prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Tillsist: Inierpellaiionen och den motion om energipolitiken som socialdemokraternahar väckt i anslutning lill kömpletteringsproposilionen visar all de sakligamotsättningarna mellan regeringen och oppositionen kvarstår ungefäroförändrade. De visar tyvärr också att socialdemokraterna även ämnar fortsättaden krilik mot regeringen som inte grundar -Sig på sakskäl. Självklart måstesåväl en regering som partier och enskilda politiker acceptera kritik isakfrågorna. Men del klingar falskt, när fortsätter all beskyllaregeringen för vilseledande information och för atl motverka förbättradkunskap. Jag vill påminna om att själv en gång gått i god för attkärnkraftens säkerhetsfrågor skulle vara lösta men att alla nu vel atl så inleär fallet. Del klingar också falskt när socialdemokraterna anklagar regeringenoch enskilda regeringspartier för löftesbrott och svek, då socialdemokratinsjälv inte har någol att Nr 142 erbjuda dem som de anser vara svikna. Fredaeen den Nyvunneninsikt om kärnkraftens säkerhetsfrågor och ekonomi samt 27 mai 1977 "kärnkraftens betydelse för den mililärpolitiska utvecklingen föran- leder nuomprövningar av kärnkraftsprogrammen nästan överalll i den Om energipolitiken demokratiska världen. Jag harsvårt atl förslå alt det socialdemokraliska partiet i med sintraditionella öppenhet hör till det fåtal partier som inte har låtit påverkasig av denna utveckling ulan alltjämt ser kärnkraftssamhällel som delframtidssamhälle man bör eftersträva. Dessbättre har dock regeringsskiftet skapat möjligheter för en omläggning avenergipolitiken också i vårt land. Viktiga steg i denna omläggning harhittills bl. a. varit tillkomsten av villkorslagen, tillsättningen och de olika beslul om energibesparande åtgärder som harfatlats av regering och riksdag. Det är en polilik för irygga energikällor ochhushållning med naturresurserna. Det är därmed en i djupaste mening ansvarsfullpolitik. Regeringens fortsatta handläggning av energifrågorna kommer atl hasamma inriklning. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen (): Jag vill tacka statsministern för svaret. Det gav inte mycket besked isak, och jag skall senare i della anförande närmare granska svaren på de liofrågor jag slällt. Jag ber om lillgift! Eftersom del här är vikliga frågor,eftersom del är svårt alt fä slatsminislern i debatt och eftersom hans svar harså allvarliga brisler kommer mitt anförande här atl ta rundlig lid. Jagvill först, herr lalman, redogöra för bakgrunden till min interpellation. Våren1975 fattade riksdag ett viktigt energipolitiskt beslul. En myckelstor majoritet av ledamöter anslöt sig till de riktlinjer som densocialdemokraliska proposilionen angav. Beslutet, som innefattade en ny prövningav energipolitiken 1978, hade i korthet följande inriktning. Fördet första innebar beslutet en kraftsamling pä energihushållning och sparande.Målet var alt bringa ned ökningstakten i vår energiförbrukning så långt dellavar möjligt. Gränsen för denna strävan sattes endasl av omsorgen om välfärd ochsysselsättning. Härigenom kunde vi dra ned den planerade ökningstaken ienergiförbrukningen från 4,5 lill 2 96. Vi kunde efler en bromsslräcka skapamöjlighel lill nolltillväxt frän omkring 1990. Jagtvekar inle atl säga att vi genom vårt beslul 1975 blev internationellaföregångare. annat land mötte oljekrisens energipolitiska insikter såsnabbi och kraftfullt som . Vi satsade betydligt mer än andra länder påenergisparande och forskning om alternativa energikällor. efter vårtbeslut lägger president fram ett spar- program, som enligl mångabedömare har stora likheter med svenska program. Den omprövning somherr här efterlyser gjorde vi före andra. Fördel andra innebar energipoliliska beslut en aktivare oljepolitik. Deltavar nödvändigt av miljö- och säkerhetsskäl. Förbränningen och hanteringen avolja är den utan jämförelse siörsta miljöfaran. Vi började aktivt mötadessa problem och har undan för undan skärpt åtgärdernamed goda resultat har insikten om de stora risker som är förknippademed oljan ökat bl. a. lill följd av händelser av samma slag som den kalastrofsom härjade . Vi har även fått ökad insikt omde hälsorisker som är förknippade med oljan, bl. a. när det gäller sambandelmellan oljeförbränning och cancer. Delvar också nödvändigl av ekonomiska skäl, av beredskapsskäl och för att viskulle ta vår del av ansvaret för solidariteten med de fattiga länderna, somför sin ulveckling har behov av olja för de ändamål där oljan är överlägsenalla andra energikällor och råvaror. Fördet tredje innebar energibeslut en tryggad försörjning av elektriskkraft. I en situation där vattenkraften inte kunde ge några slörre tillskottoch där det enda alternativet på kort sikt var oljeeldade kraftverk, fann majoritet av ledamöter att en begränsad och i förhållande tillplanerna starkt nedskuren utbyggnad av kärnkraften var nödvändig. Samtidiglbeslutade om kraftfulla åtgärder för atl bemästra kärnkraftenssäkerhetsproblem. 1975års energipolitik innebar också en betydligt större planmässighel. Det varnödvändigl dels därför all vi tog på oss stora och svåra uppgifter, dels därföratl frågorna om energipolitiken till sin natur är långsiktiga. Det blir dä avstor betydelse atl energipolitiken präglas av fasthet och klarhet, av en viljaalt ge så raka och bestämda besked som möjligt. planmässig energipolitik kan aldrig undanröja det behov av handlingsfrihetsom en ofrånkomlig osäkerhet om framtidens energiförsörjning skapar. Destoviktigare blir det att vi skapar klarhet om de ting i energipolitiken, som visjälva rår över. Detta är ett ansvar vi som politiker aldrig kommer ifrån. Detansvarel tog en bred riksdagsmajoritet 1975 och 1976, även om beskeden pä kortsikt kunde vara politiskt obekväma. Dennasituation utnyttjades, som alla vel, mycket hårt av . Dess taktik- och det har sedermera med all tydlighet visat sig vara i huvudsak taklik -gick för det första ut på atl ställa en rad preciserade löften vad det gällerenergipolitiken: kärnkraften skulle vara avvecklad 1985, inga nya reaktorerskulle laddas, påbörjade byggen skulle stoppas sä fort kontrakten avlösts ochde reaktorer som fanns på ritbordet skulle stanna där. Därtill presenteradecentern en sparplan som skulle möjliggöra avvecklingen utan några besvärandekonsekvenser för vår energiförsörjning i sin helhet. För det andra gickcenterns taklik ut på alt ställa Nr 142 absoluta, nioraliskl bindande krav på att dess förslag skullegenomföras som en förutsättningför medverkan i en borgerlig regering. Därmed ville uppställasig som absoluta garanter för alt en borgerlig regering med somdeltagare skulle avskaffa kärnkraften. Om energipolitiken Vi vet vad som hände.Barsebäck 2 laddades. Statsministern förklarade att detta var ett svårt beslut,all han inle hade nått ända fram, men alt energipolitik skulleförverkligas lill . Nuvel vi också alt detta bara var början. Ingakontrakt har sagts upp för påbörjade byggen. Reaktorerna 11 och 12 har förlänge sedan lämnat ritbordet. Sparplanen finns inte. Centernhar fortsatt atl bryta sina löften. Del har man försökt skyla över genom atlsöka skjuta upp beslut, genom diverse låtsaslekar, genom ett taktiskt spel idel fördolda, genom klart vilseledande information lill medborgarna. Deltaenligl min mening mycket cyniska spel har redan fått två mycket allvarligakonsekvenser. Fördet första skadar del demokratins trovärdighet Slatsminislern sviker demänniskor som trodde på hans ord. Det är allvarligt nog. På sitt sätt ännuallvarligare är atl han, med undanlag av , på allt säll sökerundvika alt erkänna löftesbrotten, i en förhoppning om alt problemen på någotsätt skall kunna sopas under mattan. Men det går inte. Fakta kommer fram, genomenergiska journalister och intresserade politiker. Beslulsitualioner uppstårständigt, som på något sätt måste hanteras. Jag tror många människor känner leda vid det borgerliga spelet kring energipolitiken. Det skadardemokratin och politikens trovärdighet. Fördel andra har