prot · G009127 · 1976-12-31 00:00:00 — Låt mig i detla sammanhang säga som ell unikum all delnaluriiglvis var bra alt man gav sig i väg till . Man gav sig i väg medbålar som i och för sig är slabila så länge de går fort i sjö men som inte allspassar för att arbela på därför all de är så ranka all man när de ligger slillai slorl sett har fulll att göra med alt hålla sig kvar ombord om det blåser 7-8sekundmeter. Däremot är ju fiskebåtar och liknande fartyg lämpade att arbelafrån, och fiskarna är också vana all arbeta till sjöss. Därför borde man, somjag sagl tidigare, i slörre omfattning bygga upp det svenska oljeskyddel på altanvända de resurser som de svenska fiskarna förfogar över i form av lämpligabåtar och kunnig personal. Lålmig säga några ord om vilken typ av länsor vi har. Det är alltså såall vi har 2 500 meler högsjölänsor, eller knappt det. Om jag är riktigtunderrättad består de flesla av dessa länsor av s. k. free floating booms, dens. Det kan då vara intressant all vela alt vid prov som förelogsi i oklober av konstaterade man, enligtvad som inledningsvis uttalas i den rapport som avgivits, atl free floatingbooms har visat sig inle fungera i högsjösammanhang när del gäller alt slängain olja. Däremot har en svensktillverkad länsa visal sig fungera väl, men dennahar såviit jag vel den svenska tullbevakningen ännu inle funnit anledning atlanskaffa. Jag skall inle gå närmare in på delta. Jag vill bara understryka attjag värderar kommunminisierns uttalande all han avser att "tainitiativ till en utvärdering av erfarenheterna från kalaslroftillbudel påEkofiskfällei och en undersökning i vad mån dessa erfarenheter bör föranledanågon ändring av de riktlinjer som gäller för den svenska beredskapen pådetla område". Jag hoppas atl så kommer atl ske, all man därvid utnyujarde erfarenheter som undersökningar från i höslas harredovisal och atl vi på det viset skall få ell belydligl bällre oljeskydd ändel vi f n. har. Lål mig försl säga alt jag lill fullo delar bedömningar när det gäller havens värde och belydelse och värdelav del biologiska livel i haven. Sedanvill jag göra en refiexion när man - särskill från sida - framförganska hård kritik. Den svenska beredskapen har naturligtvis hitintills iförsta hand varit uppbyggd och dimensionerad för våra egna vatten. Detta måstevi ha klarl för oss. Del är naturligt all man lägger en annorlunda aspekt på enlångsiktigare uppbyggnad pä nordisk bas, men vi har som sagl i förslå handlänkl på våra inhemska . Nären slörre oljeulvinning i nu är en beslående realilel -för del måstevi räkna med - konstaterar vi alltså alt del förslå sloraoljekalaslroftillbudel har inlräffat Då menar jag all della måsle föranleda enmycket allvarlig bedömning av hur man bör lägga upp dels den svenska, dels denallmänna nordiska beredskapen, dvs. del som ingår i den nordiska konvenlionenpå delta område. Mankan naturligtvis ställa frågan: Vad hade hänt om tillkallad expertis intelyckats täta läckan - alltså den expertis som kom från , närmare bestämtTexas? Jag tror som lekman all del enda allernalivel hade varil alt göra ellavlastningsborrhål. Man har sagl all det skulle ta mellan 40 och . Detskulle ha inneburit alt det läckt ut mellan 150 000 och 400 000 lon olja underden tiden. Självfallet hade vi då ställ inför världens största oljekalaslrofhillills. Personligen är jag givelvis benägen all la in sådana olycksrisker iden framlida bilden. HerrÅberg var kritisk och besviken. Ja, jag tycker alt bör komma ihågtvå saker. kriliserade , och Slorbrilannien. Jag lyckeralt bör lägga på minnet alt det troligen finns en stor gemensamsträvan, men atl jag, utan att vilja säga någonling politiskt tillspetsat, iniehar haft ansvarel för denna beredskap längre än sedan den 8 oklober. Vidare ärdet inle lämpligl att jag slår i denna talarstol och gör poliliska värderingarav andra länders uppbyggnad av sin beredskap på della område. Trots detta ärjag naturligtvis som nordisk samarbetsminister hell beredd all ta upp en seriösöverläggning