prot · G00956 · 1976-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta ål-gärder somskapar garantier för en tillräcklig råvarutillgång till skäliga priser för desmå och medelstora sågverken i inland. Jagär medveten om att sågverksindustrin , trots ett lågtkapacitetsutnyttjande inom branschen, i vissa fall har haft svårt att anskaffaråvara för sin produktion. Delta gäller, som påpekar i sin fråga,bl. a. en del mindre och medelstora sågverk i . Anledningarna härtillär fiera, men sannolikt har den ökande andelen gallringar i avverkningarnaspelat en betydande roll för det minskade utbudet på sågtimmer, liksom en ökadlagring av sågtimmer hos framför allt de större sågverken vid kusten. Genom entrolig reducering av lagren till följd av en fortsalt, relativtlåg virkeskonsumtion inom skogsindustrin som helhet tror jag emellertid allutbudet bättre kommer all anpassa sig lill efterfrågan. Jag anserdet därför inte påkallat all föregripa pågående utredningar om skogsindustrinsoch skogsbrukets utveckling genom att nu föreslå några slrukiurpäverkandeål-gärder. Den styrmekanism för skogsindustrins utbyggnad som redan finns i 136a ! ; byggnadslagen räcker enligt min mening t. v. för att tillgodose kraven påen regionalt balanserad industriulveckling. Jag ber att få lacka industriministern för svaret på min fråga. Eftersomden konkreta innebörden av svaret är ett nej pä min fråga förslär väl var ochen all jag inle kan vara nöjd med det. Industriministern demonstrerar återigenregeringens ovilja alt angripa de strukturproblem som finns inom olika delar avvår industri. Industriministern hoppas alt den rådande konjunkturen skall skapabalans i efterfrågan och utbud när del gäller sågtimrel. råkar det tyvärrinte vara så, eftersom såg-» verken fortsätter alt producera på lager för attkunna bereda sina anställda sysselsättning, och då kvarstår problemet med bristenpå sågtimmer. är situationen för flera sågverk i länmycket bekymmersam. Sågtimrel fraktas ur länet för alt förädlas på annat hålli landet. Flera av sågverken hankar sig fram, och faran för driftstopp är överhängande. Föratt belysa del paradoxala i situationen kan jag nämna att vid Ne-derhögens såghar man varit tvungen att friställa fem anställda på grund av råvarubrist. Avsamma skäl hotas flera sågverk av driftstopp. Ändå ligger Nederhögen så attsäga bokstavligen mitt i skogen. Om sågen skulle tvingas att slå igen blir delytterst svårt att lokalisera någon annan sysselsättning lill Nederhögen. Viupplever nu att sågverk, som för endast uppfördes med hjälp avlokaliseringsmedel för att skapa sysselsättning i utsatta bygder, hotas avdriftslopp på grund av att råvaran transporteras från bygden för att förädlaspä annat håll. Del rimmar illa med de regionalpolitiska målsättningar vi allahar varit överens om. Exempelpå köpsågverkens svårigheter med råvaran kan också hämtas frän andra håll ilandet. sedan tvingades en tämligen ny-uppförd säginduslri iVansbro att varsla om permitteringar. Orsak: brist på råvara. För ca en veckasedan tvingades ett sågverk i att begära sig i konkurs. Orsaken vartill stor del bristen på råvara. Exemplen kunde fortsätta. Jaghar med det sagda velat belysa alt köpsägverkens problem kvarstår, och det ärproblem som måste lösas snabbi. Jag vill därför ställa en följdfråga tillindustriministern: inte statsrådet sågverkens regionala struktur såvärdefull alt bevara för all trygga sysselsättningen i berörda bygder att hanär beredd att vidta åtgärder för all trygga köpsågverkensråvaruförsörjning? Om industriministern är tveksam hur han skall angripaproblemet kan han finna uppslag i den socialdemokratiska motion i nämnda frågasom avlämnats till . Hänvisningentill 136 a i; byggnadslagen tror jag vi kan lämna därhän, eftersomindustriministern själv i ett svar till Träindustriarbetareförbundetsavdelning i har redovisat att det finns en överkapacitet vid redanbefintlig säginduslri. Otnråvarutillgången för vissa sågverk i inland Nr 56 Herr industriministern : hänvisar till en