prot · G00946 · 1976-12-31 00:00:00 — Mankan inte säga att fördelningen av beredningen i ärenden av den här typen mellanskatte- och finansutskotten under enkammar-systemels lid har varit bra. Jagsade att jag ansåg att detta var otillfredsställande och jag sade att manborde åstadkomma en klarhet på det här området, med utgångspunkt i attskalleförslag som motiveras av förväntade konjunktureffekler bör i en ellerannan form prövas av finansutskottet. () kort genmäle; Jag lycker att kunde ha kostat på sig alt konstatera att dethär förfarandet var felaktigt. Man brukar inte avslöja vad som ägt rum vidutskottsöverläggningar, jag är medveten om det, men provocerar migtill att tala om alt hela den socialdemokratiska gruppen i skatteutskottetansåg att detta var en fråga av sådan samhällsekonomisk dimension att den bordeprövas också av finansutskottet, och begärde därför att propositionen skullesändas till finansutskottet för yttrande, en myckel rimlig begäran som intekostade skat-teutskoiiet något. Men delta voterade den borgeriiga majoritetenner med hänvisning lill att budgetminisiern hade skrivit så litet om samhällsekonomini propositionen. Detär ju ett ganska häpnadsväckande sätt att avvisa ett rimligt förslag. Omregeringen lägger samhällsekonomiskt mycket viktiga och avgörande frågor förriksdagens prövning, men själv inte har några synpunkter på delsamhällsekonomiska läget, betyder det alltså att helt skall tiga ochatt vi över huvud taget inte skall begrunda de konsekvenser som kan uppstå. Jagvill klargöra att vi aldrig har trott eller begärt att något utskott skullesätta sig över något annat utskott, men i detta fall ville alltså nästanhälften - men inte tillräckligt många - av skatteutskoiieis ledamöter attockså finansutskottet skulle pröva denna fråga. Detviktiga är ju, som jag sade tidigare, inte kompetensslriden mellan utskotten isista hand, utan den nonchalans mot som regeringen visar och denobegripliga underkastelse som riksdagsmajoriteten visar regeringen när man heltvill mörklägga frågan om vilka statsfinansiella konsekvenser denna väldigaskatteomläggning får. Vilka möjligheter har man sedan att bedriva en någoriundaansvarsfull finanspolitik? Viär i ett läge där vi redan nu har hört att man inte har råd att fortsätta dentidigare subventioneringen av baslivsmedlen. Konsumenterna skall alltså betalaen del av budgetunderskottet. Det kunde ha kostat på sig att talaom. Räkningen börjar redan att skrivas ut och kommer den tillbarnfamiljer och andra när mjölk-, költ-och ostpriser stiger.Jordbruksministern har själv förklarat att man inte har råd med en fortsattsubventionering. Vad är förklaringen? Jo, bl. a. att man vräker ut 3 miljarderkr. i en dåligt underbyggd och otillräckligt finansierad skattesänkning. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Hen KOMSTEDT (m); Denna debatt har gett klara besked om att det i de stora skattefrågornaråder delade uppfattningar mellan den nuvarande regeringen och den nuvarandeoppositionen. Jag skall beröra en punkt där de borgerliga ledamöterna ochsocialisterna i skatteutskottet däremot har varit ense. Detgäller, som jag bedömer det, en rättvisefråga. Del finns nämligen en punkt idet betänkande som behandlas som tar upp en motion jag vid börjanväckte under den allmänna motionstiden , 1975/76:991. Där hänvisar jag tillatt det finns människor som är anställda i samhällets tjänst och som i dentjänsten är hänvisade att använda sin bostad som arbetsplats. Som exempel påsådana människor har jag angivit fortbildningskonsulenter. ,under vilken konsulenterna sorterar, skriver i sin arbetsinstruktion attkonsulentens arbetsplats är i hemmet. Därmed har länsskolnämnden också klaratsig ifrån att i sin förvaltningsbyggnad hålla något tjänsterum för konsulenten. Delborde, som en konsekvens av detta, vara rimligt alt del i den allmännasjälvdeklarationen medgavs avdrag för alt man genom en sådan tjänst tvingasanvända ett rum i sin bostad. Detta tolkas olika av de lokala skattemyndigheterna.Nu ger inte skatteutskottet någon anvisning om hur man bör handlägga detta ifortsättningen för att åstadkomma 5 protokoll 1976/77:46 den stadiga inkomstskatten, m. m. bättre rättvisa, utanuttalar sig i stället för en fortsättning av det nuvarande oacceptablasystemet. Detta gör man genom att skriva följande: "Förräu till avdrag krävs- förutom utredning om att rummet använts så gott somenbart för arbetet - att bostaden är större än vad som skulle varit fallet, ombehov av arbetsrum inte förelegat. Avdragsfrågan prövas således med beaktandeav omständigheterna i det enskilda fallet. Utskottet delar den uppfattning,som kommit till uttryck i gällande praxis, att avdrag för kostnader förarbetsrum i bostaden bör medges endast i undantagsfall och är därför inteberett förorda generella bestämmelser om avdrag för sådana kostnader för enviss yrkeskategori." Utskottetmenar alltså, att om man får en tjänst av del här slaget, skall man snabbtbygga till det egna hemmet eller ordna en större lägenhet. Det går kanske inteatt så snabbt åstadkomma någotdera, om man skall vända sig lill andramyndigheter för att få tillstånd alt bygga. Så enkel är inte verkligheten.Verkligheten är en annan, och den finns utanför detta hus. Utanklart uttalade anvisningar från sida blir orättvisorna bestående. Pånågon ort medger man ett avdrag, och på en annan blir det kalla handen. Jaghar, herr talman, med det sagda velat understryka att skatteutskottet ochriksdagen borde visa större förståelse för den här frågan. Den orättvisa somhär drabbar den lilla enskilda människan har inte försvunnit i och medregimskiftet. Jag ber attfå yrka bifall till motionen nr 991. HenJOSEFSON (c) kort genmäle; yrkar i sin motion att man direkt skall ta ställning ietl speciellt fall. Som vi vet är det mycket svårt att utfärda generella reglerom hur man skall ta hänsyn till kostnaderna för arbetsrum i bostaden. Utskottetfaslhåller vid den i praxis gällande uppfattningen, nämligen att manskall vara restriktiv när det gäller att medge avdrag för de här kostnaderna ifråga om någon speciell yrkesgrupp. Jag tror att man måste följa den gällandebestämmelsen och att den enskilde vid laxeringen har att påvisa skälen för deavdrag som han yrkar på. Generella regler skulle, enligt min mening, kanskekunna skapa problem av liknande art, men i motsatt riktning. Jagär helt medveten om att det kan finnas fall då ett avdrag kan vara berättigat,men den praxis som gällt utesluter inte möjligheten till avdrag. Detgäller för den enskilde att i förekommande fall motivera sitt yrkande. Hen KOMSTEDT (m) kortgenmäle; sade att det är svårt för utskottet att uttala sig isådana här frågor och att man skall påvisa all man använder en del av sinbostad som tjänsterum. Man kan kanske inte göranågra rent generella bedömningar i sådana här fall, men då det finnsen myndighet - i detta fall en länsskolnämnd - som i sina arbetsbeskrivningarklart säger ifrån alt konsulentens arbetsplats är i hemmet, bör det entydigtuttalas att avdrag medges av skallemyndigheterna i den allmännasjälvdeklarationen. Det får inte vara så, att den enskilde skall drabbas,därför att en viss myndighet på länsnivå på ett fiffigt sätt har åstadkommit enarbetsbeskrivning som säger att arbetsplatsen är i hemmet. Man tar automatisktetl utrymme i sin bostad i anspråk för ändamålet i fråga och får av förklarligaskäl göra omdis-positioner. De här tjänsterna räcker kanske inte heller underhela livet utan bara , och det är därför svårt att göra störreändringar när det gäller boendeförhållandena. Det borde emellertid vara enrimlig konsekvens att man fick lov att göra ett avdrag för den tid tjänstenupprätthålls. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Hen (vpk): Jag skall ta upp några frågor som inte har berörts i den här långadebatten om den nya skatteomläggningen. kommunisterna har ocksåi år tagit upp de underhållsskyldigas situation i två motioner, varav den enabehandlas i det betänkande från skatteutskottet som vi diskuterar. Imotionen 676 har vi yrkat att deklaralionsavdraget för underhållsskyldiga om . per barn och år ersätts med skattenedsättning, utgörande avbidragsförskottet vid beskattningsårets utgång och att skattenedsättning ävenskall medges för i efterhand betalat upplupet bidragsbelopp. Skatteutskottethar tagit ställning till en rad motioner som alla syftar till förbättringar förde underhållsskyldiga - med mer eller mindre sneda och specialinriktademålsättningar. I några motioner vill man höja gränsen för avdraget, andra villha en omläggning av beräkningsgrunderna och någon vill att hela beloppet somfastställts av myndighet skall vara avdragsgillt vid taxeringen. De härformerna gagnar naturligtvis dem som har dels en hög inkomst, dels ett högtunderhåll - de får ju den största skattereduktionen. borde de här motionernaha behandlats i ett särskilt betänkande och inte ha blandats in här; de harhelt och hållet kommit bort i debatten. Vadvårt parti nu föreslår är en omläggning, så all det blir en skattenedsättningi stället för ett avdrag vid självdeklarationen. Det skulle bli ett väsentligträttvisare system än det som gäller. Som alla säkert vet gynnas de med högainkomster av nu gällande avdragsform genom marginalskatieeffekterna. Enunderhållsskyldig med inkomst på . får inte lill närmelsevissamma skattelättnad som en med exempelvis 65 000-70 000 i inkomst. Enskaltereduktion av det slag som vpk föreslår skulle i första hand förbättrasituationen för de underhållsskyldiga som har det sämst ställt. Samma effektfår också yrkande 2 i motion 676 om att också inbetalt upplupet belopp medgerskattelättnad. För det är ju så i de allra flesta fall alt det är människor medsmå inkomster och en dålig ekonomi som Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. blir efter med betalningenav underhåll. Vi anser all dessa människors situation med det snaraste måsteförbättras. Del är de som drabbats av arbetslöshet, långvariga sjukdomar ellerpå annat sätt slagits ut från arbetslivet och inte kan påräkna någraväsentliga förbättringar i inkomsthänseende, då de i stor utsträckning ärhänvisade lill att leva på olika bidrag eller beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildningo. Skulle någon av dessa människor lill äventyrs få ett skapligt betaltarbete händer det ofta att de bryts ner psykiskt, då förfallna bidrag skallredovisas eller drivas in. Ofta händer det att man tvingas leva på en inkomstunder s. k. existensminimum. Det kan leda till - och gör det ofta - att denunderhållsskyldige inte klarar denna press med en avsevärd standardsänkning.Många ger upp och blir rena socialfall. Det blir då samhället som ytterst fårförsörja inte bara den underhållsskyldige utan också underhållsmottagaren -denne måste ju också leva. Enligt vårt sätt att se är det en dålig affär församhället rent ekonomiskt - för att inte tala om de tragedier som systemet inuvarande tillämpning framskapar. Helaersättnings- eller bidragssystemet behöver en grundlig översyn med delsnaraste. Och problemet kommer säkerligen upp med anledning av vårmotion 675, där vi tar upp de här frågorna. Jaghar försökt att följa debatten , och jag finner det egendomligt att ingenav de borgerliga motionärerna - inte mindre än fem borgerliga motioner berördenna fråga - har yrkat bifall lill en enda av sina motioner. var manmycket intresserad av detta spörsmål. Är det så alt man när man nu har maktenoch skall ta ansvaret inte vill kräva något av den borgerliga regeringen? Vänsterpartietkommunisterna har drivit dessa frågor och vi kommer att fortsätta med det. Vikrävde av den socialdemokratiska regeringen att den skulle ta hänsyn till dessamänniskors situation. Vi kräver det också av den borgerliga regeringen, men deborgerliga motionärerna har backat ur. Jag skall emellertid sluta med att yrka bifall till följande förslag,som har delats ut i kammaren: attriksdagen med anledning av motionen 676 av i Mal-" mö m. fi.hos regeringen hemställer om förslag till lag, innebärande attdeklaralionsavdraget för underhållsskyldiga om . per barn och årersätts med en skattenedsättning, utgörande av bidragsförskottet vidbeskattningsårets utgång och alt därvid avdrag även medges för i efterhandbetalt upplupet bidragsbelopp. Skulleriksdagen avslå detta yrkande, innebär det alt de underhållsskyldigasavdragsbelopp har stått kvar på samma nivå , eftersom man måsteräkna in tiden års utgång, medan underhållsbeloppen årligenhöjts med i runt tal II 96. Detta innebär en direkt standardsänkning varjeår för de människor som drabbas härav. En sådan utveckling är enligt vår meninghelt oacceptabel. Hen (); Att jag trots att jag inte är upptagen på talariistan ändå har begärtordet beror på att jag suttit och lyssnat på debatten och med utgång från denvill göra några kommentarer. fråga: Vem är det som ytterst skall bestämma skatten i det här landet? Ärdet riksdag eller är det de stora, starka och tunga organisationernasom man älskar att tala om? Jag tror att det finns anledning inte minst föross politiker, både som enskilda riksdagsmän och i som kollektiv, allfundera litet grand över detta. Jagtror all också socialdemokraterna som flitigast använder argument omöverkörande etc. - vilket vi hört också - inte minst efter årets valborde fundera över om det inte hade varit bättre att stå friare som partigentemot de åsyftade stora och mäktiga organisationerna i det här landet.Därmed vill jag inte på något sätt antyda att jag inte har respekt för dessaorganisationer, vad de än må kallas. Detär en urgammal regel att svenska folkel skall sig självt beskatta.Beslutsrätten ligger naturiigtvis enligt vår konstitution hos , menytterst är den grundad på allmänna val. Denna debatt förs knappt tre månaderefter ett allmänt val, och jag tycker att det är angeläget all kunna slå fastatt det förslag som regeringen lagt fram, i allt väsentligt presenterades somcenterns och förslag i valrörelsen. Då sade socialdemokratinsföreträdare vid presentationen i TV - det var inte : Ja, mendenna lilla marginella förändring för de här berörda inkomstlagarna, det är juingenting. Det är fråga om knappt en tia . - Så gick argumenteringendå. däremot kallas del för en utmaning mot löntagarna. Jagvill inte säga att den här debatten har stått om påvens skägg -jag utesluter nufrågan om finansieringen och avser endast marginal-skattedebatlen - men nog i hög grad gällt en marginell sak. Delväsentliga är principen i sammanhanget. Och principen är exakt densamma som denförre finansministern har lagt fast och som han har prövat ivarje fall . Det intressanta är att varje gång har frånen inkomstgräns, som han har kallat "den man får komma fram till efterpolitiska överväganden"', fiyttat skattetryck nedåt genom överföring påantingen arbetsgivaravgift eller mervärdeskatt. Jag vill för undvikande avmissförstånd ha sagt att jag icke är allergisk mot arbetsgivaravgift. Ingenskall inbilla mig att företagarna slutligen betalar de avgifterna, utan alldenna skattebörda, som man här har överfört, slår proportionellt på inkomst ochden slår hårdast på de svaga grupperna i landet. Jag tycker att det bör spikasfast. Jagvill inte påstå att dessa skatteomläggningar inte har varit nödvändiga. Ocksåjag tror nämligen att när man har kommit till det höga skattetryck som vi har,då måste man ta ut skatterna på annat sätt än lidigare. Det är trist all behövakonstatera delta, men tyvärr är det ekonomiskt nödvändigt. Jag tyckeremellertid att det är ärligt att säga att de nya ultagsmeioder somintroducerats har lett Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. till att en större del avskatterna tas ut proportionellt, och att de tas ut från första kronan avintjänad inkomst. Det var dettajag slutligen ville ha sagt i denna debatt. HenFELDT (s): Jag måste bemöta , eftersom jag var med och diskuterademittenpartiernas skatteförslag i valrörelsen. Han säger här att det förslag somden borgerliga regeringen nu presenterar i allt väsentligt förelagts svenskafolket i valrörelsen. Vadvar det sade under valrörelsen? Man sade att mittenpartiernas förslaginnebar alt man jämfört med det socialdemokratiska förslaget skulle ha större skattesänkningmellan 50 000 och . Men bara där. För därefter, sade fruKarin Söder, skulle det ske en nedgång av skattesänkningen så att de bådaskatteskalorna möttes vid . Ärdel så förslaget ser ut ? Det ser helt annorlunda ut.Nu är de största skattesänkningarna ovanför . Delvar en mycket dålig presentation som i varje fall gjorde undervalrörelsen, om