med mina nordiska kolleger och de ministrar som i övrigl haransvarel i våra nordiska länder. HerrÅberg frågade om exploatörernas beredskap är lillräcklig, Detla aren frågamellan vederbörande land och exploatörerna, i delta fall bolaget ochden , och jag vill därför ogärna göra några kommentarer. Bådeherr och frågade om länsornas fördelning på slörre ochmindre länsor. Den lolala tillgängen på länsor av olika lyper uppgår till27 000 m, fördelat pä 2 280 m högsjölänsor, 1 200 m större kusllänsor, I 885 mmindre kusllänsor och 6 000 m absorberande länsor. Jagerkänner all man sedan oljeuivinningen i börial kan diskuiera, om viinie måsle öka framför alll andelen högsjölänsor myckel mer än vad somplanerals. Jag vill då alt ni lägger på minnet att det enligt kustbevakningensplan skall bli en fördubbling av andelen högsjölänsor, och delta bevakas avkommundepartemeniel. Delär klarl alt det alltid är fråga om en avvägning av resurserna, I harvi emellertid anvisat omkring 33 milj, kr, för anskaffning av just länsor,oljeupplagare, fartyg och annan maleriel för bekämpning av olja och även avandra miljöfariiga ulsläpp ute till havs och vid kustvattnen. Jag vill ocksåpoängtera atl för det budgetår som den nya regeringen tar ansvarel för den Ijuli har anslaget för della ändamål höjls med , och anslagel lillberedskap för oljebekämpning till havs m, m, i sin helhetmed 3 milj, kr. Så vi har inle ställ handfallna utan insell lägets allvar, menvi hade naturligtvis ingen aning om alt den här katastrofen skulle inträffa. Minslutsals blir att vi kommer all göra alll för att stärka den svenskaberedskapen och utvärdera de erfarenheter som vunnits. Jag tycker inte all delär lillfredsslällande all bara lila på all del finns fem experter i , somlydligen är näsian de enda som kan klara sådana här siora lekniska problem. Manbör även inrikla sig på avancerad utbildning av personal på det här området Viskall göra alll vad vi kan för att använda den inköpta malerielen på bäsla sälloch göra en bedömning av vad som är viktigast med hänsyn lill den nya situationsom inträtt sedan blivit ett oljeutvinnande land. skall frågantas upp i ett nordiskt sammanhang. Jag är helt på del klara med all kommunminister inle harhaft ansvarel under längre lid än han varil med i regeringen, men eftersomfrågan ställdes lill honom och svaret också lämnades av honom, är det ju rillhonom jag måsle rikla mina ord. Av vad jag sade framgår ju all en slor del avmin kritik gäller en lidpunkl för fem , då vi som sagl hade enannan regering, även om jag, inom parentes sagl, än en gång vill undersirykaatt jag hade hoppats på litet tuffare tag med en gång från den nuvaranderegeringen för atl rälla lill de underlålenhelssynder som begåtts underlidigare år. Men i senasie anförande gavs vissl hopp om att manmera allvarligt skall la ilu med dessa frågor. Närdet gäller länsorna vill jag klarl och tydligt säga ifrån, all man måsie länkafel någonslans när inle ens av lillgängliga medel går lill högsjölänsor iett land som . Det är räll, som nämnde, au Nordsjönligger en bit från oss, och alt man inle vet så mycket om länsornas egenskaperosv. Men längs den svenska kan olyckor med tankers när somhelst inträffa, och dä kan högsjölänsor vara behövliga och komma lillanvändning. Högsjölänsor kan vidare användas invid kuslen medan däremolkusllänsor inle kan användas ule på sjön. Därför bör högsjölänsorna enligl minuppfallning priorileras. Jagkan förslå någol svåra situation när del gäller att kommenleraberedskapen i de andra nordiska länderna, men jag anser alt man som vanligsvensk medborgare och även som ledamol av har både rättighet ochskyldighet all kriiisera den dåliga beredskap som vi verkligen konslaleral i denordiska sammanhangen. Lägel pä den fronlen har såviit jag vel aldrig tidigareså klart presenterats i kammaren. vel vi hur del ligger lill, och därförvädjar jag lill atl inle minsl i göra allt vadsom göras kan för att rätta till vad som bristet Något måste vara fel närår kan få gå ulan alt man