prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — Del kommer alt väl gå in i raden av beslutunder som i huvudsak präglas av aningslös naivitetverklighetsflykt och en osedvanligt allsidig inkompetens, Vihar hållit på alt krafsa på ytan av del här problemel - ochfortfarande krafsar vi på ytan. Och ingen tycks tro att vi nu kommer så värstmyckel djupare. Jag tror det inle heller. Jag har numera ibland en benägenhetatl bli mer pessimistisk än de flesta och frågar mig om det rent av är en iprincip olöslig uppgift som vi slår inför, uppgiften alt förena önskemålet omminsta möjliga begränsningar, helst inga alls, i del problemfria flertaletsrätt att handskas med och förtära alkohol, och verklig solidarilel med dem somhar problem och som lider av skador. Det är möjligt att del hell enkell är enolöslig uppgift. Skall man ha någon som helst möjlighet alt komma frågan in på livetmåsle man i varie fall försöka göra klarl för sig vad det gäller. Delär nog räll typiskt inte bara för utan för många, när herrKrislenson i sitl anförande, kanske mer i förbigående, sade ungefär så här:Visst finns det missbrukare, men det är väl inte för deras skull som alla somnormalt brukar alkohol skall underkastas begränsningar. Jo,, det är exakt vad det är fråga om. Del är för deras skull somvi över huvud laget har en alkoholpolitik. Om del inle funnes missbruk ochmissbrukare och yllerligt allvariiga skador, skulle vi inte ha någonalkoholpolitik, lika litet som vi har en kaffepolilik eller en särskild politikom fläsk och bruna bönor. Del är ju uteslutande därför all vi har atl göra medett medel som kan leda till missbruk och framkalla skador som vi över huvudtagel sysslar med del i lagstiftning och i samhällsarbete. Man måsle göra delklart för sig. Och redan därmed har man egenlligen träffat ett avgörande, förom vi av della skäl, alt det förekommer missbrukare, missbruk och skadorinskrider, mycket eller litet, i människors rättigheter och konsumtionsmönster,måste del vara helt klart alt inskridandena skall gå i riklning molbegränsningar. Oavsell hur långl de sedan går skall de gå i den rikiningen. Atlföra en särskild alkoholpolitik bara för all göra alkoholen så lättillgängligsom möjligl vore hell meningslöst Det skulle aldrig behövas. Detta är utgångspunkten.Del är missbrukarna, missbruket och skadorna som är orsaken till all vi överhuvud laget diskuterar denna fråga som så många . Detär min bestämda uppfattning all vi återigen, jag vet inle för vilken gång iordningen, med det här beslutet sviker de redan skadade. Det finns väldigtlitet både i proposilionen och hos reservanterna av olika riktningar somegenlligen kan betyda någonling för dem som redan är illa ule. Vihade ell hopp, ålminsione hade jag del, att del skulle komma ut någonting inleminst av förra årets deklaration att nu skulle det verkligen bli allvar avsamordningen av alkoholpolitik och socialpolitik. Men vad har det egentligenännu så länge blivit? Jo, någonting ganska tekniskt och formellt, någontingnärmast rent administrativt Vi flyttar över hanteringen av alkoholfrågornafrån riksskalteverkets alkoholbyrå till en liknande byrå och en särskild nämndi . Vi har lidigare flyttal dem från tillsocialdepariemeniet Delär i slorl sell vad som har hänt. Och det gör kanske inte särskillmyckel lill eller ifrån. Anledningentill att vi inte fick en sådan här proposition var skulle avvakia bl. a. socialutredningens förslag och passa på, när man hadetvå stora områden som skulle grundligt genomarbetas samiidigl, all göra del isamverkan. är socialuiredningen fortfarande inte färdig. Det är på någotsätl tragiskt symtomatiskt alt den enda faktiska brygga mellan alkoholpolitikoch socialpolitik som hillills har funnits nu rivs utan all man sätter någotannal i dess ställe. Jaglänker på Syslembolagels spärrlislor, della att man haft möjlighet all avslängakända missbrukare från inköp. Jag har ingenting emol att spärrlistornaavskaffas, Ivärlom. De är meningslösa. De fyller inte sin uppgift, och därförkan