prot · G00928 · 1976-12-31 00:00:00 — Kommittén uppehåller sig istället vid och föreslår förändringar i beskattningen vid uthyrning av villor,i beskattningen av ägarens och brukarens bostad på jordbruksfastighet och ibeskattningen av s. k. andelshus och bostadsrättshus, där fastighelslånenfördelals på medlemmarna. Debåda krav som förs fram i vpk-motionen och som är föremål för behandlingblir således inle tillgodosedda om bostadsskattekommitléns utredningsförslagskulle genomföras. Det har ju ryktats all regeringen skulle skriva omdirektiven för sittande skatteutredningar. Det vore då lämpligt att ta meddirektiv i enlighet med motionsförslagen. Jag yrkar bifall lillvpk-motionen 1975/76:975, punkterna 1 d och 3. I föreliggande utskoUsbelänkande behandlas ett flertal motioner, somyrkar på ändrade regler för bostadsbeskattningen. Bostadsbeskattningen har,som vi alla känner till, varil föremål för utredningar, och liknande motionerhar lidigare, bl. a. på grund av detta utredningsarbete, avslagits avriksdagen. Somframgår av skatteulskoltets belänkande har bostadsskattekommittén nu framlagtsitt förslag, och detta är f n. föremål för remissbehandling. Med hänvisninghärtill har utskottet ansett alt man bör avvakta den fortsatta behandlingen avbostadsskattekommitléns förslag. Med detta ber jag atl få yrka bifall lill skalleulskottels hemställan. HertCLAESON (vpk): Till vad som sägs från utskottets sida vill jag bara göra denkommentaren all man inle löser några av de problem som tagils upp ivpk-motionen genom atl avvakta remissbehandlingen av bostadsskattekommitlénsförslag. belänkande innehåller inget förslag i detavseendet som kan bli föremål för remissbehandling. Även om man vill avvaktaremissbehandlingen är del alltså konsekvent att nu ansluta sig tillvpk-molionens förslag beträffande en neutral beskattning för olikaupplåtelseformer och en begränsning av avdragsrätten i samband med reparationav hyresfastigheter. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 975 av herrHermansson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller skatteulskoltets hemställan i betänkandet nr 4mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 975 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1976/77:6 med anledning av motion om utredningrörande parts processhabililel 1976/77:7 med anledning av motion angående denstraffrättsliga regleringen av bombhot m. m. 1976/77:1 med anledning av motioner om lagstiftningrörande ideella föreningar Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §10 Vissa skadeståndsrättsliga frågor belänkande 1976/77:3 med anledning av motioner om vissaskadeslåndsrättsliga frågor. I detta belänkandebehandlades motionerna 1975/76:1109av i (fp), vari yrkats att hos regeringienbegärde utredning och förslag om krav på tillfredsställande försäkringsinnehavsom villkor för tillstånd att utföra sprängningsarbeten, och 1975/76:1116 av i m. (vpk), vari yrkats att i fråga om ersättning för yrkesskada hosregeringen hemställde 1. att principen "omvänd bevisföring"genomfördes, innebärande att arbetsköpare hade att bevisa sig fri från skuldvid framställda skadeståndskrav, 2. alt objektivt eller s. k. strikt skadeståndsansvarinfördes, 3. att ansvarighetsförsäkring för arbetsköpare blev obligatorisk, 4. att alla arbetsköpare ålades att tecknatrygghelsförsäkring. 