prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — sin del en klararemarkering och säger: "Utskottetfinner i likhet med och alt det är angelägetatt en studie av det kommersiella frilidsutbudel och ungdomsorganisationernasarbetsmöjligheter av den typ som föreslagit kommer lillstånd." Utskottet förutsätter också "att ungdomsrådels eget förslagtill uppläggning av arbetet kommer att vara en väsentlig grund för det kommandeutredningsarbetet och finner del betydelsefullt alt ungdomsrådet ges resurseratt genomföra studien". Men,, när man nu är så positiv lill alt denna undersökning görs och närman säger ja lill de förutsättningar som ungdomsrådet har angivit, varför kanman då inte som de socialdemokratiska reservanterna vill ta steget fullt ut ochsäga alt ungdomsrådet skall få fullfölja utredningen på det sätt som del vill?Det har förekommit atl regeringen har gått ut och givitdirektiv till om hur de utredningar som ungdomsrådet harföreslagit skall genomföras. Den borgerliga inställningen är desto merförvånande som ungdomsrådet ju är det statliga utredningsorganel på det barn-och ungdomspolitiska området. Jag måste säga alt jag lycker all de borgerligagör sig skyldiga lill något av en undervärdering av de möjligheter somungdomsrådet har när det gäller atl verka på del här området. Dessutom ärrådets förslag enhälligt. Företrädare för de olika borgerliga ungdomsförbundenhar ställt sig bakom det förslag som ungdomsrådet lämnat in till regeringen. Jagskall inle la upp syftet med kartläggningen, för det framgår såväl av densocialdemokratiska reservationen som av vad sade. Men jag skall barasäga några ord till slut om avsikten med kartläggningen. Vi vill genom dennakartläggning från ungdomsrådets sida ge organisationerna möjligheter atlutifrån de egna värderingarna diskutera kommersialismens negativa verkningar.Vi menar att det är samhällets uppgift atl ge organisationerna service för attde i sin verksamhet skall få möjligheter alt i ett demokratiskt samhälle bildaopinion och vidta alternativa åtgärder. Man skall också frän samhällets sidakunna vara med om atl föreslå samhälleliga åtgärder för att motverka kommersialismensnegativa effekter. Vihoppas med denna undersökning även kunna ge ett mer långtgående förslag tillreformer på del fritids- och kulturpolitiska området. Meddetta, herr talman, ber jag all fä yrka bifall lill den socialdemokratiskareservationen. Anslagtill , m. m. Hen () kortgenmäle: Till stora delar kan jag bara instämma i syn päungdomsrådets ställning och betydelse. I mitt första inlägg försökte jag ocksåbetona detta. Jag konstaterade även atl det är riktigt och på sin plats altstatens ungdomsråd får ökade medel till sin verksamhet. Jag tror inte alt delråder några delade meningar om detta mellan oss tvä. Vi har sagt i betänkandetatl vi förutsätter alt kartläggningen kommer Anslagtill , m. m. atl göras helt i enlighetmed vad ungdomsrådet här har föreslagit. Med tillfredsställelse noterar jag attÅke också har märkt den uppsiramning som vi har gjort i fråga omdelta i skrivningen. Sedanvar jag faktiskt sä pass finkänslig, , alt jag inle citerade vadni motionärer har sagt om den utredning, där ni talar om elt genomtänkt förslagsom inte diskriminerar barn- och ungdomsorganisationer. Jag har nämligenfattat detta som kritik mot den föregående regeringens sätt atl handlägga dessafrågor. I det sammanhanget måste man notera alt vi har fordrat enöversyn, en belysning av den här frågan, med en redogörelse för hur regeringenser pä frågan - om det sammanlagda samhälleliga stödet lillungdomsorganisationerna utgår efter de principer som vi förordar. säger - och det kanske var en åsnespark - alt det var tur att dengamla regeringen lade fram förslaget om sänkning av åldersgränsen och även ladefram SIA-proposilionen, så alt liokronan säkrades till dessa ungdomarssammankomster. Låt mig bara säga all jag skulle ha blivit myckel förvånad omden inte hade gjort det, med det oerhört starka tryck som jag i mitt föregåendeinlägg framhöll atl man hade haft i den frågan alltsedan 1971, då vi framfördeförslaget om sänkning av åldersgränsen och även vidhöll alt sammankomstbidragetskulle utgå med . Jag fann det helt följdriktigt atl den gamla regeringeninte kunde stå emot dessa krav längre. i (s) kort genmäle: Jag vill först tacka för den vänliga omtanken frän sidaatl inte vilja citera hela satsen, eftersom han trodde alt det skulle vara enkritik mot den socialdemokratiska politiken. Men om hade lyssnat påvad jag sade i anförandet hade han märkt vad det hela handlar om. Fördel första har vi en kostnadsutveckling som varit högre än vadhöjningen av anslaget till barn- och ungdomsorganisationerna är. Och åretsbudgetproposition får faktiskt den borgerliga regeringen stå för! Fördel andra höjer man - i den relationen - anslaget lill idrotten med 20 ?-6;något som jag inte vill motsätta mig. Men dä tycker jag också att man måstevisa litet större generositet mot barn- och ungdomsorganisationerna. Jaghoppas alt man genom en översyn av de här frågorna kan få fram en politik sominle diskriminerar barn- och ungdomsorganisationerna. Jag ifrågasätter nämligenom inte en sådan politik som den borgerliga regeringen fört på den här punktengör det. Sedannoterar jag med tacksamhet uttalande, och jag återger exakt vadhan sade, nämligen alt studien skall genomföras helt i enlighet med vad rådetföreslagit. Del tas till protokollet att utskottets talesman säger della, ochdel är ett löfte som jag noterar med tacksamhet. Men om studien verkligenskall genomföras helt i enlighet med vad rådet föreslagit, varför skall man dåskriva direktiv från regeringens sida? HenUNCKEL (m): I årets budgetproposition föreslås en kraftig uppräkning av statensstöd till ungdomsorganisationerna, en kraftigare uppräkning än vad som harvarit vanligt . Ökningen av ungdomsanslagen är etluttryck för det värde som statsmakterna sätter på ungdomsorganisationernasverksamhet. Genom ett differentierat föreningsliv kan unga människor erbjudasen meningsfull fritidssysselsättning och fä möjlighet att utveckla sinaspeciella anlag och intressen. Nya organisationer föreslås också i åretsbudgetproposition få samhällets slöd lill sin verksamhet. Många organisationer,stora lika väl som små, är den bästa garantin för mångsidighet och variation idel totala utbudet av föreningsaktiviteter. Detstöd som kommer ungdomsorganisationerna till del möjliggör satsningar på etlbrett spektrum av aktiviteter. Staten är engagerad som bidragsgivare lill decentrala organisationerna liksom till del lokala föreningslivet. Bidrag utgårockså till ungdomsorganisationerna för verksamheter som statsmakterna bedömtsom särskilt angelägna. Dettotala fiödei av pengar från staten lill organisations- och föreningslivet äralltså betydande och för bidragsmotlagarna angeläget. Det är emellertidsamtidigt uppenbart alt de splittrade formerna för bidragsgivningen inlesällan innebär problem för organisationerna. Risk finns också för atl despecialdestinerade bidragen kan verka styrande på föreningslivet, till förfångför den öppenhet och den autonomi som är del fria föreningslivets livsnerv.Riktlinjen för nödvändiga framtida reformeringar av stödet lillungdomsorganisationerna bör därför enligt min mening vara alt skapagenerellaste möjliga regler som möjliggör för organisationerna att självaforma sin verksamhet utan direkta eller indirekta pekpinnar. Statensuppgift mäste vara atl garantera variation i det utbud av fritidsaktivitetersom erbjuds unga människor. Ett mångsidigt och livskraftigt föreningsliv är enav grundpelarna. Kommunalt anordnade och andra fritidsaktiviteter kan därutöverbidra lill att bredda utbudet lill gagn för alla de skilda intressen somungdomar har. Det är enligt min mening orimligt atl bara därför atl vi vet attföreningsliv är stimulerande och personlighetsutvecklande utgå från att justföreningsverksamhet är den idealiska fritidsverksamheten för alla ungdomar.Somliga efterfrågar fritidssysselsättningar i andra former, sysselsättningarsom av dem som efterlyser dem framstår såsom väsentliga och avkopplande. Jagmenar att debatten om annan fritidsverksamhet än den förenings-baserade skallses just i detta perspektiv. Också fritidsaktiviteter som drivs i annan regi änFöreningssverige kan ha värdefulla egenskaper som unga människor finnerberikande utifrån sina krav och önskemål. Tendensen atl framhäva föreningslivsom det enda lyckobringande och i Anslagtill , m. m. Anslagtill , m. m. klump förkasta all annanfritidsverksamhet är ytterst elt slag mot det val som ungdomar irätTar om denegna fritidssysselsättningen. Detär uppenbart att föreningslivet möter en konkurrens som är långt härdareän tidigare. Till en del har denna konkurrens inneburit en minskadtillströmning av ungdomar till de traditionella ungdomsorganisationerna. Menbilden är långt ifrån entydig. Många organisationer har genom hårdsjälvprövning av sina verksamhetsformer och sitt verksamhetsutbud lyckatshävda sig väl gentemot andra typer av fritidssysselsättningar. Statligt ochkommunall stöd har därvidlag varit av stor betydelse. Arbetetför atl garantera etl vitalt föreningsliv också framöver måste till enbetydande del ulföras inom organisationerna själva. Del är föreningslivet sommåste komma underfund med vad det är som brister när tillströmningen avmedlemmar avtar och göra de anpassningar av verksamheten som ungdomar kräver. Idetta sammanhang kan den undersökning av det kommersiella fritidsutbudetsutbredning och verkningar som föreslås få medel för atlgenomföra spela en väsentlig roll. All ge ungdomsorganisationerna etl riktbakgrundsmaterial för den nödvändiga självprövningen - genom atl hjälpa tillatt kartlägga attityder hos de ungdomar som föreningsverksamheten syfiar tillatl engagera - är angeläget. Isin reservation lill kulturutskottets betänkande på denna punkt framhåller densocialdemokratiska minoriteten i utskottet alt just den form av undersökningsom har föreslagit skall genomföras. I sak råder inga delademeningar mellan majoriteten och minoriteten vad gäller värdet av att enundersökning av det slag ungdomsrådet föreslagit kommer till stånd. Utskottetsskrivning ger också klart besked på denna punkt. Vad majoriteten emellertid harvelal göra är att öppna en väg för atl ytterligare synpunkter på utredningensinriktning skall kunna tillföras. Atl ge regeringen denna möjlighet är knappastuttryck för något bristande förtroende för statens ungdomsråds förmåga attgenomföra etl värdefullt utredningsarbete - också utskottet håller ju fast vidatt det är ungdomsrådet som skall genomföra utredningsarbetet -utan endast eltsätt att samstämma ungdomsrådels utredningsverksamhet med övriga åtgärder,syftande till att ge föreningslivet i allmänhet bästa möjligaarbetsbetingelser. Det är svårt att förstå hur socialdemokraterna egentligen kanha någonting alt invända mot atl så många infallsvinklar som möjligl tillåtspåverka utredningens inriktning och arbete. Iett särskilt yttrande till utskottets belänkande fogar socialdemokraternanågra synpunkter på bidragsgivningen till organisationerna Förbundet ochungdom och . Utskottet menar atl dessa bådaorganisationer, som i och med nästa budgetår föreslås övergå frånjordbruksdepartementels till ansvarsområde, skallerhålla oförändrat anslag för . 1sitt särskilda yttrande anför socialdemokraterna tvivel mot att organisationermed så förhållandevis få medlemmar som dessa skall erhålla stöd av densiorieksordning utskottet föreslår. Får jag, herr talman, utöver vad herrNorrby anfört på den här punkten, endast tillägga all en organisations värdeinte alltid går atl mäta bara genom all man räknar antalet medlemmar. SåvälSkog och ungdom som bedriver en verksamhet som lillsin karaktär är delvis öppen, delvis inriktad på service gentemot medlemmar iandra organisationer. Genom dessa aktiviteter når man regelbundet tiotusentalsungdomar med meningsfull verksamhet. Jag tycker själv alt det är uppenbart atlockså sådana organisationer förtjänar samhällets stöd. Tillslut, herr talman: i är missnöjd över att regeringeninte föreslår etl större påslag pä ungdomsverksamheten än den gör. Om så missnöjd som han lät antyda från talarstolen kan man fråga sig: Varförhar inte socialdemokraterna lill årets riksdag motionerat om ett starkare stödtill ungdomsorganisationerna? Del är ett krav som vi i så fall hade kunnatdebattera här i kammaren. Utskottet är ju totalt enigt när det gäller bidragensstorlek. Vidare:Herr i berömmer utskoliet för en positiv skrivning om hansegen motion om en översyn av bidragen till ungdomsverksamheten. Den positivaskrivningen beror i grunden på att motionen som sådan nära anknyter lill kravsom de tre borgerliga partierna drivit i utskottet under fiera år men somsocialdemokraterna senast vid förra behagade avslå här i kammaren. Jag vill med delta yrka bifall lill utskottets hemställan pä samtligapunkter. Anslagtill , m. m. Hen i (s); säger att majoriteten har öppnat en väg för ytterligaresynpunkter och frågar varför socialdemokraterna är så rädda för ytterligaresynpunkter när det gäller undersökningar av kommersialismen. Jag tycker altföreträdarna för de tre regeringspartierna skall bestämma sig för vilken linjede skall följa. Jag var glad över att sade-och jag instämde idel-all den studie som skall genomföras skall göras helt i enlighet med vadungdomsrådet föreslagit. tycks la avstånd från den uppfattningen.Jag rekommenderar er att bestämma er för en gemensam linje. HerrUnckels anförande bekräftade min misstanke att man inte har det förtroende förungdomsrådet som man borde ha. Del har tidigare inle förekommit att man sagtatt regeringen skall utfärda direktiv till ungdomsrådet om utredningar påungdomsomrädel. De har tidigare an-förtrolls ät ungdomsrådet. Jag har, måstejag erkänna, förtroende också för företrädarna för de borgerligaungdomsförbunden i ungdomsrådet. Jag tror atl de tillsammans med oss andra kangenomföra ett bra arbete. PerUnckel säger alt vår skrivning nära anknyter till de borgerliga krav omöverstyrning och utredning pä det ungdomspolitiska området som mitt partitidigare år varit med om att avslå. Men när man nu från borgerligt håll ärefter är har krävt utredningar och fått stryk i den Anslagtill , m. m. frågan av , ochnär man nu när det är borgerlig majoritet i har chansen alt tillsättaen sådan utredning, då säger man nej tack! Det är en förvånande slalompolitiksom man därmed demonstrerar. HenBLADH (s): Jag lycker också atl gör det lätt för sig när han påståratt man breddar möjligheterna lill en kartläggning. Jag kan helt kortkonstatera alt delta är uttryck för elt misstroende mot ungdomsrådet. Det harförut haft möjligheter all självt ta initiativ. Del säger man nu nej till. Detgår inte att bredda del hela med några formler, ! Jagtror, precis som i , alt det kan bli besvärligt alt fålill stånd en samordning i kommande direktiv. Misstroendet mot ungdomsrådetfrån den borgerliga sidan är uppenbart. Del ges inte del förtroende som dethade förut. Hen (); Lät mig först, för atl lugna i , citera vadutskottet sagt när del gäller den studie vi nu debatterar. Iutskottsbelänkandet slår följande på s. 2-3: "Deluttalande som görs i propositionen om alt det ankommer pä regeringen attutfärda de närmare riktlinjerna för genomförandet av studien får ses som eltuttryck för den betydelse som bör tillmätas detla arbete men utesluter givetvisinte att det kan bli fråga om ytterligare samråd och överväganden innanriktlinjerna anges." Jaghar lika svårt nu som tidigare all inse vad har emot attytterligare synpunkter inhämtas. Detär inte uttryck för elt misstroende, , när vi frän regeringspartiernassida vill ha in ytterligare synpunkter i utredningsarbetet för atl samstämmadetta med övriga utredningsuppgifter och utredningsuppdrag som pågår inomfiera olika fackdeparlemenl. Den här formuleringen syftar lill att ge bästamöjliga förulsätlningar för statens ungdomsråds utredning att ge del bidraglill ungdomsorganisationernas egen självprövning, om vilket jag talade tidigarei mitt anförande. ställde krav på en utredning om ungdomsorganisationernas stöd påden lokala nivån. Anledningentill atl de borgerliga partierna i utskottet nu inle känner sig manade altbifalla den socialdemokratiska motionen är ju all det redan finns etl tidigareuttalande av , vilket 1973 även hade socialdemokratisk anslutning. Dåanslöt man sig till uttalandel, men gjorde man det inte. För ossräcker det utredningskrav som har ställt. Vi haralltså ingen anledning atl gå pä en motion som skulle göra den beställningensnävare än den som vi redan har fått igenom. Hen i (s): Om regeringen nu tillmäter denna fråga en speciell betydelse och avseratt hämta in ytterligare synpunkter, alt visa öppenhet och tolerans i dessa sammamhang,måste den ha funderat väldigt myckel på denna fråga. Därför vill jag fråga PerUnckel: Vilka ytterligare synpunkter planerar regeringen atl hämta in? Fränvilka organisationer planerar regeringen att hämta in de synpunkterna? Jagmisstänker, om jag skall vara uppriktig, atl det snarare är på det sättet altregeringen vill låsa in sig bakom dörrarna och där i tysthet utarbeta nyadirektiv ungefär som man har gjort i försvarspolitiska sammanhang med fråganom del nya lätta atlackplanet. Anslagtill , m. m. HenUNCKEL (m); Låt mig bara nämna ell exempel pä en vidgning som skulle kunna varaangelägen. Om regeringen genomför den översyn av bidragsreglerna lillungdomsorganisationerna om vilken har uttalat sig är detväl ändå rimligt att man får en viss koppling mellan en undersökning av denmiljö i vilken ungdomsorganisationerna verkar och de bidrag som sedan skallanvändas av organisationerna för alt de skall kunna fullfölja sina viktigauppgifier? Ensådan samordning kan vara etl exempel på de ytterligare synpunkter somutskottet vill öppna möjlighet för regeringen att tillföra utredningsarbetetinnan det börjar. HenGUSTAVSSON i (s): Till detta kan jag bara konstatera att den möjligheten finns också medde förslag lill direktiv som ungdomsrådet har skrivit. Menjag fick inle svar på min fråga: Med vilka vill man genomföra en diskussion? Överiäggningen var härmedslutad. Mom. I och 2 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 34 punkten I mom. 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m.fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 142 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 23 Anslag till vuxenutbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1976/77:19 med anledning av propositionen 1976/1977:100såvitt gäller anslagtill vuxenutbildning jämte motioner. HenANDRE VICE TALMANNEN: Ifråga om delta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten4 (Bidrag till läntagarorganisationernas centrala kursverksamhet) Regeringenhade i propositionen 1976/77:100 bilaga 12 () underpunkten Fil (s. 433-435) föreslagit atl till Bidrag lilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet för /78 anvisaetl förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:761 av m. fl. (s) såvitt gällde yrkandet all riksdagenbeslutade att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättningtill utbildning av lön-lagarorganisationernas skolinformatörer (yrkandet 3). 1. att till Bidrag tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet för /78anvisade etl förslagsanslag av , 2. atl beträffande utbildning avskolinformatörer skulle avslå motionen 1976/77:761, yrkandet 3. 