prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — atl beträffandeprofessur i klinisk virologi skulle avslå moiionen 1976/77:275, atl beträffandeprofessur i onkologi skulle avslå motionen 1976/77:375, att bemyndigaderegeringen alt ändra benämningen av tjänster som professor i enlighet med vadsom förordals i propositionen 1976/77:59, all belräffandebenämningen av tjänster som biträdande professor med bifall lill motionen1976/77:1369 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, att beträffande forskning skulle avslå molionerna 1976/77:1145 och1976/77:1306, atl belräffandeforskning om barn på sjukhus skulle avslå motionen 1976/77:491, alt till Medicinskafakulteterna för /78 anvisade ett reservationsanslag av . Punklen5.17 (Tekniska fakulteterna) Regeringen hade (s.336-340) föreslagit atl bemyndiga regeringen altinrätta riänster som professor i enlighet med vad som förordats ipropositionen, bemyndiga regeringen att ändrabenämning av riänst som professor i enlighet med vad som förordals ipropositionen, lill Tekniska fakulteterna /78 anvisa ett reservationsanslag av , varav . atl avräknas mol automobilskallemedlen. Idetla sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta molionerna 1976/77:143av m. fl. (s), vari yrkats all beslulade om att inom tekniskahögskolan i starta utbildning och forskning i industriell utveckling,entreprenörs- och innovalionsteknik, enligt organisationskommitténs förslag, 1976/77:1149 av hen i Ulfsbyn (c). dels de rned anledning av propositionenväckta motionerna 1976/77:1404 av i m. fl. (s), variyrkats att hos regeringen begärde en plan för förstärkning avresurserna på det arbetsveienskapliga området, och 1976/77:1411 av fruWinlher (fp), vari yrkats atl hos re- geringen begärde förslagom utbildning i induslriell ulveckling vid tekniska högskolan i att beträffande enplan för förstärkning av resurserna på del arbetsveienskapliga området skulleavslå motionen 1976/77:1404, all beträffandeprofessur i skeppsergonomi skulle avslå motionen 1976/77:1149, alt bemyndigaderegeringen att inrätta riänsler som professor i enlighet med vad som förordalsi propositionen 1976/77:59, att bemyndigaderegeringen att ändra benämning av riänst som professor i enlighet med vad somförordats i propositionen 1976/77:59, all beträffandeförslag om utbildning i industriell utveckling m. m. vid högskolan i avslå motionerna 1976/77:143 och 1976/77:1411, att lill Tekniskafakulteterna för /78 anvisade ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskallemedlen. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Reservationer hade avgivits av herrar Alemyr,i Ariöv, och i , samlherrar och i (samtliga s) 8. belräffandeen plan för förstärkning av resurserna på det arbets veienskapliga området, vari reservanterna ansett atl utskottet under 1 bort hemställa atlriksdagen med bifall lill moiionen 1976/77:1404 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 9. beträffande förslag om utbildning i industriellulveckling m, m, vid högskolan i , vari reservanlerna all utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1976/77:143 och motionen 1976/77:1411 somsin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anföri. Punkten5.20 (Högskoleförvaltningarna) Regeringen hade (s. 350-353) föreslagit riksdagenatl till Högskoleförvaltningarna för /78 anvisa ellförslagsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats de med anledning av proposilionen väcktamotionerna 1976/77:1358av m, fl. (s) såvill nu var i fråga (yrkandel 2) och 1976/77:1407 av . (s) såviit gällde yrkandet atl riks- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. dagen lillHögskoleförvaltningarna för /78 skulle anvisa ett i förhållandetill regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . saml ge regeringen lill känna vad som i motionen anförts om ändamålenför denna förstärkning (yrkandet 15). atl med bifall tillproposilionen 1976/77:59 och med avslag på motionen 1976/77:1407 yrkandet 15såviti gällde anslagsbeloppet lill Högskoleförvaltningarna för budgetåret1977/78 anvisade ett förslagsanslag av 87 871 000 kt, att beträffande uttalandei fråga om medelsanvisningen m. m. skulle avslå motionen 1976/77:1407 yrkandel15 i denna del, alt beträffandeförvaltningskostnaderna för viss högskoleulbildning skulle avslå motionen1976/77:1358 yrkandel 2. 