prot · G00994 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag vill först tacka kommunikationsministern för att han har svarat pämin fråga. Tyvärrkan varken de anställda vid i eller vi andra som är invånare ikommunen vara tacksamma för svarets innehåll, eftersom regeringen genom svaretvisar atl man ännu inte planerar någon ersättning. Jag tror alt nässjöborna ärförvånade över svaret också därför alt det största regeringspartiet, dvs.centern, i under valrörelsen talade om att skapa flera jobb vidSJ i . Det vallöftet får tydligen samma öde som alla de andra - delbegravs i tysthet. Nässjökommun har i olika sammanhang försökt atl få till stånd en omprövning avnedläggningsbeslutet. SJ;s centralförvaltning har stått kallsinnig liksom nuockså den borgerliga regeringen. Det som gör si- luationen extrabekymmersam är alt regeringsbeslutet förstärker befolkningsminskningen inomkommunen. har antalet invånare minskat med omkring 1 300personer, och del är en utveckling som ser på med stor oro.Självklart måsle varie regering i en sådan situation vara beredd att la sittansvar och då väga in regionalpolitiska hänsyn. Kommunikationsministernsäger i sitt svar atl man kan spara in ett 35-tal tjänster. Jag tar della somett löfte från regeringen alt minskningen inte kommer att bli större. Frånandra håll menar man atl det kommer alt röra sig om ett 70-lal tjänster, blir alltså inte fråga om mer än ett 35-tal - del har vi regeringsord pänu. Kommunikationsministernsäger vidare all del inte blir några avskedanden. Ja, det vore väl fantastisktom man skulle tillåta atl personal avskedades därför all SJ gör enomorganisation! Problemen kan ändå bli tillräckligt stora för de anställda. Eftersomkommunikationsministern inle vill anvisa någon alternativ sysselsättning iNässjö, skall jag peka på fyra områden och ge fyra konkreta förslag tillsysselsättning inom SJ i , till vilka regeringen har möjlighet alt taställning. Detförsta gäller sammansättning av de automatiska tågstoppen, som skulle ge jobbtill verkstadsavdelningen inom eleklrobyggnaderna, det andra gäller byggandetav en ny rangerbangärd, del tredje gäller byggandet av en lokverkstad och delfjärde gäller förläggning av lokförarulbild-ningen till . Alla dessaåtgärder skulle bidra till atl skapa nya sysselsättningstillfällen eller i vartfall motverka en fortsatt nedtoning. Närbeslutet från regeringen kom sade chefen för eleklrobyggnaderna: Vi trodde altdet fanns folk med förstånd också, men del är tydligen för mycket alt räkna meddel . - Själv hoppas jag fortfarande au regeringen är beredd att göranågonting. Omnedläggningen avSJ:s eleklrobyggnadsavdelning i i karakteriserade regeringen som kallsinnig. Jagskulle gärna vilja diskutera något hur man skall karakterisera den föregåenderegeringen och min företrädare i det här ämbetet. Detvar som SJ fattade sitt beslut. Det var somorganisationerna skrev till regeringen och begärde att den skulle upphävaSJ-beslulel. Men ingenting hände. Varför begagnade inte den gamlaregeringen möjligheterna alt upphäva beslutet och säkerställa de härarbetstillfällena i ? Vad tror alt det berodde på?Naturligtvis två saker: För det första var man övertygad om att åtgärden varrationellt och riktigt motiverad. För det andra ville man inte ta obehaget attfatta det där beslutet före valet. Det är inte något vidare heroisktuppträdande. Vihar tagit det här beslutet då vi anser att det är nödvändigt för atl SJ skallkunna klara den rationalisering som del ständigt högre kostnadslägetnödvändiggör. Men jag vill påpeka för alt Omnedläggningen av SJ:s eleklrobyggnadsavdelning i till mitt departementockså hör , som gör en satsning i med ett stortcentralförråd, som innebär 20-30 nya arbetstillfällen. Del bör vara enkompensation. Dessutomvill jag säga till alt jag utgår från att SJ;s ledning ifortsättningen kommer alt hålla god kontakt med kommunen, hålla kommunenunderrättad om framtidsplaneringen och vara beredd att diskutera alternativautvägar - kanske just på de områden som avslutningsvis