prot · G009113 · 1976-12-31 00:00:00 — Försl skalljag be all få lacka för svaret. Jaghar frågai bosladsministern vad hon tänker göra för alt hejda en bosladsbristsom redan finns på vissa håll och som på andra håll kommer atl uppslå. Delverkar av svarel som om vore ovetande om del här förhållandet.Inte heller kan man spåra någon ansats att vilja hejda en kommande bostadsbrist 1Stockholm köar 120 000 människor för bostad, och det finns ungefär 2 500lägenheter all förmedla. I 200 personer besöker varie dag bostadsförmedlingeni . Inte sedan börian av 1960-lalet har man i haft så fålägenheter. I avskaffade manbostadskön , men då köade 90 000 människor förbostad. I räknar man med en uttalad bostadsbrist . 1 Malmököar 22 000 människor. Men det är inle bara i storstäderna som situationen påbostadsmarknaden är svår. I minsl elt 30-tal medelstora kommuner ärbostadsköerna redan långa. Underde senasie fem åren har bostadsbyggandet minskat med 60 000 lägenheter. Minskningenhar gått ut över lägenheterna i flerfamiljshusen. Villabyggandet har ökat ochär nu uppe i av nyproduktionen, Förra årel byggdes bara 55 000 nyabostäder och av dessa var 40 000 villor. Delfinns, herr lalman, ett klarl samband mellan bostadsbristen och del ökadesmåhusbyggandet Bristen på lägenheter i flerfamiljshus har blivit större i ochmed att antalet småhuslägenheter fått öka. Desom drabbas av bostadsbristen är människor som också i andra avseenden har ensvår ekonomisk och social situation. Del är med andra ord de människor som hardet sämst ställt som drabbas hårdast av bostadsbristen. Dessa människor hargivelvis inle heller råd all köpa en villa, när bosläder i flerfamiljshussaknas. Förde människor som har pengar fattas varken bostäder i småhus eller iflerfamiljshus. Spekulationen och den svarta handeln med lägenheter är Slor.Kan man bara belala . för en ivåa under bordel så finns del elt mycketstort urval av fina och centralt belägna lägenheter all välja mellan. Ochregeringens saisning att stimulera hyresgästerna till att ta över sinalägenheter via privata bostadsrättsföreningar kommer också atl blåsa underspekulationen i boendet Jagvill ånyo fråga : Vilka ålgärder tänker regeringen vidla för althejda en kommande bostadsbrist? Omåtgärder för att motverka en växande bostadsbrist beskriver hur utvecklingen har varil: en viss ökadsmåhusproduklion och en kraftigt minskad produktion av fierfamiljshus. Det ärju resultatet av en anpassning av bostadsbyggandet lill efterfrågan, och del ärviktigt att vi har den anpassningen så all vi inle producerar någonting somsedan inte kommer alt användas. Det är kommunerna som har ansvaret för alt följaupp vilken efter-frågeulveckling som finns i kommunerna. Jag lycker att det ärrimligt atl kommunerna har kvar del ansvarel, därför all de har bällremöjligheier att bedöma dessa saker än vad man skulle ha om man övergick till enSlallig reglering. (vpk): Jag har ändå inle fåll något svar från . Jag lycker auslalsrådel skjuler över ansvarel för bosladsbyggandei på kommunerna på ellsätt som är förvånande. Del är givelvis rikligl au kommunerna har ansvaret förfördelningen på hus och lägenhelslyper, men stalsmaklernas uppgift måste juvara att se till att inte sådana förhållanden Omåtgärder för att motverka en växande bostadsbrist uppstår att vi får en nybosladsbrist. Därför är del viktigt atl jag får ett riktigt svar. Jagvill alltså ånyo fråga: Vad tänker man göra från departementets sida för aUhejda en kommande bostadsbrist, som redan nu är uttalad i storstäderna och somförvänlas öka? svar som jag fått säger statsrådet atl vissa kommuner är rädda för atlbygga mer bostäder därför att de har en hög kvot av outhyrda lägenheter. Menden kvoten har minskat och är nere på - alltså en mycket lågkvot. Menskall man inle ta hänsyn till den verklighet som råder och vidla sådanaåtgärder all man får fier lägenheter i flerfamiljshus? Här har vi den gamladebatien om småhus eller inte, om samhällel har råd att salsa så myckel påsmåhus. ser