prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:143 §1 Föredrogs men bordlades åter skatieutskoitels beiänkanden /77:49, 51 och52 lagutskottets beiänkanden /77:30 och 31 socialutskottets betänkande1976/77:31 näringsutskottets beiänkanden /77:44 och 47 Föredrogs utbildningsutskottets belänkande1976/77:30 med anledning av proposilionen 1976/77:55 om folkhögskolan jämtemotioner. Sedan regeringen i proposilionen 1976/77:100 bilaga12 under punkterna F 8-F 10 beräknat medel för Bidrag lill driften avfolkhögskolor. Bidrag lill byggnadsarbeten vid folkhögskolor samt Bidrag lillengångs-anskaffning av utrustning m. m. lill folkhögskolor hade regeringen iproposilionen 1976/77:55 ()-efter föredragning av herrutbildningsministern - föreslagil att 1. godkänna de riktlinjer för en reformering avfolkhögskolan som förordals i propositionen, 2. godkänna de principer för statsbidrag till driftenav folkhögskolor som förordals i proposilionen, 3. besluta om inrättande av en lånefond för byggnadsarbetenvid folkhögskolor i enlighet med vad som förordats i propositionen, 4. till Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. förbudgelårel 1977/78 anvisa ell förslagsanslag av , 5. godkänna all medel som vid utgången av budgetåret1976/77 kvarstod på de nuvarande reservationsanslagen Bidrag tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor och Bidrag lill engängsanskaffning avutrustning m. m. lill folkhögskolor överfördes till del nya förslagsanslaget, 6. till Lånefonden för byggnadsarbeten vid folkhögskolorför budgelårel 1977/78 anvisa elt investeringsanslag av . Belräffande del huvudsakliga innehållet ipropositionen 1976/77:55 anfördes följande: "Ipropositionen föreslås på grundval av bl. a. betänkandet frän folkhögskoleulredningvissa förändringar av folkhögskolans organisation. Vidare föresläs ell nyttstatsbidragssystem för folkhögskolan. Verksamheteni folkhögskolan bör sä långt det är möjligt ha som utgångspunktkursdeltagarnas livssituation. Målet är såväl att främja del- lagarnas personliga ochsociala utveckling som alt ge dem sädana kunskaper som de behöver för all bl.a. aktivt kunna påverka arbetsliv och samhälle. Det övergripande målet bör äveni fortsättningen vara atl främja allmän medborgerlig bildning. Nuvarandebestämmelser om indelning i årskurser och om obligatoriska ämnen föreslås ulgå.För alt garantera etl minimum av längre kurser föreslås att varje folkhögskolavarje år skall anordna minst två i liden inle sammanfallande 15-veckorskursermed minst 20 deltagare. föreslås att minimitiden för kortare kursersänks . Nuvaranderesurser för vissa folkhögskolors kontaktverksamhet med övrigtfolkbildningsarbete, bl. a. de s. k. kombinerade tjänsterna, bör enliglproposilionen slås samman och fördelas på samtliga folkhögskolor. Samtidiglföreslås ökade medel utgå för kontaktverksamhet Bidragen till skolornasadministration föreslås höjda med 4 milj. kr. Isyfte all främja samarbetet med studieförbund eller annan organisation ellerinstitution föresläs nya regler för kurser förlagda utanför folkhögskolanslokaler. Denönskvärda samverkan mellan olika grupper vid skolorna föreslås i första handknytas till tre organ: slyrelse, lärarråd och kursråd. Systemetmed filialfolkhögskolor avvecklas. Filialfolkhögskolorna bör antingen betraktassom kurser föriagda till annan ort eller bli självständiga.Folkhögskoleverksamhelen i och i föreslås erhållastatsbidrag som självsländiga folkhögskolor fr. o. m. . Detsärskilda stödet till skolorna för att underlätta de handikappades studierföresläs höjt med 2,3 milj. kr. Förmusikundervisning föresläs en bidragsförsiärkning i form av högre lärartäthetän vid vanliga kurser samt en ökad undervisningsvolym. föreslås attsiödet fördelas på flera skolor än . Även stödet tillfrilidsledarulbildningen förslås höjt Möjlighetertill behörighet för anställning som rektor och lärare bör öppnas för sådanapersoner som genom annan utbildning än den sedvanliga skaffat sig för tjänstentillräckliga kunskaper och färdigheter. Resurserför kuraliv verksamhet och studie- och yrkesorientering samt för skolhälsovärdföreslås tillkomma samtliga skolor. Statensstöd lill folkhögskolorna bör i fortsättningen utgå oberoende av huvudmannaskapoch endasl relateras till verksamhetens omfattning. För att möjliggöra en sådanövergång föreslås en höjning av statsbidraget med 5,7 milj. kr. Enhelt ny konstruktion av statsbidraget föreslås. Den föreslagna konstruktionenmedför dels att resurserna kan användas på ell friare säll vid skolorna, delsatl det administrativa arbetet avsevärt förenklas såväl vid skolorna som hos (). Den innebär atl statens bidrag - med några fä bidragsposler undantagna -beräknas enligl en schablonmetod knuten till lärarlönekostnaden. En viss del aven sådan lärariönekoslnad utgår . Skolan får sedan i princip avgöra hur medlen skallanvändas. Resursermolsvarande nu utgående sanerings- och byggnadsbidrag fö- Tisdaeen denreslås ingå i schablonbidraget För atl mildra effekterna av all byggnads- 3] j: jy-y bidraget fördelas påsamtliga skolor föreslås övergångsbestämmelser, som är avsedda alt gälla förde folkhögskolor som redan har framskridna Folkhögskolan byggnadsplaner. Isyfte att underiätta skolornas lånemöjligheter vid byggnadsarbeten föresläs alten statlig lånefond inrättas. De föreslagna reformernaföresläs träda i kraft ." Idelta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionerna 1976/77:988 av m. fl. (vpk), såvitt gällde yrkandet 1 att riksdagenuttalade atl åtgärder borde vidtas för alt inrätta särskilda kortare kurser förinvandrare vid landels folkhögskolor, främst i ämnena svenska ochsamhällskunskap, med sikle på en successiv utvidgning av ämnesområdena, 1976/77:990 av m. fl. (vpk), såviti gällde yrkandet 2 all hosregeringen hemställde om förslag om inrättande av ell zigenskl kulturcentrumoch zigensk folkhögskola i enlighel med vad som anförts i den tillarbetsmarknadsulskollel remitterade molionen 1976/77:989, delsde med anledning av proposilionen 1976/77:55 väckta molionerna 1976/77:1423av i m. fl. (s, c, m, fp), vari yrkats att riksdagenbeslutade avslå proposilionen 1976/77:55 i vad avsåg normeringssyslem ochstudieomdömen, 1976/77:1424 av hen (), 1976/77:1425 av herrJohansson i m. fl. 1976/77:1426 av hen Olssoni m.fl. (s), 1976/77:1427 av herrStridsman m. fl. (c, s, m, fp, vpk), 1976/77:1428av m. fl. (s), vari yrkats alt beslutade ullala atlextrastöd skulle utgå lill språkligt handikappade .i enlighet medfolkhögskoleulredningens förslag, 1976/77:1429av herrar i (c) och (), vari yrkats all riksdagenbeslutade uttala att folkhögskolorna borde få rätt all till kurser om högst treveckor, föriagda i huvudsak till skolans egna lokaler och anordnade i samarbetemed barn- och , anla elever som fyllt minst , 1976/77:1430 av ftuEliasson (c) och (), 1976/77:1431 av henHellström m.fl. (s), 1976/77:1432av herrar i Skärstad (c) och (), vari yrkats all riksdagenbeslutade atl förslaget om normeringsinslrumenl för folkhögskolan skulleavslås, 1976/77:1433av m. fl. (c), vari yrkats alt vid sin behandling avproposilionen 1976/77:55 beslutade att i molionen be- rörda elever räknades lillde handikappgrupper för vilka äskats etl förhöjt schablonbidrag, 1976/77:1434 av herrJonasson (c), 1976/77:1435av herrar i (fp) och i (fp), variyrkats att beslutade all gruppen språkligt handikappade fick räknasmed i den grupp som enligt propositionen 1976/77:55 avtre är skulle få räkna som 1,5 vid beräkningen avbidragsunderlaget, 1976/77:1436 av herrKarlsson i m. fl. (c, s, m, fp), 1976/77:1437av fröken (), vari yrkats atl vid behandlingen avproposilionen 1976/77:55 om folkhögskolan beslutade atl 1. det belopp, som ställdes till skolöverstyrelsensförfogande för för-siärkningsålgärder där schablonen 1,5 för varjehandikappelevvecka vid beräkning av bidragsunderlagel inle räckte, skulle förasupp som förslagsanslag, 2. de skolor som hade särskilda kurser för vuxnaspräkligl handikappade skulle få räkna dessa elever som andra handikappade föratt därmed komma i åtnjutande av den förmånligare elevveckoberäkningen ienlighet med vad som anförts i motionen, 1976/77:1438av fröken m. fl. (s), vari yrkats atl beslutade attexirastödei till folkhögskolornas handikappundervisning även skulle omfattaspråkligt handikappade, 1976/77:1439av hen (), 1976/77:1440av (), 1976/77:1441av i (m), vari yrkats all som sinmening gav regeringen lill känna vad i molionen anförts rörande räll atlanordna ämneskurser upp lill tre veckors längd för 14-15-åringar vidfolkhögskola i samarbete med , och 1976/77:1442 av m. fl. (vpk), vari yrkats atl skulle 1. hos regeringen hemställa om en ny utredning omfolkhögskolans framlid, varvid även borde beaktas förstärkt statligt stöd lillfolkhögskolan, 2. uttala atl i del kommande förslaget tillfolkhögskolelag borde stadgas om en förlängning av de långa kurserna lill 30veckor, 3. uttala sig för etl demokratiskt inflytande inomfolkhögskolan, i enlighel med vad som anförts i molionen, 4. ullala all studieomdömena borde avskaffas inomfolkhögskolan och all i fortsättningen endast intyg om genomgången kurs bordeavges, 5. besluta avvisa propositionen 1976/77:55 i vadgällde normeringsinslrumenl, 6. uttala att borde ges möjlighelatt utöva kontroll över dimensioneringen av frilidsledarulbildningen, 7. besluta att etl stöd för spräkligl handikappadeelever skulle ulgå med en lärartäthet av 4,0 lärariimmar . 1. att belräffande ny utredning omfolkhögskolan skulle avslå motionen 1976/77:1442 yrkandet 1, 2. alt beträffande nya självständigafolkhögskolor skulle bifalla propositionen 1976/77:55 samt avslå motionerna1976/77:1423, 1976/77:1426, 1976/77:1431 och 1976/77:1436, 3. alt beträffande en zigensk folkhögskolam. m. skulle avslå molionen 1976/77:990 yrkandet 2, 4. alt beträffande fritidsledarutbildningenvid folkhögskolorna skulle avslå motionen 1976/77:1442 yrkandet 6, 5. alt belräffande arrangemangsbidrag skulleavslå motionen 1976/77:1434 yrkandet I, 6. all belräffande kursorganisationen medavslag på motionen 1976/77:1439 och molionen 1976/77:1442 yrkandet 2 skullebifalla propositionen 1976/77:55, 7. all beträffande vissa kurser förinvandrare skulle avslå molionen 1976/77:988 yrkandet 1, 8. alt beträffande åldersgräns för vissakurser om högst tre veckors längd med anledning av motionerna 1976/77:1429 och1976/77:1441 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. alt beträffande viss åldersdispens skulleavslå motionen 1976/77:1427, 10. att beträffande på visst sätt beräknadinackorderingsavgift som villkor för statsbidrag med avslag pä motionen1976/77:1434 yrkandet 2 skulle bifalla proposilionen 1976/77:55, 11. atl beträffande möjlighet att gestipendier skulle avslå molionen 1976/77:1434 yrkandet 3, 12. alt belräffande slyrelse, lärarråd ochkursråd med avslag på molionen 1976/77:1442 yrkandet 3 skulle bifallapropositionen 1976/77:55, 13. att belräffande studieomdömen med avslagpä molionen 1976/77:1425 i denna del samt motionerna 1976/77:1430, 1976/77:1434yrkandet 4 och 1976/77:1442 yrkandet 4 godkände vad som förordals ipropositionen 1976/77:55, 14. atl belräffande normeringsinslrumenl medavslag på molionen 1976/77:1425 i denna del samt motionerna 1976/77:1432 och1976/77:1442 yrkandet 5 godkände vad som förordals i propositionen 1976/77:55, 15. att i övrigl godkände de rikllinjer fören reformering av folkhögskolan som förordats i proposilionen 1976/77:55, 16. alt belräffande handikappadesfolkhögskolesiudier med anledning av propositionen 1976/77:55 och med bifalllill molionerna 1976/77:1428, 1976/77:1433, 1976/77:1435, 1976/77:1437 yrkandet2, 1976/77:1438 och 1976/77:1442 yrkandet 7 samt med avslag på molionerna1976/77:1424 och 1976/77:1437 yrkandet 1 beslutade all extra stals- Nr 143 bidrag skulle utgå i enlighel med vad utskottet förordat, Tisdaeenden '- '' belräffande extra statsbidrag lillNordens folkhög- 31 ma' 1Q77 skolaskulle avslå motionen 1976/77:1440, 18.atl i övrigl godkände de principer för statsbidrag lill Folkhögskolan driftenav folkhögskolor som förordals i proposilionen 1976/77:55, 19. alt beslutade om inrättande av enlänefond för byggnadsarbeten vid folkhögskolor i enlighet med vad somförordals i propositionen 1976/77:55, 20. att med bifall lill propositionen1976/77:55 och med avslag pä molionen 1976/77:1440 såvitt gälldemedelsanvisningen under della anslag till Bidrag lill driften av folkhögskolorm. m. för /78 under nionde huvudtiteln anvisade ellförslagsanslag av , 21. atl godkände alt medel som vid utgångenav /77 kvarstod pä de nuvarande reservationsanslagen Bidrag lillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor och Bidrag lill engängsanskaffning av utrustningm. m. till folkhögskolor överfördes lill förslagsanslaget Bidrag lill driftenav folkhögskolor m. m., 22. alt till Länefonden för byggnadsarbetenvid folkhögskolor för /78 under statens utlåningsfonderanvisade ett invesleringsanslag av . Till betänkandet hade fogats ell särskilt yttrandeav i (c). Det är inte länge sedan del sattes frågetecken för den svenskafolkhögskolans framtid. Somliga tyckte inte all den passade in i det svenskautbildningssystemet. Dess uppgift atl främja allmän medborgerlig bildningavvek, menade man, alltför myckel från övriga skolformers nyttobelonadeinriktning. Det vore lika bra om den försvann. Andrahävdade tvärtom alt folkhögskolans unika målsättning och relativt friaverksamhetsformer var en närmast omistlig tillgång. Men de bedömde risken somöverhängande att skolformen skulle komma alt konkurreras ut. Ungdomsskolanskraftiga expansion hade lelt till väsentligt minskadtillströmning av elever lill folkhögskolan. Detvar situationen när folkhögskoleulredningen tillsattes 1972. Resultatet blevinte någon livräddningsaktion. Utredningen redovisade i stället pä etlövertygande sätt folkhögskolans speciella möjligheter att svara mot behov somingen annan skolform tillgodoser. Jagvill passa på del här tillfället atl uttrycka en varm uppskattning av det arbete som utredningen utförde. Del är inle ofta en statlig ut redning, som avser så stora och viktiga frågor, lägger fram förslag som man helt kunnat enas om. Remissinstanserna har också genomgående anslutit sig till de riktlinjer som utredningen presenterade, och genom 8 utbildningsutskottets arbete med proposilionen harelt mycket gott be- slutsunderlag nu lagts påriksdagens bord. Utredningensordförande var , som genom mångårigt ar- Tisdaeen den bete somfolkhögskolereklor var särskilt skickad att leda arbelet. igenom, och genom detarbete han som utbildningsulskottets ordförande lagt ned på den fortsattabehandlingen av ärendel, har han på ett över- Folkhögskolan tygande sättskrivit in sitt namn i den svenska folkhögskolans historia. Dettaförnämliga arbete och de beslut som rikdagen kommer alt fatta gör allfolkhögskolan alltjämt kommer alt stå mitt i del svenska utbildningsväsendetmed en egen profil, en unik uppgifi och förnyade möjligheter alt fylla enviktig funktion i värt svenska samhälle. Denövergripande målsättningen är viktig. Folkhögskolan skall också i framtidenfrämja allmän medborgerlig bildning. Den målsättningen har prövats mol merayrkesförberedande och allmänt nyttobelonade uppgifter. Resultatet har blivitalt vi nu säger att vi måste ha råd atl hälla oss med en skolform därpersonlighetsutvecklingen är det viktigaste. Målet är alt främja deltagarnaspersonliga och sociala ulveckling och att ge dem sådana kunskaper som debehöver för atl bl. a. aktivt kunna påverka arbetsliv och samhälle. Enpunkt som ulan alt vara ny markeras tydligare än är varje skolas rättlill profilering - ideologiskt eller ämnesmässigt Denna betoning av denideologiska profilens betydelse bygger på insikten att folkhögskolorna iväxande utsträckning tjänar som instrument för olika folkrörelsersidésträvanden. Det är inte statsmakternas uppgifi alt lägga hinder i vägen fören sådan utveckling. Den skall i stället underlättas och stimuleras. Avnaturliga skäl blir den ideologiska profileringen i första hand en angelägenhetför rörelseskolorna. För landstingsfolkhögskolorna kommer profileringen atl skegenom den speciella ämnesinriktning man väljer. Delta hindrar enligl min meninginte alt rätten till profilering är betydelsefull för såväl landstings- ochbygdeskolor som rörelseskolor. En landslingsskola kan självfallet också genom tex. valet av samarbetspart för olika kortkurser markera en speciell profil. Samtidigtvill jag understryka atl del av folkhögskoleförordningen kommer atl framgå altall verksamhet skall "bedrivas i en anda avtolerans och respekt för oliktänkande samt utformas så, alt allsidighel iundervisningen eftersträvas". Riksdagenhar nu också atl la ställning lill förslag om särskill stöd för handikappadesfolkhögskolestudier. Utskottet har i detta sammanhang inkluderat de språkligthandikappade. Beslutet på dessa punkter kommer atl skapa nya möjligheter förgrupper som tidigare haft svårt atl komma i åtnjutande av folkhögskolesiudier.Folkhögskolans dubbla sociala funktion markeras också tydligare än : Dehandikappade inlemmas i en naturlig studiegemenskap. stimulerasövriga elever till en kontakt med de handikappade som fostrar till solidaritetoch inlevelse i andras problem. Folkhögskolans verksamhethäri viss mån ändrat karaktär under senare Under läng lidkännetecknades den dels av de långa vinierkurserna, dels av inlernatkarakiären.Unga människor kom från olika håll till folkhögskolan, bodde tillsammans underjämförelsevis och växte in i skolsamhället med dess speciellasamlevnadsregler. Utvecklingenhar inneburit en förändring i båda dessa avseenden. Det som gjort alt flertaletfolkhögskolor aldrig på allvar drabbades av den rekryteringsbrist som det fannsantydningar lill är främsl tillkomsten av elt stort antalkortare kurser, ofta i samverkan med någon folkrörelse. Dennaulveckling är naturlig och främjar samarbetet med organisationerna. Samtidigtäventyrar den emellertid i viss mån folkhögskolans egenart I slorl setl harbindande bestämmelser om verksamhetens utformning slopats i de förslag som nuförelagts . På en punkt har det emellertid bedömts som angelägel attha kvar en styrning. För alt inlernatkarakiären skall kunna fungera och för altdel för folkhögskolan karakteristiska kamratskapet skall hinna utvecklas,skall det vid varje skola varje är genomföras minst tvä, i tiden intesammanfallande, 15-veckorskurser med minst 20 elever. I praktiken torde dettakomma atl innebära att de traditionella långkurserna om 30 veckor eller merbevaras: eleverna kommer som regel all gå två på varandra följande15-veckorskurser, hösttermin och vårtermin. Minpersonliga uppfattning är att styrande bestämmelser från statsmakterna ochfrån överordnade skolmyndigheter med fördel skulle kunna begränsas inom helavärt utbildningsväsende. I fråga om folkhögskolan har vi nu lagil etl stort ochviktigt steg i den riktningen. Antalet de-laljbeslämmelser för statsbidrag harväsentligt reducerats. Ett starkt scha-bloniseral statsbidragssystem har istället införts. Det ger den enskilda skolan betydande möjligheter att utformaverksamheten som den finner bäst förenligt med sina syften. Dä man genomför enså här genomgripande förändring av ett statsbidragssystem kan del självfalletkomma atl visa sig atl justeringar behöver göras för att systemet skall fungeraperfekt Närdet gäller förändringar vill jag också nämna atl kravet på obligatoriska ämnenoch på årskursindelning slopas. Detär min förhoppning och övertygelse atl både rätten till profilering ochfriheten atl i praktiken forma verksamheten som man finner bäst skall leda pedagogisk och melodisk förnyelse av den svenska folkhögskolan. Svenskfolkhögskola har alltifrån sin start fyllt en viktigfunktion i den demokratiska utvecklingsprocessen. Många som senare spelat enframträdande roll - både inom folkrörelser och i det offentliga livet - harfåtl avgörande impulser under sin studietid vid någon folkhögskola. Jag troralt den reformerade folkhögskolan -friare, öppnare, klarare profilerad - harstora möjligheter alt också i framliden fylla denna viktiga funktion. Fröken (vpk): Folkhögskolan har en unik ställning i vårt utbildningsväsen. Del tordevi alla vara överens om. Folkhögskolan har under hela 1900-talel spelat encentral roll i folkbildningsarbetet. En av dess många vikliga uppgifter harbestått i att ge främst elever ur arbetarklassen en möjlighet att kompenserabrister i sin skolutbildning och lägga grunden för en yrkesutbildning. Ochdessa uppgifter är forUarande oerhört väsentliga. har över tremiljoner av värt lands befolkning sex-eller sjuårig folkskola enbart. Genom altde enskilda folkhögskolorna självständigt kunnal utveckla en undervisning,anpassad till både innehåll och metodik efter de studerandes önskningar, har defungerat som nydanare inom det pedagogiska området. Folkhögskoleulredningenliksom propositionen och utskottsskrivningen rymmer positiva inslag - det kanman medge - men har mycket avgörande brister. Brister som vi menarkan äventyra hela folkhögskolans målsättning och framtid. Brisler som kanförvandla folkhögskolorna lill etl slags kurs- och konferenshotell. Brislersom innebär en likriktning av kursinnehåll och pedagogik i riktning mol dengamla pluggskolan. Brister som innebär att de studerande inte ges möjligheltill elt reellt medbestämmande över sin arbetssituation. Vikräver i vår motion 1442 alt de långa s. k. vinterkurserna bibehålls, altstudieomdömena avskaffas, atl avvisar förslaget om normeringsinslrumenloch atl studerande, lärare och övrig personal ges ett reellt medbestämmandeöver skolorna. Delånga s. k. vinterkurserna är ryggraden i folkhögskolornas verksamhel ochmåste så förbli. Det medger också utbildningsministern när han här sägeratl inriktningen pä kortkurser kan äventyra folkhögskolans framtid. De kortakurserna fyller etl behov. Det visar inte minst elevutvecklingen på dessakurser. Men de korta kurserna får inle ta över verksamheten till men förfolkhögskolornas bildningsverksamhet. Proposilionen godtar nu visserligen inteutredningens förslag om minst en 15-veckorskurs utan föreskriver atl tvä sådanakurser skall anordnas under elt och samma arbetsår, alternativt ensammanhängande kurs . Dettakan naturligtvis ses som en eftergift ät den mycket omfattande elevopinion somkrävt att de långa kurserna skall bibehållas, men propositionenoch utskotlets skrivning förändrar egentligen ingenling i sak. kanen folkhögskola ordna två kurser om vardera , och ingenling säger attde skall omfatta samma elever eller att de skall bygga på varandra. Fortfarande- och det är en avgörande punkt - finns ingenting i proposilionen somuppmuntrar skolorna att anordna längre kurser genom ökade statsbidrag. Omutbildningsministern tog sig själv på allvar när han här såväl som iproposilionen hävdar atl inte bara skolornas bildningsmål och derasdemokratiska arbetsformer utan också administrativa resurser, behov avkontinuitet och stabilitet motiverar kurser - då skulle han julägga elt sådant förslag. Dä skulleutbildningsministern genom statsbidragsbestämmelser underlätta för skolornaatl anordna sådana längre kurser och skriva in det i förslaget gör inleutbildningsministern något av delta, vilkel är etl bevis för dubbelmoralen iförslaget. Denna dubbelmoral återkommer när utbildningsministern och utskollelsäger sig vilja hävda folkhögskolornas frihet och rätt till profilering.Samtidigt föreslår man elt normeringsinslrumenl som kommer att innebära enallvarlig centralstyrning av verksamheten vid skolorna. Kombinerat med dettaföresläs etl bibehållande av studieomdömena enligt en graderad skala. Vänsterpartietkommunislerna har länge hävdat atl betyg och omdömen är en negativ företeelseinom hela utbildningsväsendet De skapar konkurrens och likriktning och tvingarin studierna mot direkt mätbara kunskaper. De motverkar sociala värden sompersonlighelsutveckling och frigörelse. Vi anser alt studieomdömena inomfolkhögskolan skall avskaffas och ersättas med intyg om genomgången kurs.