nämnde. HerrGUSTAVSSON i (s): Del är möjligl atl kommunikationsministern har missuppfattat den härfrågestunden. Syftet med frågestunden är atl riksdagsledamöter till statsrådenskall få ställa frågor i olika ärenden som blir aktuella - inle tvärtom. Trotsdetla skall jag gärna svara på kommunikationsministerns fråga hur den gamlaregeringen skulle ha agerat. Jagtror att kommunikationsministern har fel när han säger atl den regeringen varinställd pä att lägga ned eleklrobyggnaderna. Det fanns inte alls något sådaniställningstagande frän den gamla regeringens sida. Den tittade dels påmöjligheten att bibehålla dem, dels på möjligheten att skapa alternativ. Men dealternativen har inle den nuvarande regeringen skapat. Sedanvill jag utöver del säga alt vi tycker att satsning i äralldeles utmärkt. Den beslutades under den gamla regeringens tid - tack ochlov! Jag har varit med i del här huset sålänge atl jag inte behöver någon undervisning om vad frågestunderna är tillför. För all inte skall missuppfatta mig igen vill jag säga:Jag ställer mig frågan - inte - varför den gamla regeringen inteavgjorde ärendet. Det var ungefär så jag formulerade mig. Jag undrar självvarför, och jag har försökt analysera det hela. Den gamla regeringen hade ju enchans alt undanröja beslutet, varigenom verksamheten skulle ha legat kvar iNässjö. Men det gjorde den inte. Då ställde jag mig själv den andra frågan,varför man inte gjorde det. - Naturligtvis därför atl man inte ville ta etlimpopulärt beslut före valet. Hen i (s): Kommunikationsministern kan ju göra vilken historieskrivning han vill,hur sann eller osann den än må vara. Jag har gett min syn på skälen lill densocialdemokratiska regeringens avvaktan med beslutet, nämligen att man för detförsta ifrågasatte det rationella i beslutet, för del andra sökte efteralternativ. Menom nu kommunikationsministern är beredd att till varje pris försvara SJ;sställningstagande - vilket han uppenbarligen är - måste han också ha skäl fördel. Del enda rimliga när man diskuterar rationali- seringen är då alt ställasig frågan - och jag ställer inle mig den frågan. utan den ställer jag lillkommunikationsministern: Hur mycket sparar den Om upprustning av vägen Pelar-ne- SJ genom denna åtgärd? Det rör sig om en besparingseffekt på 2 ä 3 milj. kr. HenGUSTAVSSON i (s): Jag konstaterar att det är en uppfattning som inte delas av flera avdem som är inblandade i denna fråga. Del torde vara självklart att jag, när jag svarar pä sådana härfrågor, har att hålla mig till de uppgifter jag fär av SJ;s ledning. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om upprustningav vägen Herrkommunikationsministern erhöll ordet för alt besvara iHultsfred (m) anmälda fråga, 1976/77:304, och anförde: i har frågat mig om jag avser att vidta sådanaåtgärder all vägen kan bli föremål för snar upprustning. flerårsplaner för vägbyggandet som och länsstyrelserna upprättargemensamt och i samråd med resp. läns kommuner anges vilka vägföretag som skallutföras för de medel som anvisas för byggande av vägar. I nu gällandeflerårsplan för byggande av riksvägar i län ingår inte omläggning av väg33 på delen . Undernästa år skall flerärsplanerna författningsenligt revideras. De nya planernaavser . Vid revideringen får man pröva om omläggningenav väg 33 kan inrymmas i den nya planen för län. Väg33 har på delen byggts om . Standarden pävägen har därigenom höjts. F. n. färdigställs en del av väg 33 intill Vimmerby.Den del av vägen som går väster om mot har däremot inte rustatsupp. Desträckor på som byggts om har utförts som beredskapsarbete.Arbetsmarknadsstyrelsen, som utfört arbetena i egen regi, har på dennaarbetsplats använt specialanvisad arbetskraft. Omläggningav väg 33 väster om på delen ingår, somjag nämnde,inte i flerärsplanerna. har ändå upprättat arbetsplan för en sådanomläggning, så atl pågående vägarbeten Omupprustning av vägen: pä väg 33 utan avbrottskall kunna fortsätta som beredskapsarbete om det även fortsättningsvis flnnsbehov av sysselsältningsskapande åtgärder i regionen. Arbetsplanen har nyligenvunnit laga kraft och vägomlägg-ningen kan därmed frän planeringssynpunklutföras. Beslut om beredskapsarbete pä vägar fattas av arbetsmarknadsstyrelseni samråd med . FruANDERSSON i (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Denär av speciellt intresse för län och för min egen bygd. Det mest oroandeför län är den befolkningsslagnation som råder där. Vi har sammafolkmängd som . Denna trend måste brytas och åtgärder vidtassom främjar bygden och lockar människor alt bosätta sig i den. Detär med oro man ser på att en del av länets inlandskommuner har vikandebefolkningsunderlag, vilket blir mera påtagligt för varje är - della trots attbetydande insatser gjorts från kommunernas sida framför allt på fritidssektorn.Dessa kommuner är och . Här kommer osökt vägarna in i bilden. Denvägslräcka som min fråga gäller betjänar bl. a. dessa kommuner. Det föreliggerstora behov av vägombyggnader inom denna del av länet, men de har tyvärr interymts inom ramen för de resurser som tilldelats . VilhelmMoberg gjorde på sin lid en resa på cykel genom , och han kommenteradede småländska vägarna på följande sätt. Han sade att mottot vid vägbyggande harvarit att "vägarna skall byggas i för ögat behagelige kurvor". Tyvärrhar vi ännu alltför många vägar som dessa ord är signifikativa för, vägar sominte har rustals upp men som är i skriande behov därav. Jagkunde ge exempel pä ett stort antal vägar som behöver rustas upp, men min frågagäller den nu mest aktuella , delen Ma-riannelund-Pelarne-Vimmerby.Denna del av har mycket låg plan- och profilstandard. Den har mängasvåra kurvor och branta backar. Körbanan har pä större delen av vägen mindrebredd än . En god standard på della riksvägavsnilt är mycket angelägen.Del är önskvärt att medel kan avsättas för denna vägdels räkning. En arbetsplanhar upprättats och fastställts, varför företaget kan igångsättas om medelställs till förfogande. Vägens längd är och den beräknadekostnaden är 13,5 milj. kr. Det finns en etablerad arbetsplats i medsvårplacerad arbetskrafi som har utfört vägombyggnader pä sträckanVästervik-Vimmerby samt i tätort. Man tycker att det vore mycketlämpligt om arbetet.på mot kunde komma lill stånd när nuarbetskraft finns på platsen. Enupprustning av denna vägslräcka skulle medföra atl vägförbindelsenVästervik-Jönköping blev av god kvalitet. Det är en viktig och starkt trafikerad genomfartsled,och den har dessutom mycket ston värde för hela bygden. Vägarnas betydelse närdet gäller all göra en bygd attraktiv kan inle nog starkt betonas. Herrkommunikationsministerns artikel i tidningen gav belägg för vilkenpositiv syn han har inte bara på de stora trafiklederna ulan också pä de mindrevägarnas betydelse. Jag ber att fä tacka statsrådet för detutförliga svaret pä min fråga. Det glädjer mig att kommunikationsministernbedömer delta projekt som angeläget. Jag hoppas att den berörda vägen, om inteandra åtgärder kan vidtas, kommer att inrymmas i den nya planen för län. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om bilarnas avgasrening Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:305,och anförde: har - mol bakgrund av vissa pressuppgifter - frågatmig vilka krav på avgasrening jag anser vara rimliga. Jaganser att de nu gällande kraven är rimliga. Det är viktigt atl bestämmelsernafär avsedd verkan. Gjorda undersökningar visar att avgasreningsbestämmelsernahar haft positiva effekter. Undersökningarna visar emellertid tyvärr också atten betydande andel av de nya bilarna har föroreningshalter i avgaserna somligger högre än vad som är tillåtet enligt föreskrifterna. Mol denna bakgrundhar regeringen bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare som skallöverväga och föreslå förbättringar i typbesiktningssystemet m. m. Avsikten medutredningen är bl. a. alt skapa bättre garantier för att de fordon som säljsöverensstämmer med de s. k. typfordon som har provals och godkänts. Jag är f n. inte beredd att ta ställning till huravgasreningskraven i framliden skall vara utformade. Jag vill emellertid pekapå att det pågår ett betydande forsknings- och utvecklingsarbete på dettaområde. Regeringen följer frågan med uppmärksamhet och är beredd all ta deytterligare initiativ som behövs för att luftkvaliteten skall hällas pä entillräckligt hög nivå. Hen WICTORSSON (s): Jag lackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Rubrikenpå den tidningsartikel jag åberopar i frågan lyder: "Han vill sänkareningskraven". Tidningsartikeln innehåller och bygger, såvitt jag kanförslå, på en intervju med kommunikationsministern, där det antyds attkommunikationsministern skulle delta i etl sammansiräde med miljövårdsberedningen.Syftet med sammanträdet skulle vara, antyds det 2 protokoll 1976/77:94-95 i artikeln, alt genomsänkta krav på avgasrening få billigare bilar, lägre bränsleförbrukning ochbättre körbarhet. Nuvisade del sig all när kommunikationsministern kom till miljövårdsberedningenssammanträde blev det inte fullt så förskräckligt som tidningsartikelnantydde. Kommunikationsministerns resonemang utmynnade i alt han ansåg all deträckte med de avgasreningskrav som finns och alt man därför inteytterligare skulle skärpa kraven för tillfället. Det var alltså i stort settsamma innehåll i vad kommunikationsministern då sade som i svaret pä min fråga. Detär en självklarhet att kraven på avgasrening skall vara praktiskt hanterligaoch kunna efterföljas. Men jag måste nog konstatera att bäde den härtidningsartikeln, inlägget på miljövårdsberedningens sammanträde och svaret pämin fråga pekar pä en passivitet och en mjukhet från kommunikationsministernssida när det gäller synen på behovet av en skärpning av reglerna för rening avbilavgaser. Motden här bakgrunden kan man självfallet inte säga att svaret ärtillfredsställande. När del gäller nya normer för avgasrening arbetar man medmycket länga tidsperioder. Förslagen skall utredas, remissbehandlas och blibeslut. Sedan skall bilindustrin ha en omställningstid, och man skall ocksåförbruka de gamla bilarna. Med de livslängder som dagens bilar har innebärdetta alt det vi diskuterar är föroreningssituationen på 1990-talet.Därför måsle man konstatera atl kommunikationsministerns svar innebär enkapitulation på sä sätt att man nu stannar upp utvecklingen på detta område.Det innebär nämligen atl vi i inte skulle vara beredda atl försökaställa upp samma krav som i . Socialdemokraternahar i en partimotion till årets riksdag mot bakgrund av utvecklingen i destörre tätorterna föreslagit en rad åtgärder för att skärpa kraven när delgäller bilarnas avgasrening. Jag ställer frågan till kommunikationsministern:Är kommunikationsministern beredd atl medverka till att vi får skärpta krav päbilarnas avgasrening? Först och främst, , kan jag inte ha något infiytande påvad som skrivs i tidningarna och än mindre på vilka rubriker som sätts. Jaghar den uppfattningen atl vi naturligtvis skall ha så stränga regler föravgasrening som det är möjligt all leva upp till. Vi har f n. de strängastereglerna i . Men beklagligtvis lever vi inte upp lill dem. Innan viskärper reglerna ytterligare - och jag är övertygad om atl de kommer attskärpas och att de behöver skärpas - är del angeläget att vi undersöker vilkamöjligheter vi har att se till att reglerna efierlevs och alt efterlevnadenkan kontrolleras. Del är i det syftet vi har tillsatt den utredning som jagtalat om i mitt svar. Men det innebär naturligtvis inle att vi stannar upp ochalt vi accepterar det status som de nuvarande reglernainnebär. Vi kommer med all säkerhet från regeringens sida att se lill all vifår möjlighet atl bedöma vilka regler vi skall ha De framtidareglerna kommer, , att bli strängare än de regler vi har i dag.Jag tror inte att behöver hysa någon oro på den punkten, mendet är angeläget, som jag vid etl par tillfällen i den här replikväxlingen harsagt, att vi i första hand ser till att vi kan efterleva de regler som finnsoch som är de strängaste i . Hen WICTORSSON (s): Jag är självfallet medveten om atl man inte kan påverka det som står itidningspressen. Men ordagranna uppteckningar från miljövårdsberedningenssammanträden tycker jag inte alt del finns någon orsak förkommunikationsministern all bestrida. Ikommunikationsministerns inställning till dessa frågor finns en grundton, sompekar pä en ökad passivitet. Det är allvarligt, därför att utsläppen frånmotorfordon är större än den totala mängd föroreningar som släpps utfrån industrier, lokaluppvärmning, elproduktion och avfallsförbränning.Föroreningarna förekommer särskilt i de större tätorterna. Den ökning avantalet cancerfall som man kan notera där beror sannolikt på de ökadeavgasmängderna. Detlastämmer väldigt dåligt med innehållet i den regeringsdeklaration som denregering som tillhör avgav vid tillträdandet. Mot bakgrund av denintensiva uppmärksamhet som denna regering ägnar debatten om kärnkraftens miljöriskerär det något förvånande atl man inte observerar också detta miljöhot. Ipressen har antytts att del råder oenighet inom den borgerliga regeringen omvem som skall tillsätta utredningen. Det har t. o. m. sagts atl det skall blitvå utredningar på området. Jag frågar därför kommunikationsministern; Finnsdet något underlag för dessa spekulationer i pressen? Jag har inte bestritt vad jag sade i miljövårdsberedningen. Del finnsskriftligt dokumenterat. Jag lycker inle atl skall tolka innågonting som jag inte har sagt och än mindre menat. Jag har framhållit att detär angelägel att gällande regler efterlevs. Enutredning har lillsalls pä förslag.Kommunikationsdepartementet handhar frågor om typbesiktning beträffande såvälfordonens säkerhet som kontrollen av avgasreningens effektivitet. kan inle ta upp andra frågor än de som gäller efterlevnaden av nugällande regler och bestämmelser, till vilka jag helt ansluter mig. Inomjordbruksdepartementet, dit miljöärendena som bekant hör, planerar man atttillsätta en utredning, vars uppgift skall vara att lägga fram förslag om deregler som skall gälla . Det finns inga som helst kontroverser ellermotsättningar mellan de två utredningarna. Hen WICTORSSON (s); Jag lackar kommunikationsministern för denna komplettering, sominnebär att de krav på utveckling av den framlida avgasreningen som jag hardiskuterat här och som kommunikationsministern har ställt sig positiv till ifortsättningen får riktas lill den utredning som planerar.Då är min förhoppning att man i direktiven för den utredningen tar upp defrågor som har aktualiserats i den socialdemokratiska parlimolionen. I dennakrävs alt man skall skärpa avgaskontrollen av både nya och äldre bilar,fastställa gränsvärden för avgasreningen, vidta åtgärder i trafikplaneringen,salsa på kollektiv trafik, sänka blyhalten i bensin samt dessutom, i detdepartement som handlägger sädana frågor, fortsätta utvecklingen av den s. k.Stirling-motorn. Snälla , ansträng er nu litet alldeles extra och försökatt fatta att jag aldrig har sagt, aldrig har menat, aldrig har givit uttryckät alt det skall vara någon form av passivitet i fråga om avgasrening. HenWICTORSSON (s); Jag lackar kommunikationsministern för detla avståndstagande fråninnehållet i den artikel som föranledde min fråga. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs och hänvisades 1976/77:77 tilljordbruksutskottet 1976/77:109 tilllagutskottet 1976/77:111 lilljordbruksutskottet 1976/77:112 tillnäringsutskottei §10 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1451 lillIrafikutskottet 1976/77:1452 och 1453 tillförsvarsutskottet 1976/77:1454 lill kulturutskottet 1976/77:1455 mom. 1 tillsocialutskoltei, mom. 2 till civilutskoitet, mom. 3 och 4 lill kulturutskottet /77:1456 lilljordbruksutskottet /77:1457 till näringsutskottei /77:1458 tillcivilutskoitet § 11 Föredrogs menbordlades åter jordbruksutskottets betänkande 1976/77:13. den Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /77:21 med an- ledning av delspropositionen 1976/77:100 såvitt gäller Arbetsmarknad - m.m., dels propositionen 1976/77:65 om tillfällig