bereder sig pä au en olycka kanhända. Vi vel all sådana olyckor har inlräffal pä många andra håll i världen,och i min inierpellalion 1972 varnade jag just för en sådan olycka som den somnu har hänl. Detta säger jag inle bara för all peka på vad jag sade då. Jag ärkustbo, född pä ell av de yttersta skären i havsbandet, och har en slor del avmilt liv varit verksam på sjön, och jag känner därför till dessa frågor. Jaghar varit djupt oroad för vad som händer om det inträffar en blowoul på , som dock är elt av världens oroligaste hav. HenTORWALD (c): Del är ju alltid vanskligt all förlila sig på pressuppgifter. Jag skallåterge en uppgifl som har gåll genom pressen och som visar hur fariigl del kanvara. Delslod t ex. i en artikel all de svenska bålar som gick lill hade 2 500 mhögsjölänsor ombord. De skulle alllsä ha haft slörre lasl av högsjölänsorombord än vad som molsvarar hela det svenska förrådel av sädana länsor. Delkunde inle vara en riklig uppgift. Delhar också i pressen uppgivils alt en av dessa högsjölänsor sjönk. Huruvida denpressuppgiften är riktig eller inte har jag inte kunnal få konlrollerat Jag veldock all samma lyp av länsor har sjunkil vid ell par andra lillfällen, bl. a.vid och vid . Anledningenlill all jag gick in i denna deball var närmasl all kommunministern talade omalt ungefär 33 milj. kr. hade avsatts lill del akluella ändamålei. Men av demhar såviit jag kunnal räkna fram -även om jag ulgår från ell så högl pris som200 kr. per längdmeter och räknar med all kanske 50 96 har försvunnil underliden - inle mer än ca 3 milj. kr. använls lill länsor. Inle mer än 10 96 haralllsä använts lill inköp av länsor. Del är enligl mill sätl all se en felakliganvändning av pengarna au man i så slor omfallning har förbrukal dem påspe-cialfartyg och annan ulruslning. Man kunde bällre ha utnyUjal lillgängligabåtar av olika typer. Jag tänker på marinens båtar, på loisbåtar ochnaturligtvis i förslå hand på fiskebåtar. Men det är ingen idé att gråta över spilld mjölk.Vad jag lycker är hoppingivande och som jag lar fasta på är, altkommunminislern ullovar en ulvärdering. Jag hoppas all man i samband med dennaockså tar hänsyn lill bl, a, de erfarenheter från i höslas som i sin ulredning. Jag har lämnal denna ulredning lill depariemenieioch hoppas alt cien kan beakias när man skall la slällning lill vilka ålgärdersom skall vidias under del närmasle budgetåret. Jag kan i långa slycken dela uppfallning när del gällerdimensioneringen av högsjölänsorna. Jag kan göra det därför all del ju haruppslån en radikalt annorlunda situation specielll sedan den norska utvinningenpåböriades i . Men jag poängterar all stora delar av den svenskaberedskapen - det är inte så länge sedan vi böriade med detla - äruppbyggd för svenska förhållanden. Jagvill även undersiryka alt den beredskapsplan som vi har för jusl högsjölänsornainnefattar en fördubbling. Jag kan här inle säga vilkel årtal vi kommer alt nådit, men så snarl regeringen bedömer alt vi har ekonomiska resurser kommer viall i meler räknal fördubbla förrådet av högsjölänsor. Jagvill lill säga alt såvitt jag förslår föreligger del ingadivergerande meningar mellan honom och mig. Jag lycker all man bör pröva allade lyper av länsor som kan arbetas fram. Del finns ju, soin harpåpekat, svensktillverkade länsor, och jag har inie hos kuslbevakningen möttnågol molständ mot att pröva även dessa. Jag tror också alt del finns inköptell anlal svensktillverkade länsor. Menvi skall ju inle stirra oss blinda på atl del är kuslbevakningen och dessfartyg plus det övriga malerial som jag har talat om som har ansvarel här, ulandel är rikligt all vi vid svårare olyckor kan engagera myckel större resurser,som antydde, från marinen, , bogser- ochbärgningsbolag, , fiskarbefolkningen - utöver sådanaorgan som har författningsenlig skyldighet all medverka vid oljebekämpning. Vigjorde allt vad vi kunde. Det anordnades i Göleborg mycket snabbi ellsammanlräde, där man inventerade beredskapen. Del framkom atl ulöverkuslbevakningens specialiserade resurser kunde man inom någol eller några dygnfä betydande resurser i fråga om fartyg, helikoptrar m. m. lill väsikuslen.Näsian alll, utom del som vi måste ha kvar vid de fyra orter, som ärdislriktsorler för beredskapen i elc, kunde vi inom tvädygn destinera till . Jagvill slulligen säga all vi är säkerl alla besjälade av samma iniresse, sammavilja all undvika miljökaiaslrofer. Men man kommer ändå inle ifrån den lankenall måhända kämpar vi på della område liksom på många andra områden molnaturkrafter som är så starka all varken jag eller någon annan vågar säga sigatt tekniken någonsin hell kan skydda oss mol sådana här olyckor.Men vi skall naturligtvis göra allt vad vi kan. Jaghar lovat all på nordisk bas la upp denna fråga med mina nordiska kollegersåsom samarbelsministrar och de minislrar i övrigt som har del direktaansvarel. Jag tror att vi efler vad som har hänl kommer all ha ganska läll allresonera oss samman, eftersom della är en mycket allvariig framtidsfråga. Jag vill gärna med anledning av senasie inlägg säga altockså jag anser all regeringen gjorde vad som kunde göras i den situation somuppstått och med de, bristfälliga, resurser som slår lill förfogande. 1 delavseendel vilar alltså ingen skugga över regeringen. Den handlade ocksåsnabbi. Det erkännandet vill jag gärna ge. Nr 127 Men del är resurserna bakåt som jag kritiserar. Där finns det under- Tisdieen den lålenhelssyndetsom vi kommer att få dras med ytteriigare fram- 10 mai 1977 över.Jag log emellertid inie heller upp de miljömässiga aspekierna pä della,eftersom mina frågor rörde sig enbart om beredskapsålgärderna Om beredskapen - jag ansågali del var lillräckligl all hålla mig till dem. Men jag blir motoljekalastrofer ändå litet oroad när nu igen säger alt vårberedskap efter svenska förhållanden ändå inle är sä tokig. Jag vågar påstå inte är ens tillnärmelsevis till fyllest efter svenska förhållanden. Visserligenligger vi inte alldeles nära oljefält och visserligen borrar vi inle efter olja- i vae fall har vi ju inle fåll någon olja i , när vi har borrat där- men det kan ju inträffa andra olyckor längs den länga , ochäven pä Kaiiegati- och Skagerackkusten, vilka gör alt den beredskap vi har iSverige är olillräcklig. Därför är del värdefulll all del skall göras enulvärdering av vad som har inlräffal. Jag hoppas verkligen all man gör sittyttersta föratt rälla lill förhållandena pä della område. Jag tror all del närdel gäller de olika typerna av länsor finns ell område - kanske för STU eller någon annan institution - därman skulle kunna starta undersökningar. Det är elt faklum alt ingen högsjölänsaav något slag av dem som finns i hela världen håller i en storm iNordsjön; det vel vi bara.. När bryter - och jag vet vad del vill säga - då hjälper ingenling sådani. men de högsjölänsorsom nu finns kan nalurliglvis förbättras. Jag anser all forskningen på delområdei bör priorileras, och det har jag därför gärna velat säga. Vidareär det väl i del nordiska samarbetet inte ovanligt atl spelar en vissframirädande roll. Jag litar pä ord när han säger all han skallgöra vad han kan för alt få fart på del här. Med delta får han väl hjälp, inleminsl genom den slärka krilik som har framförls, särskill i , genlemolregeringen där pä grund av all beredskapen anses lolall undermålig ijämförelse med de slora risker som man löper. Jag vill bara korlfallal säga all del är möjligt atl del i en väseniligdetalj föreligger eti missförstånd mellan och mig. HerrÅberg påstår nu all jag säger att vi efler svenska förhållanden har en mycketbra beredskap. Jag sade, och syftade på, all den svenska beredskapen i huvudsakär uppbyggd för våra egna förhållanden. Del är väseniligl all påpeka della. bilden har alliså kommii del slora nya momentet som vi måsle la hänsyn lill,nämligen all oljeuivinningen i är ell faklum . Jaglycker dock forlfarande alt den svenska beredskapen i jämförelse med andraländers är ganska hygglig. Jag har inte velal göra någon politisk värdering,men