1. beträffande ansvarsförsäkring vidsprängriingsarbeten atl med anledning av motionen 1975/76:1109 gavregeringen lill känna vad utskottet anfört angående utredning av ansvars- ochförsäkringsförhållanden vid sådana arbeten, 2. beträffande arbetsgivares skadeståndsansvar m. m.alt skulle avslå motionen 1975/76:1116. HerrFRANZÉN (vpk): Den nuaktuella motionen 1116 borde rimligen ha varil med vid behandlingen avarbetsskadeförsäkringen. Vår tidigare ledamot i socialförsäkringsutskoltel,, har dri- vit dessa frågor sedan1971, då i sin första motion i . Under dessa år har vissaförbättringar skett inom della angelägna område, utan att jag för den skull kankänna tillfredsställelse. maj antagna lagen om arbetsskadeförsäkring lämnar enligt mitt förmenande förstora blottor för all man såsom arbetare skall kunna känna sig säker på all fåut ersättning för arbetsolycksfall eller yrkessjukdomar. Lagen säger inte nejtill bevisade eller konstaterade fall, men det finns ett kriterium, nämligenalt fallet skall kunna "häriedas" lill arbetet ellerarbetsförhållandena. Vidarefordras kollektiva försäkringar såsom komplement, t. ex. TFY -irygghetsförsäkringen. Men inle heller med denna komplettering är mangaranterad full ersättning vid skador inom jobbet. Förutsättningen för attarbetsskadeförsäkringen skall träda i kraft är 90-dagarsregeln. Denskadelidande måste själv föra i bevisning atl skadan kan "härledas"lill jobbet. Om detta säger departementschefen på s. 70 i prop. 1975/76:197följande: "Den naturliga målsättningen vid lagstiftning angåendeersätlningsberälligande arbetssjukdomar är enligt kommitténs uppfattning attbestämmelserna skall omfatta sådana sjukdomar som kan härledas till arbeteteller arbetsförhållandena." Avdenna anledning har man gjort en generell beskrivning av arbets-skadebegreppelutan någon uppräkningsmetod. Detlåter ju jättetjusigt med "härledas". Del skulle kunna vara enepidemiologisk bevisning av samband, dvs. att skador som är mer fre-kvenia inomen yrkesgrupp i förhållande till normalbefolkningen eller liknandejämförelsegrupp betraktas såsom yrkesskador tills man eventuellt kan bevisaalt så inle är fallet. Men det är det inte alls fråga om: "Kommitténbetonar all om en skadad skall kunna få ersättning frånarbetsskadeförsäkringen, del således måste först konstateras all den påståddafarliga faktorn har sådan skadebringande egenskap som är nödvändig för allviss sjukdom skall kunna uppstå. I ett senare led får man med tillämpning avbevisregeln pröva om denna skadebringande egenskap har föranlett skadan i detenskilda fallet." Vadjag kan förstå innebär detta, att man inle bara måste ha härlett skadan lillförhållanden i arbetet, utan alt man också måste kunna tolka sambandet för attöver huvud laget kunna la upp ett individuellt skadeärende till prövning. Viddenna individuella prövning ger bevisregeln en möjlighet att i delindividuella fallet förklara bort sambandet med arbetsmiljön. Vad händer t. ex.med en rökande asbestarbetare som får asbestos? Departementschefenfortsätter i samma proposition, s. 71-72, angående bevisreglerna:"Utvecklingen har successivt gått mot en för de skadade mer generösbedömning av kravet på samband mellan å ena sidan olycksfall eller annaninverkan i arbetet och å andra sidan uppkommen skada." Enligt den nuvarandebevisregeln, som tillkom 1967, skall sådant samband och följaktligenyrkesskada anses föreligga, om inle betydligt starkare skäl talar mol detta.Det förhåller sig nu inte på del sättet. uttrycker sig på följandesätt: "Arbetslagarnas skydd får numera anses i stort setttillfredsställande." Med detta som utgångspunkt avstyrker utskottetmotionsyrkandena. Fördel första kan jag inte acceptera att skyddet bara är "i stort setttillfredsställande". Varför skall det få finnas klart uttalade fall därman inle ersätter uppkommen skada? När del för del andra gäller departementschefensyttrande angående bevisregeln, som tillämpats , och att bedömningendärför är så generös, kan alla som på fackföreningarna handlagt frågor av dethär slaget konstalera all den bevisregeln är allt annat än generös. Delta varen av de stora anledningarna lill alt TFY-försäkringen tillkom genom avtalmellan arbetsmarknadens parter. Enregel för bevisning som däremot skulle tjäna syftet att se generöst påarbetsskador eller arbetsolycksfall är omvänd bevisföring. Med omvändbevisföring blir