nyligenväckt socialde- 19 ianuari 1977 mokraliskmotion och de förslag till lösningar som där finns. ju väl allherr inle hänvisade lill den i går väckta motionen Orn råvarutillgång- omen alternativ budget, där man föreslår en arbelsgivaravgiftshöjning en förvissa sågverk som drabbar dessa företag i inland speciellt hän ochsom direkt / inland kan ses som ett svårt slag från oppositionenssida mot strävandena att värna om sysselsättningen vid dessa inlandssågverk. Detär betecknande för situationen när del gäller råvarutillgången att den varierarfrån plats lill plats och från sågverk lill sågverk. När vi fränindustridepartementels sida närmare har analyserat situationen har del visatsig att förhållandena är myckel beroende av de affärsrelationer somvederbörande sågverk har upparbetat . Del är alldeles uppenbartatt del ligger problem i alt det finns en dominans, t. ex. i , avkustbolag när det gäller skogsinnehavei och all dessa bolag först tillgodosersina egna industrier innan de låter de lokala sågverken få del avråvarufångsten. Men del är problem som jag tror all den ansvarskännandeindustrin nu är medveten om och kommer alt lösa. Av regionalpoliliska skäl ärdel angeläget att slå vakt om den lokall placerade sågverksindustrin. HerrLINDBERG (s): Tiden tillåter inle all jag ger mig in på en diskussion om någraalternativa budgetförslag. Jag skall be att få hålla mig till ämnet. Vikan vara överens om, herr industriminister, att del här är ett angelägetproblem, eftersom sågverken har en regional struktur som skapar sysselsättningsom skulle vara ytterst svär att ersätta om sågverken skulle tvingas lägga nedverksamheten. Vikan också vara överens om alt det finns många skiftande orsaker till denuppståndna situationen. Men del talar inle emot att man snabbi försöker lösaproblemet - del talar snarare för det. Utei länen har man en helt annan syn på dessa frågor än vad industriministernhar. Enligt de rapporter jag har fält böriar man i flera län planera alt skaparåvaruramar för resp. län. Jag förslår att det känns angelägel, men det voreolyckligt om varje län för sig skulle börja planera råvaruförsörjningen inomsina gränser. Länsgränser och råvaruförsörjningsområden sammanfaller nämligeninte. Här måste i stället åstadkommas en total samordning, om man skall kunnalösa problemen tillfredsställande. Del kan inle ske på annat sätt än genom ettcentralt inflytande över hur virket fördelas. Detär angelägel att man angriper detta problem. Det kan inte väntatills regeringen framlägger sin totala plan för hur man skall lösastrukturbranschfrågorna. har mänga av sågverken tvingats lägga ned,och del vore djupt olyckligt. Jag tror inte att råvarusituationen kommer att få så genomgripandeföljder för småsågarna. Man skall ha klart för sig att det klimat vi nu har imyckel är en produkt av den överhettade konjunkturen på detta område 1974. Vihar all anledning att under innevarande år emotse en bättre balans när detgäller råvarutillgång och avsättning. HerrLindberg talar för ell ökat centralt inflytande. Jag kan utan vidare deklareraatt jag inte tror på centralstyrning i detta sammanhang. Om de sågverk han ömmar för i detta speciella avseende, så skall han finnaalt del inte är någon centralstyrning de eftersträvar. Dessutomfinns det en viss inkonsekvens i argumentering för encentralstyrning av råvaruströmmarna . Jag trodde del fanns en bredpolitisk enighet bakom strävandena all låta skogsutredningen arbeta fiirdigloch att använda detta år lill alt försöka arbeta fram ett näringspolitisktprogram för skogsbruket, så att vi 1978 skall ha ell bättre underiag för attarbeta fram mera långsiktiga riktlinjer för hur man skall klara skogsindustrinsråvaruförsörjning. Onsdagenden ]9januari 1977 Omvissa förelags-fusioner inom glasindustrin HerrLINDBERG (s): Den rapport jag har fåll från näringen talar för attsågverksindustrin väntar sig en stigande efterfrågan på sina produkter, pågrund av att köparna i omväriden har ett lager som understiger nor-mallagrel.Hur snabbt