prot · G00994 · 1976-12-31 00:00:00 — Därför kommer socialministern, såvitt jag vet, alt svara pä defrågorna. Anna-GretaLeijon vet precis lika väl som alla andra i kammaren vilken min uppfattning ärom daghem. Jag har framhållit i en rad offentliga anföranden att daghemsplanenpå 100 000 nya daghemsplatser måste upprätthållas. Del ärju därför regeringen ökar stimulansbidragen för den kommunala barnomsorgenfrån 1 200 milj. kr. till 1 800 milj. kr. Det har vi redan sagt i riksdagen.Det har vi sagt vid en rad andra tillfällen. vet precis vad dethandlar om. Ändå klagar över att hon inte fått del besked som honhar fått ett hundratal gånger. Honfortsätter alt stympa ett citat. Det är klart atl man kan göra så om man intehar någonting annat all komma med. Om kvinnorna har nätt en högreförvärvsinlensitet, vilket är utmärkt - jag beskrev just vilken väldigförändring i samhället som det innebär - och om man dessutom har en utdragenlågkonjunktur, då finns det ju en risk för nytillträdande på arbetsmarknaden.Därför mäste man vidta åtgärder för att stärka kvinnornasställning på arbetsmarknaden, som det står just i detta stycke. Sedansäger : Jag hoppas alt ni kommer att ha jämställdhetsarbetet förögonen när ni gör nästa budget och kommande förslag. Det är ju inte bara ibudgeten som sådani här är viktigt, utan också i en rad andra förslag. Det ärklart att vi kommer alt ha det för ögonen - vi har ju haft det . Jagvisade med ett femtontal olika punkter hur förslagen har lagts fram och hurreformerna planeras. Naturligtvis kommer vi alt forlsälla att driva på arbetetför jämställdhet mellan kvinnor och män. HerrFagerlund uppförde etl balansnummer. Han skulle försöka förena sin egen,tydligen rätt höga, uppfattning om den arbetsmarknadspolitik som den nyaregeringen för, med oerhört grova propagandabroschyr. Detgjorde han först genom alt ställa en fråga om trygghetslagarna lill mig.Svaret är att vi naturligtvis inte skall urholka dem. Vi har haft en arbetsgruppsomjag fått överta som har jobbat ell par år sedan trygghetslagarna infördesoch som skall se på hur de fungerat i praktiken. Där finns en rad synpunkter pådetla. Man kan förbättra trygghetslagarna i olika avseenden. Det är inte tal omall upphäva trygghetslagar som har gett skydd och trygghet för hundratusentalslöntagare. Men det har ju kommit in synpunkter på hur man kan ta bort brister idem. Jag fick t. ex. i går en skrivelse frän , och jag harfäll många andra skrivelser. Detandra exemplet som nämnde när han försökte atl tricksa sig bortfrån propagandabroschyren var . Han sade all vi hade olika mening omAlgots Nord. Nej, det hade vi inte! Enligt, den proposition som regeringen lagtfram vad gäller är ungefär 15 milj. kr. avsedda för alt under 1977och 1978 hålla sysselsättningen för de anställda i och och för240 anslällda i . Det var vi i princip överens om - fattadebeslutet . Sedangäller del att för dem som icke har möjlighet att arbeta vidare på alla insatser så att de kan få ett nytt arbete. Jag var där uppe imåndags. Två stycken arbetsförmedlare kommer på attförsöka ta fram nya jobb för dem så atl de vet hur det går innan semesternböriar. Vi kommer atl göra vad vi kan för att fä ersättningsindustri genomlokaliseringssamråd och på annal sätt. grundläggande fråga kvarstår faktiskt. , då ni vet att nikan bli bemötta av dem som för politiken, säger ni här i au det försen bra politik, att det icke har skett någon av-rustning ulan all vi haraccepterat era förslag - det är i och för sig fel för det kan diskuteras vemsom har accepterat förslagen, men vi har samma åsikt på många punkter. I andraögonblicket, när ni tror att ni inte blir bemötta i sådana härpropagandabroschyrer, säger ni motsatsen. Då måste människorna fråga sig: Vadär det för opposition som Är det enopposition som säger en sak i , då man inte vågar vara så demagogisk,och en annan sak ute bland människorna, då man hoppas atl inle bli bemött? Denfrågan kvarstår efter den här debatten. Avvilket skäl kan icke socialdemokratin öppet säga i , i massmedierna, isina egna broschyrer att den ambition som genomsyrar regeringsarbelet är althålla sysselsättningen uppe och atl bekämpa arbetslösheten? Herr andre vice talmannen anmälde alt anhållit att till protokollet få antecknat atl de inte ägderätt till ytteriigare repliker. HenWERNER (vpk): Efiersom arbetsmarknadsministerns svar i huvudsak tycks vara ett svarför formens skull förhåller det sig på samma sätt med mitt tack för svaret. Denförsta frågan jag har tagit upp gäller varselstatistiken. På min fråga om detfinns en samlad bild över antalet varsel svarar arbetsmarknadsministern attAMS månad för månad följer utvecklingen. Ja, det är obestridligt. 1 AMSmånatligen utkommande arbetsmarknadsstatistik finns antalet varsel omdriftsinskränkningar och företagsnedläggelser. Jag kan erkänna alt min frågakunde tolkas som om det var detta jag ville veta. Men jag avsåg faktiskt devarsel som går i verkställighet, de varsel som verkligen leder till avskedandenoch permitleringar. Över detta finns, såvitt jag känner till, inte någonstatistik. Därför vill jag fråga arbetsmarknadsministern: del en samladbild över antalet varsel som går i verkställighet, eller avser regeringen altta initiativ till atl vi kan få regelbunden information om detta? Varselbehöver som bekant inle nödvändigtvis vara föranledda av akuta svårigheter förföretagen. Det kan lika gärna handla om inslag i avtalsrörelsen. Enuppföljning av vilka varsel som går i verkställighet och varför de som inte gåri verkställighet inte gör det vore i delta sammanhang viktigt och belysande. Regeringensåtgärder för att minska verkställigheten av varslen genom utbildningsbidragetaren kortsiktig och defensiv åtgärd. Den kan tillfälligt lindra de arbetandessituation genom att undanröja ett akut hot om avsked. Men denna åtgärd skjuterju bara sysselsättningsproblemen . Vihar trots denna insikt i nuvarande läge accepterat etl sådant utbildningsbidrag.Men vad vi kräver är att företagen skall betala det, att man temporärt skallhöja bolagsskatten, sä att de företag som inte har problem skall tvingasavstå vinster så att jobben kan bevaras i andra företag. Dettaförslag lägger vi dels därför atl de arbetande inte skall behöva betalakapitalägarnas kris, dels därför att det i många fall är de stora koncernernasom ställer andra företag i ekonomiskt underläge. Därför bör de vara med ochbetala kostnaderna för att de anställda inte skall ställas utan jobb och helasamhällen ruineras. Devarsel som har gjorts under den senaste liden har avslöjat atl del i många fallär förelag som helt dominerar en orts näringsliv som har försatts isvårigheter. Vi har stött på namnen , ,, och . Om de företag det där gäller kan sägasalt de har försökt se till att de är ensamföretag på orten och altde inte velat ha konkurrens om arbetsmarknaden. När de sä hotar sina anställdasrätt till arbete försöker de ändå fortsätta vara ensamföretag på orterna. Deminskar orternas arbetstillfällen genom frasen "naturlig avgång".För alt inte ålgärder skall vidtas som kanske skulle föranledas av avskedandenoch permitleringar väljer de här företagen att dölja minskningen av antaletarbetstillfällen bakom den frasen. Antalet jobb på de orterna minskar faktisktoavsett om folk avskedas eller om det blir nyanställningsstopp och s. k.naturlig avgång. Problemetför de här enindustriorterna är främst au de är just enin-dustriorter. Helaortens liv är beroende av etl enda storföretag. Vad har då regeringen att kommamed i det sammanhanget? ger svaret; De här företagen kan fåsysselsättningsbidrag med 75 96 av lönekostnaderna inkl. sociala avgifter.Arbetsmarknadsministern, som säger sig representera elt liberalt parti, haralltså inget förslag alt komma med som riktar sig mot dessa företagsmonopolställning gentemot arbetsmarknad och myndigheter på de här orterna.Tvärtom visar svaret att och regeringen bara satsar vidare pådessa företag. Det finns inga idéer om kompletteringsindustrier och andrasådana åtgärder som kan rädda de orternas ekonomiska liv