prot · G009149 · 1976-12-31 00:00:00 — Det finns ingen anledning alt nu intanågon annan ståndpunkt. I samband med utskottets yttrande till finansutskottethar vi därför anmält en avvikande mening, där vi föreslår bifall till dennamotion och avslag på regeringens förslag om minskning av investeringsramen. Ettytterligare stöd för uppfattningen all bör slå fast vid sitt beslutfick jag f ö. då jag lyssnade på den värderade vice ordförandeni socialförsäkringsulskottet, centerpartisten i , idechargedebaiien, där han påpekade att det inte är praxis att fatta beslut isamma ärende två gånger under samma . Jag instämmer och hoppas att herrCarlsson i är konsekvent vid dagens votering. Socialdemokraternai finansutskottet har i reservationen 12 yrkat bifall till vår avvikande meningoch tillstyrkt motionen. Ett bifall till reservationen innebär alt dentidigare beslutade medelsanvisningen inte ändras och att bemyndigandet tillregeringen att anpassa investeringsramen lill det av skolöverstyrelsenredovisade behovet, 750 miljoner, ligger fast. Jagber, herr talman, alt med detta få yrka bifall till reservationen 12 vidfinansutskottets betänkande nr 30. Denekonomiska politiken m. m. i (s); Jag har begärt ordet för alt helt kort beröra frågan angående om- ochnybyggnad för ute i . Detta projekt, det s. k.Allhus/, togs upp i propositionen 79 av underinvesteringar för utbildning och forskning. Där angavs byggstart till februari1978. har emellertid regeringen i sin kompletteringsproposition av den 21april 1977 föreslagit alt byggstarten skall senareläggas. Dettahar vi, några socialdemokrater från , reagerat mot i motionen1651. Motionen har följts upp med en avvikande mening i utbildningsutskottetsyttrande till finansutskottets betänkande nr 30, som vi nu debatterar. Dennaavvikande mening skulle med en annan, och enligt min uppfattning rimligare,ärendefördelning i så fall ha blivit en reservation i ett belänkande frånutbildningsutskottet. Denplanerade om- och nybyggnaden i innefattar lokaler för matservering,godsmottagning, bokhandel, studentkårslokaler, post, bank, resebyrå ochinformation. Kostnaderna har beräknats till 26,7 milj. kr., varav 7 milj. kr.skulle falla på /78. Samtliga de lokaler som ingår i projektetär naturiigtvis i högsta grad nödvändiga och önskvärda. De funktioner för vilkalokalerna byggs inryms nämligen Nr 149 f. n. i provisorier, i de flesta fall mycket dåliga provisorier. Fredaeen den ""särskilt angelägen måste man framhålla en förbättring av mat- 3 iuni 1977 serveringslokalerna.Ute i arbetar som fast anställda ca 2 000 personer.Dagligen vistas dessutom där ute 8 000-10 000 personer som Den ekonomiska studerar, dvs. också arbetar, där. finns i endast en pro- politiken m. ni. visorisk restaurang, som kan ta emot maximalt 1 500lunchgäster. är människor hänvisadelill några kaféer i området eller får åka in lill centrala . På enarbetsplats med 10 000-12 000 människor -alltså en av de större i helaStockholm - finns således kapacitet för endast 1 500 personer. Dessutom ärprovisoriet ytterst dåligt, med hög bullernivå och ett betydande fönster- ochgolvdrag som utmärkande egenskaper. Både de anställda i restaurangen ochgästerna besväras av detta. Det är självfalletförhållanden av det här slaget som har gjort all utrustningsprogramkommittéerna, den s. k. , ända /73 satt främst av samtliga planerade byggeninom universitets- och högskolesektorn. Ett senareläggande av byggstarten förFrescati projektet skulle medföra allvariiga problem. I vissa lägen kan ettsenareläggande t, o. m. medföra risk för stängning av den provisoriskarestaurangen ulan att det i så fall finns någon som helst reserv för den. F. ö.