man berövat alla landets medborgare en fast och konsekventenergipolitik. Vihar redan lidit mycket stora ekonomiska föriusler genom regeringensenergipolitik, eller brist på energipolitik. Dessutom har den skapat enovisshet och en osäkerhet hos många människor som också kan vara förödande förvår samhällsutveckling. Mininterpellation var etl försök att ställa frågor lill statsministern som kundebesvaras på elt enkelt och konkret sätt De skulle bereda honom möjlighet alt geallmänheten besked och informalion. Kravet på information gäller alldelesoavsett om man är motståndare eller anhängare lill kärnkraft - man har sammaanspråk alt ställa. Min förhoppning var atl svaren skulle skingra osäkerhetenoch lägga en grund för den energipolitiska debatt i saklighetens tecken som ärså viktig för alt vi skall kunna möta dagens och framlidens storaenergipoliliska påfrestningar. Jagmåste tyvärr förklara alt denna min förhoppning har grusats. I denna inledningskall jag utförligt kommentera svaren på de tio frågorna för att sedan ireplikerna ta upp ytterligare några aspekter. Minförsta fråga gällde om statsministern står fast vid sitt löfte från 104 valrörelsen all kärnkraften skall vara avskaffad1985. vänder här samma metod somvid vår debatt , nämligen alt söka omformulera löftena för atl göradem något mindre bindande. Det är naturligt med hänsyn lill den utbyggnad avkärnkraften som dag för dag pågår i vårt land. Det är naturligt också medhänsyn lill alt en avveckling av kärnkraften till 1985 endasl är elt av dealternativ som skall studera. Men han hänvisar direkt tilldebatten , där han stannade . Jag måste tolka svaret säatt statsministern slår fasl vid sitt löfte att kärnkraften skall varaavvecklad till 1985. Delär mol denna bakgrund man måste bedöma de åtgärder som regeringen i praktikenvidtar,pä energiområdet och fortsatta uttalanden iinterpellationssvaret. I min andra frågaefterlyste jag regeringens sparplan. Ivalrörelsen gjorde sin s. k. sparplan till nyckeln för atl avskaffakärnkraften. lät meddela pressen alt han funderat ul sparplanennär han satt på traktorn, förmodligen för alt ge en jordromantisk prägel ålplanen. Innebörden var att energibehovet i lägenheter och lokaler kundereduceras till hälften. Beviset för dess genomförbarhet var några meningar i enbroschyr frän bostadsdepariementet, som feltolkade. I storaannonser förklarade att man bevisat atl kärnkraften var överflödig.Pengar som satsades på kärnkraft skulle i stället satsas på sparande. Man ingavallmänheten föreställningen alt hade etl klart utforr.iat program somomedelbart och med kraft skulle sällas i verket vid etl regeringsskifte. Vad har hänt? Sedanregeringsskiftet härden cenierledda regeringen satsat 1 500 milj. kr. på allbygga kärnkraftverk. Påsparandesidan har föga nytt inträffat De åtgärder som vidtas för att sparaenergi är elt resultat av den förra regeringens initiativ. Den proposition omhushållning av energi i bostäder och lokaler som antog i aprilinnebär inga väsentliga förändringar. De medel som anslås till energisparandeär i reala termer i slorl sett oförändrade jämfört med föregående år. Bidragenlill industrin höjs, men med kvantitativt rätt små belopp. Del socialdemokraliskaförslaget att göra till elt försökslän för energibesparingarröstades ner av regeringspartierna. Detär inte långt lill 1985. Ändå låter regeringen den första vintern gå ulan altvi ser skymlen av någon sparplan. sägs alt förslag skall komma . Mendet innebär ju atl också hinner gå utan att något händer. k. sparplan har helt försvunnit - den nämns aldrig. Del som återstår är enrapport av en myndighet, som för övrigt beställdes av den förra regeringen. Deninlressanla frågan blir då hur regeringen bedömer denna rapport. i sitt svar att planverket anser det möjligt alt uppnå en lolalenergibesparing av genom förbättringsarbeten i bostäder ochlokaler. Denna siffra använder han som belägg för att kärnkraften skall kunnavara avskaffad 1985. Det är hell enkelt nödvändigt för honom atl klamra vid