pä sikt. Nej, istället ger man bara mer slöd till just de här dominerande företagen! HerrAhlmark medverkar här inte bara i en oklok och kortsiktig politik ulansatsningen på monopolism strider även mol den liberala ideologi som han i sämänga sammanhang påstår sig stå för. Tolkarjag svaret rätt. om jag drar slutsatsen att regeringen inte harnågra idéer om hur man skall bryta en- eller fåfö-reiagsdorninansen över vissaorters näringsliv? Eller ser regeringen kanske inte ens att det föreligger ettproblem för de s. k. enindustriorterna? Isitt svar hävdar också all regeringens mål är arbete åt alla, ochhan upplyser om att det krävs en kombination av ekonomisk politik,industripolitik, regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik. kundelika gärna ha sagt alt det krävs en politik som gör att man kan nå det uppsattamålei. Det hade varit enklare att uttrycka saken så. Svaret är fullständigtintetsägande, precis som den regeringspolitik som skall vara instrumentet föratl nå uppsatta mål. Det här svaret kunde tjäna som skolexempel på hurpolitiker svarar med ord men ändå undviker atl svara. vill jag frågaarbetsmarknadsministern: Hur ser er kombination Vilken kombination avekonomisk politik, industripolitik, regionalpolitik och arbetsmarknadspolitikstår ni egentligen för? Vilka är era förslag, som kommer att ökasysselsättningen? Frånsett kortsiktig politik som gåvor och subventioner tillföretagen, vilka bara skall gälla i den nuvarande konjunkturen, har regeringengenom industriministern tidigare låtit förstå atl man skall lita på företagensansvar, och så har ute på sina resor önskat permitteringsholadearbetare lycka till. Menjag frågar ; Hur skall ni nä målet arbete ål alla, som ni säger erförespråka? Jagtycker alt Per torftiga interpellationssvar på denna punkt oavsiktligtavslöjar en sak. säger ingenting om alt del är detkapitalistiskanäringslivetsroll som lägger hinder i vägen för att skapa arbeteåt alla. Han talar bara om den statliga politiken. Svaret ger därför uttryckför en riktig idé utan alt svararen i sin nonchalans uppläckl just det. Svaretvisar, om man nu skall dra någon slutsats av det, att Per inle räknarmed att de privatkapitalistiska företagen av sig själva kan ge arbete åt alla.Men jag tror inte all det är Per tanke -det är bara en biprodukt avhans oförmåga all ge ett konkret svar. Regeringensaknar en medveten, målinriktad och långsiktig sysselsättningspolitik. Ensådan politik måste ha sin grund i en riktig analys av och förståelse förarbetslöshetens orsaker. En sådan analys visar alt arbetslösheten orsakas avatt maklen över näringslivet ligger i privata kapitalägares händer.Näringslivet, som är grunden för vår gemensamma försörjning, bordeskötas isamverkan och planering men sköts i stället eflerenskilda kapitalägaresvinstintressen. Dessa intressen ansvarar aldrig förde samhälleliga följdernaav de beslut man fattar. Varieförelag har sin målsättning och sin planering, men sammantaget finns ingenmedveten målsättning för ekonomins utveckling och ingen verklig planering ochsamordning. Därav följer arbetslöshet, därav omänsklig arbetshels, däravrovdrift med naturtillgångar och miljö, därav inflationen, därav kapitalexportsamtidigt med atl stal, kommuner och företag mäste låna utomlands, därav denminskade industrisysselsällningen i som många storkoncernerexpanderar utomlands, därav den borgerliga politikens brist på övergripande måloch framålsyftande ål-gärder. NärPer tar parollen arbete ål alla i sin mun är del mol bakgrund av denpolitik han förespråkar ingen målsättning - del är bara en tom fras, det är ettsätt att fånga röster, ! Hen ULANDER (s): Jag ber att få tacka för svaret pä min interpellation. Men det är ocksåbara för svaret jag lackar, inle för innehållet, eftersom del inte var svar pådet jag frågade om. Arbetsmarknadsministernhar i svaret berättat vad som står i den proposition som ligger till grund fördet betänkande som vi diskuterar. Det vet vi ju redan,efiersom vi har behandlat den i utskottet. Vi vet också vilka summor del gälleroch allt det andra. Men tankegången bakom min interpellation var alt deföreslagna beloppen var helt otillräckliga, mot bakgrund av de behov som finns.De är otillräckliga också mot bakgrund av de utfästelser som de fackligaorganisationerna fick frän den gamla regeringen. Det var på den grunden defackliga organisationerna byggde upp och planerade verksamheten för utbildningoch studier. Men inte ett ord om detta i svaret! Jaghar i min interpellation redogjort för hur myckel pengar det här gäller: 40milj. Det är skillnaden mellan de 60 miljoner som går tilllöntagarorganisationerna enligt den borgerliga modellen och de 100 miljoner somskulle ha utgått enligt den socialdemokratiska modellen. HerrAhlmark säger i sitt svar: "Jag vill betona regeringens stora intresseför denna fråga." Låt mig säga att det intresset har inle visat sig närdet gällt att anslå pengar till denna verksamhet. Del verkar närmast som etlskämt när i fortsättningen av svaret säger: "Det är avintresse för både arbetsgivare och arbetstagare alt alla berörda fär nödvändigakunskaperom medbestämmandelagen." Det är ju detta som inte händer genomregeringens agerande. Jag kan mycket väl länka mig all arbetsgivarna färresurser som är tillräckliga, men del gäller inle löntagarorganisationerna,varken LO, TCO eller SACO-SR. Närman läser interpellationssvaret har man en känsla av att det längst ned skulleslå ett lycka till, men del gör det inte. Del slår i stället: "Jag villockså understryka de stora ansträngningar som arbetsmarknadens parter redanhar gjort för att nå detta mål" - atl föra ul medbestämmandelagen. Jagvet inte om arbetsmarknadsministern läser den fackliga pressen. Om han gör detborde han ha klart för sig de problem som vi diskuterar . I LO-lidningennr 4 uttalar sig både LO:s skolchef och demokratiombudsmanKarl-Erik . De säger att den borgerliga regeringen skar ned anslaget med 40milj. och att detta betydde kris för MBL-utbildningen. "Viser med oro på den fortsatta utvecklingen. Kraven från medlemmarna ökar isamma takt som utbildningen kommer i gång. Det blir svårt alt tillgodose kraveninom den ekonomiska ram som regeringen gett." "FörLO;s del blir alltså resultatet att utbildningen måste skäras ned. LO:s skol-och företagsdemokratienheter häller nu som bäst pä med atl stryka iutbildningsplanerna. Man räknar med alt del i första hand blir nedskärningar påden centrala internatutbildningen, vars syfte är att stödja den regionala ochlokala verksamheten." Tilldetta har arbetsmarknadsministern bara all säga alt arbetsmarknadens parterredan har gjort mycket för alt nå detta mål. Är den fina insatsen detta atl defår stryka ned utbildningen, att de får vägra människor utbildning? Eller vadär det vill ha sagt med detta? Dethär är en viktig fråga, och del går inle att täcka utgifter med ord - det borde herrAhlmark vela. Vad som krävs är naturligtvis au man plockar fram de medel som defackliga organisationerna måste ha för alt klara utbildningen. Ju längrediskussionen har gäll desto klarare blir del alt den enda rimliga korrigeringsom kan göra är att gå på den socialdemokratiska reservationen 14. HerrAhlmark sade att 30 000 människor har möjlighet att fåutbildning genom den s. k. Jag tycker alt 25-kronan är bra, menresultatet för de fackliga organisationerna blir ju att de medel som de har förutbildning och som redan nu är hårt beskurna fortsättningsvis kommer atlkrympa ännu mer. Facket mäste nu gå in i utbildningen med material och annat.Den utbildning som 25-kronan ger möjlighet till är alltså bra, men den gerfacket utgifter. Det är dessa som vi vill ha läckta. Jag har samma höga värdering av behovet av information och utbildningbeträffande medbestämmandelagen som har. föresläsalltså ett anslag på 35 milj. kr. För /78 - alltså även - föreslås 75 milj. kr. just för information och utbildningkring medbestämmandelagen. Det motsvarar i stort sett vad det uttag avarbetsgivaravgift som den gamla regeringen föreslog skulle ha givit. Densocialdemokratiska