det arbetsköparnas sak atl föra i bevisning att arbetsskadaeller olycksfall inle föreligger. Närdet gäller bedömningen av vad som skall räknas till fall inomarbetsskadelbrsäkringens ram, kommer sannolikt förelagsläkarna all spela roll. Förtroendet för dessa är bland arbetarna inte det bästa, och det fårtillskrivas företagsläkarna och deras anställningsförhållande. Kopplingenmellan läkaren och företaget är inte bra, och det har också vpk påtalat i olikasammanhang. Det har bl. a. tagit sig uttryck i motioner om annat huvudmannaskapför företagsläkarna och för förelagshälsovården i övrigt. Detkan möjligen anses litet överambitiöst all arbeta för förändringar på del härområdet, där del sägs atl arbetstagarnas skydd är "i stort setttillfredsställande". Man må väl då även räkna in den kollektiva försäkringenTFY. Men för att TFY skall komma i fråga fordras att del finns avtal mellanarbetsmarknadens parter - mellan fackförening och arbetsköpare. Det förekommerenligt kommittén 5 000 ä 7 000 företag som saknar irygghetsförsäkringen. Del ärdå fråga om i huvudsak mindre företag-bland oss eleklriker brukar de kallas för"småskuttar". De smiter på olika sätt undan de sociala skyldighetersom de är ålagda. Detrör sig om många tusen jobbare som härigenom slälls utanför, och del är enligtmin mening hell otillfredsställande. Att TFY görs obligatorisk är även av denanledningen nödvändigt. Detta är orsak nog att översebestämmelserna och bifalla vpk:s krav i detla sammanhang. Ioch med detta vill jag yrka bifall till vpk:s motion 1975/76:1116, alt-satserna1, 3 och 4. i (c): Som vi hört återkommer vpk även nu med en motion innehållande bl. a.krav på införande av strikt skadeståndsansvar för arbetsgivaren. Låt mig erinra omhuvudreglerna i svensk rätt på det här området. Skadeståndsansvar inträdernär någon uppsålligt eller av vårdslöshet har orsakat skada. Det är huvudregeln- den s. k. culparegeln - och den är lagfäst i skadeståndslagen. Vid sidan avskadeståndslagen finns särskilda skadeståndsregler, och de finns i åtskilligaspeciallagar som inom sina tillämpningsområden lar över skadeståndslagen. Delfinns även från skadeståndsrätten helt fristående försäkringar, som stärker deskadelidandes ställning och garanterar ersättning. Trafikförsäkringen är ettexempel på det, trygghetsförsäkringen, som tillkommit genom avtal mellan SAF,LO och PTK, är ett annat exempel. Ivpk-motionen framhålls all den nuvarande ordningen när det gäller ersättningför yrkesskador är bristfällig i bl. a. två avseenden. Det ena är attbevisbördan ligger på arbetstagaren, som måste kunna styrka atl yrkesskadaföreligger. Del andra är att irygghetsförsäkringen inle är obligatorisk. Jag vill erinra om att vid sidan av culparegeln - dvs. regeln alt densom vållat skada är ersätlningsskyldig - gäller enligt skadeståndslagen attarbetsgivaren även utan eget vållande skall ersätta såväl person- som sakskadorsom den hos honom anställde kan ha vållat. Kravelpå införande av rent objektivt ansvar för arbetsgivaren och kravel på införandeav omvänd bevisbörda avvisade . Och ett enhälligtlagutskott föreslår att även nu avvisar dessa förslag. Anledningenär, nu liksom lidigare, all utskottet anser att önskemålen om förbättringar avdet ekonomiska skyddet vid yrkesskada även i fortsättningen bör tillgodosesgenom en successiv utbyggnad av yrkesskadeförsäkringen och att denkompletteras med ersättningssystem i form av kollekliva försäkringar;irygghetsförsäkringen har jag redan nämnt. Detkan erinras om den reform av yrkesskadeförsäkringen som genomförts . Dennya lagen om arbetsskadeförsäkring ger i princip dem som drabbats avarbetsskada rätt till full ersättning vid inkomstbortfall. För alla skador ochsjukdomar som uppstått på grund av skador eller olycka i samband med arbetetskall ersättning kunna utgå. Därigenom kommer man ifrån tidigare svårigheteratt få vissa sjukdomstillstånd klassificerade som yrkessjukdom enligtyrkesskadeförsäkringen. Kravetpå obligatorisk ansvarsförsäkring för arbetsgivare är ell annat krav ivpk-motionen. Den frågan har behandlats av skadeståndskommittén som lagt framell belänkande, I det belänkandet stöder inle kommittén förslaget alt göraförsäkringen obligatorisk. Kommitténs belänkande är f n. föremål förremissbehandling och med hänsyn lill delta anser utskottet att förslaget inleskall föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet är enigt i sin avstyrkan av vpk:s motion, och jag yrkarbifall till hemställan i lagutskottets betänkande. Hert (vpk): inte att jag icke yrkadebifall lill frågan om del strikta skadeståndsansvaret för arbelsköparna? kan vi lämna därhän. Jagtycker däremot inle atl del räcker med del framför om all delskulle vara tillräckligt med en successiv utbyggnad av yrkesskadeförsäkringen.Det är inte, , så enkelt som ni försöker göra det. Hade det varit såenkelt som ni påslår hade vi inte behövt motionera i den här frågan. Då hadedet inte behövts någon diskussion om att de som utsätts för risker på jobbetoch får skador genom detta även skulle få ersättning. Låtmig la ell par exempel. Reabränslet Mc 77 och dess inverkningar har delskrivits och pratats en hel del om. Vid flygflottiljen i där manhandskas med reabränslet Mc 77 kände de som jobbar med detta ämne illamåendeoch yrsel. Många av dessa arbetare lider av olika symtom, som de tror beror påflygbränslet. Flygflottiljens ledning nekar att läkarundersöka alla dem somkänner av de olika symtomen. Företagsläkaren avvisar undersökningen med atldet inte finns någon anledning, eftersom Mc 77 inte är orsaken. Hur skalldessa arbetare kunna komma till rälla med det här problemet och få bevisat alleventuella skador är all härieda från jobbet? En eleklriker, som ringde mig , har frånåren 1968 och 1969 - alltså efter del all den nya bevisregeln infördes -fåll problem med sina händer. Då han arbetar i nybyggnation på valv ochväggformar där s. k. formsläppmedel används får han stora sår och sprickor ihänderna, vilket omöjliggör för honom att arbeta. Han har förbjudils avläkarexperlis all "sälta sin fot" på dessa arbetsplatser. Besvärenhar i och med detta minskat, men han har inle kommit ifrån problemen för det.Han har gått på undersökningar , men läkarenkan inte säga alt det lill är just formoljan skadorna beror på.Läkaren säger däremot att det säkerhet beror på formsläppmedlel. Nusäger departementschefen i propositionen om arbetsskadeförsäkringen altbevisregeln skulle innebära att yrkesskada anses föreligga om intestarka skäl talar emot detta. Och enligt i skulle det iprincip räcka atl han kunde påvisa att han har sår i sin hand. Det framgårklart och tydligt, vad som än sägs i del här sammanhanget om generositet ochliknande, att det inle håller i praktiken. här exemplifierade fallet får en skadelidande ingen som helst ersättning,vare sig för lidande eller för förlorad arbetsförtjänst. Det finns många olikafall där arbetare inte kommer i åtnjutande av ersättningar vare sig för lidandeeller för förlorad arbetsförtjänst. Arbeiarskyddsstyrelsen lade 1973 fram enrapport om slagborrmaskinernas inverkan på människokroppen. Denna undersökningkom till efter påtryckning från I här iStockholm. Utredningen utmynnar i atl vibrationerna av slagborrmaskinen är såhöga att skador i händer, armar, skuldror och rygg inle utesluts, varförfortsatta undersökningar i högsta grad är angelägnaenligt dem som medverkade från arbeismedi-cinska institutet. Hurskall nu alla eleklriker och alla andra som har jobbat med slagborrmaskinerkunna bevisa att skadorna till är orsakade av eller har kommit ianslutning lill della arbete? Man kan konstalera alt flertalet av de härjobbarna inte har en chans all få ut någon ersättning med den nuvarandebevisregeln. Den