efterfrågan kommer att stiga är det väl ingen som vet. Men detgenomgående problemet inom köpsågverken är nu hur man skall klararåvaruförsörjningen. Del tycker jag borde ha möjligheter att bliinformerad om. Vadjag talar om är inle centralstyrning, , ulan en central samordningav arbetet att försöka lösa de här problemen. Vi bör väl ändå kunna varaöverens om att det är angeläget. har ju möjlighet att försökapåverka de berörda parterna så all de på frivillig väg försöker komma överensom hur råvaruslrömmen skall fördelas till dess det finns ett utredningsmaterialfor bedömning av hur problemet skall angripas. Det finns ingen anledning att pågrund av pågående utredningar sitta med händerna i kors - i avvaktan på ellbättre besluts-underiag kan man göra ansträngningar för all lösa denäraliggande problemen. Överläggningenvar härmed slutad. v)7 Om vissa företagsfusioner inom glasindustrin Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara (vpk)anmälda fråga, 1976/77:162, och anförde: Herr talman! FruNordlander har med anledning av planerna på bil- Omvissa företagsfusioner inom glasindustrin dandet av ett nordisktplanglasföretag frågat mig om det aktuella hol-dingbolagets placering varilföremål för behandling i kontakterna med det franska företagel Saint Gobain,majoritetsägare i det nybildade hol-dingbolaget, och om regeringen i dettahänseende varit beredd verka för de fackliga ståndpunkterna. Fråganom holdingbolagets nationella hemvist har varil föremål för behandling i deöverläggningar som representanter för industridepartementet haft medföreträdare för Saint Gobain. Regeringen har accepterat en uppläggning sominnebär att holdingbolaget placeras i . Detta har dock skett först sedandel franska företagel, som äger aktiemajoriteten i AB Glasverk,skriftligen gjort långtgående utfästelser vad gäller sysselsättningen iEmmaboda kommun. a. bildar Saint Gobain ett särskilt utvecklingsbolag meduppgift att finna nya, sysselsättnings-skapande verksamheter i kommunen.Utfästelserna har arbetats fram i nära kontakt med de fackliga organisationernavid Glasverk. Dessa har enligt uppgift samtliga ställt sig bakom denöverenskomna uppläggningen. (vpk): Jag lackar industriministern för svaret på min fråga, även om denkonkreta frågeställningen är överspelad. kunde vi läsa ipressen att industriminister hade givit sitt godkännande till altholdingbolaget bildades och lokaliserades lill . Närvpk besökte hade de anställda vid glasverketfortfarande förhoppningar om en förläggning av bolagels administrativa ledninglill - detta sedan industriministern i svar på frågor iriksdagen hade deklarerat all lid var bestämd för överläggningar i ärendet medkommunen, facket och företaget. Information hade enligt industriministernockså infordrats från det franska moderbolaget för regeringens bedömning avaktiva åtgärder. Nuär frågan alltså avgjord. Bolagels säte blir . Mänga problem kvarstårdärmed för de anställda i . Visserligen krävde regeringen, som nämns isvaret, alt Saint Gobain står kvar vid den sys-selsäitningsgaranti som gavs idecember 1973, dvs. alt de 680 aniällda vid Glasverk - fackföreningensuppgift är 700 - skall få fortsatt arbete. är ca 600 sysselsatta påglasverkei, vilket betyder en minskning med nära 15 96. Det är alltså engaranti med prutmån. Vidareskall Saint Gobain satsa 5 milj. kr. i ett utvecklingsbolag för att skaffaersättningsindustri, om antalet anställda på glasverkei minskar. Då vill jagställa ett par frågor som intresserar de anställda och som har stor betydelseför dem: Blirutvecklingsbolaget fristående från holdingbolagets inflytande? Utvecklingsbolagetskall ta kontakter med småförelag och privatpersoner som har idéer eller förslagsom är möjliga all utveckla. Kommer Saint Gobain att behålla aktiekontrollenöver de företag som etableras? Dessafrågor hör enligt de anställda vid samman medsys-selsättningsgarantin. Alltförofta har de anställda i värt land fält erfara all nyetablerade företag medstatligt stöd lagts ned när pengarna förbrukats. Deanställda vid vill ha garantier som håller. Kan de få sådanai dag av industriministern? Utvecklingsbolaget har ju bildats av Saint Gobain och är så lill vidafristående från holdingbolaget som delta har flera intressenter. Det är enutfästelse som Saint Gobain gjort i de förhandlingar som bedrivits medindustridepartementet. Närdel sedan gäller de direkta utvecklingsprojekt som utvecklingsbolaget kankomma att engagera sig i har man självfallet inte i detalj gått in på allfastlägga ägarförhållandena i olika, ännu så länge hypotetiska utvecklingsprojekt.Men jag vill betona all del franska moderbolaget gjort en rätt betydande egeninsats i sammanhanget. Det tyder på alt man också är beredd att ta en väsentligdel av ansvaret för utvecklingsbolagets fortsatta verksamhet. Vi har under allaförhållanden bedömt detta förfarande från Saint Gobains sida som lovvärt. Delbör kunna ge väsentliga bidrag till sysselsättningen . Jagvill betona att de fackliga organisationerna också har anslutit sig till denhär uppgörelsen, och det var en förutsättning för att vi frånindustridepartementets sida skulle kunna acceptera uppgörelsen. Omvissa förelags-fusioner inom glasindustrin (vpk): Jag får väl tolka del industriministern nu sade som positiva svar påde frågor jag ställde. Genomden här fusione.n kontrollerar holdingbolaget 2 450 anställda i , Norgeoch . Det är också holdingbolaget som håller i pengarna, fördelar resursernaoch styr utvecklingen, naturligtvis efter vad som ger den största utdelningenpå kapitalet. Detpågår en strukturrationalisering inom hela glasindustrin. Regeringensatsar också pengar pä denna strukturrationalisering. kommer naturligtvisinle att ställas utanför, och ingen vet hur många som kommer att drabbas av denrationaliseringen och när det kommer all ske. vid industridepartementet, som skött förhandlingarna med SaintGobain, säger: "Uppgörelsen skapar stabilitet för en lid, men man kanaldrig säga alt problemet är löst för hela branschen. Om Saint Gobain skulleuppleva den svenska glasmarknaden som olönsam kan varken utvecklingsbolageteller garantin hindra företaget frän all 'dra sig tillbaka'." Dettaär naturiigtvis oroande. De anställda är medvetna om alt del alltid ärlönsamheten som avgör den privata företagsamheten. En fråga som är berättigadoch som ställdes av den fackliga organisationen i Em- Omen kartläggning av fritidsbåisbran-schen maboda när vi var där mensom del kanske inte är rätt att ställa till den nuvarande regeringen är denna:Varför tog inte staten över glasbruket i första omgången utan gick med påfusionen? är ju ingen engångsförelelse, och den nuvarande regeringenkommer väl alt ställas inför samma situation. Därför är det de anställdasförhoppning alt man följer denna fråga pä ett för deras del positivt sätt. När talar om att lönsamheten är avgörande för trygghetenför de anställda i privata företag, vill jag ändå lill sist säga alt det gällerall verksamhet, eftersom lönsamheten är ell uttryck för om en produkt går attsälja. Därvidlag skiljer sig inte ett statligt företag från ett enskilt. Ävenett statligt företag - om man nu leker med tanken på ett statligt engagemang idenna bransch - måste grundas på förutsättningen att produktionen går attavsätta, dvs. att den är lönsam. Det förändrar alltså inle bilden. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om en kartläggning av fritidsbåtsbranschen Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga,1976/77:163, och anförde: i har frågat mig om jag avser att vidta åtgärdersom syftar till en kartläggning av friiidsbäisbranschen och i anslutningdärtill lägga fram förslag för alt trygga hotade anställningar inom dettaområde. Försäljningenav fritidsbåtar i har ökat kraftigt vilket letttill en rad stora satsningar på lillverkningssidan inom branschen. Härigenomhar en viss överkapacitet uppkommit. Detta tillsammans med en nedgång iefterfrågan på fritidsbålar både i och utomlands har lett tillsvårigheter för vissa tillverkare. De varsel som tar upp i sin frågaberor