prot · G00944 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:44 §1 Justerades protokollet för . §2 Herr talmannen meddelade att återtagit sinplats i , varigenom uppdrag som ersättare för honomupphört. Omremissbehandlingen av förslag till lagstiftning om markanvändning och byggande §3 Om remissbehandlingen av förslag till lagstiftning om markanvändning ochbyggande Fru bostadsministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1976/77:122, ochanförde: har frågat mig när förslag till ny lagstiftning ommarkanvändning och byggande kommer att remitteras. Somjag bedömer situationen f n. kan det anses som tekniskt möjligt att presenteraen departementspromemoria med lagtext . Promemorianskall sedan gå ut på bred remiss och med en remisstid som ger praktiskaförutsättningar att studera förslaget noga. HerrBERGMAN (s): Jag tackarstatsrådet för svaret. Dethar ju aldrig rått något tvivel om vad statsrådet haft för mening i dennafråga. Det fick vi veta då ämbetet tillträddes. Men det varvärdefullt att få svaret, eftersom det visar att regeringen delar hennes planerpå att raskt framlägga ett förslag i frågan. Det har uppstått en särskild oro,eftersom det inom regeringen fanns de som var av motsatt åsikt. Undervalrörelsen fick man höra rätt envetna angrepp på det arbete som bedrevs inomdepartementet , bl. a. från och för Näringslivets byggnadsdelegaiion, har ju myckel energiskt, nästan dag för dag,försökt all hindra framläggandet av ett förslag i den här frågan, förmodligenför all undvika en sakdiskussion. Därför var del värdefullt att få veta att detkommer all framläggas eti förslag. Statsrådethar tidigare alltid talat om , men säger statsrådet försommaren1977. Del är alltså en hårfin skillnad, men jag vore tacksam alt få vela, omdel innebär alt inriktningen av det arbete som har bedrivits tidigare och sombedrivs nu ändrat karaktär, eller om vi kan räkna med att arbetet har sammainriktning som . Meddelandeom svar på fråga Det är riktigt att jag har använt ordet våren när del gällerdenna promemoria, och när jag nu använder ordet är det, som , en hårfin skillnad. Jag har gjort det för att gardera mig något, så altjag kan vara helt säker på att vi då kan presentera en promemoria. Det är jusämre att säga att den kommer , eftersom man kan ha litet olikauppfattning om när det är vår. Man kan då undra vad som händer i departementetoch fråga sig om det inte kommer någon promemoria. Men tidsplanen äroförändrad. Inriktningengår jag inte in på här. Under valrörelsen var det väl alltför myckelspekulation om vad promemorian skulle innehålla. Man kunde t. ex. i lidningarläsa halva meningar som kunde tolkas på olika sätt. Jag är här av fulltnaturiiga skäl inte beredd att säga något om promemorians innehåll. HerrBERGMAN (s): Det som statsrådet senast sade är beklagligt, eftersom det skaparytterligare oro i frågan. Ingen begär att statsrådet skall svara på vadpromemorian skall innehålla, då den ju inte finns färdig. Men alla vet attarbetet har bedrivits länge och att promemorian skulle ha kunnat läggas framvid , om den gamla regeringen hade suttit kvar. Alla förstår ju atten ny regering måste ha tid på sig, men man hade räknat med all ytterligare ettkvartal kunde vara tillräckligt för en slutjustering, om avsikten inte var attändra inriktningen. När man nu får höra att det blir en tidsförskjutning ochatt ingenting kan sägas om inriktningen, blir man ju på nytt orolig.Självfallet begär jag inte besked om detaljer, men om inriktningen hade detvarit värdefullt att få vela någonting. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Meddelande om svar på fråga Svarpå fråga om åtgärder för att förhindra att bostadsföretagutestänger vissa bosladssökande kommer att lämnas vid ett senare sammanträde pågrund av att meddelat alt han är förhindrad alt motta svaret . § 5 Om information tillallmänheten beträffande vissa ändringar i Herr justitieministern erhöll ordet för allbesvara i (s) anmäldainterpellation, 1976/77:56, och anförde: i har frågat mig på vilket sätt och i vilkenomfattning jag avser att informera allmänhelen om de ändringar iföräldrabalken som träder i kraft den . Juslitiedepartemenlellämnar fortlöpande information om lagstiftning av mer allmänt intresse genomdepartementets skriftserie Information från . I dennaserie ingår en upplysningsskrift om familjerätten. Medanledning främst av de ändrade regler i som träder i kraft har denna skrift setts över och en omarbetad upplaga kommer genomdepartementets försorg all tillställas de allmänna underrätterna ochsamtliga advokatbyråer, barnavårdsnämnder, socialbyråer och pastorsämbeten. Informationsskriftenkan också kostnadsfritt rekvireras av allmänheten. kommer information om den nya lagstiftningen att lämnas genomannonsering i olika tidningar. Vidare kommer information att ske i TV. Särskildinformation om den nya lagstiftningen har redan lämnats av departementet tilldomstolarna och de allmänna advokatbyråerna m. f\. genom en artikel i tidningenDomstolsverket informerar. Pastorsämbetena kommer att informeras särskiltgenom försorg. Isamarbete med och har riktlinjer dragils uppför ytterligare information till de sociala myndigheterna om den nyalagstiftningen. skickar ut ett särskiltmeddelandeblad till barnavårdsnämnderna. kommer att följas uppmed mera utförliga kommentarer och anvisningar från . kurser för handläggare i familjerättsfrågor.Kursinnehållet kommer delvis att läggas upp i samråd med justiliedeparlementet,som också avser alt medverka under själva kurserna. Ominformation till allmänheten beträffande vissa ändringar i HenANDERSSON i (s): Jag får allra först lacka justitieministern för svaret på mininterpellation och jag tackar också för att svaret har kommit så relativtsnabbi efter det alt jag lämnade in interpellationen. Frågan om föräldrars rätttill gemensam vårdnad av barn vid en skilsmässa och om sammanboendes rätt tillgemensam vårdnad av barn har varit aktuell i . Ifamiljelagssakkunniga var det en stor fråga, som också föranledde enreservation. Frågan har också därefier aktualiserats här i vid olikatillfällen. Efter ytterligare utredningsarbete kunde lagutskotlei och riksdageni våras behandla ett konkret förslag och kunde fatta ett beslut den . Ominformation till allmänheten beträffande vissa ändringar i Vid utskottsbehandlingenvar lagutskottets ledamöter helt eniga i sin uppfattning om att det varnödvändigt med en bred information till allmänheten i denna fråga särskilt närdet gäller de ekonomiska konsekvenserna. Trotsatt frågan har diskuterats så mycket här i och på många andra ställenupplever man fortfarande ute på fältet en rätt stor okunnighet om vadriksdagens beslut innebär. Jag upplever också olika reaktioner från mångabefattningshavare som skall vara med och handlägga dessa frågor ute på detkommunala fältet. Isvaret på min interpellation konstaterar jag en positiv inställning tillinformationsfrågan och att vi är eniga om behovet av en omfattande information.Men jag nödgas konstatera all del endast är domstolarna och deallmänna advokatbyråerna som informerats genom en artikel i tidningenDomstolsverket informerar. I övrigt anges vilka ål-gärder som planeras. Dessaåtgärder är bra i och för sig. Allmänheten skall få informationgenom press och TV och en rad myndigheter skall få informationdirekt genom . Dessutom har ochKommunförbundet nu dragit upp riktlinjer för ytterligare information, ochKommunförbundet planerar kurser för handläggare. Alltdetta ligger dock ett stycke framåt i tiden. Jag vore tacksam, herr statsråd,om det fanns möjlighet all något precisera lidsplanen för dessainformations- och utbildningsåtgärder. Jag tror att många människor väntar pådenna information och vore tacksamma om de kunde få ett något mera detaljeratbesked på denna punkt än vad som ges i del skriftliga svaret. Jag skulle ocksåvara tacksam om herr statsrådet ville tala om hur många befattningshavare idepartementet som är sysselsatta med dessa frågor. Tillsist en vädjan till justitieministern. När lagutskottet och