prot · G009124 · 1976-12-31 00:00:00 — 8. anse moiionen 1976/77:521,yrkandel 2, besvarad med vad ulskollel anfört, 9. med anledning av motionen1976/77:521, yrkandel 3, som sin mening ge regeringen lill känna vad ulskotietanföri om behovel av fortsatta insalser i internationella sammanhang i syfteall åsladkomma överenskommelser om begränsning av svaveluisläpp. Vatten-och luftvård, m. m. 1. belräffandeanvändningen av handelsgödsel inom jordbrukel av , herrar , i , Slrömberg i Vrelslorp och Alftin saml (samlliga s) som all ul skollel under 5 borl hemslälla attriksdagen skulle som sin mening ge regeringen till känna vad reservanlernaanföri med anledning av moiionen 1976/77:519 och motionen 1976/77:521,yrkandel 4. 2. belräffande luftföroreningarna frånfordonslrafiken av kvist, och saml herrar , , i och Slrömberg i Vrelslorp (samtliga s) som att utskottet under 6 och 7 bort hemiälla 6. som sin mening ge regeringenlill känna vad reservanlerna anföri med anledning av moiionen 1976/77:521,yrkandel I, 7. som sin mening ge regeringentill känna vad reservanterna anfört med anledning av moiionen 1976/77:849, 3. belräffande ozonskiklel i jordalmosfären av herrLundkvist och saml herrar , , i och Slrömberg i Vrelslorp (samtliga s) som atl ulskollel under 8 bort hemslälla allriksdagen skulle som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanlernaanföri med anledning av moiionen 1976/77:521, yrkandel 2. Till betänkandet hadefogats ett särskilt yttrande av (). Socialdemokratin har i regeringsställning drivil miljöfrågorna som enav våra slora samhällsfrågor. Vatten-och luftvård, m. m. vara ellföregängsland pä miljövårdens område. Del är naluriigl för oss all iopposilionsslällning fortsätta atl driva en aktiv miljöpolitik för all iryggaalla människors räll lill en god livsmiljö. Del är ett övergripande mål försocialdemokratisk politik. Del är naluriigt för oss atl i motioner föreslåriksdagen de åtgärder som vi förberedde men på grund av valutgången inie hannfullfölja i regeringsställning. Delföreliggande utskottsbetänkandel behandlar bl.,a. de avsnitt i densocialdemokratiska partimotionen 521 som berör vallen- och luftvård. Sverigeär ju mol bakgrund av silualionen ule i världen ett ovanligt lyckligt lottatland när det gäller vaiienförsöriningen. Genom den omfaltande utbyggnaden avreningsanordningar i induslrier och kommuner har föroreningen av vattendragenminskats påtagligt. slarkl nedsmutsade vattendrag kan åter användasför bad och fiske. Del förhållandel alt vi numera kan bada i Slockholmsinnerstad kan få riäna som eii män på ambilionerna i det sammanhangel. Ävenom del ålerslår en hel del all göra i dessa slycken, inle minst när del gällerföroreningar från industrin, har vi både en lagstiftning och lillgång tilltekniska lösningar som gör del möjligl för oss alt fullfölja en aktiv polilikför renare vatten när det gäller denna typ av föroreningar. Menvåra hotas av andra föroreningar som måste angripas med annorlundaåtgärder. Vi har hotet från luften. Jag länker då i första hand påsvavelnedfallel som genom försurningen dödar livet i våra sjöar och vattendrag.I den proposilion som den socialdemokraliska regeringen förelade iOol kunde vi redovisa hur 5 000 sjöar redan var döda och ytterligare 5 000allvarligt skadade. Årels snösmältning har förvärrat silualionen. Denupplagrade svavelmängden i snömassorna har i vissa delar av landel svårl skadallidigare icke angripna sjöar. Allade åtgärder som föreslogs i den socialdemokratiska regeringens proposition ochsom godkände innebär nalurliglvis ett vikligi bidrag i uppgifternaall komma åt riskerna med svavelutsläppen. Det blir en nalurlig uppgifl för ossatl väga in också dessa risker för natur och miljö när vi framöver går all taställning till hur vi skall lösa vår energiförsörining. Del allvarliga medsvavelutsläppen är emellertid all en så slor del kommer utifrån, från andraländer. Den socialdemokratiska regeringen log en rad inilialiv för all fä dessafrågor belysta och diskuterade pä