sannolikt pä den nedgång i orderingången som har blivit följden avefterfrågebortfallet. Varslen berör orter och regioner som även i övrigt harett utsatt sysselsättningsläge. Regeringen kommer därför alt noga följautvecklingen inom de berörda företagen. Däremot ser jag inte för dagen någotbehov av en särskild kartläggning av fritidsbåtsbranschen. i (s): Jag vill tacka industriministern för all jag fått svar på min fråga.Anledningen till att jag har ställt frågan är bl. a. de varsel om myckelomfattande personalinskränkningar som utfärdals vid flera av de företag somtillverkar småbåtar och fritidsbåtar här i landet. lycke har exempelvisvarslat om uppsägning av 134 anställda i och , och i Kristinehamnhar varslat för 150 anställda. Smäbåtslillverkningeni uppgick lill 342 milj. kr. och har således blivit enganska stor bransch. Del finns f n. 30-35 större förelag inom branschen somtillverkar båtar i industriell omfattning. Men utöver dessa skall det enligtuppgift finnas ytteriigare över 200 tillverkare, och dessutom förekommer enganska betydande import av båtar hit till landet. Denhär branschen är ganska risig. Del finns tillverkare som förfogar över modernaoch ändamålsenliga fabrikslokaler, men det finns också en tillverkning av bålari ytterst provisoriska lokaler. Detta skapar en obalans ikonkurrensförhållandena mellan förelagen. Det finns inga klara riktlinjer församhällets engagemang inom bålbranschen. Därför uppstår ibland del förhållandetatt staten via företagarföreningarna får gä in med pengar för alt rädda förelagsom har avsättningssvårigheter som man beviljar statliga kreditertill företag som nyelableras inom samma bransch. FränSweboal, som är branschorganisation för bällillverkarna, har man i entidningsartikel uppgell alt branschens "guldår" från början av1970-lalel är slut och kommer inte äter. I en artikel i sägs också från sakkunniga inom branschen att del fordras en kraftigstrukturomvandling. Del finns, menar man, en bestående överkapacitet på ca 50/(). IKristinehamn skall 150 anställda sägas upp frän sina jobb i millen av detta år.Det finns givelvis anledning alt fråga vad industriministern har tänkt vidtaför speciella åtgärder för dessa människors vidkommande och för derasmöjligheter att få en säker anställning i framliden. Jagtror inte man kan säga att den kris som finns inom småbåtsindustrin enbartär konjunkturbeionad. Den har också lill en del uppkommit av de orsaker somjag här har refererat lill. Det finns ett klart behov av att regeringen såsnart som möjligt titlar närmare på denna bransch. Det finns nämligen anställdaoch kommuner som har satsat på denna bransch för sin framtid, och de är oroadeöver de dystra utsikter som råder . Jagär inte riktigt nöjd med industriministerns svar, därför att del löser inle delångsikliga problemen. Jag efteriyser alltså mer konkreta besked om åtgärder. ömen kartläggning av fiiiidsbåtsbran-schen Vår bedömning är alltså att man genom att nu göra en lolalöversyn avbranschen inte kan nå del syfte som i har med sin fråga.Däremot - och del vill jag starkt betona - är vi beredda all med alla deregionalpolitiska och arbetsmarknads-politiska medel som har ställtlill vårt förfogande medverkar till att skapa anställningstrygghet eller altordna alternativa sysselsättningstillfällen för de människor som blirfriställda inom denna bransch. Nr 56 i (s): Men när sakkunniga bedömare från dennabransch tycks 19'aniia ' 1977 " P ''' '' '*'' '' '"" "'"' överkapacitet och även en delrisiga förhållanden, vilket jag försökte belysa i mitt tidigare inlägg. Om en kartläggning är intedetta då motiv nog för att man verkligen skall engagera sig i av fritidsbåtsbran- dessa frågor litet djupare? Man kan väl inte bara låtatiden gå och hoppas schen och tro att alla problem löser sig när konjunkturenvänder. nämligen mer långsiktigaproblem. Jagvill åter framhålla att här finns människor och kommuner som har salsal pädessa industrier och trott all de skulle ge en stadigvarande sysselsättning ochverksamhet. Dessa människor och kommuner kanske får finna sig i - om regeringenförhäller sig passiv - att deras förelag slås ut från denna bransch, vilketgivetvis äventyrar anställningstryggheten och verksamheten på resp. orter. Industriministernborde ha tagit detta problem litet mer på allvar. Ta gärna kontakt medföretagarföreningarna. Jag tror att industriministern då snart skulle fä klartför sig alt dessa till stor del instämmer i de argument som jag här harframfört. Vi tänker inte sitta passiva i detta sammanhang lika litet som när detgäller andra strukturproblem som vi nu möter i svenskt näringsliv. Om herrJohansson i tror att vi skall gå in med ett speciellt skräddarsyttstrukturstöd till just denna bransch, vill jag framhålla att det inte äraktuellt. Det har jag också sagt i mitt svar. Denenkla sanningen är alt länsarbetsnämnden redan har tagit upp en diskussion omdessa problem. Vi är väl medvetna om dem. Det gäller f. ö. inte baraKristinehamn utan hela branschen. Vi har inriktat oss på all nu hjälpa till medanpassningen och den eventuellt nödvändiga neddragningen av sysselsättningen idenna bransch för att på ett lämpligt sätt skapa alternativasysselsättningstillfällen. Omherr menade att vi skulle ge oss in på all åstadkomma ell direktbranschsstöd till just denna bransch, är mitt svar nej. HerrJOHANSSON i (s): Nej, herr industriminister, jag är inte vid delta tillfälle ute efternågot speciellt branschstöd till denna industri. Jag är i första hand ute efteratt man på ell annat sätt skall gå in och verkligen inventera de problem somkommer all uppslå för denna industri i framliden. Jagär väl medveten om att man naturligtvis får använda de arbets-marknadspoliliskamedel som den nuvarande regeringen har till sitt förfogande och som dentidigare regeringen har lämnat efter sig till värde för detta land, sälta in deåtgärderna och från de utgångspunkterna försöka attackera de uppkomna problemeni , , och pä andra ställen i landet.Jag förutsätter alt industriministern verkligen tar krafttag för att se tillatt de människor som är uppsagda får alternativa sysselsättningar så snartsom möjligt. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om åtgärder för att hindra kapitalexport och industriutflyttning ömåtgärder för all hindra kapitalexport och industriul-flytlning Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara (vpk)anmälda interpellation, 1976/77:55, lill herr statsministern,och anförde: har frågat statsministern vilka åtgärder regeringenavser att vidta för all stoppa industriutfiyltningen och kapitalexporten,vilka konkreta åtgärder regeringen förbereder för ersättningsindustrier tillde orter som särskilt drabbats av industriulfiytlningen samt vilka konkretaåtgärder regeringen förbereder med anledning av planer pä enkraftig nedskärning av antalet arbetsplatser . Inlerpellationenhar överlämnats lill mig för all jag skall besvara den. Flerasvenska multinationella förelag har under senare är påtagligt ökat sinsys.selsättning utomlands, medan indusirisysselsällningen totalt i Sverigesedan 1965 minskat något. tillståndsgivning för direktainvesteringar utomlands har som påpekats i inlerpellationen legal över enmiljard kronor . Det bör dock i detta sammanhangunderstrykas att dessa siffror innefattar länefinansiering utomlands. Dentotala utlandsfinansieringen av investeringarna i utlandet har under åren 1974och 1975 legat vid omkring 60 96, varför den faktiska kapitalexporten frånSverige dessa år således varit avsevärt lägre. Utlandsinvesteringarnasvarar för ca 15 96 av de totala investeringarna inom svensk industri.Utlandsinvesteringarna är i betydande utsträckning koncentrerade till ellmindre antal större svenska internationellt verksamma koncerner. De utmärks aven lång internationell erfarenhet och av att de är mer exportinriklade änsvensk industri i övrigt. Detbör framhållas att utlandsproduklionen från denna utgångspunkt överskattas nären jämförelse knyts till sysselsättningen i stället för exempelvis tillförädlingsvärdet.