1.av herrar Alemyr, i Ariöv, och i , fruHjelm-Wallén samt herrar och i (samtliga s) som ansett attutskottet under 2 bort hemställa attriksdagen beträffande utbildning av skolinformatörer med bifall till motionen1976/77:761 yrkandet 3 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. Punkten7 (Bidrag till vissa organisationers centrala kursverksamhet) Regeringen hadeunder punkten F 14 (s. 44243) föreslagit attlill Bidrag till vissa organisationers centrala kursverksamhet för budgetåret 1977/78anvisa elt reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:766 av . (s), vari yrkats alt skulle 1. uttala att Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbelsnämnd (KLYS) skulle erhålla bidrag enligt samma grunder somlöntagarorganisationerna, 2. besluta atl till Bidrag lill vissa organisationerscentrala kursverksamhet anvisa elt i förhållande till regeringens förslag med75 . förhöjt reservationsanslag pä . 1. att beträffande bidrag till KLYS enligtsamma grunder som bidrag lill löntagarorganisationerna skulle avslå motionen1976/77:766, yrkandet 1, 2. alt med bifiill till propositionen1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:766 yrkandet 2 till Bidrag tillvissa organisationers centrala kursverksamhet för /78 anvisadeetl reservationsanslag av . 2.av herrar Alemyr, i Ariöv, och i , fruHjelm-Wallén samt herrar och i (samtliga s) som ansettalt utskottet bort hemställa 1. att beträffande bidrag till KLYS enligtsamma grunder som bidrag till löntagarorganisationerna med bifall till motionen1976/77:766 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 2. att med anledning av propositionen 1976/77:100och med bifall till motionen 1976/77:766 yrkandet 2 lill Bidrag till vissaorganisationers centrala kursverksamhet för /78 anvisade ettreservationsanslag av . Punkten 8 (Bidrag tilluppsökande verksamhet på arbetsplatser, m. Regeringen hade under punkten F15 (s. 443-444) föreslagit av de medel som tillföll statsverket genomvuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen från de beskattade vuxenstudieslöden /78 tillfördes anslaget Bidrag lill uppsökande verksamhet päarbetsplatser, m. m., 2.till Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser, m. m. för budgetåret1977/78 anvisa elt anslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:274 av m. fl. (s), vari yrkats att skulle avslåregeringens förslag under anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet påarbetsplatser, m. m. om statsbidrag till uppsökande verksamhet tillföretagarorganisationer. 1. alt godkände atl . av demedel som tillföll statsverket genom vuxenutbildningsavgiflen och de influtnaskattemedlen från de beskattade vuxenstudiestöden för /78tillfördes anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser, m. m. 2. alt till Bidrag till uppsökande verksamhetpä arbetsplatser, m. m. för /78 anvisade ett anslag av 1 000kr., 3. att beträffande bidrag till vissaorganisationer för kostnader för uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m.skulle bifalla propositionen 1976/77:100 och avslå motionen 1976/77:274 3.av herrar Alemyr, i Ariöv, och i , fruHjelm-Wallén samt herrar och i (samtliga s) som ansettatl utskottet under 3 bort hemställa alt beträffande bidrag till vissaorganisationer för kostnader för uppsökande verksamhet pä arbetsplatser m. m.skulle avslå propositionen 1976/77:100 och bifalla motionen 1976/77:274. Hen i Ariöv (s): Utskottet har vid behandlingen av detla ärende, som gäller anslag tillvissa delar av vuxenutbildningen, i stort sett varit enigt. Pä tre punkter haremellertid inte den socialdemokratiska minoriteten vunnit gehör för sinasynpunkter, och jag vill något kommentera de reservationer som vi därför frånvärt håll fogat lill utskottets betänkande. Viställer stora förhoppningar på de planeringsråd för samverkan mellan skola ocharbetsliv - de s. k. SSA-råden - som beslutat skallinrättas i varje kommun fr. o. m. nästa halvårsskifte.