omvända bevisföringen är därför den enda möjligheten även idet här sammanhanget. HerrOLSSON i (c): Vi är alla ense om att arbetslagarna skall ha ett fullgott ekonomisktskydd för skador som kan uppstå i samband med arbete. Det är bara del alt vihar något olika syn på hur vi skall nå detta. Vpk är ensamt om sin bedömningatt man genom strikt skadeståndsansvar skall lösa de här frågorna. Jagvill erinra om den kraftiga expansion av olika kollekliva försäkringssystemsom har tillkommit på arbetsmarknaden . Vi inom utskottet anser,liksom riksdagsmajorilelen ansåg, all det är en riktig målsättning fördet fortsatta reformarbetet. Vi bedömer att ett bifall lill motionärernasförslag om införande av strikt skadeståndsansvar för arbetsgivarna skullerycka undan grunden för de redan existerande kollekiivavtalsregleradeförsäkringarna, och del skulle omöjliggöra en önskvärd ytteriigare expansionav det ersättningssystemet. Vi litar i det här fallet på att arbetsmarknadensparter skall komma fram till successiva förbättringar som gör atl allaarbetstagare som drabbas av yrkesskador skall ha ett fullgott skydd. HertFRANZÉN (vpk): Jag håller med om att vi har olika syn på de här frågorna.Jag ville bara lala om för att vi från vpk:s sida givetvis villlösa dessa frågor på det för arbetarna, dem som utsätts för skadorna, bästasättet. HerrOLSSON i (c): Låt mig påpeka att vpk är ensamt i det här fallet och vi inom allaandra partier, som representerar så många fler arbetstagare än vpk gör, är enseom den lösning som utskottet har förordat och som har ställtsig bakom. HerrFRANZÉN (vpk): Del sista sade låterkanske litet kryptiskt, men skillnaden i åsikterna är väl att vi inser atl detär arbelsköparna, kapitalisterna, som skall stå till svars för de arbetsskadoroch olycksfall som jobbarna åsamkas i sin yrkesutövning. Överläggningen var härmedslutad. Kostnadernaför undersökning m. m. av fast fornlämning Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels punkterna 1, 3 och 4 imotionen nr 1116 av i m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 3mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit punkterna 1, 3 och 4 i motionen nr 1116. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:5 med anledning avmotion om ersättning vid kollisioner mellan motorfordonoch vilt m. m. 1976/77:8 med anledning av motion om utvidgad trafikförsäkring Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 12 Kostnadernaför undersökning m. m. av fast fornlämning belänkande 1976/77:1 med anledning av motioner om kostnadernaför undersökning m. m. av fast fornlämning. HerrFÅGELSBO (c): Motionen nr 1975/76:184, som avlämnats av mig, behandlas ikulturutskottets betänkande nr 1976/77:1. motionen hemställer jag atlriksdagen hos regeringen begär förslag, innebärande alt undersökning ochåtgärd som berör fast fornlämning i anledning av allmänt eller enskiltarbelsföretag betalas över statsbudgeten. Vårt land är rikt påfornlämningar av olika slag. Inom vissa delar av landet - främstMälariandskapen, och - händer det rätt ofta atl manpåträffar fornlämningar vid byggnation. Man får inom dessa områden i många fallopåräknade kostnader för utgrävning och undersökning som kan bli myckelbetydande. I de kostnader som då debiterar ingår intebara utgrävningskoslnader utan dessutom uppdragsverksamheten, alltså ämbetetsegna administrationskostnader och s. k. dokumenlationskostnader, dvs.kostnader för den vetenskapliga bearbetningen. De fynd man gör i dessakullurlager är helt och hållet statens egendom. Att dessa föremål från gångnagenerationer blir tillvaratagna är helt rikligt. Men enligt min uppfattningbör kostnaden härför inte drabba den enskilde, vilket sker . Eftersomfynden är ell gemensamt intresse för alla borde också kostnaden för dettabetalas över statsbudgeten. Dessautgrävningskoslnader och uppdragsverksamheten