10.beträffande anslagsbeloppel av herrar Alemyr, i , ochGustafsson i , saml herrar och iÖrebro (samtliga s) som ansett att ulskotiet under I och 2 bort hemställa alt med anledning avpropositionen 1976/77:59 och med bifall lill moiionen 1976/77:1407 yrkandel 15såviit gällde anslagsbeloppel till Högskoleförvaltningarna för budgetåret1977/78 anvisade ett förslagsanslag av 90 871 000 kt, all beträffandeullalande i fråga om medelsanvisningen m. m. med bifall till motionen1976/77:1407 yrkandet 15 i denna del som sin mening gav regeringen lill kännavad reservanlerna anfört. Tillbetänkandet hade fogals särskilda yiiranden belräffande jordbrukelshögskolor av herrar Alemyr, i , och iBarkarby, samt herrar Sundgren.och i (samtligas), beträffande tjänster vid medicinska fakulteterna avherr (). firar sill 500-årsjubileum. Så länge har delalltså funnits universitet i . Del är fascinerande all följa hur denhögre utbildningen och forskningen steg för steg förändrats menockså bibehållit några av sina grundläggande drag. sådani drag är all deinom universiteten verksamma alllid hävdat utbildningens och forskningensfrihet gentemot direktiv från samhällels makthavare. Denuniversitetsreform som skall träda i kraft är en av de störstaförändringar som genomförts i svenskt högskoleväsende. Fler blir behöriga altläsa vid högskola, utbildningen decentraliseras lill fler orter, beslutsrättensprids i betydande utsträckning till regionala och lokala organ, representanterför samhälle och arbetsmarknad ges plals i högskolans ledningsorgan. Mentrots atl förändringarna är stora innebär reformen också ell vaktslående omutbildningens och forskningens frihet. De närmast berörda - elever, lärare ochannan personal - kommer atl ha majoritet i högskolestyrelser och linjenämnderoch därmed ha ett avgörande inflytande på verksamhetens utformning. I förslagetlill högskolelag sägs i 14 S alt för forskningen skall gälla "attforskningsproblem frili får väljas och formuleras, all forskningsmeloder frillfår ulvecklas saml all forsknings-resullal fritt får publiceras". Mankan ställa frågan varför del är nödvändigl atl göra en så genomgripandeförändring av högskoleväsendet i . är studerandekullarnalångl mindre än , och det finns inga skäl alt tro pånågon drastisk ökning av sluderandeanlalet När vi dimensionerat den nyahögskolan har vi räknat med att den uppåtgående trenden från de senasie årenkommer att fortsätta. Lål mig peka på några av de faktorer som ändå gjort delangelägel alt förändra den högre utbildningen. Densnabba samhällsutvecklingen släller allt slörre krav på människorna iarbelslivet. För alll fier yrken krävs en lång utbildning. understrykerden utbildningsklyfta som finns i vårt samhälle. Den går mellan dem som fåtttillgång lill den uibildning de haft iniresse och fallenhei för och dem som avekonomiska eller andra skäl aldrig fåll denna möjlighel. Till slor del är dettaen generationsfråga. Åtskilliga av dem som varil yrkesverksamma i kanske15-20 år hade aldrig någon möjlighel all skaffa sig den utbildning som skullegell dem chans all välja del yrke som de egenlligen önskat Del är ell vikligimål i samhällels ulbildningspolilik all överbrygga denna klyfta. Underde har andelen högskolesluderande som varit yrkesverksamma en lidinnan de böriade sina högskolestudier ökat kraftigt. Detta är ett exempel påhur myckel i den reform skall falla beslut om som i praklikenböriat växa fram av sig självi. En grundtanke i reformen är att högreutbildning skall vara något som människor skall kunna tillägna sig i olika skedenav livet. Ingenling säger alt högskoleulbildning behöver bedrivas kringriugoårsåldern. Del