vi lika gärna ta bort dem. Men det är ändå litet egendomligt all samtidigtsom vi mer än tidigare lalar om samordning mellan socialpolitik ochalkoholpolitik lar vi borl den enda bestämmelse som är ultryck för ett försökall låta de här två politiska områdena ömsesidigt stödja varandra. Del bliringenling kvar. Och något nyll har man inle lyckals sälta i stället Förnågra månader sedan publicerades en undersökning om hur skolbarn i en grannkommuntill , , brukar alkohol och vilka aliityder de har tillalkohol. Den undersökningen gick förvånansvärt Jaghörde den refereras i elt lokalradioprogram och jag läste elt korl referat inågon tidning. Detvar en rätt ovanlig undersökning därför att den hade tagit sikte på samtligatolvåringar i hela skoldistriktet, alla de elever som just skulle gå över frånmellanstadium till högstadium. Det var ungefär 1 200 barn. De hade grundligtundersökts - inle alls en stickprovsundersökning som ochandra då och då gör - var för sig och man hade gått ganska djupt för allförsöka komma underfund med hur del egentligen förhöll sig med deras vanor ochattityder. Därvid hade man bl. a. funnit all 2 96 av dessa elever hade så storalkoholkonsumtion, alt de måste anses löpa överhängande risk för att snabbtbrytas ned och totalt förstöras i alkoholism. Men- det var det intressanta - delta presenterades som en stor och positiv nyhet. "Var det inte värre?" - ungefär så stod del i rubriken. Vi hadefaktiskt troll, sade undersökarna själva - för all inle lala om kommentatorerna-, all det var värre, för lidigare undersökningar har tytt på att del var fler.Så antingen har det skett en förbättring, eller också har lidigareundersökningar varil fel. Menvad är 2 96 av 1 200 12-åringar? Jo, det är 24 barn. Kan någon människa senågol positivt i alt 24 12-åringar i en enda kommun är allvarligt på väg allbrytas ned i alkoholism? För mig är del en fullständigt katastrofal siffra ochverkligen inte något atl åberopa för en optimistisk grundsyn. Isamma undersökning fanns också en annan uppgift, som gällde al-tityderna. Manhade frågai dessa ungdomar hur de såg på sin siiualion. En av de vanligasleatlilyder som kom fram var alt de uttryckte ängslan och oro för att nu gå övertill högstadiet från mellansladiel därför all, som de sade, där måsle mandricka så myckel öl. De var rädda all gå från 6:an lill 7:an, för de vissle altdär dricker man så mycket öl och det måste de göra också. Fleratalare har här i debatten använt uUryckel: Om man vill berusa sig gör man delmed eller uian mellanöl. Men här har vi en grupp -och jag vel all del ingalundaär någon liien grupp, inle bara några 12-åringar i - som absolul inlevill berusa sig, men som är rädda för all de kommer all göra del ändå av andraorsaker än sin egen vilja och sina egna problem, därför alt trycket iomgivningen är för starkt. Detär visst inte alla som berusar sig därför att de vill berusa sig. Många berusarsig därför alt någon annan vill atl de skall berusa sig. Detkunde varil frestande atl ansluta sig lill den socialdemokraliska partimotionennär det gäller resurstilldelningen. Jag vill gärna säga all jag personligeninte betraktar denna fråga som en partifråga. Jag skulle inte alls haft någrabetänkligheter av sådana skäl. Menproblemel är för mig elt hell annat. Jag är ytterligt osäker om all ens demycket mindre ekonomiska resurser som regeringen och utskottsmajoriteten villanvisa kommer att kunna användas. Vi saknar nämligen färdiga projekt. Det finnsingenstans all sälta pengarna. mindre finns det projektför 25 eller 100 miljoner till. Det lar all få fram dessa projekt, ochjag är tyvärr övertygad om alt det inte kommer all gå på ett åt Idessa sammanhang är jag myckel rädd för det jag brukar kalla skenreformer, somi bäsla syfte genomförs och som bara får till effekt att vi politiker möjligenhar bättre samvete och tror att vi gjort något fast vi inle har del. Detär det enda skälet till all inte också jag anser all man skall anslå merpengar. Del är ju verkligen inle myckel pengar del