är provisoriet, vad beträffar vissa viktiga detaljer, i det tillståndet alt ettuppskov med byggstart medför behov av omfattande reparationer. Del blir dåsannolikt lill kostnader som väsentligt överstiger normala underhållskostnader.Om delta senareläggande av byggstarten vid är bra för statsfinanserna- vilket man kan ha delade meningar om - är del i varje fall inte särskilt suntfrån samhällsekonomisk synpunkt. Att använda reala resurser, såsom material ocharbetande människor, för reparationer av skraltiga provisorier i stället föralt använda dem på långsiktiga rejäla objekt har aldrig visat sig särskiltframsynt. Utbildningsuiskottetskriver i sitt yttrande lill finansutskottet välvilligt om vår motion.Utskottsmajoriteten säger dels att den är ense med oss om att ifrågavarandebyggnadsobjekt inom Frescatiområdet bör genomföras , delsatt det med tanke på såväl de studerande som de anställda är angelägel att delsnart kan förverkligas. Huruvidainan skall tolka finansutskottets ytterst knapphändiga skrivningar om dennamotion - och f. ö. om en del andra motioner också - som ett instämmande iutbildningsutskottets formuleringar eller inte är tveksamt. Om man kan göra så,är del bra. Det lyder då åtminstone på en viss problemmedvetenhet. Om inte, såär del desto värre för alla de anställda och studerande som har sin dagligasyssla förlagd till Frescatiområdet. Mot denna bakgrund, herrtalman, ber jag att i anslutning till motionen 1976/77:1651 av m.fl. få framställa följande yrkande under punkten B mom. 5 i finansutskotietsbetänkande nr 30: att med anledning av motionen 1976/77:1651 som sinme-32 ning ger regeringen tillkänna all om- och nybyggnaden inom Frescatiområdet bör fullföljas enligttidsplanen i propositionen 1976/77:79. I detta anförande instämde herrar , Palmoch Wiclorsson samt (samtliga s). HerrLARSSON i Slaffansiorp (c): Det är kanske nödvändigt att jag i det svaromål mot de senaste talarnasom jag tänker gå in i ändå gör en allmän bakgrundsskiss över den ekonomiska situationsom råder. Viskall ju ännu en månad leva med den socialdemokratiska regeringens budget. Dengrundläggande tanken i denna var att vi skulle möta en högkonjunktur hösten1976. Den ekonomiska politiken inriktades för detta. Nuvet vi hur det gått med konjunkturutvecklingen. finns emellertid klaratecken på en ökad efterfrågan i vår omvärld, men det är osäkert om dennaefterfrågan når oss och kan främja produktion och sysselsättning i . Omvi inte aktivt söker komma med på tåget kommer det sannolikt att gå ifrån oss. Denekonomiska politiken måste därför inriktas på att ge vårt land en starkarekonkurrensställning både på exportmarknaderna och på hemmamarknaden. Desenaste årens snabba kostnadsutveckling måste då brytas. Del har klart visatsig att den förra regeringens stora tillit till alt väridskonjunkturen skullehjälpa oss varit för optimistisk. Vi måste alltså ta krafttag själva för att nåfram till målet. Denstarka lagerproduklionen har skett i väntan på bättre tider, men vi har intekunnat avsätta våra produkter. kunde vi konstalera attvi fått en vikande andel av väridshandeln. lappade vi 8,5 96 avexporlmarknadsandelarna, 1976 var siffran 17 96, alltså fördubblad. Detta harsjälvfallet starkt bidragit till etl stegrat underskott i handelsbalansen.Sverige har blivit fattigare genom de minskade marknadsandelarna - den sakenär alldeles uppenbar. Omvi inte fåren anpassning av ekonomin till vad den internationella situationenkräver hotas sysselsättningen. Här ligger del grundläggande och centrala. Trotsalla rubriker i tidningar och alla bekymmer som regeringen fåll ta itu med faktiska utvecklingen ändå varit ganska hygglig när del gällersysselsättningen. Vi har också hört detta sägas här,när och diskuterade. 1 meddelanden frånutredningsenheten på AMS sammanfattas läget så här: "Sammanfattningsvisär arbetsmarknadsläget stabilt. Arbetslösheten är, särskilt vid internationellajämförelser, mycket låg och sysselsättningen kvarstår på en historiskt setthög nivå." Ävenom vi klarat sysselsättningen hyggligt finns det bekymmersamma inslag iekonomin. Vi har haft en betydande inflation. 