prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — lägger över ansvaret påindustriverket att noga kolla upp della. från vår sida atl statensindustriverk behöver riktlinjer från regeringen för det garanlisyslem somverket skall utarbeta. den uppfattningen att maninle skall ge något stöd, borde han väl rimligen ha kunnat säga detta rentut. Jag tycker atl della är en rätt intressant debatt och atl den ulgör en logisk fortsättning pä tonlägel i de socialdemokraliska re- servaiionerna. Del finns nu inle myckel kvar av de irumpelsiötar om socialisering av den här branschen som jag har mött från so cialdemokratiskt håll ute i debatten. Här säger man nu atl man accepterar min linje, atl etl statligt överlagande av förelag kan vara möjligt när det är den sista utvägen för all klara en sysselsältningssitualion i en viss region. Men om situationen kan med konstruktiva åtgärder, dvs. med regeringens paket - är man beredd atl acceptera dessa åtgärder. Reservationerna vittnar om all socialdemokraterna är ulan alternativ. Jag noterar det som en myckel väsentlig framgång i den här debatten all del äntligen blivit en lillnyklring i socialdemokraternas syn på de här frågorna. Det vill jag gärna ge mina meddebattörer ett erkännande för. 92 Till vill jag säga all jag inte ärböjd att ta upp en saklig debatt på hansvillkor. Vi reviderade planerna för Norrlandseta-bleringarna efter det atl företagenförklarat atl man inle klarade att fortsätta med de luftslott som man hadebörjat bygga upp tillsammans med den gamla regeringen. Vi gick då in i enförhandling. Del var arbetsmarknadsverkels generaldirektör som fick uppdraget.Della föranledde den reviderade plan som har antagit och som kammareni stort sett var enig om. Vad som har skett är att vi har sett tidningsmeddelandenoch all vi har fått en rapport om Algols och andra förelags aktuella situation.Vi har givit vår analysgrupp i uppdrag atl se över vad som döljer sig bakomdessa informationer. Del utredningsarbetet får visa vilka åtgärder som kan blierforderliga. Atl i det sammanhanget, som gör, försöka leda ibevis all vi inte är beredda alt göra någonting - del vill jag bestämt taavstånd ifrån. FruHörnlund har inle små anspråk. Hon menar tydligen att jag nu skall presenteraen lilen katalog över länkbara elableringar i . Jag har sagt tillBorås kommun och lill facket att man får presentera sina planer och atl vi ärberedda atl diskulera nyetableringar i den takt de presenteras. Del ärsjälvklart atl del i första hand är lån som kan komma i fråga. Bidrag är sombekant, enligt de direktiv som har givit regeringen, förbehållna detinre stödområdet. Och vi skall väl ändå inte försämra de regionalpolitiskainstrument som vi har. Sedan kommer ju SIFU på plats i . Detär etl väsentligt bidrag till utvecklingen, inte bara för sysselsättningen iBorås utan också indirekt genom att SIFU tillför regionen stor kompelens somkan vara av värde vid fortsatt företagsutveckling. Tillfru vill jag säga alt jag noterar att hon inle längre anser det varanödvändigt med någol statligt överlagande av de hundratals småförelagen i lekobranschen.Del är bara all med tillfredsställelse notera alt också till sisthar insett vad som är de avgörande problemen i den här branschen. Herrförste vice talmannen anmälde atl samt och fruHörnlund anhållit att till protokollet få antecknat att de inle ägde rätt lillytterligare repliker. Hen (): Del betänkande som behandlas lar upp ett nytt problem som finnsinom tekoindustrin. Så sent som diskuterade vi siödet till Algotsoch Eiser i den här kammaren. Till den debatten har del hänvisats bl. a. frånindustriministerns sida, och jag skall återkomma till det. En del av desynpunkter som då kom fram i våra reservationer återkommer , t. ex. fråganom hur omstruktureringen skall äga rum inom tekoindustrin. Alla tycks vara enseom atl vi måste ha kvar en textilindustri här i landet och om alt speciellasvårigheter finns inom denna industri. Stödet lill Algols Nordoch Eiser var regionalpolitiskt motiverat. ÅtgärderJÖr