vi en konsekvens lill av småhussatsningen, nämligen en ökadbrist på lägenheter i flerfamiljshus. Närdet gäller det förhållandet alt många kommuner varit rädda för atl salsa på altbygga mer lägenheter har vi från vpk:s sida sagt all vi måsle satsa på bällrebostadsmiljöer. Vi har också föreslagit all man skall öka slödel lillförbällring av bostadsmiljöer. Låt oss tänka tillbaka pä den debatt vi hade under hela 1960-lalel närvi hade en omfaltande bostadsbrist Då handlade resonemanget om hur sloraresurser man skulle slälla till kommunernas förfogande för atl de skulle klaraav att bygga bort bostadsbristen. lägger slatens ramar i vad gällerresursutrymmel inga hinder i vägen för ett ökat bostadsbyggande ute ikommunerna. Dessutom ställs finansiering till förfogande - en finansiering somsuccessivt följer med när det gäller kostnadsutvecklingen. Låt mig sedan gå in litet på beskrivningav läget - om vilket också har förls en debatt ulanför den här kammaren. Närman talar om en bostadskö i på 120 000 människor vill jag definieraden efterfrågan inle som en bosladsbrisl ulan som en efterfrågan på bostäder iattraktiva områden. Den kan man avskaffa exempelvis genom alt tillåta en totalfrihet när det gäller marknadsprissällning på hyror, men del är en ulvecklingsom ingen önskar. (vpk): Del måste väl ligga inom stalsmaklernas ansvarsområde att la initiativför atl bryta den ulveckling vi har på bostadsmarknaden - den utveckling somvisar all av nyproduktionen utgörs av småhus och som kommer att förvärrabosladsbrisien när del gäller lägenheler i flerfamiljshus. Del måsle väl liggainom ansvarsområde all stimulera och vidta ålgärder, så att manhejdar den här utvecklingen. Den ambitionen måsle man ha både fråndeparlemenleis och sida. Överläggningenvar härmed slulad. § 7 Föredrogs ochhänvisades Motioner 1976/77:1584-1586 tilltrafikutskottet /77:1587 lill finansutskottet /77:1588-1593 lillsocialförsäkringsutskotlet /77:1594-1597 lill lagulskoltel /77:1598lill justitieutskoltet /77:1599 lill jordbruksuiskoiiei 1976/77:1600 och1601 till finansulskollel 1976/77:1602 och 1603 lill civilutskollel1976/77:1604-1606 till finansutskottet /77:1607 och 1608 rillsocialutskottet /77:1609 och 1610 lill arbetsmarknadsutskottet /77:1611till näringsulskottet §8 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1976/77:135 och 136. 1976/77:26 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag lill polishus, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i detta belänkande hemställt §10 Anslag till polisväsendet Föredrogs jusiilieutskottets betänkande 1976/77:27med anledning av propositionen 1976/77:100 såvill gäller anslag tillpolisväsendet jämte molioner. HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN: Ifråga om delta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamlliga punkter i betänkandet. 1del följande redovisas endast de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punkten4 (Polisverkel: Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brottmot rikets säkerhet m. Regeringenhade i proposilionen 1976/77:100 bilaga 5 () underpunkten B 4 (s. 25 och 26) föreslagil atl till : Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mol rikels säkerhet m. m.för /78 anvisa ell för- 2 prolokoll 1976/77:113-116 slagsanslag av 70 350 000kr. I detta sammanhang hade behandlals motionen1976/77:645 av m. fi. (vpk), vari yrkats dels atl hosregeringen hemställde atl den del av säkerhetspolisens organisation sominnebar registrering och rapportering av politisk verksamhet upplöstes, delsalt beslulade att anslagel lill : Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m.reducerades i enlighet med vad som anförts i motionen. 1. att beträffanderegistrering av politisk verksamhet m. m. skulle avslå motionen 1976/77:645 idenna del (yrkande 1), 2. alt beträffandemedelsberäkningen med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionen 1976/77:645 i denna del (yrkande 2) till : Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m.för budgelårel 1977/78 anvisade elt förslagsanslag av . Punkten6 (Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader) Regeringen hade underpunkten B 6 (s. 26-33) föreslagil all lill Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader för /78 anvisa ettförslagsanslag av 2 , varav . atl avräknas molautomobilskallemedlen. Idella sammanhang hade behandlats molionerna 1976/77:332av m. fi. (m) såvill nu var i fråga (yrkande 5), 1976/77:456av m. fl. (s). vari hemställts alt hos regeringen begärdeatt frågan om polisens arbelsmiljöproblem och andra frågor som kunde varaanledning lill vakanssituationen inom polisen skyndsamt blev föremål förstudium, 1976/77:639av i Röslånga (fp), vari hemslällts atl skulle delsultala all polisen i borde erhålla en avsevärt ökad tilldelning av depoliser som gick ut polisskolan (yrkande I), delssom sin mening ge regeringen lill känna vad som i motionen anförts om polisensarbetsförhållanden (yrkande 2), och 1976/77:646 av m. fl. (m). vari såvittnu var i fråga (yrkande 2) hemställts alt under punkten B 6 : Förvaltningskostnader, bilaga 5 lill propositionen1976/77:100, anvisade ett i förhållande lill regeringens förslag med 214 000 ktsänkt förslagsanslag av 2 . 1.att belräffande medelsberäkningen i anledning av regeringens förslagoch med bifall lill moiionen 1976/77:646 i denna del (yrkande 2) till : Förvaltningskostnader för /78 anvisade ellförslagsanslag av 2 , varav . all avräknas molautomobilskallemedlen, 2. att beträffandekvarterspolisorganisalionen gav regeringen lill känna vad utskottet anföribeträffande rekryleringsbefrämjande åtgärder, 3. atl beträffandeansvarsområden för polismän på landsbygden skulle avslå motionen 1976/77:332 idenna del (yrkande 5), 4. all belräffandepolisens personalsituation med anledning av motionerna 1976/77:456 och1976/77:639 gav regeringen lill känna vad utskottet anföri angående översyn isyfte att förbällra silualionen. Enligl regeringens budgetförslag kommer vårl lands polisväsende näslabudgetår all kosta . Det innebär en ökning med drygt10 96 om man jämför med kostnaderna för polisväsendet under innevarandebudgelår. Särskilt kraftig är ökningen av antalet riänster - totalt 525, varav375 är nya polismansriänsler. Elt 40-tal av dessa nya polisriänsler föreslåsavdelade för kvarterspolisorganisalionen. Åretsbetänkande från juslilieutskollel med anledning av regeringens förslag när delgäller polisväsendel är enhälligt I molsvarande belänkande fanns lioreservaiioner och ell särskill yttrande. Vad är del då som har hänl på ett åroch som kan ha orsakat denna förändring i utskottet? Jag anser all del finnsIre skäl lill denna förändring. Fördet förslå har tydligen den borgerliga regeringen nu prioriterat nyapolistjänster så ordenlligl, att t. o. m. moderata samlingspartiet varit tillfreds och inte funnit anledning att motionera eller reservera sig i den härfrågan. Från det hållet har man under de senasie åren haft ständigtåterkommande reservaiioner med krav på fler poliser. Fördel andra har vi socialdemokrater med två tillkännagivanden lill regeringenlyckals få ulskollel med på vad vi har bedömt som angelägna ageranden. Fördet tredje saknas numera kommunisterna i ulskollel, och därmedockså deras lidigare åierkommande reservaiioner med krav på bl. a.nedskärningar av antalel polisriänsler. Frånsocialdemokraliski håll har vi i en motion tagit upp ett myckel angelägetproblem inom polisväsendel, nämligen den oroande vakans-situationen. I motionen456 har vi begärt all frågan om polisens arbetsmiljöproblem och andra frågorsom kan vara anledning till vakanssituationen inom polisen skyndsamt skall sesöver. /77 hade vi 1 732 polisriänsler vakania, varav 522 i ,184 i och 150 i . Detta innebär att antalet vakanser ökat meddrygt 700 . Den kraftiga ökning av antalet polisriänslersom föreslås i årets budgetproposition löser tyvärr inle denna svåravakanssiluation. 'Polismästaren i polisdis- trikt harframfört åsikten att regeringens kraftiga ökning av antalet polisriänslerfaktiskt kan verka i motsatt riktning, dvs. locka ytterligare grupper avpoliser i distrikt med svåra vakanssituaiioner all flytta till nyinrättadetjänster i distrikt där man av olika anledningar lyckals få en sådanarbetsmiljö atl man fåll alla riänster besatta. Inte heller kan den föreslagnaökningen av aspiranter vid polisskolan innebära någon lösning påvakanssitualionen - åtminstone inte på kort sikl. Omman skall vidla åtgärder som bringar ned antalel vakanser anser vi att manmåste angripa arbelsmiljöproblemen och se över polisens ar-betslrivsel. Man börundersöka hur man kan göra polisjobben mera lockande. som polisföreningen i utger har man i nr 2 i åri en ledare tagit upp de problem som vi har aktualiserat i vår motion, och manhar föreslagit en rad åtgärder. Många av de krav som där förs fram borde gå atlåtgärda snabbt och med enkla medel. För andra behövs mera långsiktiga insatser.En del åtgärder går alt klara inom polisen, andra kan kräva medverkan av t ex.kommuner. Vimotionärer är väl medvetna om atl det inte finns någon mirakelkur all tillgånär del gäller att avhjälpa vakanssitualionen i många polisdistrikt. Detkommer all krävas kraftfulla insatser på skilda områden som kan kompletteravarandra. Delär de insatserna som vi har begärl i vår motion, och bakom våra krav har eltenhälligt utskott slutit upp. Därmed har vi nått del som ytterst få motionärerhär i kan glädjas åt - en fullständig framgång med ell framförtkrav. Vi hoppas nu all regeringen snabbi skall la itu med översynen. Vidulskotlels behandling av vakansproblemen har vi också ägnat särskilduppmärksamhel ål situationen inom kvarterspolisorganisalionen, där f n. vartredje riänst är vakant Del är en myckel allvariig situation, och ulskollel,som lillbaka har uttalat slora förhoppningar påkvarterspolisverksamheten, har funnit dagens situation kräva ett lillkännagivandelill regeringen med krav på åtgärder. Ifjolårels belänkande om polisväsendel påpekade ulskollel au vi utgick från atlspörsmålet om all göra kvarterspolisriänsterna mer attraktiva skulle komma altägnas uppmärksamhel vid den fortsatta utbyggnaden av denna verksamhet. Iårets budgetproposition finns inga tecken på någon aktivitet och dagens situationinom kvarterspolisen, med var tredje riänst vakant, visar all problemen barahar ökal sedan fjolårets påpekande. Avden anledningen gör ulskollel nu enhälligt ett lillkännagivande där vi uttalarhur angelägel vi anser del vara att man - utöver de förbättringar som kanåstadkommas genom avtal - prövar olika system med insatser för att främja enönskvärd ökad rekrytering lill kvarterspolisen. Med dessa kommentarer yrkar jag bifall lill ulskotlels hemställan. Brotlsutvecklingen i vårl land steg våldsamt under 1960-lalel. Den merän fördubblades. lillsalies 1973 och kom snabbi med ellförslag till lösningar på korl sikl. a. beslöl om inrällandel avI 200 nya polismansriänsler . inrättades detbrottsförebyggande rådet med uppgift alt på försöka finna orsakernatill brottsligheten och lägga fram förslag lill åtgärder för atl hejda den härutvecklingen. Under1972 och 1973 sjönk brottsstatistiken något, särskilt antalet anmälda inbrott,annan stöld o. d. tillgrepp. Även våldsbrotten visade en viss stagnation, medanantalet rån fortsatte all stiga. Det här framgår av brottsförebyggande rådets -BRÅ - rapport 1976:3 om brotlsutvecklingen. Det är emellertid inle säkert attviss brottslighet sjönk under de här båda åren, eftersom ändradeförsäkringsvillkor kan ha medfört atl man inle i samma omfallning som lidigarehar gjorl anmälan till polisen. Brottsförebyggande rådels prognosgrupp frågarsig också, om man egentligen kan lita på upp- och nedgångar . 