning av arbetsgivaravgifterna belastar ensidigt svenska varor och svenskatjänster. Däremol slipper utländska varor helt undan. En höjning avarbetsgivaravgifterna slår också oändligt mycket hårdare mol landstingen ochkommunerna som slora arbetsgivare än exempelvis en höjd moms skulle göra. Denensidiga satsningen på höjd arbetsgivaravgift för all finansiera än det ena ändel andra har lett till att konkurrensförmågan för svensk industri har avtagitpä etl sätt som alla är utomordentligt medvetna om. Viär de första alt beklaga att vi behövt tillgripa instrument som en momshöjning.Men jag vågar ändå bestämt hävda alt del är betydligt bäitre än en motsvarandehöjning av arbetsgivaravgiften, just därför att den höjda momsen inte försämrarkonkurrensförmågan för del svenska näringslivet och inte i samma utsträckningslår mol landsting och kommuner. Sombekant har också vi tvingats höja arbetsgivaravgifterna. En höjning kommerockså nästa är. Men det är sädana höjningar av arbetsgivaravgifterna som ärförsäkringstekniskt motiverade. Vår uppfattning är att arbetsgivaravgifterskall vara socialförsäkringsavgifter som motsvaras av förmåner. Stigerförmånerna i värde och ökar koslnaderna för förmånerna, då är det räu ochrimligt att man också höjer socialförsäkringsavgifterna. Menarbetsgivaravgifter som en Mädchen fur allés, som skall lösa alla problem -nej! Dagens ekonomiska situation visar kanske bättre än något annat att det varfel väg all gå. Man skulle ha vall andra meloder. i (s) kort genmäle: gjorde ett stort nummer av att jag undrade vadLandstingsförbundet har med sjukhusinfektionerna all göra. Jag vel inte attlandslingen har med sjukhusinfektionerna att göra pä annat sätt än all de ärhuvudmän för sjukhusen. Kan med kraft göra gällande att hon,därför att regeringen behagar anslå . lill bekämpande avsjukhusinfektionerna, nödvändigtvis måsle ta upp förhandlingar medLandstingsförbundet? Det är med förlov sagt ett dåligt argument. Sedansäger om arbetsgivaravgifterna atl vår konkurrenskraft är sämredärför att de svenska varorna beläggs med arbetsgivaravgifter. Men, fruTroedsson, om vi hade gjort på det sätt som den gamla regeringen ochlöntagarorganisationerna hade kommit överens om, att löntagarna skulle avståttfrån 3 96 av lönehöjningarna för alt på del säitel få lill slånd enskatteomläggning, hade väl det inneburit atl vi hade vunnit någonting meddetta? Om de berörda löntagarna hade fått motsvarande lönehöjningar som då hadebeskattats, hade vi fått ta ut 10 96. Jag vågar hävda att arbetsgivaravgifternasä som de äriillkomna under socialdemokratisktid inle har medfört ell högre ulan snarare ell lägre löneläge. Man vinneralltså pä det systemet. FruTroedssons linje är höjd moms. Hon fäster sig inle vid att denhöjda momsen drabbar låginkomsUagarna. Det spelar ingen roll om del drabbardem, del är modell. Jag kan inte falla att en sjukvärdsministerkan resonera så ansvarslöst. Sjukvården, m. m. i försökte dra del gamla paradnumret, atl omlöntagarna avstår i form av höjda arbetsgivaravgifter skulle de få enbetydligt större skattelättnad. Men glömmer ju bort attregeringens förslag innebar att lönlagarna bara behövde avstå 1,5 96 iarbetsgivaravgifter och all de dessutom fick något siörremarginalskallelättnader än med regeringens gamla förslag. Löntagarna vannalltså på della sätt på två fronter - dels genom all utrymmet för löneökningarblev något siörre, dels genom all de fick behålla något mer av sinalöneökningar också i vanliga inkomstlägen. Och del måste väl ändå, herrKarlsson, underlätta försöken atl få fram den personal som så utomordentligtväl behövs till sjukvärden, lill hälsovården och inom barnomsorgen? räknar bakvänt i det avseendet, ochjag hoppas att vid tillfälle sätter sig ned ochfunderar pä detla. Jag tror inle att det är mödan värt att jag en fjärde gänghåller en lektion härom för . (vpk); Jag är ledsen om jag bryter den här i och för sig intressantadiskussionen om sjukvården. Jagskall argumentera för två vpk-molioner; den ena handlar om barnolycksfall ochden andra om de tjänster vid som debatterades. Likamånga barn dör vae år på grund av olycksfall i vårt land som för 50 år sedan.Något mer än en tredjedel av dödsfallen är irafikolycksfall, knappt entredjedel förorsakas av drunkning och resten av olika olyckor i framför allthemmen. k. Stockholmsundersökningen visade t. ex. all vart tionde barn iStockholmsområdet måste uppsöka läkare efter olycksfall. I en undersökning iÖstersund redovisas likartade resultat. Men i Östersundsundersökningenanalyserades också orsaksförloppet och orsakssammanhanget vidbarnolycksfallen. Det visade sig alt i drygt 50 96 av fallen var riskerna imiljön avgörande för olycksfallen. Bristfällig övervakning och tillsyn svaradeför 20 96. Undersökningen visade också atl de flesta olycksfallen var"onödiga", dvs. de hade gått atl förhindra. Inte mindre än 60 96 avolycksfallen var "förhinderbara" med enkla förebyggande åtgärder.Man har beräknat alt 200 000 barnolycksfall kräver läkartillsyn. Nr 105 Det saknas i och för sig inte engagemang i denna fråga. den