text il-och konfektionsindustrierna är del fråga om etlgenerellt stöd. har berört våra reservationer iarbetsmarknadsutskotlel. Låt mig bara tillägga atl jag aldrig kan gå med på attfölja den samhällsekonomiska linje som utskottsmajoriteten förordar, nämligenatl stöd skall ulgå även till vinstgivande företag och till förelag vilkasverksamhet till betydande del består i alt importera varor frän utlandet. Visocialdemokrater anser alt stödet bör vara riktal lill företag som direktbehöver detta stöd för atl kunna upprätthålla sysselsättningen. Man måstedärför sälta upp vissa villkor för all ell förelag skall få stöd. Ettytterligare villkor anser vi också bör vara att företagen förklarar sig villigatill förhandlingar om offentligt ägarengagemang eller i varje fall insyn ochinflytande från samhällets sida, om staten påkallar detta. Härhar i som förste talare tagit upp resonemanget om hotet omsocialisering, och även har varit inne på den frågan. Lål mig göranågra kommentarer lill i diskussion. a. att det är arbetsgivaravgiften som är den stora boven i dramat inomtekoindustrin. Resten är sociala kostnader som haravräknats i samband med förhandlingar. Det senasle som skall betalas är femveckors semester. Anser i att textilarbetarna fortfarandebara skall ha fyra veckors semester, eller skall de icke ha betalt för denfemte veckan? i log bara upp kostnadsutvecklingen. Herr industriministernhåller jag räkning för alt han också log upp påslagen i handeln som en av dekomponenler som kan göra alt den svenska tekoindustrin har svårigheter. Jagskall inte kommentera del vidare. Läl mig säga atl vi har tagit upp frågan ompåslagen i handeln i vår motion, som har belyst, men godkänner denskrivning som föreligger. Sedansäger i alt del enda som socialdemokraterna ville göra varall införa ytterligare pålagor på företagen. Vad gör den borgerliga regeringen?Jo, den lägger bördorna på de lågavlönade lekoarbetarna genom devalvering,momshöjning, större prisökningar på dagligvaror än någonsin förut ochoförmånligt utformade skatteskalor. Tror i atl della medfören lugnare kostnadsutveckling på lönesidan för lekoarbeiarna än enarbetsgivaravgift? Hansäger vidare alt vi vill socialisera lekobranschen. Lål mig då först säga atlsocialisering innebär myckel mer än bara etl förstatligande av etl företag.Sedan talar han om centralstyrning, planhushållning och allt delta, och hanavrundar med all han vill ha mer decentralisering av besluten, så atl beslutenskall läggas närmare människorna. Vadhar de anslällda haft för inflytande över tekoindustrins utbyggnad och strukturhär i landet? Har besluten legat närmare de människor som har varit beroende avden? Är del inte i styrelserummen och bland ägarna som man har beslutat omdetta? motsätter sig all planhushållning. Vad vill ha istället? Jo, de fria marknadskrafternas spel med bygder och män- niskor, vilket skapardessa problem. Del är i recept. Del är del recept som harlett lill atl vi har det läge som vi har inom tekoindustrin. Det är enlåtgåpolitik som vi inte kan acceptera. Mendelta med statligt ägande diskuterades ju även . Om jag fallat herrindustriministern rätt försöker han tala om atl de socialdemokraliskadebattörerna har en annan mening än den jag hade under ochmin debatt . Lålmig ciiera någol av anförande i debatten : "Detenda man har att komma med för att undsätta nödlidande branscher och företag äralt hänvisa lill all staten bör överta ägaransvaret, och det är en dåliglösning - vi har ju erfarenheter av det." Nusäger att vi har en nyktrare syn och alt vi på någol sätt ändratoss. Vad är det vi säger i vår reservation, och vad var del jag påtalade idebatten ? I fråga om Algols Nord m. fl. förelag sade vi atl del inleminst gällde alt öka insatserna åt förelag som var aktuella i propositionen.Vad är det för skillnad på det resonemang vi för och det som vi förde då?Är det någon som har ändrat sig är det faktiskt , som - deterkänner jag villigt - går på precis samma linje som i Tvärålundden , då han sade: "Ett förstatligande av något förelag kanemellertid av andra orsaker måhända vara motiverat, t. ex. av beredskapsskäleller för all irygga vissa sociala värden." Kan man trygga vissa socialavärden med en dålig lösning? i återkommer med samma propåer i sin motion med anledning avpropositionen 1976/77:105 och säger: "När vikliga samhällsintressen, såsomsociala behov och samhällsekonomiska krav i fråga om t. ex. sysselsättning,konkurrens, teknisk ulveckling och be-redskapssynpunkler, inte kan tillgodosesannat än genom etl statligt övertagande hell eller delvis bör delaccepteras." Delär precis det som vi har framhållit . är frågan: Hur skall viklara sysselsättningen i och i ? Klarar man detproblemet med enskilt ägande? Nej, man har misslyckats! Hur skall vi kunnaklara kraven frän beredskapssynpunkl? Klarar vi dem genom alt ulan villkor föraöver pengar även till vinstgivande företag? Vi tror inle det, därför attalltför många exempel finns på förelag - har nämnt det - som intetar det sociala ansvar som regeringen ibland uttalat sig om. Tillherr i vill jag ställa ännu en fråga. Den gäller utskottetsskrivning med anledning av i motion, atl molionen istort sett överensstämmer med förslagen i propositionen. Var i propositionentalas det om atl ett statligt överlagande - som i Tvärålundframhåller - i vissa fall bör ske? Jag har inte kunnat finna något sådantuttalande, men här har förtydligat sig på denna punkt. kanvi allesamman vara överens om att om det behövs för alt trygga sysselsättningenoch skapa trygghet i de olika orterna är förstatligandet en åtgärd som skallövervägas. har denna debatt varitklargörande - del håller jag med herr industriministern om. Visocialdemokrater slår fasl vid samma ståndpunkt som vi intog . HerrÅsling har bytt fot i frågan. Jag yrkarbifall lill de socialdemokraliska reservationerna. HenSVENSSON i (m) kort genmäle: Till vill jag säga all han tydligen inte lyssnat rikligtuppmärksamt på debatten. Vi har i debatten påpekat alt förstatligandet somsådanl inte löser kostnadsproblemen. Kan förneka ett sambandmellan prissättning och kostnadsutveckling för förelagen? Jaginledde mitt första inlägg med meningen: Tekobranschens problem sammanhängerfrämst med kostnadsutvecklingen. kanske inle hörde della.Vidare påpekade jag i avslutningen av anförandet atl del finns en lång radandra saker som påverkar politiken - inte minst den ekonomiska poliliken istort. Dä frågade vad som är linjen för de borgerliga partierna.Ja, , vi sade nej lill de 15 olika skallehöjningarna som niutöver de förslag som regeringen kom med aktualiserade. innebar dettaall t. ex. en företagare inom del inre stödområdet skulle få en höjning avarbetsgivaravgifterna. Alla era skaltehöjningsförslag innebar, ,nya pålagor, ytterligare kostnader för förelagen. Kan man verkligen hjälpanäringslivet och främja sysselsättningen genom atl föra en sådan politik? Jag tycker nog också atl ger ett konstruktivt bidragtill denna debatt som belyser den intressanta utveckling som oppositionen harvarit föremål för . Närvi diskuterade propositionen om i norrtalade om behovet av att förelag inom lekobranschen i ökadutsträckning övertogs av staten och atl det var en generell metod som manskulle använda för all säkra utvecklingen i branschen. säger han att omandra medel, andra konstruktiva insatser slår fel skall man kunna tillgripastatligt överlagande som sista försvarslinje. Det är en häpnadsväckandeulveckling som beskriver. 1 reservationen talar man om all detnu krävs en aktiv insats av staten. är del inle fråga om atl överta företagi ökad utsträckning. Jag tolkar och hans kolleger som att man nusent om sider från socialdemokratins sida har upptäckt att branschens probleminte är betingade av ägaranknytningen eller ägarstrukturen ulan är beroende avde allmänna förutsättningar som branschen har, det höga kostnadsläget - somman går omkring som katten kring hel gröt fasl vi alla vet atl del är denreella grunden lill branschens situation - den förödande internationellakonkurrensen etc. Sedanherr , för atl klara ut de här begreppen: Jag har alltid - och del ären gammal centerparlislisk linje - hävdat alt när andra insatser slår fel skallman inle hesitera för ett statligt engagemang. Vi har visat del när det gällerstatliga företag av typen och där det alltså har funnits anledning, avsysselsättnings- och regionalpolitiska skäl, all göra en aktiv statlig insats.Vi har inte tvekat och kommer inte atl göra del i framliden heller. Men vi trorinte alt det är den konstruktiva lösningen i en bransch med många småföretag,där det personliga engagemanget i produktionen är en så väsentlig tillgång. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jo, jag hörde anförandel av i även om jag intefanns i kammaren - jag satt på mitt rum och lyssnade på del. med att tala om arbetsgivaravgiften och han log uppkostnadsutvecklingen, men han sade inle etl ord om påslagen i handeln. Jagpåtalade de skattehöjningar som i och regeringen harföreslagit och som drabbat de lågavlönade inom tekoindustrin. För jag villinte tro så illa om och inte heller om som att nianser au vi skall lösa problemen med kostnadsläget inom tekoindustrin genomatl inle föra en solidarisk lönepolitik och genom alt låta lekoarbeiarna jobbaför lägre löner än övriga sysselsatta inom industrin. Sedantog i upp de femton olika skattehöjningarna. De kan judiskuteras; jag bara konstaterar fakta i detta sammanhang. HerrÅsling sade att vi ville all textilindustrin i ökad utsträckning skall överläsav staten. Men del är ju precis vad också rekommenderar , närhan säger att han inte är främmande för den tanken om sociala skäl ochberedskapsskäl motiverar det. Men vad sade vi i vår reservation? Jo, vi sade:"Inte minst gäller del företag av den typ som är aktuella i propositionenoch som fått omfattande regionalpolitiskt stöd. Vissa steg i riktning molstatligt ägande har redan tagits." Jag har läst igenom vad jag sade idebatten , och jag kan inte finna att vad jag sade då skiljer sig frånvad jag har sagt . Hen Åsling slutade med alt säga all det är engammal centerparlislisk uppfattning all man inte skall vara doktrinär. Deltrodde jag faktiskt också ända fram till , då industriministerngjorde sitt härda utspel i riktning mol ett ökat statligt engagemang inomtextilindustrin. Men har han alltså ändrat sig. Vi behöver inte diskuleradetta mer; jag bara konstaterar alt det kunde ha sagt redan den 2mars, så hade den här diskussionen i viss mån varit överfiödig. Hen i (m)kon genmäle: Jag måste konstalera atl inte kan klara ut hur detförhåller sig med förslaget om atl förstatliga branschen för att därigenomkomma till rätta med kostnadsproblemen. Dessutom kan inte getillfredsställande besked om vilka konsekvenser de femton olikaskattehöjningarna har för tekobranschen. 7 protokoll 1976/77:138-139 ÅtgärderJör text 11-och konfektionsindustrierna HerrFagerlund sade atl han hade lyssnat på mitt första anförande. Jag vill upprepaatl jag sade då, att del är vanskligt att göra någon klar prognos förbranschens framtid. Den är beroende av den utländska konkurrensen, deninhemska kostnadsutvecklingen och den egna skickligheten pä alla nivåer - ochnaturligtvis av sådana åtgärder som vi nu diskuterar och av den ekonomiskapolitiken i stort. Jagredovisade också beträffande regionalpolitiken atl den kommer att läggasnärmare de människor som är berörda av förslagen. I detta beslut står altnäringslivsorganisationer, fackliga organisationer, kommuner etc. skall fåtillfälle all medverka i det utvärderingsarbete som skall göras avlänsstyrelserna. Dessutom får de förslagen på remiss och kan då ytterligaretillföra synpunkter. Jagsade också avslutningsvis atl viljan trots allt finns hos alla parter atlbemästra problemen men alt insikten om dem borde ha funnits för fem sex årsedan. Socialdemokraterna har haft regeringsmakten under den liden men intetagit några initiativ. Del är socialdemokraterna som svarar för denlåtgåpolitik som talar om. Jag tror all förklaringar från i detta sammanhang baragör saken sämre. Det är otvetydigt så all del i ideologiskt avseende är ljusårmellan skrivningen om etl ökat statligt övertagande av företag i branschen ochdagens reservation där man talar om en aktiv insats från samhällets sida. Delfinns ingenting i denna debatt som i sak förtar intrycket av all det har sketten intressant korrigering av den socialdemokraliska kursen från lilldagens datum. Jag förstår att det är smärtsamt att erkänna att man nu inser attbranschens problem är av en art som man inle löser med svepandepropagandaparoller om atl här bör staten gå in och la ett aktivtägarengagemang. Jag har emellertid ingen anledning all driva denhär debatten längre, utan jag konstaterar att det skelt en intressantförändring i den socialdemokraliska attityden somjag noterar med glädje,eftersom den bäddar för konstruktivare lösningar inte bara i den här branschenulan också i andra branscher med problem. Jag tror all situationen på svensk arbetsmarknadoch inom svenskt näringsliv motiverar atl man söker sam-förslåndslösningarkring de konkreta och aktiva samhällsinsatser som här erfordras. Hen () kortgenmäle: i säger alt han inte kan göra någon prognos ombranschens framtid. Men del görs dock prognoser. Industriministern säger ju t.ex. här - och det vill jag gärna ta upp i det här sammanhanget - attsysselsättningen under 1970-lalel har sjunkil och all riskenär atl vi nu får en sänkning av sysselsättningen . Det innebär enfördubbling av nedgången, och del kommer följaktligen att bli nödvändigt medspeciella åtgärder. Sedanvill jag säga lill i : Glöm inle bort att det är ni som harregeringsmakten nu! Det verkar som om hade gjort del när hanfordrar all jag här skall lämna en redogörelse för de 15 förslagen iskatteutskottet och vilken effekt dessa har fått på företagens konkurrenskraft.Men låt mig säga att jag är övertygad om att förslagen hade givit ell betydligtbättre resultat än del ni har åstadkommil genom devalvering, momshöjning,skatteskalor och mat-prishöjningar som drabbar de lågavlönade. Era åtgärdermåste ju leda till ökade lönekrav och annat. Och det gör problemen i det härsammanhanget ännu värre. Vikan inte göra några prognoser för branschens framtid, säger man nu när viefterlyser sådana. Tydligen fordrar regeringspartierna all vi fränsocialdemokratiskt häll skall göra sådana prognoser. Men låt mig då säga: Detär ni som regerar , och det är ni som måste ta initiativet. Man diskuterarockså frågan om stöd i ökad omfattning eller aktiva insatser. Detsamma gällerhär: Ni måste ta initiativ och ni måste försöka lösa de problem som branschenhar . Branschen har och har haft svårigheter, och jag tror tyvärr atl denkommer att få del även . Då hjälper det inte med någon 25-krona, medetl stöd till dem som är eller med ell tillfälligt strukturstöd osv.Här fordras en planering av hela branschen. Om gör en sådan är jagövertygad om atl han snart kommer med ett förslag om ett ökat statligtengagemang i tekobranschen och ett statligt ägaransvar för alt iryggasysselsättningen och för atl trygga beredskapen på detta område. Herrförste vice talmannen anmälde atl i anhållit all lillprotokollet fä antecknat att han inle ägde räll lill ytterligare replik. Hen NYHAGE (m): I samband med ett landstingsmöte med i börianav lämnade landshövding information om det aktuellaläget i länet. Eftersom denna information till betydande del berörde de frågorvi diskuterar - jag behöver inle här påpeka vilken roll tekoindustrinspelar just i -vill jag här helt kort referera från densamma. Underhela 1976 och lill dags dato har del rått ell dämpat konjunkturläge i länet.Efterfrågan på arbetskraft har varit ringa. fanns 10 300arbetssökande. 8 000 av dessa hade vid utgången av månaden alltjämt inte fållnågot arbete. 4 000 saknade arbete helt. Av dem var ungefär lika många män somkvinnor, och 1 550 var ungdomar . Blandde arbetsmarknadspoliliska åtgärder som vidtagits från länsarbetsnämndens sidakan nämnas stöd för lagerulbyggnad till 88 företag till ett lagervärde av 221milj. Det förhöjda bidraget i syfte all utbilda personal i företag därpermitteringshot råder - den s. k. 25-kronan - har utgått lill 7 500 anställdai 55 företag. 1 850 personer, därav 920 ungdomar, ärsysselsatta i beredskapsarbete. I skyddad och halv-skyddad verksamhel samt iarkivarbele är ca 1 850 personer sysselsatta. Antaletvarsel om personalinskränkningar har varit högst alarmerande. Sedanden 1januari 1976 har 4 240 anställda varslats om driftinskränkning i 188 företag.Av dessa 188 varsel har 107 verkställts, vilket lett lill au 2 740 har förioralsina anställningar. Det kvarstår således 81 varsel, berörande 1 500 anslällda. Hitintills finns inga säkra tecken påförbättring av kon-junkluriäget. Allt tyder på atl efterfrågan på arbetskraftförblir låg . Till bilden hör också atl den storalagerhållningen hos företagen minskar rekryteringsbehovet i inledningsskedet aven eventuell konjunkturuppgång. Även sett i ett längre tidsperspektiv blirarbetsmarknadssituationen bekymmersam, framför allt i den , dvs.Sjuhäradsbygden. har närmare 6 000 arbetstillfällendär galt förlorade, därav 4 000 enbart i kommun. För hela länet kan nelloförlustenav arbetstillfällen uppskattas till 5 000 arbetsplatser. Nedgångenkommer tyvärr atl fortsätta. Preliminära uppgifter tyder på att antaletarbetsplatser i länet skulle minska med ytterligare 2 300. Förtillverkningsindustrin beräknas siffran bli hela 4 900, bakom vilkel främstligger utvecklingen inom teko. 1970 fanns i länet 29 000 tekoanställda. År 1975hade antalet minskal med 7 000. Nedgången fortsätter och kanman räkna med alt ytterligare drygt 7 000 arbetstillfällen försvinner. Jaghar velat göra denna redovisning och ställa den i relation till vad som sägs ipropositionen pä s. 16 och 17. Industriministern har redan redogjort för detta.Jag vill bara helt kort påpeka att föredragande statsrådet bedömer atl detfinns fyra skäl för alt vi hamnat i detta läge. Fördet första försämrades lönsamheten markant för fiertalet företaginom tekoindustrin. Det gällde särskilt för textilindustrin, men även förkonfektionsindusirin där resultatförsämringen var påtaglig ochdessutom skedde från en lägre nivå än för textilindustrin. En gjord enkät visaratl inte mindre än 75 96 av företagen räknar med nollresultat eller förlustunder 1977. Fördet andra har det varit en pressad lönsamhetsutveckling , somgradvis lett till en för många företag försämrad finansiell struktur med ökadekapitalkostnader som följd. Den tendensen har accentuerats . Fördet tredje kan takten i sysselsätiningsneddragningen inom tekoindustriernaväntas bli högre än under tidigare perioder med stora påfrestningar förbranscherna. Fördelfjärde måste denna negativa sysselsältningsbild sättas i relation tillutvecklingen inom andra delar av samhällsekonomin. I exempelvis kommunhar antalet anställda i tekoindustrin minskal frånomkring 16 000 till omkring 10 000. Svårigheten au bereda sysselsättning inomandra branscher är påtaglig. Jaghar velat framföra vad landshövdingen hade att föredraga inför ochvad som anförts i propositionen på hithörande område. Vilkakan då skälen vara lill atl vi hamnat i det läge där vi nu befinner oss? Förmin del vill jag framhålla tre orsaker. Denförsta är kostnadsutvecklingen. Den har i på etl påtagligtsätt tidigare redovisat i debatten, och jag behöver inle särskilt fördjupa migi detta. Jämförelsen med och är talande. Självfallet utgörarbetsgivaravgiften här en betydande del. Motbakgrunden av den utveckling som vi nu alla är så väl medvetna om, innebärandeföretagsnedläggelser, driftinskränkningar och permitteringar, är detförvånande att socialdemokraterna alltjämt driver sin ensidiga polilik omhöjda arbetsgivaravgifter i nära nog alla sammanhang. Har man verkligen inte påsocialdemokratiskt håll fått tillräcklig bekräftelse pä vart den typen avpålagor bär hän? Enligtmin mening måste det vara en fråga av högsta angelägenhetsgrad att del högakostnadsläget inom det svenska näringslivet nedbringas för atl därigenom stärkalönsamheten och konkurrenskraften. Det bör ske genom generella åtgärder.