gäller. Jag lalade om denplatta ytan. För mig ler sig dessa belopp som om man skulle belala 10 eller 25öre för någol som måste kosta en tia. Del är utomordentligt små insalser ibåda fallen. De kan dock sannolikt icke göras slörre förrän vi får framprojekt. Viställer oss och de myndigheter som skall handskas med detta inför svåra, nästanolösliga problem. skall vi satsa myckel på informalion - igen. Vi har talatom det förr och del är väl bra, men effekten blir alltid begränsad. Det finnsen grupp människor för vilka man inte kan göra någonting med informalion, ochdel är de redan alkoholiserade, de redan skadade. Del går inle all informeraborl della, bl. a. av det skälet att de redan är eminent sakkunniga, vet mer ännågra informatörer om brännvin och dess verkan. Deras attityder påverkas inteav all de får vela ännu mer. Meninle bara del. Denna informationsuppgift kommer all betraktas som och verkligenockså vara en av de svåraste uppgifier man kan ta på sig. Där saknas del som ärsjälva förutsättningen för en framgångsrik informationskampanj, nämligen enmålgrupp. Det finns ingen målgrupp för en antialkoholinformalionskampanj. Svenskafolket sönderfaller i den frågan i två delar, dels de människor som redan är,som jag nämnde, eminent sakkunniga på alkohol och dess verkningar och för vilkadel f. ö. är för senl med informalion, dels del stora flertalet, som tar emolden informationen med den fullständigt självklara inslällningen all dellagäller andra, men inle mig. Det gäller alla dem som är, och de ännu fler sominbillar sig vara, problemfria. Problemet är ju jusl delta atl man är hellövertygad om atl man inte hör till riskgruppen. Och därför kommer man atlvälvilligt titta på denna informalion och säga sig: den skulle göra nytta fördem som behöver den, och det är många det, det är bara inte jag. Deltaär en svår vägg all bryta igenom för en informatör. Del är som alt tala mot envåt filt . Delkrävs myckel koncentrerade och kraftiga insalser. Man kan klara sådana, men delkostar och tar tid. Härhar jämförts med högertrafikkampanjen. Men det var en av de lättasteinformationskampanjer man kan tänka sig. Där var hela folket en utomordentligtpositivt inställd målgrupp. Det fanns ingen människa som inte ville bli påmindom att hålla till höger den dagen det gällde. Del handlade bokstavligen om denegna livhanken, och det vissle man. Dessutom var budskapetmyckel small, tre ord: håll till höger! Vi skapade ell särskilt ämbetsverk ochvi satsade tiotals gånger mer pengar på dessa tre ord än vi nu är beredda altsalsa på hela alkoholinformalionen. Den gången lyckades man. Men detta är tyvärrmyckel, mycket svårare. Viskall göra särskilda insatser för särskilt utsålla grupper. Del är bra. Men detfinns inte i proposilionen och inle i någon reservation, inle heller iberedningsgruppens förslag, ens ett försök alt definiera vad dessa särskiltutsatta grupper är för några. Och vi vet det inte riktigt. Del är de 24 ungdomarna i . De är särskill utsatta. Vikänner dem lill namn och adress allihop. Kan vi göra någol för en sådan gruppär del bra. Men iror vi all vi når särskill utsålla grupper genom alt t. ex.sprida några miljoner jämnriockl över vad vi kallar tråkiga och tristabostadsmiljöer? Då når vi väldigt lilel. Vi måste myckel närmare individerna,och vilka de är vet vi inte . Därför är del lyvärr inte heller mycketmening med atl lägga på fler miljoner förrän vi vel detla. Men vi hoppas atldem vi nu lägger ansvaret pä för att hantera frågan i fortsällningen ålminsioneskall försöka all få vela sådana saker och rälla sig därefier. Förall få vela mer krävs långl mer forskning. Del har man också lalal om här . Det fanns ett ganska ambitiöst förslag, uttryckt i forskarriänster. Delgällde 13, vill jag minnas, men är det tre kvar. Del är möjligl att detligger någol i vad beredningsgruppen sade, om jag minns rätt, all man heltenkell inle administrativt klarar atl etablera forskarriänster i snabbare taktän så. Men jag tror inte rikligl på del. Jag har en känsla