del internationella planet. Sedan vi insettsvårighelen i alt komma fram till prakliska lösningar den vanliga vägen genominternationella konventioner inledde vi elt samarbele med den norska regeringenom att vi mera direkt på bilateral basis skulle angripa problemel med de ländersom i forsla hand förorsakar våra problem. Del var den socialdemokratiskaregeringens avsikl att med dessa länder söka träffa avtal av samma innebörd somdet träffade med DDR. Enligldelta avtal förpliktar sig de båda länderna all söka begränsa sinaluftföroreningar och alt i rapporier lill varandra redovisa resullalenav sina anslrängningar. Avtalet förpliklar också de båda länderna alt iinternalionella sammanhang aklivi arbela för en begränsning Densocialdemokraliska regeringen hade en plan för hur denna bilaieralaförhandlingsrunda skulle genomföras. Jag ser det som både angeläget ochbrådskande att den nya regeringen fullföljer dessa planer. Det är därförtillfredsställande atl utskottet med anledning av vårl yrkande i moiionen 521kunnal enas om all föreslå atl ge regeringen lill känna som sinuppfallning viklen av all de bilaterala överläggningarna fullföljs med allkraft. Enannan allvarlig föroreningskälla när del gäller våra är risken med denmyckel starkt ökade användningen av konstgödsel inom jord-och skogsbruk. Lätmig frän börian få slå fast, för all inga missförstånd skall råda på denpunklen, all vi reservanler naluriiglvis inser belydelsen av användningen avhandelsgödsel för atl öka avkastningen i jordbruk och skogsbruk. Vi insernaturligtvis sambandet mellan avkastningen per hektar och de priserkonsumenierna får belala för maten. Socialdemokratin har eftersträvat elt jordbruksom skulle kunna ge en hygglig bärgning åt sina utövare och rimliga priser ålkonsumenterna. Men vi är slarkl medvetna om alt ambitionen alt höjaavkastningen med konsllade medel kan drivas över den gräns där samhällsnyllanförbyls i sådana skador på människa och miljö all de över huvud tagel inte kantolereras. Detär visserligen sant all en lång rad ålgärder lidigare har vidlagils påforsknings- och försökssidan för all klarlägga problemen med konsl-gödsling.Del är också rikligl all vi har en lagsliftning som möjliggör för myndighelernaall följa ulvecklingen på della område med stor uppmärksamhel. Del är ocksåsanl all del bedrivs upplysningsverksamhet för all informera lantbrukarna omfördelar och nackdelar med konstgödsling. Alll della känner vi väl lill,efiersom del i mångl och myckel är elt resullal av anslrängningar från denlidigare socialdemokraliska regeringens sida. Menvad vi nu upplever är atl vi med hänsyn lagen lill brislen på virkesråvara iskogen kan se ell slarkl ökal iniresse ur skogsproduk-lionssynpunkl all fåulnytria mera kvävegödselmedel i skogsvården. Vi har den fortlöpande, kraftigaökningen av konstgödselanvändningen inom jordbrukel. harkvävemängden ökal nio gånger, fosformängden och kaliummängden fyragånger. Vi har de snabbt ökade skadeeffekter som uppmärksammats pä grundvattneti vissa delar av landel, framför alll i , och som redovisats i en särskildmolion av Greihe och . De kommer senare i debattenall belysa dessa problem. Omvi riskerar alt fördärva vårl dricksvatten, öka igenväxningen av våra sjöar ochfå andra skador på miljön genom ett för hårt utnyiriande av konsigödsling, dåförbyls ju de vinsler vi ville göra genom ökade skördar i förluster som vialdrig kan ersälla. Del är därför som vi från reservanlernas sida inte kanacceptera den läilsinniga inställning som jag lycker au ulskolismajoriielenintar i dessa frågor. Man vill visserligen inle bestrida att fall avövergödsling kan förekomma, men man nöjer Vatten-och luftvård, m. m. Vatten-och luftvård, m. m. sig med all konslalera inle anser atl det föreligger någol slöd för antagandet all man inom delsvenska jordbrukel allmänt använder för höga gödselgivor. och därför avsiyrkerman den socialdemokraliska moiionen. Vadvi anser vara nödvändigl är alt man sammanställer alll material som harredovisals och del