gemangetär lokaliserat på alltför mänga instanser - planverket, kon- 13 anrii 1977 sumenlverket, trafiksäkerhelsverket, samarbetskommitién mol barn- --------------- olycksfall, statens lekmiljöräd och olika kommunala instanser. Sjukvården, m. m. på något sätt en bit av ansvaret,men ingenstans hittar man någon som bär huvudansvaret. Detsaknas samordnande organ både pä del centrala planet och på lokalplanet. Detsaknas också möjlighet till kontroll och en aktiv bevakning av barnens miljö.Vidare finns ingen fortlöpande registrering av barnolycksfallen, deras förloppoch verkningar. En lokal olycksfalls-rapportering skulle kunna utgöra basen förbarnskyddsarbetet i kommunerna. Samhället måste på ett kraftfullare sätt än tidigare reglera det arbetesom görs för alt minimera riskerna för barnolycksfall. Hur skall man dååstadkomma en säkrare och riskfriare miljö för barnen? Tidigarei dag har vi debatterat föräldrautbildning. Genom en allmän föräldrautbildningoch genom en god kollekliv barnomsorg skulle förmodligen en del olyckor kunnaförhindras. Men de stora insatserna måste göras av dem som planerar barnensmiljö, både inne och ute, dvs. stadsplanerare och miljöplanerare. Om barnens"farliga miljö" kunde ersättas med barnvänliga miljöer skulleförmodligen många riskfaktorer försvinna. Fördem som har läst uiskottsbetänkandei kan det tyckas som om vpk-motionen, somhandlar om hur man skall förhindra barnolycksfall, blivit tillgodosedd, delsgenom en - det skall jag gärna erkänna - välvillig skrivning av utskottet, delsgenom det faktum alt socialministern aviserat en utredning om barnolycksfallen.Det kan också tyckas vara grinigi i överkant av mig all inte nöja mig med detta. Faktumär emellertid atl del förmodligen är helt onödigt att fördröja aktiva åtgärderi kampen mot barnolycksfallen genom ytterligare en utredning. För det är vadman gör. betänkande Barns hälsa ägnas etl kapitel av sju just åt enkarlläggning av barnolycksfallen. Dessutom finns del också på andra hålldokumenterade kunskaper om barnolycksfallen. Fråganhade i stället förts mer framåt om vpk-motionens alt-satser hade bifallils,nämligen: atl uttalar sig för inrättandet av elt samordnande centraltorgan med uppgift att handha barnskyddsfrågor, administrera en övergripanderegistrering av barnolycksfallen och deras förlopp för utvärdering ochslutsatser samt alt hos regeringen hemställer om initiativ tillutformning och bestämmelser och anvisningar enligt vilka en lokal förankringsäkerställs inom kommunerna av frågor angående förebyggande av barnolycksfall. Manskall emellertid, herr talman, inte förtröttas och därför yrkar jag bifall tillmolionen 955. Ibudgetpropositionen slälls 400 redan befintlig tjänster för sjukvårds- '08 personal vid utan medel. en utredning skall ske avpersonalfrågorna. Denna utredning skall emellertid främst se över denpersonaladminislrativa sidan av sjukhusets verksamhet. Dessutom redovisadesjukhusdirektionen i en utredningalt de 663 extra tjänster sominrättats under hand sedan 1960-talel behövs om sjukhuset skall klara av sinsjukvärdande verksamhet vid sidan av forskning och utbildning. Behovel av en nyutredning kan alltså ifrågasättas. Ominte de 400 tjänslerna, som har direkl sjukvårdande uppgifter, går att behålla,mäste enligt företrädare för de lokala fackliga organisationerna verksamhetendras ned i motsvarande grad, efiersom personalsituationen är hårtansträngd. Det innebär att frågan om sjukhusels upptagningsområdemåsle omprövas. Den redan nu myckel hårt ansträngda personalsituationen slårigenom överallt i sjukhusets vårdansvar. Därförföreslår kommunisterna i motionen 1109 all medel ställs tillförfogande så att de 400 extra tjänsterna - 32 för kuratorer ochrehabiliteringspersonal, 133 för sjuksköterskor, 133 för ekonomipersonal och98 för annan vårdpersonal - finansieras som ordinarie tjänster vilka ingår isjukhusets personalförteckning. Utskottetsäger sig kunna förutsätta alt sjukhuset under kommande budgetär i huvudsak fårbehålla antalet extra sjukvårdstjänster. Det finns emellertid ingen som helstgaranti för delta. Vad personal och patienter vid behöverär ett beslut, som konkret ställer medel till förfogande för dessa tjänster såatl sjukhuset har någon chans alt komma ur den jobbiga cirkel som sjukhuset pågrund av växande upp-lagningsvolym drivits in i. Detföreligger, som har omnämnts lidigare, också en s-motion med krav pä att manekonomiskt tillgodoser sjukhusets personalbehov. Jag finner det litet märkligtatt socialdemokraterna inte har fogat någon reservation lill utskottetsbetänkande. Jag yrkar alt med anledning av regeringens förslag ochmotionen 1976/77:1109 beslutar a. tillKarolinska sjukhuset: Driftkostnader för /78 an visa ett förslagsanslag av . b. somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen 1976/77:1109 anförts om bibehållande av vissa sjukvårdstjänster vid Ka rolinska sjukhuset, samt c. hosregeringen begära alt kostnaderna för bibehållande av de under b angivna tjänslerna beräknas och uppföres på förslag till tilläggsbudget för /78. Sjukvården, m. m. Hen () kortgenmäle: