prot · G009119 · 1976-12-31 00:00:00 — Inom korlskall på nytt fallas beslut om lolalförsvarels framlida inriklning. Del blir dålillfälle att ta ny slällning till frågan om uthålligheten och standarden förförsöriningsberedskapen mera allmänt. Föratt en produklion av ca 2 miljoner eller helsl 2,5 miljoner par läderskor skallkunna upprätthållas i anser handelsministern all olika åtgärder börvidtas. En sådan åtgärd är att staten medverkar lill att skoindustrin får enlämpligare struktur. Enomstrukturering av skoinduslrin genom sammanläggning av små företag till slörreenheier bör enligt handelsministern ge vissa fördelar. framhåller hanatt slora företag inte nödvändigtvis har bällre förutsättningar att leva vidareän små. En omstrukturering bör därför inte ske efter i förväg helt låstamodeller ulan bör praktiskt växa fram på frivillighelens grund.Omslruklureringen bör ske i samarbele med berörda fackliga organisationer.Statens roll bör vara att stimulera till en önskvärd omstrukturering ocheffektivitetshöjning hos skoindustrin. En särskild delegation bör bildas meduppgift att leda och samordna elt sådant arbete, bl. a. genom alt förhandla medskoförelag om olika stödformer. Handelsministern räknar med attomstruktureringen i huvudsak bör kunna vara genomförd före ulgången av år1978. Underomslruklureringsfasen kan det visa sig all den önskade omstruktureringenendasl kan ske genom att vissa ägarförhållanden ändras. En möjlighet är dåkanske all ett företags anställda övertar förelagels verksamhet. En annan ärall andra förelag eller företagare övertar verksamhelen. För all göra detmöjligt atl förvärva skoförelag eller delar av företag, t. ex. en vissproduktionslinje, föreslår handelsministern att ell särskill skostrukturiånskall kunna ulgå och motsvara högsl av köpeskillingen. Får atl få lånaskall förvärvaren - utöver att möta de krav som måste ställas på förvärvetsstruklurfrämjande effekt och köpeskillingens rimlighet - åta sig atl garanteraen viss produklion och produktionskapacitet för en viss tidsperiod.Strukturlånen avses vara rän-le- och amorteringsfria och skrivas av åriigenunder avtalsperioden, under förutsättning att förelagel uppfyller sinaåtaganden. Det betonas all del inte är fråga om all allmänt lösa ut denuvarande ägarna. Man fäster särskilt avseende vid alt en omstrukturering kangenomföras på frivillig väg. De förelag som inte vill eller inte anser detfördelaktigt atl ingå i en slörre företagsbildning bör inle ikonkurrenshänseende lida skada av att avstå från detta. Den särskildadelegationen avses vid behov förhandla om s. k. skostrukturiån. Detfinns naturiigtvis företag som omstrukturerings-arbetet kräverkan råka i svårigheter Man räknar då med att s, k, för-söriningsberedskapslånskall kunna användas. Sådana lån skall kunna lämnas företag som bedöms ha enroll att spela för försöriningsberedskapen i den framtida skoindustrin. Storiekenpå lånet bör fastställas på grundval av en av företagel lämnad offert avseendekostnaderna för att , dock längst t. o. m, den 31december 1978, upprätta en viss överenskommen produklion. Lånet avses vararäntefritt och kunna skrivas av om lånetagande företag uppfyller sinaåtaganden. Lånetbör utbetalas för högst i taget och så att lånetiden anpassas lillföretagens bokslutsperioder. Avskrivning skall ske i samband med bokslut. Statenavses få full insyn i de företagsekonomiska förhållandena inom företag som harfått försöriningsberedskapslån. Den särskilda delegationen avses få tilluppgifl att vid behov förhandla med företag om dessa lån. Enomstrukturerad skoindustri kan inrymma nybildade företagsgrupper som inle heltkan nå full kostnadstäckning, I dessa fall kan of-ferlförfarande aktualiseras.Det här innebär atl företagsgruppen lämnar offert lill slaten avseendemerkostnaden för att i beredskapssyfie hålla i gång viss löpande produklion fören viss lidsperiod. Staten granskar då denna offert, förhandlar och träffaravtal om att köpa denna bered-skapsriänst av förelaget. Sådant offertförfarandekan också användas då företag åtar sig all underhålla sådan maskinutrustningsom lagts i malpåse eller svara för utbildning av personal som i ett krislägeavses sköta den utrustning som har förvarats på delta sätt. Detskall ankomma på den särskilda delegationen att när det behövs förhandla medföretag om sådana avtal, grundade på offerter, fall då den särskilda delegationen avses kunna förhandla om stödformerräknar handelsministern med atl del skall ankomma på överstyrelsen förekonomiskl försvar all leckna slutliga avtal om stöd med företagen. Handelsministernanmäler all han - om de föreslagna stödåtgärderna genomförs - avser all föreslåregeringen en liberalisering av gällande importrestriktioner beträffande skoroch gummistövlar. Vår bedömning är alt detla är bra. Handelsministernlämnar också synpunkter i fråga om detaljhandelns prissällningsmeiod när det gällerskor, Enligl hans mening skulle en mera differentierad prissättning inomdetaljhandeln kunna utgöra ett värdefulll slöd för den svenskabeklädnadsindustrin. Vår förhoppning är atl man genom frivilliga åtaganden frånbranschens sida skall kunna komma fram lill en rimlig lösning av denna fråga. Delhar ju också , även av föregående regering, förhandlatspå den här punkten, tyvärr ulan atl man kommii lill något slutgiltigt resullal. Utskottet anser, på sammasätt som handelsministern, att det nu finns tillräckligt underiag föratt ange kraven på en skoproduktion i landet och godtar liksom handelsministernde beräkningsmetoder som har använts. Utskotteterinrar om att antaganden om krisimport är osäkra. De bygger på att del skallvara möjligt atl i viss utsträckning importera lämpliga skodon även under ochåren efter en period med väpnade konflikter i vår omvärld. Enligt vad utskottethar inhämlat skall de antaganden som gjorls i detla avseende bli föremål föryllerligare översyn. Utskottet delar de synpunkter som handelsministern gerlill känna i proposilionen 1976/77:85, Näringsutskotlelanser att handelsministerns uttalanden är välgrundade och lämpade somriktlinjer för det fortsatta arbetet på en strukturomvandling inomskoindustrin. Enligt ulskotlels mening kan erforderlig slallig styrning ochinsyn i branschen åstadkommas utan att staten regelmässigt tar på sig någonägarfunktion. Försvarsutskottetdelar näringsutskottels syn på lillvägagångssältel vid den önskvärdaomstruktureringen och på statens roll i sammanhangel. Som handelsministernuttalar bör arbetet dock inle ske efter i förväg helt låsta modeller ulanpraktiskt växa fram på frivillighetens grund, Detla utesluter inte all det kanbli nödvändigl för slaten alt i någon situation även ta på sig ett s, k,ägaransvar. Regional- och sysselsäll-ningspoliliska förhållanden måslesjälvfallel beaktas vid omslruklureringen. Enviktig förulsällning för alt skoindustrin skall kunna effektiviseras pårelativt är alt den särskilda delegationen får goda förutsättningarför sitt arbete. Samhälletskall tillförsäkras insyn i förelag som lill avsevärd del har förvärvats medutnyiriande av s, k, skostrukturiån. Jag ber all på alla punkter få yrka bifall till försvarsutskottetshemslällan i belänkandel nr 11, vilket innebär avslag på motionen 1446,yrkande 1, Hen () kortgenmäle: i hade en myckel nyanserad syn på både vårmolion och vår argumentation i reservationen. Jag vill här bara till hansresonemang foga alt någon diskussion om prissättningsfrågorna inte har förls iförsvarsutskottet De lyftes bort från behandlingen där, trols alt vi hadefrågorna med i vår motion. Där tror jag emellertid atl samstämmigheten ärmyckel stor. Vi menar atl man skulle ha kunnal påverka branschens möjligheterbetydligt just genom en annan form av prissättning än den som har präglatbranschen. Vadså angår bedömningen huruvida slaten skall vara mer eller mindre aktiv kommervi inte närmare varann än vi har varil. Vi inom socialdemokratin har där enuppfattning, och den också upp starkt av de fackliga organisationerna påsåväl LO- som TCO-sidan. Vi menar alt de effekler som vi eftersträvar, alltsådel stöd som ändå skall utgå med statliga medel, ocksåbör slällas under en mera strikt kontroll. Och där har samhället då all gå inoch så långt möjligt också engagera sig i omslruklureringsprocessen. Vadslulligen gäller hörnstensförelagens uppbyggnad har vi inle sagl att deföretagen nödvändigtvis måste vara så stora alt bara ett fåtal svarar förproduktionen och täcker del behov som uppslår. Där kan givetvis länkas olikastrukturer på företagen. Men vad som är viktigt är atl man får enproduktionskapacitet och ett kunnande som möjliggör att branschen överiever. iVarberg (fp) kort genmäle: Jag är medvelen om alt prissätlningsfrågan kommer all behandlas senareoch i andra sammanhang, men jag lyckle all jag gott kunde ge till känna vadmajoriteten i utskottet allmänt tycker på den punkten. Vadså gäller statens engagemang och de s. k. hörnstensföretagen är del elt i ochför sig myckel intressant resonemang som där förs. Jag erinrar mig hur det vari försöriningsberedskapsutredningen, när vi försökle finna vägar för attstödja sådan verksamhel som del här är fråga om. Det gällde då att i en krislidtäcka upp försöriningen på skoområdel och på beklädnadsområdet över huvudtaget. Då visste vi att det kunde bli fråga om statliga bidrag, eventuelltnågon form av statligt ägande. Jag sade också i mitt första anförande att delkan uppstå situationer då ingen annan än slaten ställer upp för försöriningen.Naturiigtvis får då staten ta del ansvar som i sådana fall är nödvändigt. Därombehöver vi inte tvista. Men det gäller just formerna för hur man skall gå tillväga. Närdet gäller de företag som styrs och ägs av vet vi ju att ävensådan verksamhel måsle bedrivas på företagsekonomiska grunder. Det innebär atlStatsföretag i en viss situation kan finna all verksamhelen inte kanforlsälla, eftersom den går med förlust. Del föreslås då all företaget läggsned. Sådani har skell tidigare belräffande i olika sammanhang och nusenast gällde det , men vi behöver inle lasta den nuvaranderegeringen då det gäller . Den frågan är säkerligen inte färdigdiskuterad.Det har lidigare funnits sådana tendenser all man måst konslalera atl inle ensslaten klarar av problemen. Omnu staten skulle gå in som ägare, måsle man alltså finna någon annan form förverksamhelen, där man från börian bara garanterar atl täcka kostnader för attrörelsen skall kunna fortsätta. Detta skulle således innebära att man årligenmåsle skjuta till medel. Räcker inle dessa får man föra till nyll kapital. Vivet att det ofta kommer atl förhålla sig på det sättet med sådan verksamhet.Därför gällde del för oss all finna någon form som stimulerar till fortsattverksamhet, och då fann vi dessa avskrivningslån, som vi forlfarande anser bör pröva. Hen () kortgenmäle: Diskussionen om huruvida man skall välja den väg vi har förordat ellerden som den borgerliga majoriteten har föreslagit kan föra mycket långt. Lålmig bara notera en nyans i resonemang. Han utesluter ändå inteall staten skall gå in men bara, säger han, i sista hand när ingen annan villgöra del. Varför, skulle jag vilja fråga. Kan det inle vara rikligare alt man,när man ändå är beredd att satsa de här miljonerna i branschen, ulanförutfattade meningar försöker göra en analys och se om man inte kan samlabranschen på ell sådani sätt att ett statligtmedinflyiande eller medägande också till den lägsta kostnaden kan leda lill defakliska resullal man eftersträvar? Det kan vara lika rikligl atl gå in i ettbra företag som atl gå in i ett förelag som ingen annan vill driva. Varförskall man alitid låta staten vara företagsägare och ansvarig bara i de situationerdå ingen annan ställer upp? Egentligen borde man förutsältningslöst ge statensamma möjligheter som andra när del gäller att driva en verksamhet;verksamhelen borde också för statens del tillåtas vara både nyttig och såekonomisk all den läcker de faktiska kostnaderna. HenKARL i (fp) kort genmäle: Herr talman! Utredningen bestodsåväl av socialdemokrater som av, som del brukar kallas, borgare. Vi hadeprecis samma uppfattning beträffande flnansieringen av verksamhelen. Del var,menade vi, vår gemensamma uppgift all i första hand se till alt på församhället billigaste säll lösa den här frågan. Så länge branscherna släller uppför samlal om detta och är villiga alt försöka på nytt genom atl träffaspeciella avtal om ekonomiskt bidrag, där staten får garanti för elttillfredsställande produktionsresultat med anledning av att den skjutit lillpengar, är detta intressant. Det är också den billigaste vägen. Det är nog vårskyldighel alt försöka bedriva denna verksamhet på det förlandet bäsla och billigaste sättet Herrtalmannen anmälde atl anhållit alt till protokollel fåaniecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Det kanske förriänar atl understrykas atl del, även om del härförekommii ell meningsskifte om viktiga frågor, också finns en enighet mellande olika parlierna i elt antal väsentliga stycken i den huvudfråga vi nu haratt falla beslui om, nämligen del enkla förhållandel atl det behövs enomstrukturering och att den av försöriningsberedskaps-skäl bör inriktas på enminimiproduktion av 2 miljoner par skor om årel saml alt del finns anledningalt försöka sätta upp ett något högre mål. Den enighet som finns i del häravseendet innebär att man har all anledning atl länka sig alt snartkommer all fatta beslut som går ut på atl enomstrukturering skall inledas och att den bör ske under ledning av en särskilddelegation. Jagvill begagna delta tillfälle till atl säga atl regeringen, om fattarett sådani beslui, kommer alt utse en delegation vars ordförande blir "företagsdoktorn. I denna delegation kommer också att ingå ,Beklädnads ordförande, , Svenska skofabrikantföreningensordförande, , verkställande direktör i Hennes & ,saml , f d. styrelseordförande för . Delegationen skallockså ha möjlighet alt lill sig knyta experter på sedvanligt sätt Dennadelegation kommer förvisso atl ha ett invecklat arbete. Det gäller ju, som härredan har underslrukils, en bransch med problem. Det är därför betydelsefulltatt de personer som ingår i delegationen har ett kunnande och en erfarenhetfrån del företagsekonomiska områdei, som kan bli av avgörande betydelse iarbelel på alt med framgång åstadkomma en omstrukturering. Del har också varittanken bakom det förslag till sammansättning av delegationen som jag härredovisat Delblir betydelsefullt all denna delegation får tillfälle att sätta i gång sittarbete . Även om det nu är svårigheter som vi inte alls skallunderskatta, bör ändå de beslut som kan fattas i kunna bilda enutgångspunkt för en rimlig optimism, efiersom de kan ge en ökad säkerhei ibranschen om alt man kommer alt slå vakt om en viss minimiproduktion. Jagskulle länka mig, att den vetskapen hos dem som verkar i branschen ger enkänsla av att man pä ett annat sätl än vågar satsa resurser påinvesteringar. Man vet att statsmakterna kommer all vidta ålgärder som gör inte får komma under en viss nivå. Ävenom del alltså föreligger enighet i väsenlliga stycken, vilket kan leda till altdelegationen skall kunna sälla i gång sill arbete ganska snarl, råder delockså, som har understrukits i del tidigare meningsskiftet, oenighet på en delpunkter. Jag har inte någol särskill all tillägga utöver vad iÖrebro och i har sagl i frågan huruvida man nuskall till större eller mindre del socialisera denna bransch. Men även jag villundersiryka alt det här är en bransch som består av elt antal små förelag som liggermycket spridda i landet. Skall man verkligen försöka la regionalpolitiskahänsyn, kan det ju inte bli fråga om au göra några verkligt långtgåendehopbuntningar av olika företag, ulan del kommer även med en omstrukturering allbli en spridd struktur. Jag lever i den föreställningen atl det i en sådansituation är mycket svårl att tro att man kan uppnå några egenlliga fördelarmed alt ha en "överordnad" central beslutsfunktion inordnad t. ex. iStatsföretag. Jag tror all just i en bransch av denna karaklär blirdecenlraliseral beslulsfallande av allra slörsla betydelse, inte minst då detdessutom är fråga om en bransch som är ganska känslig för modeskiftningar, därdet fordras snabba beslut för att kunna anpassa sig. Det är alldeles rikliglsom i har sagl, all man inte skall hemfalla ål enövertro på sammanläggningars belydelse. Här har redan citerats exemplel med SjuSkomakare, Man kan också ta fasta på vad som stod i tidningarna i går från enannan bransch men också den krisdrabbad, nämligen glasbruken, där Kronagruppenhar anmält atl den måsle gå i konkurs. Det är just en sådan gruppering av fyramindre företag som har slagit sig sammän, och så har det blivit snabbare fall iden gruppen än del blivit i ell anlal andra mindre förelag. Jaganser atl man inte skall vara doktrinärt emol tanken atl slaten här skullekunna gå in, men jag tycker också atl skulle kunna gå med påatt man inle heller av doktrinära skäl skall vara för detta. När jag lästereservationen och motionen fick jag en känsla av atl det inte finns så oerhörtmycket argumenterande för tanken att staten skulle ta ett väsentligtägaransvar, och det mest med en hänvisning till att LO har tyckt så. Man kanskemåste ange hårdare sakskäl för atl man själv icke skall utsättas för misstankenall ha nalkats detla spörsmål från doktrinära utgångspunkter. Jag vill sägatill alt om det vore så att Per eller Statsföretagsstyrelse kommer till den här delegationen och anmäler alt de skulle se en godaffär uti alt med hjälp av de stödformer som finns överta någol visstskoförelag så lycker jag atl delegationen seriösl skall pröva det, för här äronekligen fråga om all finna former för att av beredskapsskäl vidmakthålla enbetydelsefull produklion, och det måste naturligtvis ske på billigast möjligasätt. Delegationenmåste över huvud laget få möjligheter all komma med förslag och synpunkter vadbeiräffar både former för slöd och omfallning av stödinsatser under kommandebudgelår. Jag har den uppfattningen - jag tror alt jag alltid i sådana här sammanhang,även i oppositionsställning, har förfäktat den - atl det ena eller andrastatsrådet vid sitl skrivbord icke är i den situationen att han med någonslörre sakkunskap exakl kan lala om hur del ena eller andra företagsproblemetkonkret skall lösas. Den uppgiften måste fakliskl läggas ul på folk som har denverkliga sakkunskapen samt tid och möjlighet alt tränga in i problemen. Del ärdärför denna delegation skall ha möjlighelen all på grundval av sinaerfarenheler komma lillbaka med tankar och synpunkter på hur under kommandebudgetår yllerligare insalser kan vara utformade. Jagskulle här också vilja säga någonting om frågan om insyn. En lanke bakom idénatl staten skulle gå in som ägare antar jag är atl man då skulle få bättreinsyn i vad som händer med de pengar som satsas. Delär och har hillills varil en självklarhet alt överstyrelsen för ekonomisktförsvar när den har satsat pengar i projekt av den typ del nu gäller harförvissat sig om att den haft ett rimligt mått av insyn med möjlighel atl följaalla redovisningshandlingar och beställa in det material som varil av belydelsevid fallandel av egna beslui eller för all kunna komma lillhandelsdeparlemenlel med förslag till beslut I del speciella fall där vi härhar gjort en större saisning, nämligen när det gällt att hålla lillverkningenav gummistövlar vid liv - det finns ju bara en till- verkare av gummistövlar ilandet, nämligen Tretorn - har vi därför när staten gått in med stödåtgärdernavarit mycket noga med att se till att vi har ordentlig insyn i förelaget. Jaghar inte en så romantisk inställning lill enskilt näringsliv att jag inte troratt man skulle behöva få en ordentlig uppfattning om vad som händer och skerdär, och i det här fallel har staten en person med rätt att della istyrelsesammanträden och bolagsstämmor, trols att vederbörande inte är ledamotav slyrelsen. Vidare har vi en ekonomisk expert, som löpande följer vad somhänder och sker, samt en teknisk expert. Jag tror därför att den insynen är vältillgodosedd, och del tror jag även att den kommer atl bli vid uppföljningenav slödel på skoområdet. Jag vill säganågonling om exportrestriktionerna också. Omdel vore på det viset att vi bara hade skoindustrin att ta hänsyn till skullevi förvisso kunna noga överväga del förslag som finns i socialdemokraternasreservation, men består näringsliv inte bara av skoindustri, ulandet finns ju även andra företag och branscher där del är angeläget att villkorenför att kunna upprätthålla sysselsättning och export är de bästa möjliga. Detkan icke vara någon hemlighet för socialdemokraterna att den svenska exportenhar utsatts för svårigheter, mot bakgrund av de restriktioner som införts påskosidan. Det är faktiskt på det viset atl vi kommer attställas inför mycket belydande förhandlingar på det handelspolitiska planet medt, ex, EG - del gäller en omförhandling om plafondsystemet, som reglerarexport-möjligheterna till EG av exempelvis pappersprodukter Jag vill understrykaalt det är myckel viktigt alt vi går in i dessa förhandlingar med bästa möjligaförutsättningar, gäller över huvud laget vad avser den tillämpning somsker år av detla plafondsyslem, där vi -beroende på de härskorestriktionerna - uppenbarligen har kommit i ett sämre läge än andra länder.Jag vill av den anledningen gärna att man, när man funderar påskoreslriktionerna, försöker vidga sitt betraktelsesätt till att ta hänsyn tillatt icke bara har en skoindustri. Mankan dessutom ställa sig frågan: Om vi skall gå in i det härstruk-luromvandlingsarbetel, skulle del då verkligen vara räll att - alldelesbortsett från de andra exportindustriernas intressen - bibehålla skorestriktionerna?Blir förutsättningarna för själva omstrukiureringsarbetet de mest realistiska,om man bedriver det arbetet under importskydd? Är det inte snarare så atl manmåste bedriva omstrukiureringsarbetet under trycket av den utlandskonkurrenssom förr eller senare måste etableras? Då ser man ju vad som är ochinte hållfasl, och då blir det en större benägenhet hos dem' som är i branschenoch som lever under realistiska villkor att slällaupp och delta i strukturomvandlingen. Jaganser alltså atl del, även om man inte behöver ta hänsyn till andra intressenän skoindustrins, inte är alldeles självklart att välja linjen att bibehållaskoreslriktionerna, I den handelspolitiska debatten i för intesärskilt länge sedan restes från socialdemokratisk sida inga som 4 protokoll 1976/77:119-120 helst invändningargentemot den principiella uppläggning som redovisades i den handelspolitiskadeklarationen där avvecklingen av skorestriktionen ingick som ett led.Socialdemokratins talesmän gjorde icke -så långl jag kommer ihåg - någrainvändningar i det här avseendet, trots att regeringens planer då var klartredovisade och det hade varit elt mycket lämpligt tillfälle alt anmäla andrasynpunkter och ta upp dem lill en principiell debatt Närdet gäller importrestriktionerna vill jag peka på en sak till, och det är allvad regeringen, om fattar de principiella beslut om skoinduslrin somhär är aktualiserade, avser alt göra är atl ta bort den globalkontingent sominfördes tidigare. Det innebär med andra ord icke au vi har aviserat att viskall la bort de restriktioner av bilateral karaktär, dvs. gentemot olikaöstländer, som fanns långl förut. På del området förekommer nämligen enlågprisimport, som skulle vara synnerligen svår-hanterad. Vi har aldrig sagtatt de restriktionerna skall avskaffas. Dessutommåste man ha den handelspolitiska uppmärksamheten riktad på frågan omlågprisimport även när del gäller skor, inte bara när del gäller tekoprodukler.Än så länge är denna lågprisimport från andra länder än öst emellertid inte avnågon verkligt stor omfattning, till skillnad från vad som kanske framskymtadei debatten. Det är av vår import, mätt i kronor, som kommer frånlågprisländer. Denna importandel har dock varit starkt ökande, och det gälleralltså att noga följa vad som här händer. Jag har velat anföra dessa synpunkter med anledning av den härdebatten.