motionen upptar elt anslag på 140 milj. kr. Del ärberäknat pä vad lönesumman för det året kan förväntas bli. Här rör man sig -del är naturligtvis medveten om - med anlaganden som är osäkra.Dessutom bör man väl vänta på vad regeringen nästa budgetår föreslår förverksamheten och inte jämföra med den summa som är upplagen i årets budget ochsom alltså gäller 1977 och bara halva . Närdet gäller 25-kronan tror jag inle riktigt atl gav den rättabilden. Han sade alt 25-kronan i och för sig är bra men att den innebär ökadekostnader för de fackliga organisationerna. Del intressanta är ju att tidigareutbildning inom företagen inte omfattade medbestämmandelagen. Men vi har juvidgat möjligheten att gå in med utbildning i stället för att permiitera tillalt gälla också utbildning om medbestämmandelagen. har jag fått reda på alt ell mycket stort antal företag läggerin utbildning om medbestämmandelagen i del här utbildningspaketet. Det bliralltså elt tillskott lill kunskaperna på medbestämmandelagens område för etlstort antal anställda. Enligt de uppgifter jag fick kommer den här25-kronan att kosta 105 milj. kr. Exakt hur mycket som går tillMBL-utbildning är inte möjligt alt säga . Men jag tror alt del är enförhållandevis stor del. Jag är mycket glad över att arbetstagarnasorganisationer i de berörda förelagen i samverkan med företagsledningen ochlänsarbetsnämnderna utnyttjar möjligheten på det här sättet. Han frågade om antalet varsel. Jag har gett besked iinterpellationssvaret, och ännu mer utförligt i mitt anförande . Vi vethur många varsel som läggs. När dessa varsel läggs och vi ser att del blivit enökning sätter vi in åtgärder. Delär 336 företag som redan är berörda av den 25-krona som diskuteras myckel underden här eftermiddagen. Enligt dagens uppgift berörs 30 930 anställda, och delkostar alltså sammanlagt ungefär 105 milj. kr. Tankegångenbakom 25-kronan är ju att vi skall undvika kortlidspermilteringar och se tillatt man utbildar människor i stället för all avskeda eller permiitera dem. Mendå säger att detta är "defensiva" åtgärder, och så fällerhan ett anlal negativa omdömen om mig och regeringen. Jag vel au vpk tyckt attarbetsmarknadspolitiken i stort sett är skräp. Jag läser ur parlimotion: "Staten försöker göra allt för att hjälpa denruttnande kapitalismen. Främst är del storfinansen som ges förmånligavillkor." Vidare heter det all man anpassar "all aktivitet efterkapitalismens behov, bl. a. med en rad olika bidrag. Exempel på några är lokaliseringsbidraget,investeringsbidraget, lageruppbyggnadsbidraget och jämställdhetsbidraget." Delär alltså för atl hjälpa "den ruttnande kapitalismen" som vi försökeröka jämställdheten mellan kvinnor och män och håller sysselsättningen uppe!Läser man vidare i motionen finner man atl den innehåller en samlingokvädinsord över stora delar av arbetsmarknadspolitiken, AMS-ulbildning,beredskapsarbete och liknande. Om man är negaliv till den aktivaarbetsmarknadspolitiken, är det alldeles klart att man också blir negativ tillallt som jag svarar , eftersom jag ärJÖr den aktivaarbetsmarknadspolitiken. Jag är inte förvånad över att herrWerner är missnöjd med milt svar. Det är först om jag säger alt vi skallstrunta i arbetsmarknadspolitiken och förstatliga näringslivet som nöjd. Mendet här med "den ruttnande kapitalismen" är intressant. Är del genomatt på AMU-centrer ge eleverna utbildning i ett yrke som de kan få jobb i somman hjälper den ruttnande kapitalismen? Eller är det utbildningen inne iförelagen, som gör alt människorna kan fä bättre jobb längre fram eller behålladet jobb de har, som är etl sätt att hjälpa den ruttnande kapitalismen? Ellerär det beredskapsarbete, att hindra människor frän att bli arbetslösa genom atti en lågkonjunktur lägga ut jobb som skulle ha gjorts om , t. ex.byggande av vägar i Norriand - är det elt sätt alt hjälpa den ruttnandekapitalismen? Eller är det den halv- eller helskyddade verksamheten, som aldrigskulle kunna ulan statliga insatser - är det ett försök atl hjälpa enruttnande kapitalism? Eller är del de praktikjobb som vi skapar för ungdomar,av vilka, enligt en rad undersökningar som jag redovisade i debatten i decembermed , får ett fast jobb i det företag där de haft enprakiikplats - är det ett sätt alt hjälpa den ruttnande kapitalismen? Vad idenna arbetsmarknadspolitik är det som är så oerhört förgrymmadpå, när vi försöker hålla sysselsättningen uppe, hjälpa människor till jobb ochse till alt arbetslösheten motverkas? HerrWerner sade atl numera satsar på monopolism. Men det är ju tvärtom!För alt vi inte skall fä monopolism i det svenska näringslivet har vi gått utså hårt för alt stödja de mindre och medelstora företagen, så att de inte baraskall köpas upp av statliga bolag, investmentbolag eller stora privatbolag.Budgeten rymmerökade kreditmöjligheter för de mindre företagen bl.a.justdärförall vi inte skall faen monopolartad utveckling. Vi vel ju atlmonopol ledertillen hel rad saker, bl. a. privat maktkoncentration, som vi äremot, eller krav på förstatligande, vilket leder till en våldsam stall ig mak tkoncentration, som jag är emot men som är för. Tillslut; Vad menas egentligen med interpellationssvaret, frågar gångpä gång. Jag har visserligen givit en hel rad exempel pä vilka åtgärder viavser att genomföra. Men lyssnar ju inle. På industrisidan är delt. ex. stödet till anslällda inom lekoindustrin, försöken alt rekonstruera NJAoch ge ökad trygghet åt de människor som jobbar i , satsningen påBerol-Kemi för alt fä ökad sysselsättning på , en industri som vihoppas har framliden för sig. Närdel gäller ekonomisk polilik är del en budget som ser till att man hållerefterfrågan uppe i en dålig konjunktur och på del viset klarar sysselsättningen.När det gäller regionalpolitiken är del bidrag och förmånliga lån till företagsom vill lokalisera sig t. ex. i de norra delarna av landet. När det gällerarbetsmarknadspolitiken är del bl. a. detta som vi skall besluta om i dag.Kombinationen av dessa åtgärder utgör regeringens sysselsättningspolilik. Närherr enbart har okvädinsord för den politiken, visar det all han inle ärell dugg intresserad av atl konstruktivt resonera om hur sysselsättningen skallskyddas. Han är bara ute för atl propagera för elt kommunistisktsamhällssystem, som bygger på helt andra förutsättningar än värt demokratiska. Hen ULANDER (s) kortgenmäle: förslod inle mitt resonemang om 25-kronan. Jag skallförsöka förtydliga mig. Även om staten går in och betalar lönekostnaderna förden tid man studerar medbestämmandelagen, uppkommer naturligtvis en kostnadför de fackliga organisationerna precis på samma s'ätt som när man vid andratillfällen studerar medbestämmandelagen. Den kostnaden kräver vi alt få läcktgenom ett högre anslag. Jagi min lur förstod inle rikligt arbetsmarknadsministern, när han talade om de 75miljonerna. Klart är atl de 75 miljonerna är elt anslag för /78.Den modell som socialdemokraterna har drivit är alt manskulle la ut pengarna i form av en avgift. Den avgiften skulle täcka en höjd av140 milj. kr. Sedan skulle man plocka bort vissa saker. Till slut kom man nedlill 100 milj. kr. och information ommedbestämmandelagen. 1della fall har den borgeriiga regeringen framlagt förslaget - vilket givelviskommer alt gå igenom - om 75 milj. kr. Ur delta belopp skall arbetsgivarna få15 milj. kr. för sin information och utbildning. Det är alltså en differens på40 milj. kr. som vi diskuterar. För LO betyder detla 20-25 milj. kr. För TCOkan jag länka mig en summa av 7-8 milj. kr. För /SR fick jag enuppgifi om att det rör sig om ca 2 milj. kr. Med dessa belopp får alltså defackliga organisationerna minska de behov som de tidigare ansett vara ellminimum. Dethar också, , i den praktiska hanteringen visat sig att antaletstudiecirklar har ökat i väsentlig grad. Del betyder att inle ens 100 milj. kr.kommer alt räcka. Minimikravet är att organisationerna borde få ut de pengarsom de frän börian fält besked om att de skulle kunna få. Ambitionerna har ju anpassatsdärefter. Hen (vpk) kortgenmäle: