prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — Närvi därför nu skall se över dessa regler i syfte all göra dem smidigare gäller delatt göra den rätta avvägningen mellan kraven på administrativ effektivitet åena sidan och den enskildes berättigade krav på att få sin sak grundligt prövadå den andra sidan. Enviktig grupp invandrare, som också tidigare talare har berört, är de politiskaflyktingarna. Här är del inle del arbetsmarknadspoliliska lägel i sombestämmer invandringen ulan den allmänpolitiska situationen ute i världen. Aldrigtidigare har så många människor fördrivits från sina hemländer på grund avpolitiskt förtryck som just . Omkring tre miljoner människor är politiskaflyktingar i mening, och många fler är del i annan mening. Påsenare lid har situationen i kommit i förgrunden. 1 harnästan hela vänstern och intelligentian fängslats, tvingats i landsflykt ellermördats. I har polislerrorn irappals upp och de demokraliskainslilulionerna satts ur spel. ISydostasien har ell grymt och meningslöst krig bland mycket annat lämnat eftersig ett nästan oöverskådligt stort flyklingproblem. I flyr människor itiotusental från terrorns , från stammordens och frånSmilhregimens . Delär nödvändigl all vi som säger oss tillhöra den fria världen tar vårt ansvar ikampen mot förtrycket. Vi kan göra det genom att låta människor som utsätts förpolitisk förföljelse få en i vårt land, men också genom all della iprotesterna mol ofriheien var den än förekommer och med vilka ideologiskaförtecken den än utövas, genom att ekonomiskt stödja internationella organ somarbetar bland flyktingar och genom all lyfta av en del av bördan från de ländersom lar emot de mycket stora flyktingströmmarna. av della gör vi. Vi har ökat den s. k. flyklingkvolen från 750 till 1 250,vilket innebär all vi nu organiserat kan överföra nästan dubbelt så mångalatinamerikanska flyktingar som . Vi har höjt anslagen lill FN:sflyklingverksamhei med lill 75 milj. kr. Vi har anslagit 5milj. till för dess verksamhet bland flyktingar frånZimbabwe och undersöker möjligheterna all också ge direkt stöd lill dezimbabwiska befrielserörelsernas flyktingarbete. Vi har satt i gång ell arbeteför att bl. a. öka beredskapen att med korl varsel kunna la emotflyktingströmmar när plölsliga behov uppslår. Jagvill här understryka vad sade i sin diskussion med framför alltEivor , nämligen att vi inte skall se flyktingkvoten som ett uttryckför det enda som vi kan göra. Den är en sammanvägning av behovet att ta emotfolk och möjligheterna att göra del. Men del är klart att om det uppstår speciellasituationer ute i väriden som trycker på för att vi skall ta emot fleraflyktingar, måste vi självfallet vara beredda all slälla upp. Det var ju justav del skälet som vi ökade flyklingkvolen när situationen utvecklades som dennu gjorde i . Vi skall också veta att del vid sidan av denkollektiva flyklingöverföringen finns en ganska stor spontanflyktinginslrömning. Den kanske är större än den organiserade. Dethär var några exempel på vad vi i all blygsamhet försöker göra på delta område.Jag tycker att det är viktigt att det inte råder någol som helst tvivel omSveriges villighet att föra en generös flyktingpolitik. Ingen som iGenévekonventionens mening är politisk flykting skall vägras tillträde tillSverige. I tveksamma fall måsle utslaget oftare bli friande än fällande. Jagtalar då om människor som är politiska flyklingar i kvalificerad mening, ommänniskor som om de inle får en i vårt land eller någon annanslansutanför sitt hemland riskerar sin frihet eller sina liv. Deca 6 000 assyrier som fått stanna här i landet är en annan kategori. attvara politiska flyktingar har de ändå ansett sig, och säkert också med godaskäl, trakasserade i sina hemländer på grund av sitt ursprung och sin religion.De har därför inte velal stanna i sitt hemland ulan önskat bosätta sig någonannanstans. Assyrierna har liksom andra s. k. B-flyktingar jämställts medpolitiska flyklingar i fråga om insatser för omhändertagande m. m. Regeringenhar dessutom vidtagit särskilda åtgärder för att göra del möjligt att ta handom en så stor grupp på en gång. a, har kommun, där en mycketstor del av assyrierna allriämt vistas och som gjort en faniaslisk insals föralt klara de svåra problemen, fått särskiltstatligt stöd för olika insatser till förmån för assyrierna. Regeringensbeslut innebar visserligen att de illegalt invandradeassyrier som då fanns i landet skulle få stanna här, men gjordes detfullständigt klart att assyrier som kommer hit efter regeringens principbeslutkommer all vägras tillstånd. Regeringen ansåg, och anser alkjämt, all enfortsatt illegal invandring av turkiska assyrier inte kan accepteras. Vi vill iförsta hand sätta in resurserna lill förmån för sådana människor som måsle flyfrån länder där de riskerar sina liv eller sin frihet. Något nytt beslut sominnebär alt ytterligare ett stort antal illegalt invandrade assyrier skall fåstanna i kommer därför inle att fallas. En annan sak bör också sägas när vi talar om flyktingpolitiken. Då vibedömer vilka som är politiska flyklingar, får vi inle gå omkring med någraideologiska skygglappar. Människor som söker sin frihet och som vill hävda sinräll skall vara välkomna lill vårt land vare sig de flyr undan kommunistiska,fascistiska eller andra diktatorer. Likasjälvklart är det att den svenska öppenheten inte gäller det fåtal som sökersig hit för all här företa lerrorhandlingar eller härifrån planera sådana handlingar.Del är människor och grupper som ser nästan hela världen som en krigsskådeplatsoch som är beredda all använda kidnappning och andra våldshandlingar moloskyldiga. Vi måste med fasthet men ulan hysteri eller överdrifter försvara ossmot dessa grupper. Vi får inte visa någon släpphänthel mot dem men inte hellerlåta oss provoceras till all stänga det öppna samhälle som vi lever i och somvi vill fortsätta att leva i. Ensådan politik kräver en balansgång som är myckel svår, men vi har, menar jag,goda förutsättningar alt klara den balansgången. Vi har en allmän opinion somavvisar våldsmenlalitel och vi har en polismakt, som är väl medveten om viklenav all undvika varie överdrift i sill svåra arbete. Detär ofla svårt att avgöra vilka personer som hör till terrorgrupperna. Vi måsleundvika både godtrogenhet och överdriven misstänksamhet. Regeringen ochmyndigheter har en plikt all skydda medborgarna men måste också skyddamisstänkta, så all de behandlas med respekt för de regler som gäller i en rälisslat.Sverige skall förbli en för förföljda och ett land där inga flyklingarbehöver känna någon oro. Detär inte alldeles lätt att sälta sig in i terroristernas lankevärid. Det handlarhär inte om ylterkantsgrupper vilkas politiska åsikter vi kan djupt ogilla menändå respekiera. Del rör sig inte om sammanhängande tankesystem ocharbetsmetoder som förriänar beteckningen politiska. Altde anser rådande politiska och sociala system i förtryckande ochorättvisa må vara deras bedömning, men del är oförsvariigt alt denuppfattningen skall kräva oskyldiga människors liv, och del är obegripligt attde kan tro all de med användning av skräck och terror skall kunna övertyga omatt de själva är i stånd all skapa ett bättre samhälle. Kanskeär detta inte heller deras syfte. Kanske är de snarare ute efler att provocerademokratierna lill mera av poliskontroll och hårdare maktutövning i ettdesperat försök all få flera människor att omfatta samma bild av demokratinsnatur som de själva har. Vårldemokraliska samhälle slår på samma gång svagt och starkt i kampen motterrorister. Svagt därför att det är ett öppet samhälle. Här gömmer sig inleansvariga politiker undan i skyddade fästningar. Här bevakar inte polis ochmyndigheter varie steg som människor lar. Del är inte särskilt svårt och det ärinte någon bragd att ta sig in över den svenska gränsen och sedan hålla sigundan här en längre eller . Viär beredda all acceplera denna svaghet därför att vi ser styrkan i dendemokratiska öppenheten som viktigare. bygger på människorsinre övertygelse och aktiva medverkan, inte på tvång och hot. Terroristernasaknar varie stöd hos människor. Det är därför de tillgriper våld i stället förargumentering, slår besinningslösl och desperat i stället för att gå ut iöppen debatt och försöka övertyga människor. Såvisar lerrorhandlingarna på dessa gruppers politiska svaghet och isolering.Terroristerna är måhända ute efter all framkalla ett molvåld för all därigenomförsöka visa att staten har den förtryckarkaraktär de i sina förvirrade tankarinbillar sig. Men som den västtyske förbundskanslern uttrycktedet i sitt tal vid begravningen av den mördade riksåklagaren frihetsprinciper kan bara frångås av oss själva. Rättsstaten blir osårbarså länge som den lever i oss själva. Därför får vi inle vackla i kampen motterrorismen. Terrorismen är internationell. Därför måsle den också bekämpasöver gränserna. Vifår heller inte låta terroristerna provocera oss all göra avkall på centralaprinciper i en rättsstat och demokrati. Polisen skall uppträda med omdöme ochsans. Andra myndigheter skall pröva ärenden som rör misstänkta terrorister medstörsta noggrannhet och känsla för rättssäkerhetens krav. De misstänkta skallha stöd av offentliga försvarare. Vår bedömning måsle alllid grundas på fakta -aldrig på hastigt uppblossande känslosvall. Nyligenhar regeringen med stöd av utlänningslagens s. k. terrorist-paragrafer utvisatett antal utlänningar från . De hade inte begått några terrorhandlingarhär, men del fanns, såsom lagen formulerar del, "grundad anledninganta" att de deltagit i planeriiigen av sådana handlingar. Detta ärenligt lagen tillräckligt för utvisning. Nukräver många papperen på bordet. På vilka grunder har regeringen faltal sillbeslut, frågar man, och jag finner för min del, i varie fall ibland, all sådanafrågor är berättigade. Ändå kommer vi kanske inte att kunna offentliggöra alltbevismaterial i ärendena. En del måste förbli hemligt för all skydda enskildamänniskor, annal av andra sekretesskäl. Ändåfinner jag talet om en allmän mörkläggning vara ganska överdrivet. En del harregeringen redan gett offentlighet åt. En del har polisen redovisat. Båderegering och polis har varit öppnare än vad lag och praxis kräver. Dessutomskall vi inte glömma bort att polisens verksamhet sker med parlamentarisk insyngenom partiernas representanter i , alt regeringenstillämpning av utlänningslagen kommer att prövas av konslitulionsulskoltet ochav och att den s. k. särskilda spaningslagens användning också denredovisas inför . Vi kommer att hålla fast vid en generös och liberal flyktingpolitik.Jag är medveten om att del finns risk för att en del av den folkliga reaktionenmol terrorism kan föra vilse och förvandlas lill en reaktion också motutlänningar och fiyklingar. Vi har alla ett ansvar alt ta itu med sådanatendenser. De fiyklingar som kommer lill vårt land från diktaturer av olikaslag och andra invandrare har självfallel ingenting att göra med terrorister.Tvärtom riskerar de, precis som påpekade, all hårdare än andradrabbas av terrorismens verkningar. Ingentingav det som hänt kommer att få regeringen alt vika från engenerös hållning mot människor på flykt. Ingen skall från vårl land utlämnaslill förföljelse och förtryck i en diktatur. Tvärtom skall vi välkomna fler somhär vill söka den frihet som de inte har i sill hemland. Det är våroeftergivliga plikt som demokrater. Det är en viktig del av vårt givna ansvarför den personliga frihet sorn vi i upplever som självklar men somhundratals miljoner människor i andra delar av väriden förvägras men ständigtdrömmer om. Del avsnitt av statsbudgeten som vi behandlar i kammaren ärmycket viktigt, det berör ett politiskt mycket viktigt område. Invandrarnautgör en myckel stor tillgång för vårt samhälle inle bara på det sättet attinvandringen till har spelat en mycket stor roll för vår arbetsmarknadoch för vår ekonomiska utveckling under lång lid. Lika betydelsefullt är, somjag ser det, det viktiga kulturella bidrag som invandringen till vårl land harmedfört. Sverigeär beläget i ell avlägset hörn av den europeiska kontinenten. Genom vårhistoria har vi präglats av en viss kulturell isolering från omvärlden. Genomden betydande invandringen har vi tillförts många kulturellaimpulser som har verkat livgivande på vårl samhälle. Men självfallet är det avstor belydelse vilka insatser samhället gör för all underiälla invandrarnassituation i , för att öka svenskarnas förståelse för deras särart, föratt öka svenskarnas kunskap om invandrarna och deras bakgrund och invandrarnaskunskap om det svenska samhället och de livsbetingelser som del ger. Del ärockså utomordentligt viktigt all samhället på ett aktivt sätt medverkar lillalt låta invandrarna bevara och vidareutveckla sin kulturella särart. Mol denna bakgrund är detglädjande alt konstatera de betydande re- sursökningarna på dettaområde, både i statsbudgeten och i del förslag som arbetsmarknadsulskotiet nuhar förelagt . Sammantaget,och om man också lar hänsyn lill det förslag som senare kommer att behandlas ominvandrartidningar och andra tidningar på utländska språk i , har vi enresursökning när del gäller åtgärder för invandrare på 4 milj. kr. - något merän 4 milj. kr. om man lar hänsyn till de yllerligare tillskott somulskottsbelänkandet innebär. Utskottethar ju, som också påpekade, velat öka på anslagel någol, i förstahand när det gäller , där vi kunde konstatera att en ökningav anslagel jämfört med regeringens förslag var nödvändig för att garanterafortsalt utgivning i oförminskad omfattning. Vi har också fått en utökning iform av anslag för information om lagen om svenskundervisning för invandrare.Jag skall senare återkomma lill den frågan. Vilever i en värld där del förekommer mycket av våld och förtryck motoliklänkande, roll som en möjlig för flyktingar är därförväldigt viktig. Vårt beslut kommer att innebära en myckel kraftiguppräkning av anslaget för omhändertagandet av flyklingar. Det är fråga om merän en fördubbling. Denna anslagsökning utgör i och för sig bara etthänsynstagande till den faktiska omfattningen av vår flyklingverksamhei, menmed anslagsökningen markerar vi att den viktiga humanitära tradition sommottagandet av flyktingar i innebär skall föras vidare ochvidareutvecklas. Flyktingbegreppethar kommit all vidareutvecklas också på del sättet all del inte baragäller personer som är utsatta för politisk förföljelse i Genévekonventionensmening, ulan del kan också gälla andra människor som riskerar att utsättas förförföljelse, I min egen hemkommun. , har vi ett exempel på della ioch med alt en stor del av de assyrier som i betydande omfattning invandrattill kommit att bosätta sig just där. Jag tror alt assyrierinvandringenpå ett utmärkt säll visar på viklen av att vi är flexibla i våra bedömningaroch all vi kan la hänsyn lill andra typer av förföljelse än ren politisk sådani strikt mening. Vad beträffar de assyrier som invandrat till är detmycket som talar för att dessa verkligen haft mycket goda skäl för att lämnasin hembygd, 1samband med denna invandring ser vi också vikten av alt samhället harordentliga resurser för att ta hand om de människor som kommer, ge dem ellutrymme i det svenska samhället och skapa de utbildningsresurser ocharbetsmöjligheter som behövs. Jag tror all vi måste konstatera all vi inle varrustade för all ta emot assyrierinvandringen på ett helt tillfredsställandesäll. Det är därför glädjande all man nu håller på all bygga upp en ökadberedskap för all kunna möta nya liknande situationer. Två reservationer har fogats till utskottets betänkande. Den ena gällerpersonalresurserna på statens invandrarverk, och den andra gäller informationom lagen om svenskundervisning, 1 båda fallen begär den socialdemokratiskaminoriteten i utskottet ökade anslag. När del gäller information om lagen omsvenskundervisning innebär - som jag redan nämnt och som också påpekatstidigare - utskottets ställningstagande alt ett anslag beviljas också för detkommande budgetåret, I nuvarande skede nöjer sig utskottet med au föreslå 0,5milj, kr,, men man framhåller all vi bör avvakta den utvärdering avverksamheten som har aviserats från den fackliga rörelsen och från invandrarverketoch alt vi är beredda att tillstyrka ytterligare anslag om detta visar signödvändigl. Utskottet har alltså inte på något sätt för avsikt alt strypa dennaverksamhet, ulan vi är beredda all medverka till alt de resurser som behövsockså ställs lill förfogande. Men vi vill ha ett ordentligt underlag innan vitillstyrker de anslag som kan visa sig vara nödvändiga. Vi är således bereddaatt återkomma lill denna fråga. Närdet gäller statens invandrarverk är situationen likartad. Inte heller där harutskottet uteslutit ytteriigare resurslillskoll. Redan i proposilionenframhålls all man bör avvakta det organisations- och ulredningsarbele som pågårinom verkel för all få bällre underlag för en bedömning av vilkaresurslillskoll som kan bli nödvändiga. Det är alltså mycket tänkbart attstatens invandrarverk kan komma att behöva ytterligare resurser -men för all viskall kunna se till att sådana resurser sätts in på effektivast möjliga sättfinns del anledning att avvakta det utredningsarbete som pågår. Jag vill yrka bifall till utskottsbetänkandel i dess helhet saml avslagpå de reservationer som bifogats och de bifallsyrkanden som haranfört beträffande olika vpk-motioner. i (s): Statsrådet sade bl, a, ätt det förelåg behov av all sälla inresurser när det gällde invandrarverksamheten, och del kan jag hålla med om.Men del är litet förvånande all regeringen inle har uppmärksammal behovet avresurser när del gäller informalionen om svenskundervisningen. På det områdetföreligger onekligen ett betydande behov, vilkel också de fackligaorganisationerna har informerat om. Att utskottet nu har gått med på halvabeloppet är i och för sig bra, men, , att komma och slänga innågra hundra lusen i efterskott är helt omöjligt därför att de fackliga organisationernamåste planera denna verksamhet långt i förväg. Jag hemställer att man i så falllill de fackliga organisationerna skickar ut ett meddelande om att de skallplanera för att få ytteriigare medel. Denutredning som utskollskansliel har gjort borde i stället regeringen haredovisat. Jag tycker all det är en svaghet att regeringen inte har gjort det.Utredningen visar ju att ungefär hälften av behovet är täckt . Del innebäratt det är 70 000 invandrare som ej nålls av informalionen om svenskundervisning.30 000 av dessa skulle vi ha kunnal nå med ell lolalanslag om 1 milj. kr. Nuföreslås ett anslag på en halv miljon, och del skulle uppskattningsvis innebäraau vi når 15 000 av de invandrare som ejfåll information. Hur skall vi kunna veta när och hur vi får medel lill resten,om vi inte får ett meddelande om alt dessa pengar står till förfogande? HerrGRANSTEDT (c): I utskottsbetänkandel pekar vi på del utvärderingsarbete belräffande dehittillsvarande insatserna som har aviserats från invandrarverket och från LO.Del kommer att ge bästa möjliga underlag för en framlida planering. Medutgångspunkt i det utvärderingsarbetet finns del också möjlighet att bedömavilka resurser som behövs för vidareutvecklingen av arbetet. Den primärautgångspunkten för arbetet måsle vara all man bedriver verksamhet som täckerdet behov som finns. Jagtror alltså inte att det skall vara någon svårighet för den fackliga rörelsenalt göra en bedömning av vilka insatser som behövs för all nå fram till deinvandrargrupper som man behöver nå. Med utgångspunkt i detta får man göra devidare ekonomiska bedömningarna. Såvitt jag vel pågår också del arbetet, ochdet finns alltså anledning att avvakta det. Fårjag dessutom konstatera att när vi i ulskollel log ställning till den härfrågan hade vi tillgång lill senare malerial än vad regeringen hade när manskrev budgetpropositionen. Vi har alltså fått ytterligare information, och detär anledningen till att utskottet har kommit fram lill ett annalställningslagande än regeringen har gjort i budgetpropositionen. Det har gåttnågra månader däremellan, så del är i och för sig inte förvånansvärt. Jag har inget större behov av att lägga mig i debatten omsvenskundervisningen, som har förts på ell utmärkt sätt av herrar Gransiedl ochWirlén. Men det kanske är ett påpekande som ändå bör göras. Delhär anslagel, som vi nu talar om, avser ju alt finansiera informalion till deinvandrare som inte tidigare fått svenskundervisning i linje med denlagstifining som gäller. I fråga om den typen av insals sade den gamlaregeringen uttryckligen i sin proposition all det gällde ett engångsbelopp. Nuhar del under hand visat sig att det här behovet ännu inte är helttillgodosett, och då har riksdagsmajoritelen gått med på att, utöver vad dengamla regeringen alltså ansåg nödvändigt, salsa ytterligare en halv miljon. Deltycker jag är bra. Mendet vore ju fel av mig, av både formella och sakliga skäl, alt gå ut och lovaall det här anslaget skall komma igen år efler år. Delta rör sig om ettövergående problem som vi hoppas kunna klara av så snabbi som möjligt. Närdet gäller rätten till svenskundervisning för invandrare i övrigt, så hararbetsgivaren skyldighet inle bara all finansiera undervisningen ulan också attupplysa invandrarna om att de har denna räll. mig att dessutom också defackliga organisationerna är aktiva även när del gäller denupplysningsverksamheten. HerrNILSSON i (s): Det är klart att della var ett engångsbelopp. Men jag vill undersirykavad jag sade avslutningsvis i mitt första anförande, att det ändå är regeringensom har ansvaret för all se till att de beslut som fattar också blirverkställda. Härsäger man nu att vi har fått uppgifter i efterskott. Ja, visst har vi fåll del.Men varför tog inle regeringen fram dessa uppgifter innan man fattade besluten?Del är det jag ställer mig frågande lill. Jag tycker all del är svagt att nukomma och säga all sedan vi har haft ärendet uppe i utskottet går man med påhalva beloppet. Och så säger man: O.K., ni kanske får resten också. Del ärungefär som villkorspropositionen, tycker jag - man böriar skapa dimridåer.Del är lika bra alt ge ett rejält, klart besked med en enda gång: Så här myckelfinns det all röra sig med. Delkan ändå inte vara de fackliga organisationernas primära uppgift att se tillatt den här informationen kommer ut. Vi är villiga att göra del, men vi menaratt det är arbetsgivarnas och statens ansvar att se lill all den kommer ut. De fackliga organisationerna har åtagit sig alt genomföra den härverksamheten, och det tycker jag är alldeles utomordentligt. Del innebär altdet är de fackliga organisationerna som har möjlighet att skapa ellbedömningsunderiag för verksamhetens omfattning och kostnader. Dettautredningsarbete pågår inom LO och dessutom hos invandrarverket, som också harett stort ansvar på del här området. Det är ganska naluriigt att man låter delutvärderingsarbetet, som skall ge en ordentlig och fyllig bild av denhittillsvarande verksamheten och de behov som återstår, ligga till grund för enbedömning av vilka resurser som måsle slällas lill förfogande på litet längresikt. har vi från ul-skotlets sida föreslagil ell anslag på en halv miljon,som innebär all verksamhelen inte behöver avbrytas. Sedan får vi alltså se omdel beloppet är tillräckligt eller om det fordras ytterligare resurser. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Invandring m. m. Den som vill att kammarenbifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 153 Propositionergavs på bifall till dels ulskotlels hemslällan, dels motionen nr 909 av herrWerner m. fl.