som kan framkomma ur undersökningar som pågår vid bl, a,socialslyrelsen, lanlbrukshögskolan och skogshögskolan. Vianser vidare att man skall ge en utredning i uppdrag alt pä grundval av detlamaterial bedöma de hälso- och miljömässiga konsekvenser som en ökad användningav handelsgödsel får. Även de produktionsmässiga och ekonomiska följderna förjord- och skogsbruket av en minskad användning skall naturligtvis redovisas. Vimåsle fä möjligheter all efter en samlad bedömning överväga vad del är vi hällerpå all ge oss in på. Ulredningen bör också framlägga förslag om lämpligameloder för all minska konsigödselanvändningen och förslag om ellregislreringsiväng för konslgödselmedel. Vi menar all della är en angelägenulredning som bör bedrivas skyndsaml. Den bör kunna ge oss underlag föraklivare ålgärder än . Det räcker uppenbarligen inte bara med att vikänner till farorna och tar fram lämpliga metoder, som vi informerar landetsjordbrukare och skogsbrukare om. Vi måste komma fram till ett samlalhandlingsprogram i dessa frågor, där ansvarel för hälsa och miljö måste få vägatyngst, när vi gör de samhällsekonomiska bedömningarna. Varfinns konsekvensen i de borgeriiga partiernas handlande när del gäller vårmiljövård? Den ena veckan är man med om au under hänvisning lill människorsoro förorda totalförbud mot ulnyUjande av vissa kemiska bekämpningsmedel, medelsom vår vetenskapliga expertis inle anser vara farliga alt använda med denhanlering som föreskrivs av pro-dukikonirollnämnden. inle ens medverka lill effeklivare ålgärder för en varsammare hanlering medkonslgödselmedel, där ett överdrivet ulnyUjande bevisligen kan förorsaka svåraskador, bl. a. på dricksvatten, med velenskapligl belagda risker för människorshälsa. Jag yrkarbifall till den socialdemokraliska reservationen. Lågtvattenstånd har skapal problem i sjöarna och Åsnen. Problemen i sambandhärmed har aktualiserats i socialdemokraliska molioner. För sjön gäller alt snara åtgärder är av nöden, om beslående skador på sjönsekosystem skall kunna undvikas. Den socialdemokratiska regeringen hade denuppfattningen all en omprövning snarasl möjligl av vattendomen för sjön varnödvändig. Förberedande åtgärder vidtogs också för all få en sådan omprövninglill stånd. Jagkonstaterar med lillfredsslällelse all den nya regeringen är beredd allfullfölja den socialdemokraliska regeringens intentioner i detla sammanhang.Del är också värdefulll alt utskottet med anledning av yrkande nr 7 i densocialdemokraliska parlimolionen enhälligl föreslår ge regeringen till kännaalt regeringen bör förbehålla sig den slutliga prövningen av ärendet Del ärangeläget därför atl en sammanvägning måsle ske av olika intressen inom ramenför en samhällsplanering för vilken regeringen ytterst måsle ta det poliliskaansvarel. Målsättningen måste vara au rädda sjön från den förstörelse somhotar, om del nuvarande tillståndet vid sjön får fortsätta. Närdet gäller är utskottets påpekande, alt också där en omprövning avvatlendomen kan visa sig nödvändig, eu uttryck för den betydelsefulla roll urallmän samhällsplaneringssynpunkt som miljö- och rekreaiionsfrågor bör tillmätas. Enannan fråga som vi aktualiserat i den socialdemokratiska parti-motionen ärkravet på ell åtgärdsprogram för begränsning av luftföroreningar frånmotorfordon. Del är enorma mängder föroreningar som trafiken alstrar. Manberäknade sålunda 1973 att utsläppen av koloxid från bensindrivna bilaruppgick till över 1 miljon lon, utsläppen av kolväten till ca 160 003 lon ochutsläppen av kväveoxider till ca 75 000 lon. Till detla skall läggas all ibilavgasulsläppen finns därulöver tusentals kemiska föroreningar. Realislisklbedömt får vi räkna med all föroreningarna frän motorfordon kommer att varaell växande miljöproblem särskilt i tätorterna. Hälso- och miljöeffekterna avföroreningarna från motorfordonen är pålagliga. Även om kunskaperna ombilavgasulsläppens hälsoeffekter forlfarande är ofullständiga, därför atttätorlsbilismen ännu är av ganska ungt datum, så