riksdagenbehandlade dessa frågor hade vi också alt ta upp frågan om rätt tilljämkning av underhållsbidrag. Denna fråga hade tagits upp i en motion, somföranledde en reservation vilken bifölls av . Det är ett annatangeläget ärende i delta frågekomplex där informationen inte på något sätt harnått ut till dem som är berörda. Jag vore lacksam om justitieministern härville deklarera att även den frågan skulle komma med i den fortsattainformationsverksamheten. Vad gäller tidpunkten för utsändande av information i dessa frågor kandet väl synas som om den ligger litet för nära , men erfarenheternavisar att en information om kommande lagstiftning som går ut till allmänhetenalltför tidigt mister sin effekt och dessutom i vissa fall kan skapaförvirring. Redan genom tidningsartiklar har vissinformation gått ut till allmänheten. Intresserade föräldrar har redan underhösten via advokat kunnat få information om innehållet i den nyalagstiftningen och förarbetena till denna. Densärskilda fråga som i nämnde kommer alt behandlas ide skrifter som ges ut från departementet. Likaså har de behandlats idomstolsverkets informationsskrift. Beträffande tidpunkterna för de aviseradeåtgärderna kan jag säga att informationsskriften beräknas komma ut från trycketföre jul, dvs. troligen mellan den 20 och . Skriftenkommer genom departementets försorg att tillställas de allmänna underrätterna,samtliga advokatbyråer, borgerliga medlare, barnavårdsnämnder, socialbyråer,försäkringskassor och pastorsämbeten. Den kommer all spridas i ett större antalexemplar til! varje allmän advokatbyrå för att där finnas tillgänglig förallmänheten. Distributionen avses börja som skriften kommer ut fråntrycket. Allmänheten har också möjlighet att direkt hos justitiedepartementetkostnadsfritt rekvirera skriften. Upplysning därom kommer bl. a. att lämnas iden kommande annonseringen. Ifråga om annonsering planeras följande åtgärder. I , ,och annandagsnummer kommer en halvsidesannonsalt införas innehållande information om den gemensamma vårdnaden. Samma annons- en halv sida - kommer även all införas i . VårBostad och Vi . Informationen om gemensam vårdnadkommer också att lämnas i TV-programmet . Dennya lagstiftningen har behandlats i olika tidningsartiklar, somdelvis har utformats efter kontakter med - bl. a. enartikel i och Fritid nr 12, som kom ut . Omskolans betygssystem, m. m. HenANDERSSON i (s): Jag ber att få lacka justitieministern så mycket för de ytterligarepreciseringar han lämnade. De finns i fortsättningen i protokolloch därigenom har vi fått ytteriigare en möjlighet att hjälpas åt att spridainformation om vilka åtgärder som skall vidtas. Jaglackar också för beskedet att även frågan om rätt till jämkning avunderhållsbidrag kommer med i denna informationsverksamhet. Tack för svaret! Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om skolans betygssystem, m. m. Fru statsrådet erhöll ordet för all besvarafru (vpk) anmälda interpellation, 1976/77:46, till herrutbildningsministern, och anförde: har frågat chefen för dels om hananser att betygsättning är förenlig med skolans sociala målsättning, delsvilka åtgärder han tänker vidta för all i skolarbetet hjälpa Omskolans betygssystem, m. m. de elever som pågrund av sin ekonomiska och sociala miljö misslyckas i skolan och får dåligabetyg. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvarainterpellationen. Regeringensuppfattning om nuvarande betygssystem har framförts i regeringsförklaringen,där det uttalas att "Betygssystemet i och gymnasieskolan reformeras. ""Delta bör tolkas så att betyg i en eller annan form skall finnas kvar. 1973års betygsulredning befinner sig i slutskedet av sitt arbete. Jag är förvissadom att utredningen ingående kommer att behandla de frågor som haraktualiserat. Utredningens förslag kommer sannolikt att föranleda en ingåendedebatt om betygen i skolan. Synpunkter på utredningens förslag kommer attinhämtas på sedvanligt sätt. Först därefter är jag beredd att redovisaregeringens uppfattning om betygssystemets