1973 var den ca 796. var inflationen ca 10 96. Denekonomiska politiken m. m. 3 protokoll 1976/77:149-150 Denekonomiska politiken m. m. år blir den sannolikt kvari samma storieksordning. Men om vi effektivt skall kunna bekämpa inflationenmåste vi ha stabilitet och balans i ekonomin. Detta är avgörande för en socialirygghetspolitik. Om realrän-lenivån genom hög inflation minskar, så minskarockså möjligheterna att upprätthålla den sociala standarden på t. ex.pensionssidan. Detta får självfallet inte ske. Vikommer i vår lid mer och mer in i den egentligen rätt självklara situationenatt företagsledning och fackledning har samma gemensamma intresse av god vinstoch ekonomisk bärighet i förelagen. Detta önskemål måste dock relateras tillvad konsumenterna är villiga att betala och kan betala. Det gäller på såväl deninhemska marknaden som exportmarknaderna. Sammaförhållande uppslår i fråga om kravet på god service exempelvis inomvårdnadssektorn och på undervisningsområdet. Konsumenterna, t. ex. eleverna,måste ges så goda undervisningsmöjligheter som vi kan få råd med. Detta innebäratt vår produktion, som vi alla lever av, måste göras lönsam. Med erfarenhet av1970-talets utveckling måste den uppenbart bli lönsammare, eftersom vi under1970-talet fått en bristande balans i ekonomin. Vaddet nu gäller är att klara ut den situationen att konsumtionsökningen varitstarkare än produktionsökningen. Del gäller då att ge utrymme för industrinsinvesteringar för all därigenom få ett tillskott i produktionen och ennödvändig expansion av sysselsättningen. Och det gäller att föra en fast ochstram ekonomisk politik. Det är nödvändigt med återhållsamhet och besparingarom vi skall kunna nå balans i ekonomin. Det är mot denna bakgrund regeringensförslag i komplelteringspropositionen skall ses. Utbildningsutskottetgodtar i huvudsak de förslag till besparingar och uppskjutande av byggnationsom framlagts av utbildningsministern. Men det finns två punkter, om vilka vigett regeringen vår uppfattning till känna. Utskottet menar att en nyidrottshall vid gymnastik- och bör prioriteras främst av de ifrågavarandebyggnadsprojekten. Tillgång till en idrottshall är en viktig förutsättning förundervisning vid GIH, och byggstart bör därför ske, som ulskoliet säger, såsnart som möjligt enligt den i propositionen anvisade tidsplanen. Jagvill gärna säga delta, ty del måste ses mot bakgrund av det som talade för, nämligen ombyggnaden av restaurangen i . har vi bedömt och prioriterat de olika byggnadsprojekten.Klart och tydligt framgår att vi är angelägna om att kankomma i gång så fort som möjligt. Jag noterade med en viss tillfredsställelseatt ansåg att utskottet gjort en välvillig skrivning ombyggnadsprojektet. Dehär problemen har uppstått varken eller i förfjol. Jag minns närutbildningsutskottet var på besök i sedan.Problemen då var likartade dem , och man önskade en om- och tillbyggnad avrestaurangen. Jag tycker det är märkligt att denna ut- byggnad inte tidigarekommit till stånd - den har ju varit aktuell . Men man kan väl knappastlasta de ansvariga inom för det. 1vad gäller resonemang kring reservationen om de minskadebyggnadsramarna för skolbyggnader är jag den förste alt beklaga attsituationen är sådan att vi måste dra ned på dessa ramar. Vi säger att behovetav ytterligare skolbyggnader det närmaste året är stort men att utskottet inuvarande budgetläge är berett att senarelägga vissa projekt.Ulskottsmajoriteten har i den kärva ekonomiska situation som råder ansett sigtvungen att godta denna besparing på 10 milj. kr. Attdel är en eftersläpning vad beträffar skolbyggnadsramen är inget nytt. Det harvarit en eftersläpning som jag tillsammans med m.fl. har suttit i utbildningsutskottet. Vissa år har det saknats hundratalsmiljoner kronor. Denna eftersläpning är alltså ingen nyhet. Nyheten är bara den,, att del kärva ekonomiska läget har gjort att regeringen måsteskära ned ytterligare 10 milj. kr. på denna skolbyggnadsram. Enannan intressant sak i utbildningsutskottets till finansutskottet fogadeyttrande är att har fått i uppdrag av regeringen att utredaoch komma med förslag om en allmän övergång till särskild samordnadgymnasieskola för gynhnasieregioner med mindre än 500 16-åringar.Utbildningsutskottet