kan man på goda grundermisstänka all biltrafikens utsläpp av cancerframkallande ämnen svarar för del av de mil-jöbetingade cancerfallen. Det finns alltså anledning attkänna oro med tanke på att vi ännu inte kan säga så mycket omde mera långsiktiga effekterna av bilavgasernas inverkan på människors hälsa.Forlfarande är vi ju irols alll den första generationen människor som dagligenutsätts för bilavgaser. Visserligenär del så all en rad åtgärder vidlagils av den tidigare regeringen för atlbegränsa avgasutsläppen från bilar. Jag behöver inte räkna upp dem alla. 1utskottets belänkande redovisas också åtgärder, som såvälkommunikationsministern som jordbruksministern är beredda atl vidtaga på sinarespektive avsnitt av föroreningsproblemen när det gäller trafiken. Men vad visaknar och vad vi slod i begrepp all genomföra var ett försök att få ett merasamlal grepp pä alla de åtgärder som måste till för att möta de här problemeneffektivare . Jagvill alltså understryka alt del kommer inle all räcka med förbällringar itypbesiktningssystemet m. m., som kommunikationsministern föreslår. Del kommerinte alt räcka med ätt man, som jordbruksministern är i färd med all göra,ulformar direktiv till en ulredning angående de luftvårdsproblem i allmänhetsom sammanhänger med den ökande fordonslrafiken. Vadvi behöver är en aktivare samhällsplanering, inriklad på att genom samordningav en rad olika ålgärder skapa garantier för att de riktvärden Vatten-och luftvård, m. m. 10 prolokoll 1976/77:123-124 Vatten-och luftvård, m. m. för luftkvalitet somstatens naturvårdsverk fastställt eller kommer atl fastställa också kan hällas.Del kan behövas lagstiftning för all påskynda trafikplanerings- ochsaneringsåtgärder i ulsatla områden. Man behöver vidare försöka komma ifrån densplittring på flera myndigheter när del gäller ansvaret för tillämpningen avbilavgasbestämmelserna som gäller . Detfinns sålunda, herr talman, goda skäl för atl tillsätta den ulredning som vibegärl i den socialdemokratiska parlimotionen nr 521, yrkande 1. Därför yrkarjag bifall till reservation nr 2, som också beaktar de synpunkter somframförts i motion 849 av m. fi. Närdel gäller den reservalion vi har frän socialdemokratiskt håll med anledning avden punkt i vår parlimolion som lar upp hotel mol ozonskiktet kommer fruTheorin att redovisa skälen för vår ståndpunkt i den frågan. Jag vill bara,eftersom den socialdemokratiska regeringen log upp hotel mot ozonskiktet i FN:smiljösiyrelse, fästa uppmärksamheten på all del är sannerligen inle barafluorkolen i sprayflaskorna som motiverar vår uppmärksamhel pä denna fara. Delär på sill säll betecknande för hur man från sida har drivitdiskussionen om miljöriskerna i samband med vår energiförsörining alt manmolionerai om de risker för ozonskiktet som är förknippade med sprayflaskornamen i debatten inle haft så mänga ord atl säga om de stora risker förozonskiktet som är förknippade med en ökad förbränning av kol och olja.Koldioxiden som vi den vägen släpper upp i atmosfären har vi hell förioratkontrollen över. Den är det svåraste hotel mol ozonskiktet, ett faklum som vimåsle ta slor hänsyn lill när vi diskulerar framtidens energikällor. Låtmig få sluta med alt säga all jag, med hänsyn tagen till den iver med vilken ivarie fall sökl framställa sig som förelrädare förmiljöintressena, är förvånad över oviljan när det gäller alt ta vara på ochföra vidare de uppslag till ytterligare ålgärder i dessa sammanhang som vi förtfram från socialdemokratiskt håll. Som jag inledningsvis nämnde, grundar sigvåra framstötar bl. a. på erfarenheler som vi gjorl i regeringsarbetet Omintresset för miljöfrågorna verkligen är sä starkt som i varie fallcenterpartiel ville göra gällande i opposilionsslällning, borde man rimligenvara angelägen om atl la vara pä de uppslag som socialdemokraterna nu kan bidramed när del gäller att göra miljövårdsarbetet effektivare. Dellar onekligen lid alt skaffa sig erfarenhel av regeringsarbeie. Vi ser del frånsocialdemokralins