den siffran. Annars faller ju löftet om alt avskaffa kärnkraften lill1985. Genom sitt svar vill landets statsminister bibringa allmänhetenföreställningen att en så stor spareffekl pä bostadsområdet är möjlig ochrealistisk. Det är det besked han ger. Hur förhäller del sig då iverkligheten? Siffran40 TWh anför planverket som ell räkneexempel. Dess förverkligande skulle krävamyckel stora ingripanden och kostnader i storleksordningen 40 miljarderkronor. Delalternativ som planverket betraktar som mera rimligt innebär en besparing på 25TWh. Även denna besparing skulle kräva betydande tvångsåtgärder, kosta 20-25miljarder kronor och la upp lill att genomföra. Detta förtiger herrFälldin. HerrFälldin nämner remissinstansernas synpunkter som motiv för atl proposilionenblivit försenad. De lunga remissinstanserna anser att planverkels förslag lillåtgärder för all spara innebär stora ingrepp i den personliga friheten.Även detta förtiger . HerrFälldins uttalande om en energibesparing pä till 1985 ter sig därmed somen grovt missledande uppgifi. Varken arbetsmarknad eller kapitalmarknad gernågon som helst möjlighet all till 1985 uppnå vad i sitt svarförespeglar allmänheten. Bostadsstyrelsenhar gjort en beräkning av vad de bidrag och lån som utgått betytt isparad energi. Enligt dessa beräkningar krävs en krona i investering för all fåen spareffekl på en kWh , dvs. per sparad TWh. Deltainnebär atl planverkels kostnadsberäkningar på förmodligenär beräknade i underkant. Del är ju de mesl lättåtkomliga och lönandesparåtgärderna som först vidtas. Om vi vill vidta långtgående sparåtgärder bliringreppen större och dyrbarare. Dettaär intressanta och värdefulla fakta, som slatsminislern kunde ha meddelat isitt svar. Tyvärr valde han atl utelämna dem. Mintredje delfråga gäller hur många kärnkraftsreaktorer som motsvarar del sparandesom skulle följa av planverkets förslag. Statsministernundviker att besvara denna fråga. Del är inte svårt alt förstå. Fördel första omfattar planverkels sparförslag endast i begränsad omfattningelektrisk ström. Till 80-90 96 är det olja man kan spara, vilkel i och för sigär utomordentligt värdefullt Men i denna del påverkar det intekärnkraflsprogrammet. Fördel andra är en stor del av de sparåtgärder som planverket föreslår redanintäckta energibeslut. Man kan inle räkna samma sparande tvågånger. Det framhöll jag för övrigl ofantligt redan undervalrörelsen. Delär naturligtvis svårt alt göra exakta beräkningar. Vi har kommit fram till atlman genom att förverkliga planverkets förslag skulle kunna spara in elkraftmolsvarande en reaktor utöver vad som förutsatts i 1975 Det ärett hederligt svar på frågan sä långt vi kan komma. Minfjärde fråga gällde om statsministern kan acceptera tvångsåtgärder för atl sparaenergi i bostäder och lokaler. Svaret blir atl tvångsåtgärder inle bör kommalill användning annat än i undantagsfall. Det är cen-leropporlunism i sinblomning, ty planverkets besparingsförslag, som ligger betydligt lägre än denbesparing förespeglar allmänheten, förutsätter betydandeingripanden av ivångsmässig karaktär. Sammanfattningsvisbeträffande dessa fyra frågor: vidhåller sitt löfte att avvecklakärnkraften till 1985. fortsätter utbyggnaden av kärnkraften. Någonsparplan har icke framlagts. Den kommer tidigast . HerrFälldin förespeglar allmänheten atl det går atl spara på bättreisolering av hus. Han förtiger emellertid att inga myndigheter ellerremissinstanser anselt delta sparmål realistiskt. Han förtiger vidare dekoslnader ett sparande av denna eller en betydligt lägre omfattning skulleinnebära. Han avvisar de tvångsåtgärder som även det lägre sparalternativetförutsätter. Jag anser atl direkl vilseleder medborgare. Minfemte fråga gällde om det är försvarbart atl lägga ner ikärnkraftverk som inle skulle användas. Svaret är undvikande, men här finns detju vissa klara fakta. Vihar lagt ner på alt bygga kärnkraftverk. Deåterstående kostnaderna för det framtida programmet kan uppskattas till minst15 miljarder kronor i fast penningvärde. Därtill kommer de extra kostnader somblir resullalel av regeringens olika manövrer. Slatsminislernnämner möjligheten till alternativ användning av anläggningarna. Demöjligheterna är i det närmaste obefintliga. Gör man om ett kärnkraftverk lillett kolbaserai kraftverk vinner man kanske 10 96 i investeringskostnaderjämfört med en helt ny anläggning, men blir kraftverket mindreeffektivt än om det byggts för kol från böan. Därför blir det dyrare alt hållai drift. Låloss tala klarspråk! Regeringen har väldiga underskott i sin budget Den harstora underskott i bytesbalansen. Vi tvingas låna väldiga belopp utomlands.Priserna stiger. Kronans värde skrivs ner. Lönlagarna får förförsta gången vidkännas en sänkning av reallönerna.Ekonomiministern talar om atl del måste svida i skinnet pä medborgarna.Regeringens framlidsprognos ser dyster ut framöver. Menarverkligen statsministern all regeringen i delta läge överväger att kasla 9-13miljarder kronor i sjön, genomdriva en kapitalförstöring av gigantiska mått?Var skall ni i sä fall la pengarna till det? Jaghade kunnal respektera er inställning om ni verkligen stoppat kärnkraftsbyggena,även om jag haft en annan åsikt Men när nu byggandet av kärnkraftverk gårvidare, måsle väl syftet vara atl kärnkraftverken också skall produceraelektrisk ström. Inte ens detta enkla besked kan statsministern ge. Nr 142 Det är inte ni som skall betala den väldiga kapitalförstöring delskulle bli fråga om. Det ärbarnfamiljerna och pensionärerna, som kommer alt få betala ännu högre matpriseroch ännu högre hyror. Det är löntagarna, som kommer atl fä en störreåtstramning av sin köpkraft. Det är skat-Om energipolitiken tebetalarna, somkommer atl få ännu högre skatter på grund av delta, om del skulle inträffa. Frågasex gällde den konkreta innebörden av atl vissa utbyggnader av kärnkraftverkskall ske i långsammare takt. På en punkt var svarel upplysande. Regeringenavser tydligen atl färdigställandet av reaktor 11 och reaktor 12 skallfortsätta. Om ni stoppade dem, skulle ni drabbas av skadestånd islorieksordningen . De pengarna har regeringen förmodligeninte. Därför vill ni alt byggena skall fortsätta, även om ni inte vågar sägadel rent ut. Isitt svar upprepar de lomma fraserna om atl socialdemokraternavill skapa ell kärnkraftssamhälle. Socialdemokraterna vill bygga tolvreaktorer. Det kallar för etl kärnkraflssamhälle. Ceniernfärdigställer samma lolv reaktorer. Då heter det atl man stoppar kärnkraften.Vilken vidunderlig logik! Däremotges inget konkret besked om hur en långsammare utbyggnad skall gä till.Regeringen har fortfarande inle lämnat några direktiv till för delförhandlingsuppdrag som aviserats. Men uppdraget måste ju i sak vara en orderatt inte stoppa utan fortsätta, om än i långsam takl. En långsammareutbyggnadstakt har dock klara nackdelar: kostnaderna stiger, förelagensplanerade organisation rubbas, den planerade sysselsättningen kan inte hållasoch det är inle säkert atl den höga tekniska kvaliteten kan vidmakthållas,vilket är allvarligt från säkerhetssynpunkt Alll detta är klara nackdelar medatl skjuta upp elt bygge som i praktiken är i gång. Planeringen av reaktorernahar ju för länge sedan lämnat ritbordssladiet Sedanär det inte så att riskerna med kärnkraften minskar, om man bygger verkenlångsammare. Syftet med åtgärden kan inle vara någon annan än alt döljacenterns fortsatta reträtter och vidmakthålla föreställningen all dessareaktorer skall stoppas hell. Nej, säg som sanningen är. Det är den poliliskataktiken som är avgörande. Ni vill så långt möjligt rädda ert egel skinn. Desom drabbas är de anslällda i Forsmark. i , i , i Göteborgoch på många andra ställen. Det är förelagen och myndigheterna som arbetar påområdet, del är skattebetalarna genom de ofrånkomliga fördyringarna. De fårbetala ett för dem högt pris för ansikte och skinn. Minsjunde fråga gällde uttrycket drakonisk. Statsministern ger där inget svar. Harstatsministern någon annan uppfattning än den borgerliga majoriteten