av att det har hänlförr atl om vi verkligen vill, går det ganska fort alt få i gång en forskningsapparat.Men del är ändå positivt i den meningen att man på grund av en sådanformulering drar slutsatsen att avsiklen är att fortsätta alt bygga ut i dentakt som är möjlig. Detär då viktigt all vi får en allsidig forskning. Del finns en mo-deriklning som tror alt problemen ligger på del beieendeveten-skapliga planet. Det ärriktigt, de finns där också, men inle bara där. Vi har ett alldelesöverhängande behov av en renodlad behandlingsforskning i för att fåveta mer om hur man skall ta itu med de skador som redan har uppstått, och jaghoppas att det är meningen all vi skall få en sådan. Jagvill också säga några ord om reservationerna. Jag lyssnade med stort intressepå i , det gör jag ofta. Det var ett fint anförande hanhöll. Det är för övrigl en ganska hedervärd uppfallning som han och hanspartigrupp kommii fram lill, nämligen alt nu inte längre vilja vara med iauktionen om tiondelsprocent hit och dit. Jag kan förstå det. Men jag kännerell behov av au upprepa moiiveringen från min sida för del i och för sig fögabetydelsefulla beslutet om mellanölet. Jag tror inle - och del är säkert intemånga som gör del - att vi når några avgörande förbättringar av denalkoholpoliliska situationen i genom alt ändra ölets slyrka. Ingenölgubbe kommer au bli mindre full. därför atl vi ändrar på mellanölet Jag trorinte ens alt vi löser det s. k.ungdomsproblemet, i varie fall inle i någon nämnvärd utsträckning och inte omvi med ungdom menar vad vi vanligen menar med ungdom, nämligen folk i åldrarna16, 18, och däromkring. och andra har alldeles rätt i alldessa har möjligheier atl byta. Det är inte särskilt välgrundat alt tro alt dedjrekt går över till knark. Del gör de inte. Ännu mindre välgrundat är atl troall de går över lill all sniffa thinner, för ihinnersniffningen går med egnavågor genom missbrukshavet i . Den hänger inte samman med det andra ulandyker upp och försvinner, dyker upp och försvinner. Men visst finns det vin ochsprit, och vi har som de flesta egentligen inser två inköpsåldrar påSystembolaget: den officiella och den reella som var den förra än ligger alltidär ett par lägre, därför att del är samma generation, samma gäng.Därför röstar jag inle för att vi nu skall gå ned lill , eftersom vi då ipraktiken gått ned till 15. Mendet finns en grupp som inle tillhör den generationen och där vi har besvär, detär den smala generationen i ungdomsvärlden, och del är de där 12-åringarna t.ex. i . De får inte tag i vin och sprit lika lätt som de får tag imellanölet. Visst kan de få det, och ingen tror alt vi till 100 96 uppnår detmål vi eftersträvar, men del blir en mindre konsumlion och del är, enligt minmening, det enda skälet till att vi bör göra ett försök med en begränsning ifråga om ölet och hålla fasl vid del beslut som vi fattade förra gången. Sedan,herr talman, bara några ord om reklamförbudet. Det är faktiskt så, all denståndpunkt som socialutskottet, med mitt instämmande, tog inte kommer upp tillvotering, därför alt socialutskottet tillstyrkte regeringens proposition påden punkten och inle föreslog att vi skulle fatta någol beslut i dag.Socialutskottet skrev atl man utgår ifrån alt regeringen när den är färdigkommer atl föreslå ell reklamförbud. Men man begärde inte något beslut avriksdagen . Så varken skatteutskottets majoritet eller reservalionen 4 gerhell ullryck för socialutskottets hållning i den frågan. Det kan för restengöra detsamma, eftersom den frågan hör till de frågor som jag dess värre måstebetrakta som skenfrågor. Jag tror alltså atl vi egenlligen inte vinnernågonting med ett reklamförbud beträffande sprit Del finns en risk att vi,därför atl förbudet är så ingripande, inbillar oss att vi gjort någontingväsentligt. Jag säger om detta som om alll annat i den här proposilionen och idel här beslutet: inte gör del myckel. Jag kan inte se att någonling av del somföreslås kan göra skada. Man får trösta sig med att del lilla som