prot · G009139 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagvill således yrka bifall till de tre socialdemokraliska reservationer som ärfogade vid näringsutskottets betänkande nr 42. Hen iVikmanshyttan (c): Jag ämnade inte delta i den här debatten, men har nämntsi etl par omgångar, och jag känner mig då skyldig att lämna etl parupplysningar om hur situationen är i f n. Delhar inle skett någonting i , säger i , ochäven var kritisk. Båda två tar väl detta som ell exempel på att detföretag som äger bruket i saknar en del av det samhällsansvar somdet rimligen borde ha. Får jag dä säga atl målsättningen i i dagär atl ordna 400 arbetstillfällen - en målsättning som stöds av förelaget, i deltafall , facket och . Jaghar i min hand en rapport, dalerad , enligt vilken förelag med 283anställda vid full drift bands lill , fördelade på sex olikaföretag. Arbete med alt ordna lokaler och omskolning av personal har påbörjatsför dessa företag. Utöver dessa objekt pågår undersökningar och förhandlingarför ytterligare 115 arbetstillfällen. Till detta kan läggas konlakler medytterligare etl antal företag. Självfalletär det pä del sättet alt problemen vid en omställning av det slag som drabbatVikmanshyttan är stora. Men för alt få balans i debatlen har jag anselt delriktigt att redovisa sakläget, hur situationen är . Detskall också sägas här atl det är många goda krafter som samverkar till della:kommunen, . , som har varit hårtengagerat, facket, industridepartementet och även en del andra. Samtliga harhårt engagerat sig i alt ordna nya arbeten när nu en strukturförändring skett ifråga om specialstålverken. Jag har nog ändå ett intryck av altomställningsproblemen efter en övergångslid kommer atl lösas ganska väl förVikmanshyttan just tack vare den goda samverkan mellan så många krafter. har engagerat sig hårt. i Boriänge(vpk): Jag visste inte alt var försvarsadvokati . Men ell faktum är atl verkstadsindustrin i harproblem att ordna jobb. Ännu har vi inle den verkstad i somskall sköta vissa legoarbeten åt . Detuppstår ett problem som gör alt framliden kan bli svår, nämligen atl jobbenskall tas frän en annan ort, och den orten skall enligt befintligastålulredningar gä miste om 2 000 jobb. Då ställs man inför problemet omverkstadsindustrin kring kan ordna jobb åt sina verkstäder och vad somi så fall händer i . Den farhågan är facket medvetet om. Man hållervisserligen på atl utbilda personal för denna verkstad, men vad blir resultatetnär fler orler drabbas av samma sak som ? Faran är alltså all detinle blir tillräckligt med arbetstillfällen i . Vad kommer althända i , och i andra orter? Vilken sysselsättning skall manha där? Därför har jag som ell exempel tagit , där man hittillsinle har Del pågår bara förhandlingar och ges löften. Stora Kop- Nr 139 parberg kan inle undandra sig sitt ansvar. har man inte klarat den problemen. Vi får se vad som händer. Hen (): Om frågar anställda och över huvud tagel människor sombor i - dem bör ju rimligtvis känna - kan hankonstalera att de inte alls är lika optimistiska som han själv för en litenstund sedan var från denna talarstol. De känner fortfarande en djup oro för hurman skall lyckas skapa arbetstillfällen i . Detär rätt, som säger, alt man har funnit en del ersättningsjobb.Jag vågar påslå att det beror på att man från fackets och kommunens sidaverkligen har agerat och försökt påverka alla tänkbara instanser för att fåfram de här nya jobben. Hade man inte vidtagit dessa åtgärder utan bara lystaccepterat den uppkomna situationen, då är jag hell övertygad om alt inga somhelst ersättningsjobb hade förlagts till . Det är alltså facketoch kommunen som har lyckats åstadkomma dessa ersättningsjobb. Men människornasi uppfattning är alt det inte räcker. Hen iVikmanshyttan (c): Jag är inte, i , ombud för ellernågon annan i den här diskussionen. Jag har försökt redovisa det rådandesaklägel och de resultat som har uppnåtts i fråga om att skapa nyaarbetstillfällen genom samfällda insatser. har,herrar och , trots all smutskastning ändå gjort stora insatser.Självfallet har också kommunen, facket och vi riksdagsmän i området medverkatpä olika sätt, inte minst genom våra kontakter med industridepartemenlel. Jagtycker att rätt skall vara rätt även i en debatt av det här slaget. Såsäger atl människorna känner en djup oro. Ja, naturligtvis. När manställs inför någonting nytt, när det skall ordnas nya arbetsmöjligheter, närdel kommer en ny företagsstruktur - inför den omställningen känner man oro ochosäkerhet. Jag tror alt det siffermaterial som man har fält fram och deförelag som man har bundit lill ändock är en garanti för att manhar de här arbetstillfällena och flera på gång. HerrHagberg i rörde sig över vida fält när han lalade om verkstaden iVikmanshyttan. Den verkstaden, som man bedömer den , skall ju inte baravara en serviceverkstad för Domnarvet, utan det flnns en rad järnbruk ochstålindustrier i det här området som också är intresserade av att få arbetenutförda i den nya verkstaden. Jagtror all man trots de bekymmer som finns ändock med en viss tillförsikt kan semot framtiden i . I varje fall skall man 10 protokoll 1976/77:138-139 inte säga som i debatten, atl del inte har skett någonting i . Dä är manute med felaktiga uppgifter. HenHAGBERG i Boriänge (vpk): förvanskar vad jag lidigare har sagt; det är bara altläsa protokollet. Jag har sagt atl man har lovat 400 jobb i menalt risken är atl del bara blir hälften. Del är ändock något mer än ingenting. Jagvill ändå ta upp tråden när det gäller problemen alt ordna jobb. Det gällerinle bara i fortsättningen, det gäller fler orler. Det var medutgångspunkt i förelagens sociala ansvar som jag log upp Vikmanshytieexemplet.När man inte ens på den orten har klarat problemet , hur skall man dågöra det om de här planerna som båda utredningarna ligger bakom förverkligas?Då klarar man inte några som helst ersättningsjobb på de orter som kommer lill. Jagtror del är väldigt viktigt att poänglera atl del inte var någon särskiltutomordentlig insats när efter valet talade om allVikmanshyttan skulle läggas ner, och det måste väl också erkänna.I själva verket var del en utomordentligt dålig insats som Stora Kopparberggjorde. Desom däremot har gjort en bra insats är arbetarna, fackföreningarna, deABF-grupper som har akliviserat sig, hela befolkningen. Del är de som verkligenhar tryckt på så att del har blivit någonting. Del borde vara en liten lärdomför all del i del här sammanhanget var som ladener och får ett tryck underifrån när det gäller atl söka klara situationen -men tydligen inte lyckas. Hen iVikmanshyttan (c): När i konstaterar alt han får en sakligredovisning för vad som har inträffat tar han upp en lång rad nya saker. Jagskall inle gå in i en diskussion om dem. Del är emellertid belysande för hurherr diskuterar. Manhar 283 arbeten bundna lill . Då säger atlmålsättningen var 400 och atl man inte ens har klarat hälften. 283 är ändockmer än hälften - men del är kanhända någon modern matematik när han skall främja sina syften i en debatt. Jag tycker att vi nu kanavsluta debatten i den delen. Denstrukturförändring som har skett inom specialstålverken var känd långt föreseptember månad 1976. Den gamla regeringen var informerad vid månadsskiftetjuli-augusti om vad som skulle hända, och del fanns propåer ;det kan vi erfara av de stålulredningar som fick sina direktiv långtdessförinnan. Där fanns nämligen de här problemen med i bilden. HenHAGBERG i (vpk): rör sig med sifferuppgifter om bundna ar- Det finnsalltså inga arbetstillfällen , utan de är bundna. Frågan är då: På vilkelsätt? 283 arbetstillfällena ligger den nya verkstaden, och vi vet ingenting omdess omfattning. Dessutom måste man fråga sig: När kommer planernai att förverkligas? Hinner folk flytta därifrån? Hur mångakommer att söka sig åt annat håll? Där har vi också ett problem som EricCarisson inte vill beröra. Och när man tar upp flera saker i den här debattenblir upprörd. Det vi skall vara upprörda över är väl atl man lagtner utan att ordna ersättningsjobb i förväg. Hen iVikmanshyttan (c): Jag sade i mitt första inlägg alt det pågår anskaffning avlokaler och atl omskolning påbörjats med hänsyn till de arbetstillfällen som ärbundna till . När lokaler anskaffats och omskolningen är klar,räknar man med att kunna vara en god bit på väg, vilket beräknas vara klart ibörjan av är 1978. Men självfallet - och del skall jag ge rätt i -medför en sådan här omställning problem och oro. Del skall ingen förneka. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den föna propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr42 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBengtsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr42 mom, 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 148 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 880 av herrWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i Boriänge begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill altkammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 42 mom, 3 bröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 880 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Ja- 296 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionerna nr 529 av herrHagberg i m. fl. och nr 880 av m. fl. i motsvarande delar,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 42 mom. 4 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 529 och nr 880 i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i Boriänge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels motionen nr 880 av herrWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr42 mom, 5 b röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 880 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels molionen nr 880 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr42 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 880 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 297 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till,dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr42 mom, 7 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 146 Föredrogs näringsutskottets betänkande 1976/77:43med anledning av motioner om skogsindustrin. Idella betänkande behandlades motionerna 1976/77:125 av m.fl. (s),vari hemställts 1. all hos regeringenbegärde sådana åtgärder som kunde bidra lill atl irygga de s. k. köpsågverkensråvaruförsörjning, 2. atl hos regeringenbegärde att frågan om massainduslrins möjligheter att ta till vararivningsvirke utreddes, 1976/77:214av m. fl. (s), vari hemställts atl hos regeringenbegärde att de i motionen föreslagna åtgärderna vidtogs för alttrygga sysselsättningstillfällen i våra glesbygder som hotades genomköpsågverkens brist på råvara. 1976/77:396 av herrLövenborg (vpk) och (vpk). 1976/77:884av m. fl. (vpk), vari hemställts atl uttalade sig för etlöverförande av den privata skogsindustrin i statlig ägo, 1976/77:1260av m.fl. (fp), vari hemställts 1. att begärde atlregeringen skulle låta utreda förutsättningarna för ell stöd tillträindustrin i skogslänen i enlighet med de i molionen angivna riktlinjerna, 2. atl hos regeringenbegärde att ett s. k. pilotprojekt inleddes i ochNorrbotten enligt dessa riktlinjer, och 1976/77:1327av m. fl. (s), såvitt avsåg hemställan att godkände deriktlinjer för en aktiv näringspolitik som angetts i motionen, i den del dennahemställan gällde riktlinjer i fråga om skogsindustrin (yrkandet 1). 1. beträffandeköpsågverkens råvaruförsörjning att skulle av slå motionen 1976/77:125 yrkandet 1 och motionen 1976/77:214, 2. beträffande användning avrivningsvirke inom cellulosaindustrin atl skulle avslå motionen1976/77:125 yrkandet 2, 3. beträffande utarbetande av ettskogspolitiskt program au skulle avslå motionen 1976/77:1327 yrkandet1 såvitt här var i fråga, 4. beträffande stöd tillträindustrin i skogslänen atl med anledning av molionen 1976/77:1260som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffande förstatligande avden privata skogsindustrin att skulle avslå molionen 1976/77:884, 6. beträffande utbyggnad av ASSLsanläggningar i att skulle avslå molionen 1976/77:396. Följande två reservationer hade avgivils av herrarSvanberg, i , och , samt herrarHögström och i (samtliga s) 1.beträffande köpsågverkens råvaruförsörjning, vari reservanterna ansett atlutskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1976/77:125 yrkandet 1 och motionen1976/77:214 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 2. beträffande utarbetande av ett skogspolitisktprogram, vari reservanterna ansett all utskollel under 3 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1976/77:1327 yrkandet 1, såvitt här var ifråga, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Vid näringsutskottets belänkande nr 43, som rör motioner omskogsindustrin, har vi från socialdemokratiskt håll fogat två reservationersom jag något vill kommentera. Reservationen1 beträffande köpsågverkens råvaruförsörjning föranleds av motionen 125 av herrNyquisl m. fl. och motionen 214 av m. fl. 1 båda dessa motionerhemställs att hos regeringen begär omedelbara åtgärder som kan bidralill alt irygga dessa sågverks råvaruförsörjning - åtgärder som måsle till föratl irygga sysselsättningen på de orter där dessa sågverk hotas av brist påråvara. Utskottetsmajoritet delar denna uppfattning men anser det trots delta inte varaerforderiigt med något uttalande i frågan. I utskoltels skrivningheter det nämligen: "Frågan om hur sågverk ulan egna skogar skall fåerforderlig råvara kräver emellertid omedelbar uppmärksamhet. Vissa köpsågverkhar stor betydelse för sysselsättningen i de områden där de är belägna. Det ärdärför, som sägs i molionerna 1976/77:125 och 1976/77:214, viktigt altråvaruförsörjningen på kort sikt för sådana sågverk säkerställs." Manhänvisar vidare lill att industriministern i ett interpellationssvar tidigare iår givit uttryck för en likartad bedömning. Industriministern räknar emellertidmed att problemet skall kunna lösas på frivillig väg under medverkan avskogsbolagen. Utskottsmajoritelendrar av delta den slutsatsen alt man kan förutsätta att den fortsattautvecklingen bevakas genom regeringens försorg. Reservanterna delar inle dennatrosvissa syn på problemets lösning. Del flnns enligl vår mening av båderegionalpolitiska och sysselsältnings-mässiga skäl anledning att vidtaomedelbara åtgärder. Situationenär nämligen den atl med en ökad knapphet på skogsråvara kommer de mindresågverken, som saknar egen skog, i kläm. 1 takt med all de stora skogsbolagenoch skogsägarföreningarna själva börjar förädla sin råvara blir det alltsvårare för de sågverk som saknar egen skog att överleva. 1det läget kan man, som det sägs i molionen 214, inte vänta sig atl privataskogsägarintressen skall ta andra hänsyn än företagsekonomiska, och då måslesamhället ha möjligheter lill sådana dispositioner av tillräckliga kvantiteterskogsråvara alt regional- och sysselsäitningspolitiska intressen tas tillvara. Eftersomdet dessutom är så, att många av dessa sågverk är belägna i inlandet och iflera fall svarar för den enda sysselsättningen av betydelse förorten, kan maninte avvakta ett samlat program för hela skogsnäringen. Lokaliseringenav de här sågverken har skett av arbelsmarknadsmässiga och regionalpolitiskaskäl, och genom dem säkras sysselsättningen på Orter vikliga för skogsnäringensframtida utveckling. De ger ell betydelsefullt underiag för en samhällsservicesom gör det möjligt all bibehålla den arbetskraft som erfordras för att tryggauttaget av skogsråvara lill den tunga skogsindustrin vid kusten. Det ärlokaliseringar som det således finns anledning att slåvakt om i värt inland. Delär, herr talman, mol denna bakgrund som vi reservanter hävdar all regeringengenom effektiva åtgärder måste tillse atl de köpsågverk som genomregionalpolitiska åtgärder tillkommit, främst i inlandet, tillförsäkrasbehövlig råvara. Beträffandereservationen 2 vill jag erinra om alt den socialdemokraliska regeringenstartade etl omfattande utrednings- och programarbete som hade som mål atl fåfram en samlad näringspolitisk syn på hela skogsnäringen, dvs. såvälskogsbruket som skogsindustrin. Detta programarbete avsåg all tillgodose defackliga organisationernas krav på sam-hällsålgärder för en planmässighushållning med skogsråvaran för alt Irygga sysselsättnings- ochregionalpolitiska hänsyn i skogsindustrins framtida utveckling. Densocialdemokratiska regeringen aviserade därför alt ett samlat näringspolitisktprogram för skogsnäringen skulle komma mol slutet av 1977, och förhoppningsvisskulle det kunna vara i kraft fr. o. m. Reservanterna hävdar därför atldet är angeläget att lill regeringen riktar en uppmaning alt i delaviserade näringspolitiska programmet för skogsnäringen beakta de synpunktersom redovisas i den socialdemokratiska partimotionen 1327. Vianser atl endast genom en planmässig hushållning under samhällets ledning kansåväl sysselsättnings- och näringspolitiska intressen som resurshushållnings-och miljöintressen tillgodoses på ett sätt som är till gagn för hundratusentalsanställda inom skogsnäringen och för hela folket. Det brådskar atl regeringenfullföljer den socialdemokraliska regeringens arbete på ett skogspolitiskthandlingsprogram. Meddet anförda, herr lalman, yrkar jag bifall till de två reservationer som fogalsvid näringsutskottets belänkande nr 43. Hen LORENTZON i (vpk): Del är fullt riktigt vad näringsutskotlet skriver i sitt betänkande nr43, att vpk alltsedan år 1966 i motioner aktualiserat frågan om skogsindustrinsforskningsarbete. Vårt parti har därtill i stort sett varit ensamt på dettaområde. Vihar i våra motioner kunnat peka på hur de privatkapilalistiska skogsbolagenförsummat forskning och ulveckling, hur dessa skogsbolag försummat alt la framnya produkter ur skogen som råvara samt atl förädlingsgraden inom den svenskaskogsindustrin är betydligt lägre än i en rad andra länder. Omfattandearbetslöshet, sysselsäitningssvårigheler och förelagsnedläggningar harblivitföljden, vilket drabbat 10 000-tals arbetare och många samhällen. Skogsskövlingoch ödebygder hör också lill bilden. De kortsiktiga profitintressena har fåttvara avgörande. Delär nu den dåvarande regeringen i proposition 1964:185 omlokaliseringspolitiken uttalade följande: "En avgörande förutsättning fören forlsalt snabb slandardstegring är alt vårt näringsliv anpassas och utvecklas efter delmoderna samhällets krav. Ny teknik, nya produktionsprocesser och nya varorkommer att skapa nya företag och nya marknader." Vadsom sålunda framfördes av den dåvarande regeringen var fulltriktigt men kom framför allt inte alt gälla skogsindustrin. Här växte intefram förelag för framställning av nya varor och därmed nya marknader och ökadsysselsättning. Molsalsen blev fallel: omfattande rationaliseringar ochstrukturförändringar, i vilkas spår följde ulslagningen av 10 000-lalslönearbelare. var ju motsatsen till vad den dåvarande regeringen uttalatsom sin målsättning. Menallt skedde för atl tjäna det privata vinstintresset. De inhöstadejättevinsterna hamnade hos storfinansen. Till de många utslagna logs ingenhänsyn. Vad som var ändamålsenligt för de anslällda och samhället var inteändamålsenligt för de privata skogsbolagen. En betydande kapitalförstöring harskett. De stora vinsterna har även inneburit en omfattande kapitalexport. Enstrukturomvandling av näringslivet är ofrånkomlig, nödvändig och önskvärd ivarje samhällssystem. Men en dylik strukturomvandling måste genomföras efter ettmedvetet, långsiktigt program i folkets och inle i profitens intresse. Denstrukturomvandling som skelt och som fortfarande pågår inom skogsindustrin kanvpk inte acceptera, då den hell tjänar profitörernas intressen. Den är inte ilinje med samhällets bästa eller det sociala ansvarstagandet. Endast detprivata profilbegärel är här drivkraften. Det"sociala ansvarslagande", som förelagen enligt årets budgetpropositionlär besitta, kan inte gälla skogsbolagen. Massor av exempel skulle kunnaanföras som bevisar hur brutalt och hänsynslöst dessa skogsbolag har uppträttmol de anslällda och den bygd där jälleprofiterna har intjänats. De haruppträtt på ett sätt som endast de krafter kan göra, vilkas enda drivkraft ärden omättliga profithungern. Endast etl exempel skall anföras i deltasammanhang; del gäller , min egen hemkommun. Där har SCA lämnat eftersig en industriell kyrkogård. Förelag efler förelag har detta bolag lagt nedulan alt svara för någon ersättningsindustri eller arbete ål de många avskedadei . Inte har och dess ägare SvenskaHandelsbanken visat någol socialt ansvar. Vad som står att läsa ibudgetpropositionen bil.