sida som en angelägen uppgifl för oss att på områden där vi iregeringsansvar kunnat påräkna en positiv inställning från i varie fallfolkpartiets och sida medverka lill atl del arbele vi i denandan utförde skall kunna fullföljas på elt så framgångsrikl säll som möjligtäven av den nya regeringen. Men uppenbariigen får den goda saken - i det härfallel miljövården - sitta emellan för all man inle vill ge avkall på denpoliliska prestigen. Med andra ord: Hellre en avslagen socialdemokralisk motionän ett framsleg för miljövärden lycks varaledsriärnan för den borgeriiga politiken. Jag kan, herr talman, bara beklaga ensådan inställning. FruLUNDBLAD (s): Kvaliteten pä den luft vi andas och del vi dricker är avlivsavgörande betydelse för oss. Ändock väcker inte diskussionen kring föroreningen- kanske man renlav kan säga förgiftningen - av luft och vatten samma debattoch samma upprördhet som t. ex. kärnkraftens risker, specielll inle hoscenterpartiets företrädare. Ärdel kanske därför atl den risk mänsklighetenutsätts för genom förorening av luft och kommer smygande och attskadorna inte så läll kan härledas till luft och vatten? Eller betraktar vi renluft och rent vatten som något så självklart i all vi inte har fantasinog atl föreställa oss riskerna? Luftföroreningarnahar på vissa orter på grund av koncentration av avgasutsläpp och rökgasulsläppnu nåll en sådan omfallning all forskarna slagit larm. Även allmänhelen harböriat känna av problemen påtagligt Det är därför hög tid atl program föreffektiva motåtgärder görs upp såsom skissas i motionen 521 och i reservalionen2. Jagvill nu i mill anförande koncentrera mig på vattenvården, specielll belräffandefärskvaiinei som används lill dricksvatten. som hölls i FN:s regi med deltagande av över150 stater medförde inte så uppseendeväckande rubriker i massmedia som en delandra FN-konferenser. Troligen är orsaken den all del på vallenförsyningens ochvattenvärdens område inle finns så hårda motsättningar mellan u-land och i-landoch atl alla länder har någon form av vallenproblem. Del är kanske tveksamt omdet går alt föra i hamn konferensens beslut all man skulle ge allavärldens människor nära lillgång lill färskvallen av lillräcklig mängd även fördel saniiära behovel - och av god kvalilel. För detla behövs mångatekniska och vetenskapliga insalser i samarbele på regional och internationellnivå. har god tillgång pä dricksvatten. Av slorl intresse har det ocksåinternationellt varil au som enda industriland förmått atl minska sinvattenförbrukning, bl. a. genom en effekiiv åler-användning av vatten iindustrin. Inom jordbruket har dock vallenförbrukningen ökal kraftigt på grundav ökad bevattning. Mendet är ändå en del av besluten vid som berör ,specielll de resolulioner som gäller vattenkvaliteten och vattenföroreningarna.Del är t ex. fråga om en resolution med följande innehåll: Gemensamma ochplanerade aktioner är nödvändiga för atl undvika och bekämpa effekierna avmiljöförsiörelse och där del är nödvändigl för att skydda och förbättrakvaliteten på vattenresurserna. Del gäller också resolutionen omvattenförbrukning i jordbrukel, som bl, a, stadgar alt man måsle ta med ävenhälsoaspekler när man planerar för vallenanvändning i jordbrukel. Från dessa resolutioner på det internalionella planet är del en rak väglill ett av de problem som vi diskulerar , nämligen Vatten-och luftvård, m. m. Vatten-och luftvård, m. m. den fara förvallenföroreningar som överdriven gödsling kan utgöra. För en lid sedan blevjordbruksministern intervjuad i tidningen , Även om jordbruksministern intehelt avvisar att överdrifter i användningen av handelsgödsel kan gehälsorisker, så tror han inte att det behövs centrala initiativ ellerrestriktioner i användningen. Men är det otvetydigt så, alt i vissakombinationer läll jord, bevattning och kvävegödsling uppstår föroreningar avgrundvattnet. Och måste nalurliglvis de mödrar, vilkas spädbarn förbjudsdricka vatten från familjens brunn, fråga sig om del inie går all ändra påmängderna av kvävegödsel och bevattning, så atl vattenförorening kan undvikas.Men del har varil svårl all få gehör för sådana synpunkler. Utanall påslå all handelsgödsel kan undvaras - som anlyll i sill särskildayttrande-vill jag dock inle i likhet med jordbruksutskollels majorilel förminskaproblemel till alt man inom några delar av landel bör visa särskildförsiktighet med användning av handelsgödsel, Läll genomsläppliga jordar finnsinom många landskap, bevallningen inom jordbrukel är i sländig ulveckling ochmängden handelsgödsel ökar slarkl. Del kan bara leda lill en kaiaslrofalurlakning i vårl grundvallen - om inga begränsningar görs. Det har visals iflera forskningsrapporter och undersökningar, som sedan kanredovisa. , när jag första gången tog upp problemet iriksdagen, försökle man från framstående jordbrukarhåll göra mina påståenden omhandelsgödsels inverkan på grundvattnet lill åilöje. är man beredd alldiskuiera dem, även från cenierparlihåll, men jag tycker all man tar iproblemet med silkesvantar. De ekonomiska intressena slår här molmiljöintressena. Beträffande bevattning och gödsling av potatis vill jag sägaatl det ju är ell intressant faklum, som framhålls i lantbrukshögskolansrapport, att denna behandling av potalisåkern ger en tyngre och därmed bättrebetald skörd, men del blir mera i polarisen. Del är alltså konsumentenav potatis som förlorar på odlingsmetoden och på den slora användningen avhandelsgödsel och bevattning. Jagoch många andra inom socialdemokratin anser all man snarasl möjligt måsleutreda de hälso- och miljöeffekter som handelsgödseln under vissa förhållandenger. Vi är också några som anser atl en ulredning bör ske jämsides med enförsöksverksamhel inom någol hotat område, t, ex, . Genom markanalyser,informationskampanjer, mängduppgifter saml en skärpning när del gällerriskvärdena för nitralhaken i vatten borde man kunna mäta effekterna iförhållande lill värdena oberört kontrollområde. Först då synes mankunna bevisa eller motbevisa klagomålen om övergödsling. Kontrollenav vattenkvaliteten är starkt splittrad på de centrala instanserna i Sverige.Grund- och yivatinet kontrollerar när del gäller vailnei ikranen har socialslyrelsen hand om hälsokontrollen, men när vallnel är på vägin i munnen eller livsmedlet är del livsmedelsverkel som är ansvarigt Hur voredel egenlligen med ell samordningsorgan på della område för ämbetsverken? Människors oro för sin och sina barns hälsa manar oss all göra någol pådetta område. Forskarnas rapporier bevisar all vi måsle göra någol. Vad vänlarvi på? Kanske fallas del elt klarl ålgärdsprogram med en prioriiering. Därför,herr lalman, yrkar jag bifall till reservalionen 1 vid jordbruksulskollelsbelänkande i vilken krävs en skyndsam ulredning, evenluelll medförsöksverksamhel. Vatten-och luftvård, m. m. Hen i (c): Vad vänlar vi på, frågade . Jag skulle kunna svara med atlsäga all vi har väniai på ell regimskifte i vårt land: Det lycks som om allldel som man inle hunnit med pä nu plölsligl skall hända pä någonmånad, medan den nya regeringen alkjämt arbetar med den gamla regeringensbudget Jagskulle, herr lalman, gärna önska alt vi kunde komma bort från den här altilydeni vår så vikliga miljödebatt. Del förvånar mig alt både och fruLundblad trots ett synnerligen ambitiöst och enhälligt utskottsbetänkande avnågon underlig anledning vill provocera en deball, där de tunga sakfrågornainte är huvudsaken. I varie fall lycker jag att använde sig aven myckel förvånande parlifanatisk agitaiionsstil. Han sade all del tar tid allskaffa sig erfarenheler av regeringsarbetet Ja, det log all väckalill liv alla de mycket förnämliga ambitioner som behandlas i dellautskottsbetänkande, Herr lalman! Jag vill hänvisa lill ulskottsbelänkandet, därvi haren synnerligen omfaltande och vetenskapligt styrkt redovisning av de härför vår miljöpolitik myckel väsenlliga frågorna. Än en gång vill jag betonaalt det har varit myckel obetydliga meningsskiljakiigheter mellan de olika parliernai utskotlel.