kan myckel väl vara så all del är lämpligare att föriäggadenna del av studierna lill en något senare lidpunkl i livet, då man skaffatsig erfarenhel från arbetslivet och kanske med slörre säkerhei kan säga vad manvill ägna sig åt En förutsättning för delta är nalurliglvis all utbildnings-och slu-diefinansieringssystemen är anpassade för della. Alt främja återkommandeutbildning är en av grundtankarna i högskolereformen. Delta utesluter inte normala vägen för mänga även i fortsättningen blir att påböriahögskolestudier direkl efler genomgången gymnasieskola. Ettannat problem har varit all beslulsslrukturen i högskoleväsendet varil alllförcentraliserad. För många beslut har fallats på regerings- eller Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. ämbetsverksnivå, för fåbeslut har kunnal påverkas av dem som närmast berörs. Att spridabeslutsbefogenheter till regionala och lokala organ har därför varit engenomgående strävan i reformarbetet Slutligenhar många upplevt att det finns ett behov av att yllerligare förbällrakonlaklerna mellan högskolor och samhällel i övrigl. Universiteten ochhögskolorna har , genom koniakikonferenser och på annal säll,själva sökl uppnå della. Många har emellertid menal all del skulle varavärdefulll att hitta en mer permanent form för dessa kontakter. Denreform som skall fatta beslut om innebär ett försök all hittalösningar på bl. a. de problem som jag här skisserat. Genomde nya behörighetsregler, som efter kompelenskommitténs arbete nu träder ikraft, kommer nya grupper att bli behöriga att läsa vid högskola. Utan tvivelhar det inneburit en stimulans för många människor att ofullständig teoretiskunderbyggnad nu kan kompenseras på olika sätl, framföir allt genomarbetslivserfarenhet Jag är övertygad om atl della kommer att visa sig varapositivt inte bara för de individer som på delta säu kan skaffa sig denutbildning de önskar utan också för hela högskolan. Människor med dennabakgrund kommer alt tillföra utbildningen myckel - det visar klart deerfarenheter som vunnits exempelvis från de yrkeslekniska högskolorna. Genomatl beslutsrätten sprids från centrala lill regionala och lokala organ ökarmöjligheterna för de närmast berörda att påverka verksamheten. Redan 1975 årsriksdagsbeslut innebar ell tillmötesgående av en stark student- ochläraropinion när del slogs fasl all inom högskolan verksamma skall ulgöramajoriteten i högskolestyrelser och linjenämnder. På flera säu är denna reformen decentraliseringsreform, som kommer atl ge elt större reellt innehåll bådeål de anställdas arbetsdemokrati och ål de studerandes medinflyiande. Deerfarenheter som finns inom de fackliga organisationerna och inom näringslivettillgodogörs genom alt arbetsmarknadens parler får utse representanter ilinjenämnderna. Genom politisk representation i regionstyrelser ochhögskolestyrelser tror jag att intresset från politiskl håll för högskolansproblem kommer atl växa. Mangör ett stort misstag om man tror atl de politiker som sätts in i dessaledningsorgan kommer alt känna sig som utomstående med uppgift alt förahögskolan någonstans dit lärare och studenter inte önskar. Jag är tväriomövertygad om atl dessa politiker kommer att bli högskolans bäsla vänner och iriksdag, landsting och kommuner varma förespråkare för högskolans intressen. Reformeninnebär ökade möjligheter alt ge en forskningsanknytning åt all högreutbildning. Också inom de ulbildningar där denna forskningsanknytning kommerall ligga på en relativt blygsam nivå är del viktigt att (le studerande fårinblick i forskningens metodik. Högskoleutbildningensdecentralisering till fier orter har både elt utbildningspoliliskt och ettregionalpolitiskt motiv. Det intresse man på ulbyggnadsorlerna ägnatsina högskoleenheter lovar mycket gott för framliden. Säkert har del också enmycket positiv effekt för ell län all man har möjlighel all erbjuda envisseriigen begränsad men dock högskoleutbildning inom länet. Dåjag nu givit en bild av de problem som gjorl en reform angelägen och skisserathuvuddragen i de förändringar som föreslagits, vill jag något kommenlera dennya regeringens handläggning av högskolefrågan. Redanunder regeringsförhandlingarna träffades överenskommelse mellan de treregeringspartierna om huvuddragen i behandlingen av högskolereformen, Iregeringsförklaringen helte det: "Utbildningensinnehåll måste stå i centrum för reformarbetet inom den högre utbildningen.Basresurserna för forskning vid universitet och högskolor förstärks. Förslagetom den nya högskoleorganisationen remissbehandlas. Ingen lolalspärr får finnasför tillträde lill högskoleutbildning. Regionstyrelser inrättas.Ansvarsfördelningen mellan centrala och lokala myndigheler ses över." Varoch en som följt denna frågas behandling vet alt regeringsförklaringen i dennadel innebär all alla de tre regeringspartierna fått göra eftergifter. Men allasåg det .som viktigt och nödvändigt atl en reform efler nära utredandeskulle föras i hamn. Delfanns skäl alt skjuta upp reformen . Vi övervägde också den möjlighetenmen fann att skälen mot ett uppskov var starkare. Många lärare och andraverksamma ule på fältet sade nämligen till oss: "Efter alll utredandekommer kannslöpande bara all leda lill en ökadförvirring." De menade all del var bällre att genomföra reformen, även omdet fortfarande, enligl deras mening, fanns vissa brister. Viföljde alltså det rådet ville vi gå den mycket kraftiga lärar- ochsluderandeopinion till mötes som krävde alt H 75:s förslag skulle ut på en bredremiss innan proposilionen skrevs. Högskoleutbildningens intressenter fickdärför på sig all ge sina synpunkter på det samladeförslag H 75 i enlighet med sina direktiv presenterat. Vitog naturligtvis en risk med denna remissomgång. De ursprungliga tidsplanernagick inte att hålla. Riksdagsbeslutet flyttades fram. Arbetet ule påuniversitet och högskolor, på UHÄ och i skulle blipressat och forcerat . Men vi bedömde det som utomordentligt viktigtatl tillmötesgå alla dem som ville ge sin syn på reformpakeiel och framför alllpå förslagei lill högskolelag. Inte minsl från studerandesidan sade man också tilloss: Vi är beredda alt ta det extra omak som en försening för med sig mot atlnu få möjlighet atl i remissform framföra våra synpunkten Vihar inle ångrat remissbehandlingen. Den proposilion som ligger på riksdagensbord hade sett annorlunda ut ulan denna omgång. Mot bakgrund av ett stort antalvärdefulla remissvar skedde under propo-silionsarbelel en rad förändringar. Detrörde sig dels om delaljjusleringat dels om viktigare principiellaförändringar. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. De viktigaste är följande: Högskoleutbildningendelas upp i en fri del och en del som har aniagningsbegränsning. Den fria delen motsvarar i princip de ulbildningar vid de filosofiska fakulteterna, som är ospärrade. Friheteninnebär alt ingen behörig sökande som anmäll sig i lid kan avvisas frånutbildning, som av högskolestyrelse utbjudils som fri och som fått minst tioanmälda. Därigenom har regeringsförklaringens markering av atl ingenlolalspärr får finnas fullföljts. Den s. k. ändamålsparagrafen iH 75:s förslag lill högskolelag ändrades som elt direkt resultat avremissomgången. Här togs hänsyn till bestämda synpunkter från studerande- ochlärarhåll. Remissen ledde också till allsamhällsvelarlinjen fördes upp som en allmän utbildningslinje, efler förslagfrån framför allt studerande och lärare i och . Utbildningslinjenkännetecknas av valfrihet och fördjupning. Remissen ledde vidare lillförändringar i formerna för val av rektor. Högskolor .som sä önskar fårmöjlighet atl låta en särskild valförsamling avlämna förslag till rektor förhögskolan. Förslag från valförsamling går direkt lill regeringen ulan atlpassera högskolestyrelsen, och jag har i proposilionen angetl att jag räknarmed att ett sådant förslag normalt kommer all följas av regeringen. Regeringsförklaringensdeklaration atl ansvarsfördelningen mellan centrala