förutsätter alt detta inte leder till försämradeutbildningsmöjligheter i berörda gymnasieregioner. Förslag om kompletteradtimplan samt om vilka gymnasieregioner som skall beröras av omläggningen börredovisas för före beslut. Vi inom utbildningsutskottet ansåg detangeläget att få ta del av denna översyn före ett definitivt beslut. Med hänvisning till vad jag anfört om nödvändigheten av att föra enstramare ekonomisk politik, som ger möjligheter lill ökad produktionoch därmed underlag för samhällsgagnande åtgärder av olika art, ber jag att fåyrka bifall till utskotiets förslag. Denekonomiska politiken m. m. i (s)kort genmäle: Jag tycker i Slaffansiorp förklaringar om regeringenshandlande och utskottsmajoriietens ändrade ställningstagande var högstkrystade. Jag kan förstå att det sannerligen inte är lätt att försvara dem. Jagmåste ändå fråga i Slaffansiorp vilka omständigheter under denkorta tiden som fört med sigdetta ändrade ställningstagande i denna för skolväsendet så viktiga fråga. Vadsom skapar ytterligare oro nu är det förhållandet att utbildningsdepartementethar gett SÖ kompletterande anvisningar för anslagsframställningar de kommandetvå budgetåren 1978/79 och 1979/80. I dessa framställningar bör även ingå SÖ:sbedömningar av de långsikliga effekterna av följande fyra investeringsnivåer: Fredagenden 3juni]977 Denekonomiska politiken m. m. 400 milj. kr. 10 96 av nästa årsinvesteringsram enligt regeringens förslag i komplelteringspropositionen. kr., alltså en minskning med 60 milj. kr. En oförändrad investeringsram ienlighet med komplelteringspropositionen, alltså 600 milj. kr. Plus 10 96, alltså 660 milj.kr. - delsamma som har beslutat. Någotfemte alternativ finns tyvärr inte, motsvarande vad begärde den 23mars. Dettainger bestämda farhågor för att byggandet även skallbedrivas på sparlåga, och man frågar sig onekligen vad effekterna kommer altbli. Jag vill beklaga att med sill föregående i skolfrågornavill vara försvarsadvokat för denna högerpolitik. Sedanskyller på de föregående åren, och jag tycker att han då använderen minst sagt underlig logik. Om han anser att den föregående regeringen varitför återhållsam med anslag till skolbyggandet, så borde han ju vara konsekventoch yrka på högre anslag. 1 stället försvarar han här en minskning avanslagen. i (s) kort genmäle: sade att problemen för naturligtvis intehar uppstått vare sig eller i förfjol. Nej, det kan jag instämma i. Jagsade också i mitt anförande att ända /73 harsatt främst bland samtliga planerade byggen inom helauniversitets- och högskolesektorn. Jag har alltså inle påstått att problemenhär har uppstått på ett sent stadium. Sedansäger alt del är märkligt att man inte har lyckats få fram dettaprojekt tidigare. Ja, det kan jag också insstämma i - del är märkligt att maninte har klarat delta tidigare. Och del är ett skäl till att jag nu tillsammansmed några andra vill göra en ytteriigare markering. Mankan naturligtvis alltid spekulera över vad det är som gör att del uppstårsådana här märkligheler - hur man rangordnar olika projekt. att ett endaögonblick vara motståndare till GIH-projektel - vi har i utskollel enats omatt göra en välvillig skrivning om det -vill jag säga: Vad beror det på att detnu placerades före mångåriga prioriteringar? Ja, det berornaturiigtvis på alt man lyckades få politisk enighet om just del projektet,därför all del förelåg motioner från fyra partier. Det är ju sådana faktorersom ibland spelar in när man rangordnar, och del är det som hör lill detmärkliga i dylika sammanhang. Jaghar inte lastat den nuvarande regimen i utbildningsdepartementetför detta förhållande; det framgick av mitt anförande. Jag gjorde del medvetetinte alls polemiskt, för jag tror inle att man vinner på attpolemisera i den här frågan. Det är många som i detta sammanhang har anledningatt fundera över varför inte har kommit fram. Det kanske vikan ta upp en kommande gång, och då hoppas jag att det kan bli större enighetom . HerrLARSSON i (c) kort genmäle; Om jag får börja med , så noterar jag än en gång att viväl är ganska överens om vad vi här bör sikta lill. Utskottet har också betonatatt vi möjligt bör genomföra delta. Jag föreställer mig också att denskrivning som vi gemensamt åstadkommit i utbildningsutskottet gjorde alt detinte blev fier som anslöt sig till den avvikande meningen än själv. Han är ju också motionär i detta sammanhang. Menjag har inte heller någon anledning att här polemisera på något sätt. Jag kanbara konstatera att vi måste anstränga oss för att få i gång de här projektenallteftersom vi kan prioritera dem. Däremotär jag litet förvånad över argumentering, när han talar om altkommunerna har haft så väldigt svårt just . Som jag påvisade här harkommunerna under en ganska lång följd av år haft lika stora problem som de justnu har. Vad som hänt , , är alt det ekonomiska läget har skärptsytterligare. Det har ju debatten här i kammaren, som har pågått i ,tydligt visat. Vi upplever nu att den ekonomiska situationen i detta land harförsämrats under hela 1970-talel och är sådan att vi måste ta oss samman ochförsöka hitta besparingsmöjligheter. Men naturligtvis måste vi också arbeta påatt få fram del som bedöms vara mest angeläget. Sedantycker jag alt inte skall vara ledsen över propositionensskrivning. Statsrådet säger ju att hon har för avsikt att prioriteraskolbyggnadsprojekten inte bara inom länen - som vi har gjort - ulanockså länen emellan. hade en motion med ungefär sammayrkande. Den blev visserligen avstyrkt av ett enhälligt utskott, men jagföreställer mig att kan hysa ett visst hopp om att hansmotionsyrkande blir mera aktuellt när det prio-riieringsförslag börjarverkställas som statsrådet här har skrivit om. Denekonomiska politiken m. m. i Ariöv (s)kort genmäle: Jag tackar för all i Slaffansiorp nu är mera positivtinställd till min motion än han var . Men hur det går ihop medutskottsmajoriietens bedömning nu är för mig en gåta. Isamband med en enkel fråga ställde jag till statsrådet en följdfråga,som jag emellertid inle fick svar på. Därför vill jag nu gärna ställa sammafråga till i Slaffansiorp. Eftersom frågan gäller det län där vibåda bor tror jag att är intresserad, och jag hoppas därför på etlsvar. Frågan är alltså: Vilka besked tycker all vi skall geskolstyrelsen i t. ex. , som skall svara för 36 klasser på högstadiet ien skola byggd för 21 klasser? Nr 149 vi ge för besked till skolstyrelsen i , där motsvarande tal är29 Fredaeenden ° ' ~ "" ''" llinge, som jag nämndei mitt tidigare anförande, 3 iuni 1977 därsamma tal är 39 och 30 och där antalet klasser fram lill /80 --------------- växertill 46? Denekonomiska Jag avvaktar med stort intresse , och det tror m. jag att också skolstyrelserna, föräldrarna, lärarnaoch eleverna gör. Föratt sedan ingen skall tro att jag här gör en överdriven svartmålning vill jaghänvisa till en artikel i tidningen , som gjort en intervju medundervisningsrådet i . 1 slutet av denartikeln, som skrevs strax efter det alt budgetpropositionen hade lagts fram,säger undervisningsrådet att förslaget gör att vi nu måste allvarligtöverväga olika kaiaslrofalternaliv. Det kommer att bli ett mycket stortbekymmer för många kommuner, som har kommit relativt långt med planeringen avolika projekt. Vår lista, säger han vidare, som kom ut ,blirsannolikt en chock för många kommuner som inte kommer alt få någrastatsbidrag. Härskall observeras att denna intervju gjordes före kompletterings-propositionensavlämnande. Den chock som undervisningsrådet talar om måsle nu komma att drabbaännu fler kommuner. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Herr talman! Jag vill svara så här påHans Jönssons fråga: När nu räknar upp ett antal skolor som stårinför en katastrofsituation är det beklagligt att inle den gamla socialdemokratiskaregeringen gjorde något ål den, eftersom ju harinsett situationens allvar. Jag är säker på att denna katastrofsituation intehar uppstått . Däremottror jag att situationen kan lätta, om den ekonomiska politiken med den nyaregeringens intentioner blir mera framgångsrik för landet. Och som jag nämndetidigare kan svårigheterna lätta också genom den prioritering som vi skall göraett försök med över hela landet för att tillgodose de mest angelägna behoven. Detär nämligen alldeles uppenbart att vi i nuvarande läge måste prioritera. Herr talmannen anmälde att i Arlövanhållit att till protokollet få antecknat att han inle ägde rätt tillytterligare replik. HerrGILLSTRÖM (s); Regeringens tvära lappkast när det gäller den ekonomiska politiken är svåra att hänga med i. Det är ingen säkerhet längre att en hälliga beslut i den här kammaren ena månaden gäller också . Nedskärningen av skolbyggnadsramarna är etl utmärkt ex empel på detta, vilket väl vitsordats av bl. a. i . Jag skall därför inte upprepa detta, utan i stället ge kammaren en inblick i vad dylika oväntade regeringsförslag har för effekt ute i landet. 38 Mitt eget hemlän utgör ett talande exempel på vartdet bär hän, när en reaktionär ekonomiskpolitik modell får leda landets öden. All bostads- ochskolplanering slås sönder och samman. alt budgetministern sitteroch förhandlar med representanter för kom- t .- iqtt munerna i landet om ökadebidrag till verksamhet för att ------ undvika ojämnt drabbandehöjda kommunalskatter, så lägger regeringen Den ekonomiska ett förslag somskär ned statsbidragen till skolbyggnaderna. Hur inkon- politiken m. m.sekvent får en regering egentligen vara? Medutgångspunkt i komplelteringspropositionen får SÖ börja ett nytt arbete med attpruta skolbyggnadsbidragen till kommunerna. Det måste kännas bittert förSÖ-tjänstemännen att tvingas till detta, när de vet att redan intebara beslutat om de 660 miljonerna utan också bemyndigat regeringen att gå upplill SÖ:s ursprungliga äskande, nämligen 750 miljoner. 1 stället för attglädja kommunerna med en fördelning av dessa 750 miljoner måsle man pruta 60miljoner på tilldelning enligt fattade beslut. Och här kommerkommunernas dilemma. Gävleborgslän har råkat ut för en nedskärning på större delen av sin byggnadskvot, dvs.att av den planering som gjorts i länet försvinner alla skolbyggen med tidigareklartecken. Jagoch mina länskamrater har från den här talarstolen pekat på denlåga sysselsättningsfrekvens har jämfört med andra län. Den bedömningengäller också . Trots delta drabbas sysselsättningen i länet ytterligare,när byggnadsjobb på detta oväntade sätt rycks undan av en regering som utlovatetl antal jobb - jag behöver här inte närmare precisera löfte, somnumera kallas målsättning. Vilkenblir nu effekten av skolbyggnadsstoppet? Ja, i förrgår strejkade ochdemonstrerade låg- och mellanstadieeleverna med föräldrar i , som ären av länets drabbade orter. har kommun planerat för en nyskola på denna industriort. Tre gamla skolor, byggda , 1897 och 1931, skallersättas, eftersom de inte fyller tidens krav. De är i mycket dåligt skick. Jaghar personligen som skolledare i kommunen påtjänsteuppdrag kunnat iakttaga de brister som denborgerliga tidningen i i går så målande beskrev. Elevernas situation ärdirekt bedrövlig, och kraven på en god arbetsmiljö för lärarna kan inleuppfyllas. Jag förslår besvikelsen i bygden, och jag förstår också att länetsborgerliga riksdagsmän inle kan ha särskilt stor förståelse förbesvärligheterna. De har knappast sett skolorna ens utvändigt. Helasamhället har engagerat sig i skolans planering. För kort lid sedan uppvaktadeKopparfors AB kommunen och framförde synpunkter på hur angelägel det är attskolan kommer till stånd. Företaget räknar med att av sina fyra enheter satsapå just . Men hur skall industrin kunna expandera, om inte skola ochbostäder kan byggas? Det går inte att bygga fler bostäder, då de gamla skolornainte klarar fler elever. Påsamma sätt uppstår problem med gymnasieskolan i kommunen. kunde t. ex. 340 elever inte komma in på sitt förstahandsval. Främst är bristen på platser till de yrkesförberedande linjerna kraftig. Denekonomiska politiken m. m. ju problemet dubbeltstörre, eftersom ungdomsarbetslösheten därmed ökar.