närmare utformning. FruLANTZ (vpk): Jag skall först be att få tacka för det mycket knapphändiga svar jagfåll. Påalla nivåer inom utbildningen bidrar betygen till att bevara och förslärka enauktoritär skola som bygger på individuell konkurrens i stället för påsolidaritet, samarbete och kollektivilet. Jag tycker man kan jämföra betygensroll i skolan med arbetsplatsernas ackordsystem. Den röda tråden i båda dessasystem är tanken om "'piskan och moroten"" som drivkraft. Flerastatliga utredningar har arbetat med betygsfrågan. Ett genomgående drag fördem är att de med olika tekniska förändringar av betygen försökt lindrabetygens mesl uppenbara effekter. Men betygsfrågan är inte ett teknisktproblem. Betygens negativa följder beror inte på hur de är utformade ulan påatt de finns över huvud taget. Jagmenar all skolan arbetar efter två oförenliga principer. Skolan har enövergripande målsättning som syftar till att befrämja elevens socialautveckling och samarbete mellan eleverna. Det heter både i Lgr och i Lgy 69 allskolan skall ge eleverna social fostran, och det heter att eleverna "måste få öva sigleva och verka i gemenskap med andra----------- "". målsättning motarbetas avbetygssystemet, som bygger på tävlan mellan eleverna och där de individuellaprestationerna betonas och premieras. I stället för alt utgå från varje enskildindivids möjlighet och bedöma hans egna förutsättningar så mäts varje elevsprestation mot alla andra elevers. ILgr 69 på s. 100 heter del angående just bedömning av elevernas arbetsresultat:"Betygen är ett mått på hur eleven lyckats i relation till kamraterna altuppnå de studiemål, som uppställts i resp. ämnen och kurser." Del finnsmed andra ord ganska små möjligheter för en elev an få utvecklas utifrån egnaförutsättningar. Han måste hela liden arbeta och utvecklas i takt med fastlagdakursplanen och också bedömas inte efter sin egen utvecklingsnivå ulan utifrånsina kamraters. Omläroplanens intentioner skall kunna uppfyllas måste betygen av- Nr 44 skaffas. Också därför att samhället påtagit sig skyldigheten all ge alla Måndtnen den medborgare ett visst mått av kunskap i den obligatoriska ] 3december 1976 är det fel att gradera och rangordna eleverna. Betygen sägs ha olikafunktioner. Enfunktion är alt betygen ger information om eleven. Men betygen beiygssysteni. ger bara en begränsad bedömning av i vilken grad eleven har inhämtat m. m. en viss mängd kunskap.Betygen mäter t. ex. inte samarbetsförmåga, initiativkraft, uthållighet,kreativitet m. m. som borde mätas. Betygen mäter bara stoffmängdenkvantitativt. Betygen anses varamotivationsskapande, dvs. de skall ge eleverna stimulans alt vara så fiitigasom möjligt. Det påstås att eleverna inte skulle bry sig om skolarbetet om intebetygen fanns. Om man anser att goda betyg stimulerar eleverna, vilken effektfår då de dåliga betygen för de svagpresterande eleverna? En tredje funktion är attbetygen fungerar som ett urvalsinstrument vid intagning till fortsattutbildning, men eftersom betygen bara mäter begränsade egenskaper blir ocksådenna funktion värdelös. Betygen ger visserligen en antydan om studielämplighetgenerellt sett, eftersom höga betyg har ett visst samband med studieframgång.Däremot säger betygen ingenting om lämplighet eller intresse för en vissbestämd utbildning och ännu mindre om lämplighet för ett visst yrkesområde. Betygenstyr inlärningen så att eleverna koncentrerar sig på att lära sig det sombetygen mäter. I varje situation i skolarbetet skall en elev prestera mer änsin kamrat för all få bra betyg. Därför är del också svårt att utveckla varieelevs inneboende resurser. undersökning som gjorts vid universitets pedagogiska institutionhar och ställt frågor angående betygen tillgymnasieelever. I undersökningen säger, enligt ett referat i den11 maj i är, av eleverna att de först och främst läser för betygens skull.De kunskaper som pluggas in glöms efter provet. Man lär in i stället för atttänka ut. Kunskaper, påståenden och problemställningar accepteras