görs tillslörre delen sannolikt verkar i rätt riktning. Men det kommer att verka ytterstlitet. Jagvill, herr lalman, sluta med en förhoppning. kommer att uttala sigför ett nyll alkoholpolitiskt mål, nämligen au begränsa totalkonsumtionen ochdärmed missbruk och skador. Det förpliktar oss till atl se efterhur det gick. Blir del någon begränsning? Jag är tyvärr hell övertygad om atldel inte kommer att bli någon sådan på grund av de ålgärder vi beslutar i dag.Om vi inte går myckel djupare ned i problemaliken tror jaginle, att det blir någon Dåfår man förutsätta atl är beredd all säga: När vi inte med de medelvi lidigare tillgripit nått vårt syfte får vi ta till andra medel. Dettaställer en uppgift för dem som skall informera oss. Jag tror att det ärriktigt, som här har sagls, att det inle går all genomföra en hårtrestriktiv politik med en hård ransonering, ännu mindre totalförbud, somskulle vara förödande. Det skulle nämligen inle ha någon förankring ifolkmeningen. Det vore mycket klokt all använda en del av informalionspengarnatill atl förbereda den svenska opinionen på att det kan komma attvisa sig nödvändigt att angripa denna fråga på ett ännu mycket allvarligaresätt och ställa krav på solidaritet och medmänsklighet som inte har ställts . Vi vill gärna hoppas att del då skall finnas underlag i den ofla åberopadefolkopinionen för alt gå fram mycket mera beslutsamt än vad vi harvågal göra. HerrKARLSSON i (s) korl genmäle: Jag har verkligen ingen anledning all polemisera mol ,som höll ell myckel klokt och väl genomtänkt anförande. Det var bara när han taladeom informationsverksamheten som jag fann anledning till några randanmärkningar. HerrCarlshamre säger att man vid övergången till högertrafik använde de tre orden"håll till höger!" Hålla lill höger kan också jag göra i trafiken,för annars riskerar jag ju mitt liv. Men jag tror atl del skulle vara mycketmindre möjligheter att nå framgång, om man i en nyklerhelskampanj skulle gå utmed uppmaningen: Böria ej dricka! Också del är tre ord, men de har inle sammamagiska prägel som de tre ord som användes i Irafikkampanjen. Menom man hade samma antal kronor som trafikkampanjen fick - jag tror del var 125miljoner - kunde man alldeles uppenbart nå en betydande effekt även när detgäller informalionen i alkoholfrågorna. sade vidare atl han visst kundelänka sig all följa den socialdemokratiska linjen, innebärande 100 miljoner merpå , men säger att del saknas projekl för dess genomförande. Jag iror förmin del all socialslyrelsen, landslingen och kommunerna skulle kunna få framprojekt att arbeta med för de medlen under dessa år. Jag tror därför atl dethade funnits en möjlighet för att göra en insats till förmånför beviljande av dessa medel som han hade kunnat påverka besluten irätt riktning. Med dagens riksdagsbehandling avslutas ett mångårigt arbele med ettsamlat alkoholpolitiskt program. - och det anser jag är vikligare -är denna dag en ny startpunkt för ett alkoholpolitiskt arbete som breda grupperi samhällel bör vara beredda alt della i. Delär omöjligt alt åstadkomma ett program som tillfredsställer alla. Kritiskaröster har menat att de förslag som propositionen redovisar ej är särskill radikala ellervittsyflande. Jag vill därför säga ifrån att om sådana meloder som eftersträvasfunnes för att råda bot på alkoholmissbruket skulle de säkerligen redan haprövats. Vi måsle också ha klarl för oss all mycket av del alkoholmissbruk somförekommer i vårt land har djupt liggande orsaker som vi kan finna i samhälletsstruktur och i personliga förhållanden. Eualkoholpoliliskl arbele är därför ell mödosami arbele på lång sikl. Del gälleralt ständigt försöka flytta fram positionerna i riklning mol elt samhälle därmissbruket och skadorna är begränsade. Missbrukav alkohol är ett av våra största sociala problem, det har tidigare framhållitshär . Även om vi lalal myckel om narkotikamissbruket ärmissbruket av alkohol ell kvantitativt sell myckel slörre problem, inle barasociall ulan även medicinskt