och lokala myndigheter inomhögskoleområdet skall ses över fullföljs i propositionen. Jag har lagilinilialiv lill all det arbetet skall påbörias så snart den nya högskolan böriarfungera. Utbildningsutskottethar varit intensivt sysselsatt med behandlingenav högskoleproposilionen. Jag vill gärna säga att del är ett imponerande arbelesom utskottet lagt ned vid behandlingen av en slor och komplicerad proposition.Det finns all anledning att tacka utskottets ledamöler och inle minsl desskansli för elt väl genomfört arbele. Resultatet har blivit ett både digert ochväl genomarbetat utskottsbetänkande. På några punkler har utskottet justeratproposilionen. Enligt min mening är ulskotlels ändringsförslag väl underbyggda. Utökningenav antalel förskollärarplaiser med 150 utöver den ökning på 300 sompropositionen föreslår är ell exempel på en sådan jusiering. Behovel avförskollärare är myckel slort med lanke på den viktiga expansionen av antaletdaghemsplatser. Då man kan klara de 150 platserna genom elt intag ärutskottets komplettering värdefull. Enannan fråga där regeringspartiernas och socialdemokraternas företrädare iutskotlel har lyckals ena sig om en gemensam skrivning gäller ell eventuelltenhetligt huvudmannaskap för högskolan. Enligt ulskotlels uppfattning börregeringen följa utvecklingen inom den i vad gällerverksamhet, resurssamband m. m. och däri parallellt la del av pågåendeutredningsarbete med anknylning till huvudmannaskapsfrågor. I anslutninghärtill, säger utskottet, bör initiativ tas till en förutsättningslösulredning av frågan om elt enhetligt huvudmannaskap för högskolan. Jag anförderedan i proposilionen att del finns skäl för ett enhetligt huvudmannaskap förhögskoleutbildningen och har ingenling att invända mot all denna fråga utredslidigare än vad jag förutsatt i proposilionen, Molbakgrund av de moiiveringar som ulskollel anför har jag heller inle någrainvändningar mot de förändringar som föreslås när del gäller möjlighelerna allinrälla gemensamma linjenämnder för eller landstingskommunal ochstatlig högskoleutbildning. Detsamma gäller de justeringar avjournalistutbildningen som utskottet efter ingående överväganden förordar, Ulbildningsutskollethar alltså enligt gammal fin tradition strävat efler all hitta gemensammalösningar, där förutsättningar för sådana finns. Del är en styrka atlsamstämmigheten i många frågor är så stor när del gäller högskolereformen, Deballenom framtidens högskola har varil intensiv och pågått . Många har lagt nereti hedervärt arbete på all kritisera vad man ansett vara tvivelaktiga inslag ireformarbetet. Delvis har vi tagil hänsyn till den kritiken, delvis har vi avolika anledningar inle oss kunna göra del. kommer alliså atl vara missnöjda med dagens riksdagsbeslut Oavsell vilkeninställning man har tror jag del rikliga nu är att fråga efter vad som förenar,Alla goda krafter behövs för atl vi skall klara del viktiga arbele inomuniversitets- och högskoleområdet som ligger framför oss. Detmest positiva som har hänl i arbetet på högskolereformen är enligt minmening de förändringar av olika utbildningar som har växt fram. Tyvärr hardenna utveckling kommit i skymundan i den offenlliga debatien. Faktum är dockatt en rad intressanta nya utbildningar kommer att erbjudas lill de studeranderedan kommande läsår. gäller del allfullfölja del arbetet Tänk,om all den entusiasm och all den energi som lagts ned på atl kritiserareformarbetet nu kunde satsas på en konstruktiv diskussion om utbildningensinnehåll i framtidens högskola! Då kommer vi, herr lalman, atl få en brahögskola. Och en bra högskola måste bygga vidare på en nu femhundraårigtradition av självständighet för universiteten och frihet för forskningen. Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. Hen i (s): är inte någon särskilt , men ibland kan det hända rättmyckel på den liden. Hurvar det här i kammaren, då vi tog det första beslutet om dennya högskolan? Det skedde under protest från moderaler och på en långrad vikliga punkler, formulerade i ett drygt riugotal reservationer och ett parsärskilda yttranden till ulbildningsut-skottets betänkande. Del skedde medslarkl nedvärderande ordvändning- 3 protokoll 1976/77:121-122 Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. ar och betydandeöverdrifter i sak här i själva kammardebatten. Då ansågs reformpakeiel ha"elt lorfligl innehåll". Då kallades reformen en"adminisiraliv skenreform". Dåsade man all reformen bara sysslade "med ytliga organisatoriskaling". Då var förslaget attutpeka alla ulbyggnadsorlerna "eu skenbeslul". Dåväckte reduceringen av antalet högskoleenheler "utomordeniligabeiänkligheter". Dåansågs dåvarande utbildningsministern vara inne på "tokiga funderingar"beträffande enhelsindelningen. Dåkallades regionstyrelserna "sex regionalauniversiielskanslersäm-belen", nalurliglvis sagl som en nedvärdering. Dåansågs man lägga på "byråkratiska mallar för all skapa enheilighel ochlikrikining". Ja,, då liksom nu moderalernas lalesman, cilerade t o, m,inledningsvis en engelsk sentens om alt tre ling aldrig kommer tillbaka lillmänniskan: den bortskjutna pilen, det lalade ordet och det försummadetillfället Han menade atl dåvarande utbildningsministern hade försummatlillfällel atl lösgöra sig från U 68-betänkandel, Men hur är del ? HerrNordsirandh och moderaierna har väl nu verkligen försummat sitt tillfälle althoppa av från den här proposilionen och del här belänkandet: inte elt endalitel särskill yttrande - och 19 reservaiioner. Det är ju inlebara ett försummat lillfälle. Del är ju massor av försummade tillfällen, såmånga punkter som vi skall slälla under propo.sition här i kammaren. Ochdet talade ordet som aldrig kommer tillbaka - har ord kommii lillbaka lill honom. Prisettog annars , talesman, som i sin klago-kantal överförslaget deklamerade att det nu var "slulel för de fria fa-kullelernaoi;h slutet för institutioner som har varit centra för nyskapande ochfritt länkande" och utropade atl man "inle skulle inskränka den friaforskningen och den fria deballen". Precis som om någon hade velal göradel! Ja,herr lalman, så oförsynla var angreppen då, så högl och gälll var lonlägel då.Hur är del ? Vad ulskollsbehandlingen beiräffar så är del som synes ingamoderai- eller folkparlireservationer, och hur tonläget och ordvändningarnakommer atl bli här i kammaren får vi väl höra. lag kan bara konstaleraalt slalsrådel på ett för-riänsifulll sätt har avvikit årstongångar, och del lycker jag är bra. Denhär uppslutningen från moderaler och kring huvuddragen i denhögskolereform som beslöts 1975 med stöd av socialdemokrater och cenierpariioch som sedan mera i detalj utformats i H 75, där också socialdemokrater ochcenterparti stått bakom förslagen, är nalurliglvis glädjande. Den uppslutningkring förslagen som vi nu bevittnar skall vi socialdemokrater självfalletinte angripa utan varmt välkomna. Fördet är väl en reell sinnesförändring hos moderaler och ? Det kan välinle gärna vara så alt detta är ett Brask-beteende - ja, ni vet, den där gamlesluge biskopen som smusslade in lappen där del stod: "Härtill är jag nöddoch tvungen." Del vare oss socialdemokrater egenlligen fjärran atl ensantyda någol sådani, om det nu inte vore för en del uttalanden i pressen. Men,som sagt, vi ulgår från att sådana ullalanden som herrar Nordsirandh och Molinhar gjort i Götheborgske Spionen är rena misstagen och inte alls vad deegentligen menar, ulan all vad som menas från moderai- och folkpartihåll är delsom står i utskottsbetänkandel och som vi nu skall diskuiera. Visocialdemokrater har lill detta belänkande om utbildning och forskning fogattio reservationer och elt särskilt yttrande. Jag kommer för min del att lalaför reservationerna I, 2, 5, 6, 7 och 10. kommer senare atttala för de övriga reservationerna. Jag känner inte behov av alt kommenleraalla de punkter där vi är ense i ulskollel, ulan för all vinna lid kan jag kortoch gott instämma med utskottsmajoriteten på de punkterna.