1 stället tyder myckel på att den långsiktiga ökningstrenden håller isig och att stagnationen i 1970-ialets börian var endasl tillfällig eller rentav obefintlig. I varie fall har efter de här åren i börian av 1970-lalelökningen av brollsligheien dokumenlerals, trots de satsningar som gjorts, ochdet är högst allvarligt Detär också en mycket utbredd oro bland allmänheten över att vi har denna högabrottslighet i ell så välordnal land i övrigt och all trenden är på väg i felriktning. Jag träffar många människor i den poliliska verksamhelen. Tar jagsjälv inte upp de här frågorna, så görs del ofta av någon annan, i föredrageller debatter. Man är speciellt oroad för den tilltagandeungdomsbrottsligheten, för alt inte tala om barnprostitutionen. Här har mångaav samhällels olika funktioner en viklig uppgift att gemensamt arbeta för enbättre utveckling. Familjen har stor betydelse, liksom föräldraansvaret, vilketemellertid samhällel måste överta när inle föräldrarna klarar avdet. Men samhällel är vi alla, och därför måste vi alla hjälpas ål på olikasätt atl ta ansvar för de unga. Jagsåg i tidningen att av de anmäldabroltsbalksbroilen - drygt 650 000 - så var inte mindre än 490 000 olikatillgreppsbrotl. Ca 145 000 var inbrott, en ökning \ förhållande tillåret närmast före. Det förekom 30 000 biltillgrepp, en ökning med 20,7 %.Antalet tillgrepp ur bilar var 90 000, en ökning . Det förekom 2 500rån, en ökning . Denhär slatisliken lalar sitt lydliga språk, och del är inte alls egendomligt attalla kategorier i samhällel är rädda för utvecklingen. De är rädda för atl gåul. De är rädda för att drabbas av våld. De är rädda för atl de skall drabbasav inbrott i sina bostäder och förlora för dem värdefulla tillhörigheter, somsedan i huvudsak omsätts i knark och alkohol. Rikspolischefen har lämnat uppgifierom all 40 ä av alla lillgreppsbrotlen begås för all få pengar lillnarkotika. Vimåste alla hjälpas åt för att ändra på den trenden och försöka återge ärligaoch rättskaffens människor tron på medmänniskorna. Så långl del är möjliglmåste vi försöka hjälpa socialt utslagna all finna sig själva ochkomma ifrån olika gifter och bli människor på nytt Möter vi de utslagna ulanförståelse och hjälp på räll säll, så kan vi få ell hell omänskligt samhälleatl leva i. Det gäller också, som rikspolischefen har sagt, att allasamhällsåtgärder måsle komma i balans och vidare att del verkligt effeklivastöldskyddet vore att få bort narkotikamissbruket Satsningarnanu för all avslöja de stora narkolikalangarna, som ligger bakom en stor del avbrottsligheten och som är gisslet för knarkarna, är bra. Organiserandet avsärskilda narkoiikarotlar i länen är också bra. En första ålgärd för atl minskaden här brotlsutvecklingen är all kunna hålla langarna stången. Polisbristen- särskilt i - är oroande. De många vakanserna måsle i slor utsträckningfyllas av ännu icke färdigutbildade polismän, som på grund av den hårdaverkligheten tröttnar på riänslen i storstaden och söker sig till lugnaredistrikt, när utbildningstiden är slut. Efter hand som utbildningskapacitetenhöjs bör vakanserna förhoppningsvis också kunna fyllas - även om det lar lid.Men kvar finns ändå den hårda vardagen, som skrämmer många lämpliga ungdomarfrån att söka sig till polisyrket även om rekryteringen - glädjande nog - ärförvånande god. Arbetsmiljönför polisen måste bli bällre. Del är ett krav som är läll all föra fram. Delgör också utskottet och ställer sig helt på polismännens sida. Men hur delskall gå lill i verkligheten är värre alt säga. Utskottet pekar på vissaåtgärder och hänvisar i övrigt till regeringen och pågående ulredning.Arbetsmiljön på är alltid densamma för en polisman. Han kan intei någon större utsträckning påverka den ensam. Det måste lill samverkandeålgärder från fiera myndigheter - inte minsl från de sociala myndigheterna. Densociala miljön måsle försl ändras till det bättre och utslagna människor få denhjälp som är helt nödvändig. Rikspolischefens ord att alla samhällsåtgärder idet här avseendet måste komma i balans kan inte nog ofta upprepas. Utskottetser mycket allvarligt på polisens besvärliga samhällsarbete och är berett attfortsätta verka för atl polisens arbetsförhållanden skall kunna förbättras. Ell40-lal av de nya polismansriänsterna kommer