kan bli mycket betydande. Jaghar själv varil inkopplad på en byggnation där förstbegärde , men där del beloppet efter förhandlingar prutades lillhälften. Sådana kostnader får givetvis inräknas i byggkostnaden och slås ut påhyresgäster. Även villa- och egnahemsägare har samma koslnadshoi över sig vidsitt byggande. Riksantikvarieämbetethar igångsatt ett vidgat inventeringsarbete avseende kulluriager i våramedeltida städer. arbete sker i samarbete med lokala museer och berördakommunala organ. Ämbetet säger i sill remissvar över min motion bl. a. attämbetet ämnar "föreslå att ett särskilt förslagsanslag inrättas inomämbetets budget för sådana utgifter som föranledes av 9 §fornminneslagen". Utskottetsäger sig vara medvetet om atl nu gällande bestämmelser i fornminneslagenibland kan medföra ganska avsevärda ölägenheter för berörda arbelsföretag.Vidare säger utskottet atl del också kan vara förståeligt att den som belastasmed utgifter av ifrågavarande slag känner sig försatt i en oförmånlig situationi förhållande till den som inte är i motsvarande läge. är enigt i sitt avstyrkande av motionen skall inle heller jag nu yrkabifall lill densamma. Jag skall invänta den kommande budgeten och detförslagsanslag i densamma som aviserar i sill remissvar. Överiäggningen var härmedslutad. §13 Begränsning av kyrkliga markförvärv Föredrogs kulturutskottets belänkande 1976/77:2 medanledning av motion om begränsning av kyrkliga markförvärv. i (c): Jag hade inte för avsikt att ta till orda i del här sammanhanget, meneftersom utskottet har haft all behandla en motion där jag lagit upp frågan ombegränsning av kyrkans förvärv av jord-och skogsmark och utskottet avstyrktmotionen vill jag bara säga några ord i anknytning lill motionen som sådan. Jagförväntar mig att jordbruksministern uppmärksammar den fråga som jagaktualiserat och sålunda föreslår tilläggsdirektiv för den sittandeutredningen, så atl den ingående kan pröva huruvida en begränsning av kyrkansförvärv av jord- och skogsmark kan vidtas. Jag ser detla som en myckelangelägen fråga och som ett problem som bör lösas. Med del sagda ber jag att få yrka bifall lill hemställan i kulturutskotlelsbetänkande nr 2. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 1976/77:3 med anledning avmotion om granskningen av sliftsnämnds förvaltning av kyrkligjord 1976/77:4 med anledning av motion om översyn av almanackans namnlängd1976/77:5 med anledning av motion om underhållet av byggnadsminnesmärken inomförsvaret 1976/77:6 med anledning av motion om alkoholfritt vin som alternativ vidnattvardsgång 1976/77:7 med anledning av motioner i vissa lokalradiofrågor1976/77:8 med anledning av motion om inlösen av vissa fornfynd 1976/77:9 medanledning av motion om förvaringen av kyrkoarkivalier 1976/77:10 med anledningav motion om fraktslöd vid distribution av vissbiograffilm 1976/77:11 med anledning av motion om en statlig lånefond förbiografer 1976/77:12 med anledning av motion om cirkuskonstens villkor 1976/77:1 med anledning av motion om tillgodoräknandei av akademisk! prov i , , eller 1976/77:2 med anledning av motion om möjlighet förutländsk studerande att avlägga masters-examen i 1976/77:3med anledning av motion om ämnet geografi i lärartjänst i Kammaren biföll vadutskotten i dessa betänkanden hemställt. § 15 Lokaliseringen avdet norra skogsinstitutet Föredrogs utbildningsutskottets belänkande1976/77:4 med anledning av motioner om lokaliseringen av det norraskogsinstitutet. att förlägga det norra skogsinstitutet lill . Beslutet omlokalisering till fattades enhälligt och efter noggrant övervägande. beträffar uppföljdes aldrig det beslut som riksdagenfattade på annat sätt än all ett byggnadsprogram upprättades och redovisades avbyggnadsstyrelsen. Enligt della byggnadsprogram skulle skogsinstitutet placerasintill den befintliga skogsbruksskolan i .