okritiskt,eftersom detta ger betygsmässig utdelning. Också lärarrollen måste vara svåratt förena med beiygsäti-ning. All först fungera som kamratlig handledare tilleleverna och sedan vara nästan enväldig betygsdomare måste vara svårt. IHamrins och undersökning tror inte av eleverna attderas uppträdande gentemot lärarna kan inverka på betygen. Det gäller med andraord att inte stöta sig med lärare och att se duktig ut inför läraren. Denegativa följderna av betygssystemet är väl kända bland elever och lärare sägerHamrin och . Iolika intervjuer kan man läsa om inställning till betygen. Både och regeringen har klart deklarerat an betygen inte skall avskaffas. Ofta hänvisas till informationsvärdet i betygen. - Vi måste ha någon fungerande information mellan skolan och arbetslivet, säger , bl. a. i Lärariidningen. Del är alltså för arbetsköparnas skull I' Omskolans betygssystem, m. m. barnen skall hetsas ochkonkurrera med varandra? Försöksom har gjorts i Årstagårdens rektorsområde visar att del går bra att få vetahur det går i skolarbetet vid de s. k. kvartssamtalen. Men på det tror inte fruMogård, som i samma intervju säger: Från min egen lärarerfarenhet vet jag juatt en förälder som har bestämt sig för att ungen är dum är nästan omöjlig attövertyga att ungen inte är dum. - Del är i och för sig ett ganskaanmärkningsvärt uttalande av ett statsråd. Vänsterpartietkommunisterna har hävdat att barn från arbetarklassen slås ut idet svenska skolsystemet och att den utslagningen börjar redan på lågstadietför att sedan kulminera i den sociala snedrekryteringen till högre studier. Nyligenpresenterade SÖ en undersökning som visar att elevernas betygsnivå har ettklart samband med deras sociala bakgrund. Arbetssättet i skolan,undervisningens innehåll och de prestationer som värderas gynnar elever frånöverklassen. EnligtSÖ;s undersökning påverkar barnens hemmiljö betygen. De ungdomar som går inian i med lågt genomsnittsbetyg skiljer sig i fiera avseenden frånsina kamrater med högre betyg. De har läst lättare kurser i matematik ochengelska, de fortsätter i mindre omfattning till gymnasieskolan, de blir oftarearbetslösa och de har lågutbildade föräldrar. Endast var fjärde lågbelygselevhade en far med någon utbildning utöver folkskolan. Av högbetygseleverna hadedäremot varannan en far med sådan utbildning. Universitets- ochhögskoleutbildning var så vanlig bland högbetygarnas fäder sombland lågbeiygarnas. Lågbeiygarnabåde sökte och antogs till gymnasieskolan i betydligt mindre utsträckning änhögbetygseleverna. 2 av 3 lågbetygare börjar inte i gymnasieskolan. Bara 55 %av pojkarna och av filekorna bland lågbeiygarna började i gymnasieskolandirekt efter . Av högbetygseleverna var det däremot och 91 !6av pojkarna som började i gymnasieskolan. Juhögre betyg man hade från nian, desto vanligare var det att man studeradevidare. Sludiebenägenheien är större bland ungdomar med välutbildadeföräldrar. Föräldrarna till de ungdomar som började i gymnasieskolan hade isnitt en längre utbildning än föräldrarna till de ungdomar som inte fortsattetill gymnasiet. Sludiebenägenheien efter varierar också medfaderns yrke, och det tycker jag är ganska anmärkningsvärt. Detär alltså föräldrarnas utbildningsbakgrund som till stor del styr i vilkenutsträckning eleverna går vidare till gymnasiet. Julägre betyg en elev hade, desto vanligare var del all han förvärvsarbetade. Bara4 av 10 lågbetygsfiickor studerade mot 9 av 10 hög-beiygspojkar, medan 5 av 10lågbetygsfiickor förvärvsarbetade mot I av 10 av högbeiygspojkarna. Attvara arbetssökande vid undersökningens mättillfälle var vanligast bland filekormed låga betyg och minst vanligt bland pojkar med höga betyg. Del är ocksåvanligare att bli arbetslös ju lägre betyg man har. Denutslagning av eleverna från arbetarhem som sker i ochgymnasieskolan fortsätter och markeras ännu kraftigare, om man titlar på vilkaelever det är som går vidare till högskolor. av barn som kommer frånarbetarhem fortsätter till högre studier mot av barn som kommer frånöverklassen. Svaretsom jag har fått från är kort och koncist och är en bekräftelse pådet som står i regeringsdeklarationen, nämligen att betygen skall vara kvar.Hela diskussionen om betygens negativa effekter har tydligen gått både fruMogård och regeringen förbi. Mennu har jag egentligen inte frågat om betygen skall vara kvar eller inte. Jaghar frågat för del första om betygsältning över huvud tagel är förenlig medskolans sociala målsättning, och för det andra vilka ål-gärder som statsrådettänker vidta för att hjälpa de elever som misslyckas i skolan och därför fårdåliga betyg - därför att de kommer från hemmiljöer som varken kan hjälpa ellerstimulera dem i skolarbetet. De här två frågorna tycker jag nog att man kankräva svar på av regeringen - och jag vill ha svar på dem. För nog måste detvara något grundläggande fel i skolsystemet när skolan inte förmår stödja ochhjälpa de arbetarbarn som på grund av en dålig ekonomisk och social miljö fårdåliga betyg och därför slås ut stegvis ur del svenska skolsystemet. Omskolans betygssystem, m. ni. kräver all jag skall svara. Får jag kanske också ställa ettkrav, som inte bara gäller ? Kan jag få kräva all bli korrekt citerad? Sedanvill jag gärna fråga om det verkligen är mening att man genom allavskaffa betygen skulle kunna råda bot på alla de odiskutabla missförhållandensom ganska utförligt har återgivit och som faktiskt inte kommer somen överraskning för mig. Om del vore så lätt att lösa problem i samhället kunde vidta en sådan enkel åtgärd som att avskaffa betygen - och så voreallting fixat - så skulle vi utan tvivel genomföra denna åtgärd. Men problemetär, som naturligtvis innerst inne mycket väl vet, betydligt mer komplicerat. Somfru också mycket väl vet avsätts det ganska betydande resurser föratt på olika sätt hjälpa de elever som har svårigheter i skolan. Här vill jagbl. a. hänvisa till medel för särskilda åtgärder på skolområdet, som har denfördelen att de styrs till de områden där svårigheterna är störst. Medbeslutet i om SIA-skolan har vi från den införtfriare användning av förstärkningsresursen. Elever med svårigheter kan därmed -det är jag övertygad om - hjälpas på ett betydligt mera effektivt sätt än somhittills varit möjligt. Omfördelningen av statliga arbetsplatser inom (vpk): Jag utgår från att jag citerade rätt, eftersom jag inte settnågon dementi i de tidningar där dessa intervjuer har åter-giviis. Förstskulle jag vilja fråga om över huvud laget har läst de här utmärktarapporterna från SÖ, nämligen om lågt betyg i nian och vem som slutar eftergrundskolan. Om hon inte har gjort det, så vill jag absolut rekommendera det.Har man läst dem, så måste man vara övertygad om att några åtgärder måstevidtas för att man skall kunna råda bot på de uppenbara missförhållanden somfinns enligt dessa rapporter. Men jag är inte så säker på att anseralt det över huvud laget behövs några åtgärder för att hjälpa dessa barn. Detär inte så enkelt som att bara ta bort betygen. Nej, det vet jag att det inteär. Men om vi tar bort betygen och får bort de negativa konsekvenser sombetygssystemet för med sig, så öppnar vi vägen för ett annat arbetssätt iskolan. Man kan hjälpa sin kamrat ulan att man själv råkar illa utbetygsmässigt. Men vet vi att betygssystemet bygger på konkurrens, påprestation gentemot sina kamrater; man skall konkurrera ut kamraterna iklassen. Viborde förstås avskaffa betygen, men del förändrar i och för sig inte skolsituationenför de svagpresterande eleverna. Det håller jag med om, och del är därför jagfrågar vilka åtgärder man skall vidta för alt hjälpa dessa elever så alt manfår bort de allra mest uppenbara effekterna. Jagtror alt man måste salsa på stöd- och stimulansåtgärder och att man måste ändrapå det pedagogiska systemet, som ju betygen bidrar till att konservera. Jagtror alt man måste ändra utbildningens innehåll och att man måste satsa på ökatgrupparbete i skolan. Det kan man inte göra så länge man har betygen kvar ochvarje elev skall mätas emot en annan.