prot · G00973 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:73 §1 Fyllnadsval till utskott ; Sedan beviOatsledighet från riksdagsarbetet har moderata samlingspartiets riksdagsgrupp föruppdrag som suppleant i lagutskottet anmält dennes ersättare iStockholm. Herr talmannen förklarade därefter vald tillsuppleant i lagutskottet i (m). S2 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. §3 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:89om särvigning av manliga prästkandidater, m. m. Pä grund av att svårigheter uppstått med att inom de föreskrivna fyraveckorna finna en lämplig dag för besvarande av i Röstångainterpellation om särvigning av manliga prästkandidater, m. m., får jagmeddela att interpellationen kommeratt besvaras . § 4 Om SJ:smotorvagnsbeställningar Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:234,till herr arbetsmarknadsministern, och anförde; har frågat arbetsmarknadsministern dels om han är villigatt vidta sådana åtgärder att SJ;s motorvagnsbeställningar kan ske hos svenskverkstadsindustri, dels om regeringen är beredd att - om så skulle erfordras -göra den vidare bedömning angående statlig upphandling som innebär attsysselsätlningsskäl går före kravet på affärsmässighet. Frågan har överlämnatstill mig för att jag skall besvara den. SJ har som bekantförberett en anskaffning av nya dieseldrivna mo- Flera olika alternativhar studerats, och två utländska mo-lorvagnstyper har provkörts i iolika omgångar. Skälet till all man vänt sig till utlandet är bl. a. att delinte finns någon modern svensk motorvagnsprototyp utvecklad och att delskulle ta alltför att la fram en sådan. Att man väOer en utländskvagnstyp behöver dock inte innebära att svensk tillverkning därmed ärutesluten. Självfallet har svenska företag kunnat lämna offerter, grundade påegna konstruktioner eller licenstillverkning. Ingenting hindrar heller svenskaföretag att träffa överenskommelser med utländska anbudsgivare om svensk deltillverkning. Enligtmin mening är det av största vikt att man upprätthåller principen omaffärsmässighet i den statliga upphandlingen så långt det är möjligt. Iblandkan det vara motiverat att stimulera sysselsättningen i landet med statligabeställningar. Man bör då sträva efter all i möjligaste mån förena kraven påsysselsättningsstimulans med kravet på affärsmässighet. Regeringenhar beslutat om tidigareläggning av vissa statligaindustribeställningar i syfte att stimulera sysselsättningen inom svenskindustri. En stor del av beställningarna - motsvarande över 80 miO. -kommer att gälla SJ och bl. a. avse beställning av nya personvagnar. SJ arbetarf n. med en ny personvagnskonstruktion. Enligtmin mening leder en kombination av affärsmässiga och sysselsättningsmässigabedömningar till att den aktuella upphandlingen av motorvagnar bör fullföOas avSJ som man gör en rejäl satsning på tillverkning av nykonstrueradepersonvagnar hos svensk industri. Det senare innebär att en första beställningav nya personvagnar prövas inom ramen för det beslutadesysselsättningspaketet som man planerar en slörre samlad upphandlingav de nya vagnarna. Jag ber all få tacka för svaret på frågan. Jaghade vänt mig til) arbetsmarknadsministern, men i svaret står det kort och gottatt den har överlämnats till herr kommunikationsministern för besvarande. Jagvill starkt poängtera att del är av sysselsätlningsskäl som frågan tagits uppoch inte på något sätt av kommunikalionsskäl. Angelägenhetenav att slå vakt om sysselsättningen har varil det främsta skälet för att jaglill regeringens ansvarige på arbetsmarknadsområdet har ställt denna fråga. Isvaret nämns en del insatser som regeringen avser att vidta förverkstadsindustrin. Vad resultatet blir av det får väl framtiden utvisa. Jaghar i min fråga exemplifierat med ett område, där har givitregeringen befogenheter att på ett smidigt sätt gå in och tryggasysselsättningen. Riksdagenframhöll 1974 när anslaget lill SJ höjdes med 30 miO. dels att dessa medelborde användas