prot · G00920 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag hade tyvärr inte tillfälle att höra hans anförande eller besvarahans frågor då jag av klubbordförande hade inbjuditstill dess informationsmöte i . HerrKorpås tycktes vara missnöjd med att jag inte tagit upp säkerhetsfrågorna imitt anförande. Det är klart att jag, och även socialdemokraterna i övrigt,anser att säkerhetsaspekterna är oerhört viktiga. Men till skillnad från herrKorpås och i likhet med generaldirektör tror jag att problemen kanlösas. Imitt anförande framföll jag vikten av klara besked om den fortsattautvecklingen i Forsmark. Om man fortsätter alt bygga men inte avser att laddaoch igångsätta reaktorerna tyckte jag det var en meningslös kapitalförstöring.Ett stopp i Forsmark skulle emellertid få omfattande konsekvenser för både deanställda och kommunen, framhöll jag.. Det var de sakerna jag ville understrykai mitt inlägg, då jag tyckte att det inte kommit fram riktigt i debatten ochframför allt inte före valet. Heltriktigt, som säger, måste en sysselsättningsplanering följa närarbetena i Forsmark avslutas. Därför är det också viktigt att man snart tar itumed den planeringen. Kärnkraftsbygget i Forsmark var ju bara en tillfälliguppryckning, menade . Del ger i alla fall en sysselsättningsom, om den fullföljdes, skulle betyda arbete förbyggnadsarbetarna. Fullföljer man energiprogrammet med fyra reaktorer iForsmark skulle det erbjuda fiera hundra personer fast anställning, och detvore - tycker vi i kommunen - ett värdefullt tillskott till sysselsättningen. meddelade också energiministern att aggregat 1 och 2 i Forsmark skulle fåbyggas färdigt. Jag tolkar det som att även regeringen nu anser att desäkerhetskrav som uppställs i regeringsdeklarationen är möjliga att uppfylla.Har man från sida förutfattade meningar om att det är omöjligt, ja, dåvore det meningslöst att kasta ut mera pengar och låta arbetarna bygga någotsom aldrig kommer till användning. Generaldirektör menade i Forsmark att man kan tänka sig alternativa lösningar i fråga om upparbetning ochslutlig förvaring. Han ansåg det fel att nu binda sig definitivt för enlösning. Man bör ta del, sade han, av internationella erfarenheter och nyaforskningsresultat. Det finns tid till detta då det dröjer åtskilliga år innandet blir aktuellt för vår del med någon egen upparbetningsanläggning. Byggnadsarbetarnai Forsmark kräver nu alt få bygga kärnkraftsanläggningen färdig och att denskall tas i bruk. Det räcker inte med besked i laget. Man villarbeta i lugn och ro och planera för sin egen och sina familjers framtid. Detgäller i samma höga grad för kommunen och givetvis även för kraftbolaget.Annars kvarstår den rådande oron och del tycker vi är högst olyckligt. Sedankom med ett intressant uppslag, nämligen att låta uppföra ettvindkraftverk i Forsmark i stället för ett kärnkraftverk. Ja, man kunde kanskeplacera det ovanpå de två reaktorbyggnaderna. Jag tycker emellertid att detblir väl dyra betongfundament för dessa anläggningar. HerrKorpås tyckte även att socialdemokraternas och majoritetsyttrandei kommun när det gäller varmärkligt. Men del beslutet gällde ju fortsatta undersökningar för all se omdel var lämpligt att bygga en sådan anläggning i , inte ja till enanläggning nu med delsamma. Det behövs ju utredningar i de här frågorna för attge underiag för de beslut som skall fattas med anledning av de krav som regeringsdeklarationenuppställt för upparbetning och slutlig förvaring. Sedanfrågade även om socialdemokraterna kan ta ansvar för vad som händermed avfallet i en kommande istid. Jag vet inte vad som händer med mänskligt livpå vår jord vid en eventuell istid. Ett är dock säkert: Socialdemokraterna iÖsthammars kommun känner sitt ansvar i den här frågan liksom i andra frågor.Man måste också komma ihåg att det finns ett ansvar på alla områden, inte minstför de luftföroreningar som en ökad oljeförbränning skulle innebära. Det är angelägetatt avvecklingsarbetena i Forsmark sker i samordning medplaneringen av andra arbeten och att man ser sysselsättningen i Forsmark isamband med sysselsättningen i regionen i dess helhet. Med detbetraktelsesättet ser jag också att kraftverksbygget måste fortsätta. Men imotsats till ser jag ingen möjlighet att sätta i gång det somkraftverk. Jag kan länka mig att det delvis kan användas för annat ändamål, ochjag kan tänka mig att del eldas med annat material. Då har man behållarna kvaroch kan använda hela anläggningen utom själva bränsledelen. Den får man användapå annat sätt. HerrHjorth hade icke läst mitt anförande utan tydligen tidningskom-menlarerna. Jagskall be att få läsa upp vad jag sade i går om vindkraftverk:"Upplandskuslen är en av landets bästa vindkuster och bör med hänsyn tillsatsningarna i kommun komma i förtur." Delta när det gäller attplacera vindkraftverk, Upplandskuslen är, som vet, mycket större änkusten vid Forsmark, Avfallsfrågornatror att vi kan klara. Delta är, herr talman, olyckan med heladenna fråga - att man byggt vår kärnkraftssatsning på en tro alt man kan klaraavfallsfrågorna. Regeringsförklaringen säger att så länge det bara är en troskall vi inte sälta i gång Forsmark. Den dag man kan visa att det går att tahand om avfallet kan man sälta i gång, men finns del, , ingensom kan visa det. Därför är det för mig alldeles klart att kärnkraftsepoken ärslut i Forsmark. gäller det för oss, oavsett parti, alt se till att den härbygden lever vidare utan kärnkraft. Jaghar inte i detalj läst anförande. Jag fick det alldeles i minhand, och därför kanske jag missat något i hans inlägg. Hansäger nu att det inte är meningen att sätta i gång något kraftverk i Forsmark.Då är det väldigt cyniskt alt slutföra bygget. Ni kan ju tänka er vilkenuppfattning de som sysslar med kraftverksbygget - med de uppställdasäkerhetskraven - skulle få av att fortsätta med något som inte kommer tillanvändning. förbundsordföranden i gjorde en jämförelse i går i Forsmark då han berörde det härproblemet. Del skulle vara, sade han, ungefär som att Volvoarbetarna skulletillverka sina bilar och när de blir färdiga skulle man ta dem med fartyg uttill havs och sänka dem. Del skulle inte heller skänka någon vidarearbetsglädje att arbeta på det viset. Delär klart att skulle kunna passa bra för vindkraftverk, ochkanske också den storm som inställning i fråga om kärnkraften ochForsmark åstadkommit där skulle kunna utnyttjas som ett krafttillskott. Den orosom regeringsskiftet har väckt hos människorna i den bygden är inte lätt attdämpa. Centernsuppfattning i kärnkraftsfrågan är ganska senkommen, och det är minsann inte sålätt att vara centerpartist , vare sig i eller - ännu mindre - iÖsthammar. Det var ju tack vare den enighet som rådde i kommun somkärnkraftverket förlades dit i strid med bl, a. , och bland de ivrigasteförespråkarna för den placeringen fanns centerpartisterna i . Sedanhar varit med om planeringen i kommunen. Man harbegärt extra kvoter för nya bostadsområden, man har planerat för skolor,barndaghem osv, just med tanke på en fortsatt utbyggnad i . Och när manpå ett sammanträde sade nej till det tredje aggregatet sade mansamtidigt ja till KELP, långtidsplaneringen, som just byggde på fortsattutbyggnad av kärnkraftverket i Forsmark. Byggarbetsnämndeni hemställde om länsarbetsnämndens medverkan till ettuppförande av aggregat 3 i Forsmark, och det intressanta var att beslutet varenhälligt. De tre cen-terpartistiska ledamöterna av nämnden hade inte någoninvändning. tillstyrkte sedan byggarbetsnämnden Aka-utredningensförslag om en upparbetningsanläggning och slutlig förvaring. Nämndens beslutvar även då enhälligt. Egendomligt nog hade de tre centerpartisterna samtligafått förhinder den gången. Visseriigen var det älgjakt, men frånvaron kundekanske också ha ändra orsaker. Det är, som jag sade förut, inte lätt alt varacenterpartist - allra minst i och . Hert (): Det är cynisktatt fortsätta bygget i Forsmark, sade , om man inte tänker göra ettkärnkraftverk av del. För mig framstår det som cyniskt att räkna med ettkärnkraftverk sedan vi har lärt oss så mycket mer än vad vi kunde dåkärnkraftsanläggningen i först planerades. Vad vi har gjort är att vihar dragit konsekvenserna av det som har kommit fram sedan vi den gångenplanerade. a, vet vi att vi icke klarar avfallshanteringen. Deexperter vi en gång lyssnade på talade inte om för oss att den var ett problem;det har vi fått lära oss efteråt. Attnu fortsätta med denna hantering, när vi vet alt vi inte kan lösaavfallsfrågan, del är cynism. Del är cyniskt att låta arbetare syssla medsådant som vi vet kan vara en fara för mänskligheten i all framtid. Attlåta anläggningen gå medan vi undersöker om vi har andra möjligheter attanvända den är däremot en ganska rimlig satsning. Överallt i svensk industribygger man på lager därför alt man räknar med framtida användning av detman producerar. Jag ser kärnkraftverksbyggets fortsättning i Forsmark somnågonting liknande. Nej,, det är inte alls svårt att vara centerpartist i län ,och det är det inte heller i kommun. Det finns en allt vidareförståelse för att kärnkraft är någonting som vi för människornas skull ickeskall syssla med. Stormenkring Forsmark talade om. Som jag sade i går är det klart att därråder oro för vad som kommer att hända, men stormen kommer när gå ut och försvara anläggningen för upparbetning av kärnkraftsavfall iForsmark utan att veta någonting om hur avfallet skall förvaras in i framtiden.Det enda löfte som kan ge människorna där är att de skall få taemot avfallet - men han vet inte vad som kommer att hända med dem och derasbarn . Del är att ge löften till en bygd! HerrHJORTH (s): vet att vi inte klarar avfallshanteringen, och andrahar'sagt det med honom, men det finns andra som säger tvärtom. Det är välviktigt alt vi nu drar lärdom av de erfarenheter man har gjort, framför alltinternationellt, och verkligen försöker lösa de här problemen. Jag tror intealt man vinner någonting med alt piska upp en domedagsslämning. Det är klartatt de här frågorna oroar folk, och det är inte bra. Men vi måste lösa dem likaväl som alla andra problem i samhället med tanke på både vår egen tid ochframtiden. Jagvill poängtera att vi har kärnkraftverk i gång, och man byggersådana runt om i världen. Avfallsfrågorna måste alltså lösas. Man har en teknikför det , men man kanske kan klara problemen ännu bättre på grundval avforskning och kommande erfarenheter, I stället för att fortsätta med allframkalla en skräckslämning skall vi sälta oss ner och i lugn och ro diskuteraigenom problemen för att på det sättet komma fram till en lösning. Det är viskyldiga med hänsyn både till det beslut som vi tidigare gemensamt har fattathär i och till utvecklingen . Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:1 med anledning av propositionen 1976/77:9med förslag till godkännande av tilläggsavtal till avtalet mellan ,, , och om handräckning i skatteärenden §7 Kontroll av viss låneverksamhet Föredrogs näringsutskotlels betänkande 1976/77:1med anledning av motion om kontroll av viss låneverksamhel, I detta betänkande behandlades motionen 1975/76:245av i (c), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om utredning rörande tillståndsgivning för bedrivandeav viss låneverksamhel i enlighet med vad som i motionen anförts. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975/76:245, i (c): Låt mig i anslutning till behandlingen av näringsutskottets betänkande1976/77:1 göra några reflexioner. Utskoltsbeiänkandel behandlar motionen1975/76:245, där jag hemställt om att hos regeringen anhåller omutredning rörande bl. a. skyldighet att ha tillstånd för bedrivande av visslåneverksamhel. Utskottethänvisar till att vissa frågor rörande privat kreditverksamhet kan komma attbehandlas i utredningen om finansieringsbolag m, m. Huruvida utredningen ämnaruppta frågan om kreditgivning i kommersiellt syfte är väl i allra högsta gradovisst, såvida inte tilläggsdirektiv utfärdas syftande till all den skallbehandla just dylik låneverksamhet. Somjag framhållit i min motion bör man från samhällets sida ange villkor för ochutöva kontroll över privata långivare liksom man gör i fråga om banker ochkreditinrättningar. Denna offentliga kontroll kan ske exempelvis genombankinspektionen. Med andra ord skulle det erfordras en viss auktorisering avdem som bedriver låneverksamhet i kommersiellt syfte. Genomauktorisering och kontroll av denna form av privat låneverksamhet skulle man -det är jag övertygad om - till viss del kunna komma till rätta med den osundaföreteelse som ockerverksamhet utgör, speciellt i tider då hårdakreditrestriktioner råder. Med hänvisning till att bärande skäl inte föreligger för tanken att detskall införas tillståndslvång för offentlig tillsyn av all privatutlåningsrörelse finner utskottet ej anledning att tillstyrka mitt motionsyrkande. Jaghar i motionen inte begärt att tillståndslvång och offentlig insyn skulle gällaall privat ullåningsverksamhel. Vad jag anfört i motionen avser endast denutlåning som sker i kommersiellt syfte, exempelvis via annonsering. Meningen ärinte att tillslåndskrav skall gälla om en privatperson lånar ut pengar till enannan person, om ett företag lånar ut pengar till anställda etc, utan vad jagsyftar på i motionen är sådan låneverksamhet som utövas i mer eller mindreyrkesmässiga former, framför allt sådan där vederbörande långivare via annonseri pressen eller på annat sätt bekantgör att låneverksamhet bedrivs ikommersiellt syfte. Jagvet inte om jag därmed har gjort mig skyldig till en oklarhet i utformningen avmotionen, men min motion avser som sagt inte den låneverksamhet som inte drivsi kommersiellt syfte. Utskottethar enhälligt avstyrkt motionen, men detta hindrar mig inte från att yrkabifall till densamma. Jag yrkar alltså bifall till motionen 245, i Glömminge(c): i har motionerat om att "hosregeringen anhåller om utredning rörande tillståndsgivning för bedrivande avviss låneverksamhet". Motionärensiktar då på den långivning - eller viss del av denna långivning, efter vad vihört nu av hans anförande - som ligger utanför banker och kreditinstitut.Motionären rekommenderar att det skulle ställas som villkor att den somannonserar om en låneverksamhel liknande bankinstitulens har fåll tillstånd attbedriva verksamheten och att denna slår under tillsyn av exempelvisbankinspektionen. Pådetta svarar nu näringsutskottel, som behandlat motionen: "Den utredning(Ju 1976:04) för översyn av lagstiftningen om förmögenhetsbrott som hartillkallats bör enligt sina direktiv överväga vidgad straffbarhet förmedverkan till ocker." Utskottet avstyrker motionen genom all säga:"Det synes inte sannolikt att ett sådant system", nämligen ettsystem med tillståndslvång och offentlig insyn "- vilket skulle haavsevärda nackdelar - skulle på något avgörande sätt öka samhällets möjligheteratt stävja den ockerbeionade krediiverksamheten", som motionären vill åt. Delär inte som i har lagt en sådan här frågapå bord. Han har intresserat sig för all i förafram krav på en lagstiftning på det här området. Vi känner till att han harömmat särskilt för människor som kommit i kläm. Motionärenkan tänkas hänvisa till att det obestridligen med nuvarande kredilrestriktionerförekommer en omfattande utlåning på den grå marknaden. Det har bl, a. berörtsi ett par TV-inslag omkring . I det ena programmet uttalade sigbl. a, ett par privatbankirer eller andra krediiförmedlare utanför bankväsendetoch uppgav att det var myckel lätt att få fram medel från privatpersoner förutlåning mot fullgod säkerhet, vilket det inte heller skulle vara svårt atterhålla. Förmedlaren betingar sig en viss andel, t, ex, 3,5 96, för sin insats.Pengarna skulle i stor utsträckning komma från bankräkningar, sade man, vilkethos både mig och många andra som såg detta program väckte en viss förvåning. Dettaär närmast ett kreditpolitiskl problem. På s. 3 i utskottets betänkande sägervi efter att ha hänvisat till direktiv för sillande utredningar: "I tidermed kredilrestriktioner i bankväsendet kan sådan utlåning uppgå till betydandebelopp , De sakkunniga anges vara oförhindrade att överväga även härmedsammanhängande frågor." Del behöver inte utan vidare vara fråga om ocker.Men den ockerbeionade utlåningen har utskottet berört i andra stycket imotiveringen, vilket jag refererade i början av det här lilla anförandet. Förall balansera bilden av vad TV har sänt på det här området vill jag understrykadet inslag i en intervju som generaldirektör gav för TV där hanuttalade sitt beklagande över den grå kreditmarknaden som verkligen finns f n. Tillslut, herr talman, skulle jag vilja säga att om några verkliga ockra re ellerandra utlånare som inte tillhör den normala låiiemarknaden läser del härprotokollet - och del räknar jag med att de gör - skall de finna Arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning att inte harnågonting till övers för deras verksamhet ulan förväntar sig att de utredningarsom nu pågår kommer att stävja verksamheten så mycket som möjligt. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. HerrBÖRJESSON i (c): Det är fullt riktigt att jag har intresserat mig för denna fråga, dettapå grund av de kontakter som jag har haft med människor som kommit i kläm genomalt de hamnat i ockrarnas klor. Jaghar funderat gång efter annan på hur man skall komma till rätta med dennaosunda företeelse i vårt samhälle. Och jag har kommit lill den insikten att mantill viss del kan komma till rätta med denna osunda kreditverksamhel genom attställa all kreditgivning i kommersiellt syfte under offentlig kontroll. Den somexempelvis annonserar i pressen bedriver därmed kreditverksamhel-ikommersiellt syfte och skall kontrolleras av offentlig myndighet, exempelvisbankinspektionen. All kommersiell kreditgivning skall underkastastillståndsgivning och offentlig kontroll. Bankeroch kreditinrättningar kontrolleras av bankinspektionen - det med rätta.Riksbanken fastställer likviditetskvoter etc. som bankerna måste följa - allt isyfte att myndigheterna skall ha kontroll över bankerna. Jag har ingenting alterinra mot detta. Mensamtidigt vet jag alt det finns privatpersoner som tar ut sina medel frånbankerna och via annonser eller på annat sätt bekantgör att de är villiga attställa dessa medel till förfogande för den lånesökande allmänheten motbetydligt högre ränta än vad som tillämpas av bankerna. Jagvill säga till min namne i Glömminge, som säger alt det ärnackdelar med mitt förslag: Javisst är det nackdelar med systemet - men det äringa nackdelar för andra än dem som bedriver denna osunda bankverksamhet, ochde personerna .har jag sannerligen ingen barmhärtighet mot. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 245 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. §8 Arbetstagares rätt till ledighet för utbildning betänkande 1976/77:1 med anledning av motion omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning. 1detta belänkande behandlades motionen 1975/76:1856 av m, n,(vpk), vari yrkats att hos regeringen hemställde Arbetstagares rätt till ledighet för utbildning om förslag till lag omändring i lagen (1974:981) om arbetstagares rätt Nr 20 till ledighet förutbildning, då särskilda skäl därtill förelåg. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen 1975/76:1856. (vpk): Vpk har imotionen 1856 föreslagit vissa förändringar i lagen om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning. De förändringar som vpk föreslår leder tillförbättringar för arbetstagarna. Lagen har brister och ger arbelsköparna påvissa punkter alltför fria händer alt bestämma över ledighetens förläggning. Förstoch främst borde uppskovsrätten för arbelsköparna begränsas i högre grad än vadlagen föreskriver. Vpk anser i likhet med både LO och ABF att arbelsköparnainte skall ha uppskovsrätl , Lagen föreskriver sexmånader. hinner arbetsköparen mer än väl lösa de frågor som harmed arbetsplaneringen alt göra, exempelvis att skaffa vikarier. Vänsterpartietkommunisterna har också föreslagit en ändring i lagtexten, som innebär altbegärd ledighet för facklig utbildning inte alls skall kunna skjutas upp avarbelsköparna. Menar man allvar med en facklig verksamhet, och med fackligutbildning i synnerhet, måste man också kunna garantera all den skall kunnagenomföras. Närdet gäller kortare ledighet för studier har kommunisternaföreslagit en uppskovstid i stället för två. Det borde praktisktkunna genomföras, eftersom det då på arbetsplatsen blir fråga om mycket tillfälligaomplaceringar. Detär rimligt att lagen ändras så, att även annan facklig organisation än denkollektivavtalsslutande kan utnyttja den. Annanfacklig organisation som företräder minst en femtedel av arbetarna på enarbetsplats skall också komma i åtnjutande av lagen. Lagenmåste också ändras så, menar vpk, alt den anställde alltid har rätt attomedelbart återgå till sitt tidigare arbete, om hon eller han tvingas avbrytautbildningen av anledning som kan anses skälig. Enannan brist i lagen gäller stadgandet i 6 §, nämligen att den enskilde inte kanfå domstolsprövning av studieledighetens förläggning förrän , omledjgheten avser 'än , och först om ledighetengäller eller . Dettaär en orimligt lång lid. kommunisterna föreslår att den enskildeskall kunna få domstolsprövning efter sex resp. . hindra ett så långt uppskov som det som stadgas i lagen, men denenskilde måste garanteras rätten att inom rimlig tid få sin sak prövad. Jag yrkaratt med anledning av motionen 1975/76:1856 av m. fl. antar ett förslag till lag om ändring i lagen om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning av följande lydelse: "Härigenom föreskrives att 5, 6 och 10 §§ lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning skall ha nedan angivna lydelse. Arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden avkollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör och villhan att ledigheten skall laga sin början senare än efter arbetstagarensframställning, fordras samtycke lill uppskovet av den berörda lokalaarbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjutes lill centralaöverläggningar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. 1 fråga om ledighet som sammanlagtmotsvarar högst en arbetsvecka fordras samtycke som avses i första stycket såsnart den frist arbetsgivaren önskar är längre än . Delsamma gällerbeträffande ledighet som avses i 3 ? ; andra stycket. Vad som har sagts gäller även omföretag eller del av företag har övergått' lill ny arbetsgivare. Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden avkollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör och villhan att ledigheten skall taga sin början senare än efter arbetstagarensframställning, fordras samtycke till uppskovet av den berörda lokalaarbetstagarorganisationen, eller annan facklig organisation som tecknatkollektivavtal, men som företräder minst en femtedel av de anställda på ettarbetsställe, eller om frågan hänskjutes till centrala överläggningar, avvederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan, I fråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst enarbetsvecka fordras samtycke som avses i första stycket så snart den fristarbetsgivaren önskar är längre än . Beträffande ledighet som avses i 3jf andra stycket föreligger ingen rätt for arbetsgivare till uppskov. Vad som har sagts gäller även om företag eller del avföretag har övergått till ny arbetsgivare. Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet inom två årefter det all framställning gjordes, har han rätt att påkalla domstols prövningav frågan om ledighetens förläggning. Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet \r\omsexmtinader eher det att framställning gjordes, har han rätt alt påkalladomstols prövning av frågan om ledighetens förläggning. Prövning som avses i första Prövning som avses i första stycketfår påkallas har förflutit efter arbetstagarens framställning,oni ledigheten sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka. Vadsom nu har sagts gäller även om företag eller del av företag har övergått tillny arbetsgivare.