höjning av bidrag till Arbetsmarknads- föreiagsutbildning i vissafall, m. m., jämte motioner. I betänkandet behandlades regeringens ipropositionen 1976/77:100 bilaga 15 () framlagdaförslag om anslag m. m. för /78 lill Arbetsmarknad m. m.,punkterna B1-B5, B 7-8 samt till Arbetsmiljö, punkterna C 5 och C 6. Vidare behandlades i förevarande betänkandeproposiliotien 1976/77:65 () om tillfällig höjningav bidrag till förelagsutbildning i vissa fall, m. m. Ipropositionen 1976/77:100 bilaga 15 hade föreslagils under punkten Bl (s.44-81) alt skulle 1. godkännai propositionen förordade ändringar av grunderna för flyti- ningsbidrag, atl tillämpas fr. o. m. , 2. lillArbetsmarknadsservice för /78 anvisa etl för slagsanslag av , underpunkten B 2 (s. 81-92) att skulle 1. godkänna de ändrade grunder förbidrag lill företag som anordnade utbildning av anställda som angetts i propositionen,atl tillämpas frän , 2. bemyndiga regeringen alt a. fastställaramar för slöd lill företag som av konjunklurpolitiska skäl anordnade utbildning av anställda, b. intillutgången av /78 förlänga försöksverksamheten med bidrag lill arbetsgivare som anställde och utbildade män resp. kvin nor för yrken som dominerades av motsatt kön, 3. föreskriva alt delta anslagfick utnyttjas för att betala de kostnader för AMU-eleversriksförbunds verksamhet som angetts i propositionen, 4. till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning /78 anvisa ett anslag av 1 . Regeringen hade underpunkten B 3 (s. 92-126) delsgivit till känna vad föredraganden anfört om decentralisering avbeslut om arbetsmarknadspoliiiska åtgärder m. m. dels föreslagit atlriksdagen skulle 1.medge att regeringen fick bemyndiga () att /78 besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inomarbetsmarknadsverket, beträffande vilken an- lingen omständigheternavar sådana all vederbörande inte kunde betala sin skuld och enligt styrelsensbedömande ingen eller ringa möjlighet förelåg alt i framliden la ut betalningeller också åtgärder för atl bevaka och driva in fordringen bedömdes förenademed arbete och kostnader i sådan utsträckning att åtgärderna inte varekonomiskt lönande, allt under förutsättning alt sådana åtgärder ändå inleansågs påkallade av andra än ekonomiska förhållanden, 2.lill Sysselsältningsskapande åtgärder för /78 anvisa eltreservationsanslag av 1 . attavräknas mot automobilskallemedlen. Regeringen hade underpunkten B4(s. 126-128)föreslagit alt skulle 1. bemyndiga regeringen ellermyndighet som regeringen bestämde all i enlighet med vad föredraganden anfört ibudgetpropositionen förlänga giltighetstiden för statliga garantier förlageruppbyggnadslän, 2. lill Stöd lill lageruppbyggnadför /78 anvisa etl förslagsanslag av . underpunkten B 5 (s. 129-131) atl till Kontant slöd vid arbetslöshet för /78 anvisa etl förslagsanslag av , under punkten B 7 (s. 134-137) att tillArbetsmarknadsverket; Anskaffning av utrustning för /78 anvisaell reservationsanslag av , under punkten B 8 (s. 137-139) att tillArbetsmarknadsverket; Förvaltning av utrustning för /78 anvisaetl reservationsanslag av I , underpunkten C 5 (s. 160-173) atl 1. godkänna i budgetpropositionenförordade ändringar av grunderna för bidrag till arbetshjälpmedel åthandikappade, atl tillämpas fr. o. m. , 2. bemyndiga regeringen attbesluta om ram för bidrag till anordnande av verkstäder inom arbetsvärden /78, 3. till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning /78 anvisa etl reservationsanslag av . under punkten C6 (s. 173-176) alt 1. godkänna vad föredragandenanfört i budgetpropositionen i fråga om slöd till utbildning av de anställdasrepresentanter i statliga myndigheters styrelser, 2. till Bidrag tillarbelarskyddsfonden för /78 anvisa elt reservationsanslag av . 1 propositionen 1976/77:65hade regeringen föreslagit all delsgodkänna den i propositionen förordade tillfälliga höjningen av bidraget tillarbetsgivare vid utbildning av anställda all gälla för utbildning som påbörjatsoch slutförts den 1 februari-den 30 juni 1977,