för motorvägnar, dels de sysselsällningsskapande effekter somdetta skulle få i landet. finns det långt framskridna planer på att SJ skallköpa vagnar utomlands. Var får vi då sysselsättningseffekten? Material sombehöver och kan tillverkas i beställs nuutomlands. Regeringen går över ån efter vatten. När det gällermotorvagnsbeställningen finns del möjligheter för regeringen att la sådanainitiativ att beställningen sker i . Om en strikt affärsmässig bedömninggörs av den beställande myndigheten vid en upphandling, kan regeringen tainitiativ som innebär att sysselsättningseffekten i stället styrupphandlingen. Jagville veta om arbetsmarknadsskälen väger så tungt för regeringen att man ärberedd att göra detta. Enligt vad jag erfarit är inte de ekonomiskakonsekvenserna av alt handlägga SJ;s motorvagnsbeställningar på detta sattavskräckande. Tvärtom ger ett byggande i jobb för framöveroch - vilket är viktigt - möjligheter att upprätthålla en kompetens på dettaområde som finns men som det är risk alt vi kan mista om kvalificeradeprodukter skall köpas utomlands. Regeringensäger i sitt svar all svenska företag kunnat lämna offerter. Företagen självabedömer inte saken så, men de menar sig ändå ha en chans om regeringen ellermyndigheten så vill. För att ett licens- eller underleverantörsförfarande förett svenskt byggande skall bli en realitet krävs en mera positiv attityd. Detär den jag här har efterlyst. Är inte sysselsällningsskälen i sydöstra delvis i inland tillräckliga för all regeringen skulle agera idetta fall? Jag nämnde i mitt svar på fråga alt förutomaffärsmässigheten har även tidsfaktorn spelat en roll i fråga om bedömningenav den här beställningen. I det läge som denna affär befinner sig i finnsdet ingen möjlighet att utan en avsevärd försening av mo-torvagnsleveransernaplacera ordern hos svensk industri. Jagnämnde också i mitt frågesvar att SJ kommer att beställaindustriprodukter för mer än 80 miO. utöver del som ligger inom de normalainvesleringsanslagen, beroende på det s. k. sysselsättningspaket somregeringen fattat beslut om. Inom dessa 80 miOoner ryms inte bara personvagnarutan en rad produkter som kommer att beröra industrier i många delar av vårtland. Beställningarna skall naturligtvis prövas noga med avseende på vilkensysselsättningseffekt de ger för pengarna. Det finns fiera skäl lill att man inom den ramenför innevarande år valt att salsa på personvagnar i stället för motorvägnar pådel järnvägstekniska produktionsområde som det här är fråga om. skäl äratt den planerade personvagnsbeställningen ger större sysselsättningseffektsnabbare inom landet än en svensk deltillverkning av motorvagnar. Hen ROSQVIST (s): Kommunikationsminister säger all beställning av motorvagnar iSverige skulle innebära en avsevärd försening. Jag har fått andra uppgifter avdet statliga företag som är intresserat av detta arbete. Omtanken på en upphandling av licenser utomlands skulle bemötas positivt frånregeringens och den verkställande myndighetens sida, skulle det kunna innebäraatt arbetet kunde komma i gång. Och det är just i slutet av 1977och början på 1978 som man vill ha de här arbetena. Jagefterlyste också kunnandet på detta område. Vart tar det vägen om vi fortsättermed att låta bygga motorvagnar utomlands? på 80 miO. som hell plötsligt tillförs industrin ger ryckigheti sysselsättningen. Den nu ifrågavarande beställningen som belöper sig på ettavsevärt högre belopp skulle ge jobb åt 100 man under fyra å . Detär mot den bakgrunden som jag finner det märkligt att man inte vill göraverkligt kraftfulla insatser för att försöka få ifrågavarande tillverkningtill . Intresset finns inom svensk verkstadsindustri. Uppe i Norrlandsinland, i , finns det möjligheter att tillverka material, och detskulle skapa sysselsättningstillfällen. Delsamma gäller sydöstra , därvi har ett besvärligt sysselsättningsläge, framför allt i där genomolika åtgärder en hel del sysselsättningstillfällen försvinner och därregeringen å andra sidan har förbundit sig att se till att det skapas nysysselsättning. Kommunikationsministernssvar gör mig, milt sagt, en aning besviken. Jag vill erinra om att just påpersonvagns-tillverkningssidan har vi ett gediget svenskt kunnande. Det är detsom gör att en beställning av personvagnar kan få omedelbara sysselsättningseffekterinom landet. Del skulle icke bli fallet med en motorvagnsbe-ställning, om vi fattarett sådant beslut . skall också ha klart för sig att denbeställning av personvagnar som planeras kommer att representera ett likastort belopp totalt sett som motorvagnsbeställningen, och den kommer all ge sysselsättningav ungefär samma omfattning - säkerligen tre å -för en verkstad av denkapacitet som nämner. Hen ROSQVIST (s); Vi har kunnande på personvagnssidan, säger kommunikationsministern.Men i de svenska verkstäderna finns det också kunnande i fråga om att göramotorvagnar. Det skiOer sig inte i någon högre grad. Att tillverka motorvagnarkräver litet specielll kunnande, och sådant finns också. uttalade1974 i sin motivering för att då höja anslaget med 30 miO. att det bl. a.skulle främja sysselsättningen inom landet. Närnu regeringen vidtar speciella åtgärder och beställer personvagnar, är detnaturligtvis glädjande i och för sig, men varför anslår den medel föratl görastödbeställningar inom landet, som man gör en ännu större upphandlingutomlands - som det här är fråga om? Det förvånar mig alt inte hörde vad jag sade alldelesnyss, nämligen dels att den beställning av personvagnar som planeras lill sinvolym är lika stor som motorvagnsbeställningen, dels all vi inte har någonkonstruktion för motorvagnar klar för tillverkning . Därför skulle detdröja länge innan en sådan tillverkning, beställd i , ger någonsysselsättningseffekt. Jagvet väl all 1974 fattade det beslut som åberopar. Jagkan bara beklaga att min företrädare i ämbetet inte har vidtagit de åtgärdersom skulle ha gjort det möjligt att ha en konstruktion klar. Omanpassning av de kollektiva trafikmedlen till de rörelsehindrades möjligheter HenROSQVIST (s); Svenskatillverkare har inte blivit tillfrågade. Omden utländska konstruktionen är färdig, finns ju ändå möjlighet att förhandlaom inköp av licenser och möjligheter att förhandla om underleverantörskap. Menså som frågan nu tycks ligga till, finns det inte intresse hos vare sig kommunikationsdepartementeteller SJ att uppta sådana förhandlingar. Det hade alltså gjort det möjligt attordna sysselsättning på de verkstäder som finns i vårt land och lösaproblemet med att ersätta alla de motorvagnar som behövs här i landet. Det äralldeles riktigt att den gamla motorvagnsmaterielen är utsliten och att snabbaåtgärder behövs, men de möjligheterna finns ju även om vi försökertillfredsställa behovet genom att anlita svenska leverantörer. Låt mig säga att jag är förvånad över . Jag tycker att skulle vara nöjd med att regeringen hargjort det möjligt för SJ att planera denna stora personvagnstillverkning hossvensk industri. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om anpassningav de kollektiva trafikmedlen till de rörelsehindrades möjligheter Herrkommunikationsministern erhöll ordet för alt besvara () anmälda fråga, 1976/77:214, och anförde: i har frågat mig om jag har för avsikt attförelägga innevarande års en proposition på grundval avHAKO-utredningens förslag. Avsiktenär att skall tas upp i den trafikpolitiska proposition somregeringen avseratt lägga fram till . Nr 73 Hen i (c): den '''! Låt mig allra först tacka kommunikationsministern för ''positivt svar på min fråga. --------------- Avsvaret framgår klart och tydligt all förslaget från HAKO-utred- Om avlivning av ningen - utredningen om handikappanpassad kollektivtrafik - skall tas djur som påkörts av uppi den trafikpolitiska proposition som regeringen avser att lägga fram Jagvill särskilt framhålla att landets rörelsehindrade knyter stora förväntningartill förslag att göra allmänna kommunikationsmedel meratillgängliga för de rörelsehindrade. Att dessa förväntningar skall infrias viaen proposition hälsar vi med stor tillfredsställelse. De allmännakommunikationsmedlen är inte i tillräcklig grad tillgängliga för derörelsehindrade. SJ utgör ett exempel på detta som styrker mitt påstående. Enrullstolsbunden person har mycket stora svårigheter att åka tåg, och det ärinte enbart rullstolsbundna som har sådana svårigheter, utan även andra rörelsehindradekan ha myckel svårt att stiga på och av tågen. Jag är medveten om att detkommer att ta att göra de allmänna kommunikationsmedlen tillgängligaför de rörelsehindrade, men målsättningen måste ändock vara denna. Jagvill framställa en föOdfråga: Om det är på sättet, herr kommunikationsminister,att den trafikpolitiska propositionen inte blir klar så att den kan framläggastill hösten, är kommunikationsministern då villig att lägga fram ensärproposition i ärendet på grundval av förslag? Vi avser så bestämt att avlämna den trafikpolitiska propositionen tillhösten att jag inte tror att behöver hysa några farhågor för attdetta inte skall lyckas oss. Men om den olyckan ändå skulle inträffa att den -av skäl som vi inte råder över - skulle bli försenad, kan jag mycket väl tänkamig att avge en särproposition i frågan. HenBÖRJESSON i (c): Låt mig kort och gott tacka för det svaret. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om avlivning av djur som påkörts av tåg Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:219, och anförde: i har frågat mig om jag avser att snabbt vidtaåtgärder för all ändra nuvarande bestämmelser för tjänst- görande tågpersonal vidavlivande av påkörda djur och om vilka åtgärder jag avser att vidta i anledningav den onormala situation som råder innevarande "snövinter" för attunderlätta för tågpersonal att avliva påkörda och lemlästade djur utefterlandets järnvägsnät. Snörikavintrar söker sig vill ut på upplogade banvallar och vägar där de lättare kan tasig fram. Då slörre djur påkörts av tåg är rutinen inom SJ all det inträffadesnarast anmäls till trafikledning eller tågklarerare. Vanligen avlivar polisensedan skadade djur. I vissa fall har SJ lokalt träffat avtal medjaktvårdsföreningar och enskilda att vara behjälpliga då villolyckor inträffar.Del förekommer också att jaktkunnig banpersonal utrustad med skjutvapenmedverkar. Föraren är inte tvingad all ingripa. Möjlighetenatt utrusta tågpersonal med skjutvapen har övervägts av SJ. Därvid har man beaktatrisken för personskador och risken att djurs lidande förlängs om ett vapen intehanteras på sakkunnigt sätt samt svårigheten alt förvara skjutvapen i loken ochmotorvagnarna under betryggande former. Det har dessutom funnits ett visstmotstånd hos tågpersonalen mot all använda skjulvapen. Slaktpistoler harprövats men visat sig svårhanterliga. SJstuderar fortlöpande olika lösningar på problemen med djur som uppehåller sigpå järnvägsspåren. Jag anser att det ankommer på SJ att bedöma dessa problem isamråd med berörd personal. Omavlivning av djur som påkörts av tåg Hen iKaristad (s); Jag får lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Anledningentill att jag ställde frågan var att jag vid en tågresa mellan ochKarlstad upplevde en närmast bestialisk slakt av inte mindre än tre älgar vidtvå kollisionstillfällen. Ombord på samma tåg var mina kolleger tredje vicetalmannen och i , vilka båda senaremotionerat i ärendet. Svaretsom delgeits mig är jag långt ifrån nöjd med. Jag tror inte, i motsats tillkommunikationsministern, alt detta är enbart en fråga mellan SJ och berördpersonal. Dessutom är det många resenärer som drabbas av kollisioner mellan tågoch älgar och rådjur. Personalenhade vid del kollisionstillfälle jag bevittnade endast en vanlig liten handyxaför att avliva en älgtjur på . Var och en kan förstå att dettahandverktyg inte är tillräckligt och ändamålsenligt. Enligt vad jag har erfarithar personalen i norr alltid en s. k. pikyxa till hands för att avliva djuren.Avdelningen i har enats och begärt att i likhet med sinakolleger på andra sidan gränsen - alltså på norskt territorium - få hajaktvapen i hytten. Jagär medveten om att skjutvapen kanske inte alltid är del ändamålsenliga, ochkanske inte heller alla tycker att det är enda receptet. Men det finns andrahjälpmedel som bör kunna ifrågakomma. Jag vill fråga om kommunikationsministernär beredd all i egenskap av departementschef vidla extraordinära åtgärder,inte minst med anledning av Nr 73 den onormala snövinter vi nu upplever, framför allt i Syd- och Mel- Torsdaeen den lansverige.Exempelvis kan man ploga upp vissa ytor intill järnvägs- linjerna, i närheten av kända viltstråk, och därmed avleda djuren från Om avlivning av Enannan åtgärd som jag anser nödvändig - och där vet jag att jag djur som påkörts av harpersonalen bakom mig-är att vi mycket snabbare bygger ut tågradion, tåg så att lokföraren lätt kan nå annan personal ochbuda polis eller andra som snabbt kan undsätta,avliva och i vissa fall spåra djuren. En snabbare utbyggnad avtåg- eller kommunikationsradion skulle i varje fall betydligt underlätta förberörd tågpersonal att klara sina arbetsuppgifter. En omfördelning ellerprioritering inom SJ;s ramar till förmån för lågradion bör lämpligen ske.Alternativt bör SJ ges större resurser för att direkt styra medlen till ensnabbare utbyggnad av lågradion. Svaret var kortfattat, och vadjag vänder mig emot är att det i princip utmynnar i att detta enbart är enfråga mellan SJ och berörd personal. Det är ju ändå fråga om att skaparesurser. På en punkt kan vi väl åtminstone vara ense, och det är att nuvarandeavlivningsmetoder är långt ifrån tidsenliga och ändamålsenliga. Personalensaknar dessutom utbildning för att lösa de här problemen. Jag delar i åsikt alt nuvarande möjligheter förtågpersonalen att avliva skadade djur är otillfredsställande. Men då jag vet inom SJ har frågan under uppsikt och söker efter lämpliga metoder för attkomma till rätta med dessa problem, har jag inte funnit anledning att ingripamed några pekpinnar. Menvi kommer naturligtvis inom departementet att noga föOa utvecklingen, ochliksom hoppas jag att man skall finna lämpliga former för att igörligaste mån undvika sådana här otrevliga intermezzon. Hen i Karistad (s); I svaret säger kommunikationsministern att föraren inte är tvingad attingripa - självfallet, men i praktiken fungerar det ju så, herr talman, att omen älgtjur på ligger under loket och sprattlar, så måstelokföraren och annan tågpersonal hjälpa till att så snabbt som möjligt avlivadjuret. Jag fick inget svar på frågan om kommunikationsmi nistern var beredd att på grund av den onormala snövintern i varje fall verka för extraordinära åtgärder inom de s. k. viltstråken. Det blir väl tillfälle att återkomma till denna fråga. Jag vet att det inom råder något delade meningar om huruvida det skall finnas skjut vapen för sådana här tillfällen. Men i norr verkar man vara mer villig att handskas med skjutvapen. Norrmännen har ju haft skjutvapen, och jag tycker all vi svenskar bör vara lika mycket 90 lagda för att handskas med skjutvapen somnorrmännen. Nåväl,herr talman! Jag tycker att kommunikationsministern bör ta en överläggning medSJ och försöka nå litet snabbare resultal på det här området. SJ har naturligtvis inom ramen för sina befogenheter möjlighet altvidta åtgärder av det slag som i Karistad efterlyste. Jag vetockså att man inom SJ är sysselsatt med att utforma ett syslem för lågradio.Men det projektet är av sådan storieksordning att del inte kan effektueras såatt det kommer till nytta den här vintern. i (s): Jag noterar med tillfredsställelse de två senaste beskeden, dels att SJi dag inom ramen för sina befogenheter kan vidta de extraordinära åtgärder jagefteriyste - t. ex. alt ploga upp vissa ytor intill viltstråk - dels att manöverväger en betydligt snabbare utbyggnad av tågradion. Detta bör underlättapersonalens ansträngda situation inte minst vid kollision mellan låg och älg. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om persontrafiken på järnvägssträckan Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:225, ochanförde: har frågat mig om jag avser att ta iniiiativ som syftar tillatt den av SJ aviserade försämringen av resemöjligheternaBoden-Gällivare-Narvik förhindras. SJser fortlöpande över sin verksamhet för att göra de anpassningar avservicenivån som betingas av förändringar i efterfrågan på företagets tjänster.I detta arbete ingår anpassning av tidtabeller, tågföring och tåguppehåll tilländringar i trafiksituationen. SJhar meddelat berörda kommuner att man ämnar lägga ner persontrafiken vid femstationer på linjen fr. o. m. . ochBodens kommuner har påkallat regeringens prövning vad gäller tre av de berördastationerna, nämligen Ripats, Näsberg och Ljusa. Detta sker enligt densärskilda handläggningsordning för prövning av sådana ärenden som gäller sedan1968. Framställningarna remissbehandlas f n. och kommer sedan att prövas avregeringen från trafikförsörjningssynpunkt. Härvid kommer de frågor som herrHäll tar upp om de föreslagna ändringarnas inverkan på servicen i berörda områdengivetvis alt beaktas. Nr 73 Hen HÄLL (s): Jag vill tacka statsrådet för svaret, ochjag får väl säga " inger vissa förhoppningar för framtiden. --------------- Anledningen till frågan var att SJ aviserat en tidtabell för sträckan Om persontrafikenBoden-Narvik som skulle ha inneburit avsevärt försämrade resemöj- påJärnvägssträckan ligheter för många människor. En mängd brev till oss harvittnat om oro för det. Straxefter det att massmedia vänligt nog talat om att denna fråga var ställd tillstatsrådet skyndade sig SJ att meddela att det lämnade tidtabellsförslaget intealls var det slutgiltiga, utan att man hade ett annat s. k. kompromissförslag. Vadär detta för metoder? Man presenterar först ett oantagbart förslag lilltidtabell, och när det stöter på patrull i skilda former plockar man fram ettannat, mindre dåligt förslag. Det verkar enligt min uppfattning inte varasärskilt sunda och förtroendeingivande metoder, och det finns, som jag ser det,all anledning alt reagera starkt emot att man på det sättet behandlar vitalamedborgariniressen. Manmåste hålla i minnet att järnvägen är det enda transportalternativet i störredelen av detta område och att SJ därigenom är helt utan all form av konkurrensom resenärer och frakter. Inomparentes sagt är det därför angeläget att vägen och andraaktuella vägprojekt kommer till utförande, projekt som ger alternativaresemöjligheter och som dessutom naturligtvis underlättar för SJ att relativtostört planera sin verksamhet. Visstär vi medvetna om det besvärliga och orationella i att stanna ett fiera hundraton tungt godståg för att släppa av resenärer vid mellanstationer, men det ärdå ett rimligt krav att SJ löser detta transportproblem på annat sätt. Ävendet s. k. kompromissförslaget medför nackdelar - om än i mindre grad - detskall medges. Det är många bofasta efter linjen som får svårare att nå tillaffärer och annan service i tätorterna . Det är hundratalsjakt- och fiskeintresserade människor som får betydligt svårare att nå sinatidigare områden, där de investerat i stugor och andra anläggningar, jagat ochfiskat . Det gäller framför allt i området kring norr omGällivare. Malmbanan- det är den det handlar om i detta sammanhang - är väl en av de fetare bitarnai SJ-nätet. Därför tycker jag, och det tycker man allmänt i både ochKiruna kommuner, att det är en onödig utmaning att på detta sätt försämra ennödvändig service, som SJ är ensam om alt kunna erbjuda befolkningen idessa områden. Jaghar, herr talman, hört ett gammall talesätt som säger att om man inte kan ätasig mätt, så går del inte bättre att försöka slicka sig mätt. Av någonanledning kom jag att tänka på det talesättet, när jag funderade över SJ:shandläggning av den här frågan. Jagvill, herr talman, uttala en förhoppning om alt vi kan påräkna 92 kommunikationsministerns stöd, om SJ på nytt skulleattackera de här Tack för svaret!