vill , som har kritiserat de andra ländernas 60 beredskap, för mig påpekavilket land som har bällre beredskap än , är jag beredd all lyssna, delvill jag försäkra. Hen (): Jaghar inle kunnal uivärdera vilka länder som har bällre eller sämre beredskap änSverige, ulan vad jag kunnal konslalera är atl alla har myckel dålig beredskapi dessa sammanhang. Omman skall värdera beredskap med hänsyn lagen lill närbelägna oijekällorligger vi kanske bättre till än vad man, enligl de uppgifter som harframkommit, gör i och . Sä långl kan jag nog hålla med, men del ärinle bra som del är . Ensak som glider undan är problemel med den långa kuslen längsÖslersjön, som jag har nämnl vid flera lillfällen. Vid even-luellafariygskalasirofer är den beredskap vi har icke lillräcklig. Omekonomisk gottgörelse åt svenska fiskare med anledning av oljekatastrofen iNordsjön Överläggningenvar härmed slulad. § 8Om ekonomisk gottgörelse åt svenska fiskare med anledning av oljekatastrofen iNordsjön Herrjordbruksminislern erhöll ordel för all i ell sammanhang besvara delsherr Lorenizons i (vpk) anmälda fråga, 1976/77:400, lillherr arbelsmarknadsminislern, dels () anmälda fråga,1976/77:404, lill herr juslilieminislern, och anförde: i har frågai arbetsmarknadsminisiern vilkaålgärder man från regeringen kommer all vidla för atl förmå de ansvariga föroljekaiaslrofen i all ekonomiskl gollgöra de förlusler som de svenskafiskarna kan komma alt åsamkas. HerrÅberg har frågat juslilieminislern om vem som enligl iniernalionell juridiskuppfallning är au belrakla som närmasl ansvarig för händelser som kan inlräffavid oljeborrning och vilka möjligheier regeringen har all för de svenskafiskarnas räkning begära skadesiånd om så skulle bli akluelll. Frågorna har överlämnatslill mig för besvarande. Kommunministernhar redogjort för omständighelerna kring olyckan på Ekofiskfällei ochberedskapen mot oljeutsläpp i samband med oljeborrning i . Deskador som kan uppslå för fiskei genom slora oljeulsläpp är huvudsakligen avire slag. Försl och främsi förorenas fiskredskapen av oljan. slorloljeulsläpp kan därför göra del omöjligl all fiska. Vidare kan fiskbeslånden påsikl påverkas om oljan skadar ägg och fiskyngel i vikliga lek- ochuppväxlområden. Slulligen kan olja som sjunker lill bollen minska lillgångenpå näringsämnen och härigenom på siki skada fiskbeslånden. Omekonomisk gottgörelse åt svenska fiskare med anledning av oljekataslrofen iNordsjön Fleraav fiskbesländ är redan holade genom överfiskning. Del är därför bl.a. från denna ulgångspunkl vikligi alt allt som är lekniski och praklisklmöjligl görs för att förebygga nya oljeulsläpp. Delförefaller f n. inle sannoliki all del svenska fisket kommer all lida någraomedelbara föriuster av del nu akluella oljeulsläppel. Enligl1974 års nordiska miljöskyddskonvenlion finns möjlighel för bl. a. svenskafiskare all vid norsk domslol föra lalan om ersälining för sådan skada på grundav miljöskadlig verksamhel som uppkommer i annal nordiskt land än del därverksamhelen bedrivs. Konvenlionen innebär därvid all svenska fiskare somlidit skada genom oljeutsläpp i samband med oljeulvinning på norskakontinentalsockeln inte får ges en oförmånligare behandling frånersätlningssynpunkl än t ex. norska fiskare för molsvarande skada. Vem som idel akluella fallel är ansvarig får prövas av domslol. Arbelelmed en iniernalionell reglering av ersällningsskyldighelen för akiuell lyp avoljeskada har pågåll . antogs i enkonvenlion mellan staterna i Nordsjöområdel om skadeståndsansvar för dylikaskador. Enligl konvenlionen blir innehavaren av borranläggning ansvarig för deskador som kan förorsakas av oljeutsläpp från anläggningen. Avsiklenär all och vissa andra stater skall underteckna den nyakonvenlionen. Jag hoppas all konvenlionen skall kunna iräda i kraft under år1978. Hen LORENTZONi (vpk): Jag lackarjordbruksminislern för svarel på min fråga. Delhar varil inlressanl atl la del av den inlerpellalionsdeball som har ägl rum härför . Typiskt är också atl den huvudagerande