atl tillföras kvarterspolisorganisalionen,som därefier kommer atl disponera ca 350 sådana riänster i landet. Den härverksamheten har av allmänheten mötts med mycket slor tacksamhet Även omverksamhelen som sådan inle har minskat brottsligheten totalt sett, ökar denallmänna ordningen och inle minst känslan av trygghet hos allmänheten.Vakanserna är naturligtvis ett problem, som emellertid bör kunna lösas. Jag hartidigare i debatter påtalal kvarterspolisens arbetsförhållanden och hur viktigtsamarbetet med polisledning och alla personalkategorier är. ger elt gottarbetsresultat och goda arbetsförhållanden. En attraktiv lö-nesätlning är ocksåen förutsättning för atl rekrytera kvarterspoliser och nalurliglvis lämpligasådana. Småarbetsgrupper eller posteringar, som är belägna nära centralorter eller störrearbetsgrupper, kan möjligen besättas eller ersättas med kvarterspoliser, sompå delta sätt kan uinyujas effektivare. Frågan om särskilda ansvarsområden förpolismän anser jag vara en fråga för polisdistrikten all klara på egen hand. Imoiionen 174 slutligen är vi några centerpartister, som återigen motionerat omanskaffande av polisbåt till . inte är färdig med sitt betänkande och det har gåttganska sedan den tillsattes, så ville vi återigen aktualisera den härfrågan, allra helst som man under liden ifrågasatt indragning avkustbevakningen i . Visserligen har just den frågan lösts t. v., men kvarfinns forlfarande kravet på polisövervakning i de aktuella områdena med ettstigande antal fritidsbåtar och ell ökat fri-lidsbyggande. Vårt krav påutbyggnad av sjöpolisverksamheten är därför väl underbyggt och har allvarligtframförts inte enbarl av utan också av LRF ochlänsstyrelsen i . har sett allvarligt på den här frågan och säger, atl ell avvaktandeav kuslövervakningsutredningens förslag inte hindrar alt man såsom en temporärlösning söker tillgodose tillfälliga lokala behov av förstärkning avsjöpolisverksamhelen genom omdisponering av polisbåtar. Men utskottetunderstryker - och det vill också jag göra - atl möjlighelerna lillomdisponering av bålar inle får undanskymma viklen av all frågan om enlillfredsslällande reglering av den polisiära övervakningen lill sjöss bringaslill ett snabbi avgörande. Skulle utredningen dra ut , måste frågan omsärskilda förstärkningar av sjöpolisverksamhelen tas upp på nytt. Med del anförda yrkar jag bifall till jusiilieutskottets hemställan påalla punkter. (vpk): I detta belänkande behandlas en vpk-motion, vari yrkas "dels atlriksdagen hos regeringen hemställer att den del av säkerhetspolisensorganisation som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhetupplöses, dels att beslutar atl anslaget lill Polisverkel: Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mol rikels säkerhei m. m.reduceras i enlighei med vad som anförls i moiionen". Jag vill, herrlalman, yrka bifall lill moiionen 645. Ulskollelslår sig som vanligl för bröslel och ullalar hur pass enigi ulskollel har varilunder en massa år när denna fråga behandlals i utskott och riksdag. Utskottetåberopar dessulom sitt besök hos , närulskollel informerades om säkerhetspolisens organisation och verksamhet Utskottethar efter detta besök blivit än mer stärkt i tron på Säpos förträffiighetJag har faktiskt, herr talman, inte något större förtroende förjusiilieutskottets okritiska accepterande av säpo. Jag har heller inget störreförtroende för de parlamentariker som sitter i rikspolisslyrelsen. Jag harinte det, därför alt dessa vid alla de fiagranla övergrepp som gjorts av säpointe uttalat sig kritiskt på något sätt. Jagskall inle i den här frågan hålla någon längre plädering ulan kan i likhet medutskottet hänvisa lill tidigare starka motiveringar för våra yrkanden i dag.Jag hänvisar alltså lill prolokoll , 1972, 1973, 1974 och 1975/76. Dessatidigare anförda motiveringar har dessutom förstärkts under den senaste tiden.Dokumenten över säpos ensidiga iniresse för registrering av den politiskavänstern i det här landet blir alll fler.