iriksdagen, som uttalade att villkorslagen inle borde till-lämpas fördrakoniskt, dvs. 1 så fall vilken uppfattning? Syftet med villkorslagenär ju bl. a. alt lägga över ett ekonomiskl ansvar säger denborgerliga riksdagsmajoritelen alt ersättning 108 skall utgå om det inle var "uppenbart" för företagen alt deinle borde Därmed blir det enligl min mening hell Nr 142 riskfrittför förelagen alt fortsäita byggandet Det kan ju inle vara uppen- Fredaeenden bart för någon vad regeringen vill, allra minst för regeringen själv,efter- 27 mai 1977 som ni är så oense. Ni kaninte begära all enskilda företagare skall kunna . skåda in i del dunklet Om energipolhiken Påden åttonde frågan, om regeringen kommer alt tillåla laddningen av ytterligareaggregat under den innevarande valperioden, hänvisar tillvillkorslagen. Men när skall prövningen ske? har i skrivelse lillregeringen anmält atl blir klart för laddning i är. Om laddningenoch provdriflen försenas medför detta extra koslnader på ca 500milj. Blir förseningen längre rör det sig snabbt om miljardbelopp. Iseptember kommer atl inge sin ansökan om laddning av . Kanslatsminislern ulfästa att regeringen i varje fall före den 1 november 1977kommer atl ge etl besked om huruvida laddningen får ske eller inte? Dennionde frågan gällde om statsministern är beredd atl godta ell utnylljande avkärnkraften, om förvaringen av del högaktiva avfallet kan lösas på etltillfredsställande sätt sade statsministern om jag förstod honom rätt,vilket jag inle vet, dels atl han inle trodde alt här berörda säkerhetsproblemkunde lösas, dels atl han var emot kärnkraft även om säkerhetsproblemen kundelösas. Pä den senare punkten har han möjligen ändrat uppfattning. Isitt svar på denna fråga lalar statsministern också om sambandel mellankärnkraften och kärnvapen och de risker som speciellt upparbelningen för medsig. Men undviker all dra slutsatserna av sitt resonemang. Delleder nämligen till att upparbelningen bör ifrågasättas. Så har emellertidinle skett, vare sig i regeringsdeklarationen eller i villkorslagen. PresidentCarter har ju mot bakgrund av de risker pluioniumhanleringen medför beslutatatt avslå från upparbetning. 1 stort setl samma linje finns i densocialdemokraliska parlimotionen . Densista frågan gällde konsekvenserna av all ersätta ett kärnkraflsaggregat medetl oljebaserat kraftverk. Detär en precis fråga som går atl besvara med enkla och klara sifferuppgifter.Men statsministern föredrar att tala om prognoser. Han hän-vi.sar lill enprognos från industriverket som tyder på att elenergibehovet 1985 blir 14 %lägre än vad som tidigare förutseiis. Återigen förtiger statsministern enväsentlig uppgifi. Titlar man närmare pä den här prognosen upptäcker mannämligen alt den bedömning som görs av det totala energibehovet 1985 liggermyckel nära, eller över, det behov som förutsågs energibeslutSamtidigl som elkraftsbehovei bedöms minska, ökar nämligen behovei av olja . Delär djupt oroande mot bakgrund av de rapporter vi fått om enhotande oljeknapphet, som tycks rycka allt närmare i liden. Hur man än vrider ochvänder på energiprognoser och energibalanser 109 Nr 142 är det självfallet möjligt att redovisa hur myckel olja som måste för- den brännasför att ersätta ett kärnkraftsaggregat Och eftersom statsministern '"'''' ® ' konkreta uppgifter jag begärt skall jag göra det själv. Om ellkärnkraftsaggregat pä 1 000 MW fördröjs elt år och molsvarande Om energipolitiken elkraft skall täckas genomoljeförbränning krävs ca olja . Kostnadenhärför uppgår lill ca 600 milj. kr. Nettoskillnaden jämfört medkärnkraftsaggregatet blir 400-500 milj. kr. Utsläppenav skadliga förbränningsprodukter blir: 180-480 lon stoft, 10 000 tonsvaveldioxid, kväveoxider, som ger upphov till cancerframkallande nit rosaminer. 5-6lon tungmetaller, varav fiertalet cancerframkallande eller på annat sättgiftiga, t ex. arsenik, kadmium, kvicksilver. Dessutombildas koldioxid, som kan påverka klimatet på lång sikt Vidare bildas benspyren,som också är cancerframkallande.