i dramat,- ett typiskt multinationellt förelag av USA-modell- inle har nämnls i sammanhangel. Del är ell världsomspännande förelag, somenligl sina egna reklamskrifier genom dollerbolag och partner har olje- ochgasinlressen i 22 länder på sex koniinenier och inlressen i olje- ochgasreserver i 14 nalioner. Delär della mullinalionella förelag som borrar efler olja ulanför den norskakuslen i del s. k. Ekofiskfällei, och del var dess experter som förklarade auriskerna för en kalaslrof var näsl iniill obeflniliga. Såkom kataslrofen, och med massmedias hjälp sökte man göra del hela lill en fars.Människorna skulle fås all glömma kaiaslrofen. Saken skall snarl vara avhjälptsade man, för vi kallar dil våra verkliga experter, och de klarar den i enhandvändning. Experterna fanns givetvis alt söka i . Dessamän, som framställdes som amerikanska Väslernhjällar, skulle utföra jobbet förfantasilöner. De fotograferades både fram och bak, och deras bilder kablades ulöver världen, där pressen - även den svenska - villigt Slod lill förfogande medpubliciielen. Alll var hur välregisserai som helst Menall den olja som sprutade ul i talades del alll mindre om, och delgjordes ännu mindre för all samla upp den. Det visade sig all del knappaslfanns någon beredskap. Slulligen förklarade man all oljan i stor ulslräckninghade dunslal borl. Del gällde miljardvinsler för della mullinalionella företag,och om fiskarnas försörining lillspil-logavs, så hade del ju ingen slörrebelydelse för della förelag. Minfråga, som jag slällde , gällde ekonomisk gottgörelse för deförlusler som de svenska fiskarna kan komma au åsamkas med anledning avoljekataslrofen i . Den besvaras egenlligen inle av jordbruksminislern.Statsrådet svarar i enlighei med pressmeddelandet från jusliliedepariemenlelden . Här heler del bl. a. all den beslulal allunderteckna en konvenlion, som ålägger den som har anläggning för oljeulvinningfrån havsboltnen skyldighel all ersälla skador som oljan från anläggningen kanvälla. Del framgår inle huruvida oljebolagen är undertecknare eller ej. Dennakonvenlion kan ju inte gälla den akluella oljekaiaslrofen i . Alliså ärmin fråga obesvarad, herr jordbruksminisier, och jag hemsiäller om ellförtydligande. HerrÅBERG (fp): Jag ber atl få lacka herr jordbruksminislern för svarel på mina frågor.Jag är medvelen om all del inle är så läll au svara på dem, för svaren blirkanske hypoleliska. Menjag är lilel förvånad när jordbruksminislern säger all del f n. inte förefallersannolikt alt det svenska fisket kommer all lida några omedelbara förlusler avdel nu akluella ulsläppet Del vel man ju ingenling om . Att del inte blirnedsölade redskap, som omnämnes, tror jag alt vi kan vara överens om. Men vadsom kan komma all hända med ägg och larver pä de lekplalser som finns inle sålångl ifrån olycks-plalsen vel vi ju ännu ingenling om. Del är en sak sombiologerna får lala om för oss. Då kan del visa sig au svenskafiskare blir lidande. Jag är på del klara med all del kommer all bli myckelsvårl all uivärdera sådana skadeverkningar och all kunna peka på all man harlidil den och den föriuslen genom vad som inträffade. Jaghade frågai vilka möjligheter den har all hjälpa lill idelta sammanhang. Det får jag ingel svar pä, ulan del hänvisas lill att blirdet ersättningsanspråk, så får de tas upp i vanlig ordning vid domslol. Skalldå de enskilda fiskelagen eller evenluelll organisalionerna behöva vända siglill ell annal land för all inför domslol försöka få rätt, så lär det inte bliså enkelt för dem. Denkonvenlion som är omnämnd kan. kanske klargöra en del, men del dröjer ju ännuen lid innan den kommer. får vi väl hoppas att det skall klarna.Alla hoppas vi innerligt all det som har hänt inle skall skada fiskei den härgängen. Men del kan inträffa liknande händelser framöver. Jag ber ännu en gångatt få lacka. Omekonomisk gottgörelse åt svenska fiskare med anledning av oljekataslrofen iNordsjön Omekonomisk gottgörelse åt svenska fiskare med anledning av oljekatastrofen iNordsjön