Isamband med principbesluiel om förbud mol försäljning av mellanölanslöl sig enhälligt lill skalteutskottets uttalande om målet föralkoholpolitiken. Utskottet betonade då värdet av en genomgripandealkoholpolilisk reform. Utskottet underströk också att det är av slorl värdealt alkoholfrågorna i fortsättningen infogas i- sitl sammanhang och all ettklarl mål uppställs för en flerårig insals som syftar lill atl begränsa dentolala, alllför höga alkoholkonsumtionen och all komma lill rälla medalkoholmissbruket Delalkoholpoliliska program som redovisas i propositionen har ett sådani syfte.Jag vill undersiryka all en begränsning av tolalkonsum-lionen är angelägen, menvi får inle glömma att även andra insatser måste till för alt komma till rällamed missbruket Jagfinner inte någon anledning all här ge mig in i debatien på de enskildapunkterna i propositionen eller ulskollsbetänkandet Jag vill bara ge någrasynpunkler på vissa av förslagen. Jag vill också göra en liten kommentar tillherr 1 inlägg. Kontentanav yttrande var hell enkell all propositionen som vi har lagtfram för det första egenlligen inte innehåller någonting och för det andra harskjutits i sank av socialutskottet Nuär det väl ändå inle så. Huvudlinjerna i propositionen har ju godtagits avulskollel. Och sedan har del varil ell förberedande arbele -säkerl lill del. Förra årel tillsatte min företrädare enberedningsgrupp, och den gruppen arbetade fram ell förslag. Del förslagetligger till grund för den här proposilionen. Och, , där hade sannerligeninle den lidigare regeringen skickal med några 100 miljoner för all arbelavidare. Så har ingen anledning atl förhäva sig på det säll hangjorde här . Sedanär det också fråga om att komma till rätta med dryckesmönsler och attityder,och det är inle bara en fråga om pengar, ulan det är myckel annat som måstetill här. Degängse, prövade metoderna att angripa alkoholproblemen har varilprisinslrumentet, restriktioner och informationsinsatser. Prissättningen kommer äveni framtiden all ulgöra ett viktigt alko- holpoliliskl instrumentOch belräffande restriktioner har jag i propositionen i första hand tagitfasta på sådana som skyddar ungdomen. Över huvud taget är ungdomen denviktigaste målgruppen för ett alkoholpolitiskt arbele. Det gäller alt så långtdel är möjligt stoppa nyrekryteringen av missbrukare. I övrigt anser jag delär viktigt all begränsa restriktionerna till sådana som av ansvarskännandemedborgare bör kunna upplevas som meningsfulla. Restriktioner som kanuppfattas som omotiverat förmynderi och kitslighet från myndigheternas sidamenar jag bör undvikas. Jag anser att restriktioner är ett viktigtalkoholpolitiskt instrument som vi sannolikt får räkna med att utnyUja underöverskådlig lid. Informalionriktad mol olika målgrupper och undervisning i skolan är viktiga delar i ellalkoholpolitiskt program. Jag har ingen övertro på informationsinsatser ochvill därför framhålla att det är viktigt alt de är väl förberedda och atl måletför informationen är klart definierat för att man skall nå etttillfredsställande resultat. Enviklig uppgift för information och undervisning måste bli alt försöka bryta detdryckesmönsler som finns i vårt land och i flera andra landet där starkspritendominerar bland alkoholdryckerna. Den benägenhet all dricka omåttligl för allberusa sig som är så utbredd i vårl land utsätter många människor för riskeratt bli alkoholskadade. Särskiltoroande är del att - som olika skolungdomsundersökningar har visat - delladryckesmönsler är utbrett bland slora grupper av våra ungdomar redan iskolåldern. har redovisat en sådan undersökning.För alt komma lill rätta med detla problem behövs inle bara insatser därungdomarna utgör målgrupp. Även vuxna, t. ex. föräldrar, lärare ochfritidsledare, måsle nås av en sådan information. Jag vill också framhålla alldel är viktigt all vi planerar meningsfulla aktiviteter för ungdomar, så alt deinte i brist på sådana ägnar sig ål alkoholförläring. Föreningslivet ochkommunerna gör redan stora insatser.