upplever att det är det förslaget han röstarför . I så fall är han allvarligt på väg att trycka på fel knapp.Folkpartiet sade att det inte fick bli någon höjning av marginalskatterna.Därför måste man dra den slutsatsen att skulle man undvika en drastisk höjningav marginalskatterna årsinkomst, måsteskattesänkningen årsinkomst bli ganskaobetydlig. Detvar då vi konstaterade att här kunde det på sin höjd bli fråga om några tior iveckan. Men ändå var det fråga om att öka på skattesänkningens storlek totaltsett med åtskilliga hundra miljoner. Dettaär, , sanningen om hur presentationen skedde undervalrörelsen. Jag hörde den själv. HenKRISTIANSSON (c): riktade sin replik lill -han sitter härvid sidan om mig - i stället för till mig, men det ursäktar jag. Jagvill ändå alltjämt påstå att detta förslag i sina huvuddrag vilar på centernsoch före valet deklarerade skalteförslag, och det log väljarnaståndpunkt lill i valet, det går aldrig att komma förbi. Vadjag vidare sade var att alla överföringar - och sådana har socialdemokraternalänge praktiserat - från högre inkomstskikt till sådana där skatten slårproportionellt, oavsett var den gränsen ligger, leder till att man beskattarhårdare i lägre inkomstskikl. Det bestred inte , och del håller jaghonom räkning för. Jag vill beom ursäkt för min felsägning. Detsom var problem under valrörelsen var just fördelningsprofilen på detskatteförslag som man redovisade, nämligen att det skulle komma alt visa sig -vilket också blev verklighet - att man för att komma överens med folkpartietoch måste genomföra mycket stora skattesänkningar långt upp iinkomstlägena. Mensedan, herr talman, lyckades man i broderlig sämja klara upp problemet förcentern genom att ge småföretagarna, däribland lantbrukare, långt neri inkomstlägena en extra skattesänkning på . - som inte löntagarnafår! Därmed var friden återställd och kunde känna sig nöjd. Jaganser att löntagarväljare blev vilseledda genom den presentation somcentern gjorde under valrörelsen. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. HenKRISTIANSSON (c): förklaring får slå för hans egen räkning. Jag är alldelesövertygad om att del inte har varit det motivet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr I avherr m. fl. i motsvarande del samt 3;o) det av underöveriäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalels mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 1 och 16.1 antarreservationen nr I av m. fl. i motsvarande del röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit det av underöverläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr,11 mom. I och 16.1 röstar ja, den det ej vill röstar nej, Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m. fi. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr II mom. 2 och 16.2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWärnberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 393 av herrHermansson m. fl. och nr 26 av m. fi. i motsvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller skatleutskotleis hemställan i betänkandet nr II mom. 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 393 av m. fl. och nr 26 av . i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösti-äkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller skatleutskollels hemställan i betänkandet nr11 mom. 4 och 16.3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWärnberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 975 av herrHermansson m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voterings-proposition: Sänkningav den stadiga inkomstskatten, m. m. Sänkningav den statliga inkomstskatten, m. m. Den som vill alt kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 5 b röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 975 av m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 295 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 26 av herrWerner m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr11 mom. 5 d röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit motionen nr 26 av m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: