prot · G009141 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag tror nämligen inte heller att någon svenskregering är beredd atl offra medborgare om vi utsätts för enstakakärnvapenangrepp. Menherr får nog läsa på litet bättre när det gäller såväl mina reservationersom försvarsutredningens enhälliga slutsatser. HerrAULIN (m) kort genmäle: Självfallet har rätt att ha dessa idéer och dra dessaslutsatser. Del är bara del att de flesta människor inte drar dessa slutsatserav förhållandena i vår omvärld. Man har i allmänhet den uppfattningen atl vimåste möta olika former av angrepp mot oss, och man studerar olika typer avangrepp mol värt totalförsvar och de olika komponenter som måsle sättas in föratt möta dessa. FruTheorins slutsats är att vi måste dra ner vårt försvar till en mycket låg nivådärför atl vi möts av stora hol. Jag kan inte ställa mig bakom den slutsatsen. Herrlalmannen anmälde att anhållit all till protokollet få antecknatatl hon inle ägde rätt lill ytterligare replik. Hen i (s): Den politiska organisation som jag är ordförande för.Broderskapsrörelsen (s), antog etl försvarspolitiskt program.Dessförinnan hade vi, , behandlat vapenfrifrågan vid vårkongress i . har vi fått ell statligt belänkande i frågan, medden förpliktande titeln till vapenfri tjänst. Jagskall inte närmare kommentera denna fråga utan vill bara uttala denförhoppningen atl vi i fortsättningen skall slippa fängelse för va-penvägrare. Enav de mera väsentliga frågorna i detta sammanhang har varit alt skapaalternativa tjänstgöringstillfällen. föreslår en betydandevidgning av dessa, inte minst inom två områden, dels civilförsvaret, dels defrivilliga organisationerna. Jag vill kommentera en fråga som blivit aktuell idagarna och där den nuvarande regeringens ryckighel i ekonomiskt avseende harskapat oro. Sverigeskristna , som omfattar så gott som samtliga de kristnaungdomsorganisationerna här i landel, har i ett brev så sent som i gåruppmärksammat vad som hänt i fråga om de vapenfria värnplikliga ikömpletteringsproposilionen. Regeringen föreslär nämligen att man skall spara 4milj. inom delta område och atl minst 250 vapenfria tjänsleplikliga skallfå stå över till ell annat år. Vad detta innebär för t. ex. dessaungdomsorganisationer är lätt alt länka sig. Enligl beräkningar får man kanskeca 40 av de utlovade 75 vapenfria tjänsleplikliga för vilka man förberettutbildning och tjänstgöring. Det rör personer som redan har sin inkallelseorderi handen och del rör organisationer ute i landet som också förberett sig på attta emol dessa vapenfria tjänstepliktiga. Dessutom säger man från SKU att detkommer att förorsaka deras centrala administration en föriusl på ca . Utredarnabakom Rätten till vapenfri tjänst räknade med en betydande ökning av antaletvapenfria tjänsleplikliga framöver. Dessutom, herr talman, finns det en kö på 2500 personer. Genom det aktuella förslaget bäddar man nu för utomordentligasvårigheter framöver. Detär bara alt hoppas att uppfattar vad del här är fråga om ochbestämmer sig för atl avslå regeringens förslag på denna punkt när del kommerupp i kammaren . För vad är del egentligen manhåller på med, förutom att man förskjuter tjänstgöringen? Vad tjänar man på detegentligen? Man kan kanske öka arbetslösheten bland ungdomarna. Och om destannar hemma, vad är del för koslnader del då är fråga om? Del finns kanskeskäl all öka intagningen i det här läget i stället för atl minska den. Atljag tagit upp denna fråga jusl nu beror på atl den är aktuell i utskotten ochatl den onekligen hör samman med den fråga som vi diskuterar och som rörelt försvar på 12 miljarder . Jag har inle heller i dagensutskottsbetänkande sett något förslag som skulle lyda på alt man inte har rådall la emot de värnpliktiga som ullas, hur många de än skulle vara. Men devapenfria tjänsleplikliga, dem har man inle pengar till. Jag tycker att del ärelt förhållande som inle kan accepteras, och jag tycker minst sagt alt det ärklåfingrighet i det här avseendet. Närjag sedan går in på den övriga försvarsfrågan vill jag inledningsvis inslämma ivad sade i sitt inlägg. Jag tycker att det var ellutomordentligt inlägg, och del tolkade den situation som del svenska försvaretskall ställas in i, nämligen ihop med värt internationella ansvar. Detär klart alt värt försvar måste dimensioneras efler dels den hotbild somavtecknar sig, dels den sociala verklighet vi lever i. Menhar vi rätt hotbild? Jag är väl inte mannen alt kunna utreda della här. Men delkan länkas all vi använder oss av hell felaktiga hotbilder. Vi har den vanligaom öst och väst. Vi säger också atl det finns finns också ekonomiska hol. Vi har sett del i samband med oljekrisen. Delfinns en terrorism, del finns sabotage och myckel annat. Hotbilden kanske isjälva verket inte är den som vi inbillar oss. Motden yttre miliiära hotbilden står emellertid utgifter för bl. a. socialpolitikoch utbildning. Jag tycker all den föregående talaren, , tog litetväl vårdslöst på den frågan. Det är klart att det måste göras en avvägning.Till detta kommer naturligtvis del som försvarsministern så sorgfälligt gåttförbi i sin proposition, nämligen den internationella situationen och det somvi nu känner oss djupt engagerade i, nämligen "En ny ekonomiskvärldsordning". Vi kan med andra ord inte se vare sig vårt försvar ellervår sociala situation enbart i ljuset av inhemska intressen. Vi lever, som detså har sagts, i en odelbar värld. Jaghäller själv för troligt att vi måste inrikta oss på en reell nedskärning införnästa försvarsbeslut . Framför oss ligger stora koslnader inom barnomsorgenoch äldreomsorgen, och vi vel hur del knakar i de ekonomiska fogarna i dessaavseenden. Förslaget om skolans inre arbete hotar att bli förfuskat genom bristpå ekonomiska medel. Jag tror att också detta hör ihop med försvarsviljan. Omdel nämligen kan göras gällande att höga försvarskostnader gör del omöjligt föross att t. ex. klara åldringsvården, kommer människor att fråga sig omförsvaret är värt det höga priset. Omåldringsvården hör till de nära ting som kan beröra oss var och en i dennakammare - som värdbehövande en gäng, som barn lill föräldrar eller eljest somnära anhöriga - så är den internationella solidariteten lika verklig, även omden ligger en bit ifrån oss. Det är ju också högst anmärkningsvärt attförsvarsministern inte gjort denna koppling när han presenterat sinförsvarsproposition. Men statsministern har ju varit här och repareratdetta något. InomBroderskapsrörelsen (s) upplevde vi tidigt atl våra förpliktelser som nationkrävde en stark satsning på utvecklingsländerna. I det sammanhanget - del varvid en kongress i - framförde vi mycket starkt attu-landspolitiken hörde intimt samman med vår utrikes-och försvarspolitik, ochgenom della naturligtvis också med vår nedrustningspolitik. Vihar från svensk sida varit engagerade i nedrusiningsslrävandena bl. a. genomvårt deltagande på regeringsnivå vid nedrustningskonferensen i . Och detär nu tid att förbereda sig på . Jag behöverinte upprepa de gigantiska summor som världens nationer offrar på rustningaroch hur litet vi egentligen satsar för att rädda världen från fattigdomen. Dethar sagts i den här debatlen och vid många andra tillfällen, och jag behöverbara hänvisa till della. Del är ju dessa felsatsningar - låt oss kalla dem så -som gör all vi frän svensk sida har engagerat oss sä djupt. Men det är klartall vår trovärdighet kan ifrågasättas om vi inte själva är beredda all lägga våraförsvarskosinader pä en rimlig nivå. Detär hela liden givelvis fråga om ett risklagande. Frågan är bara på vilken nivådenna risk skall ligga. Jag återupprepar att del förefaller i varje fall migsom att liden nu har kommit då vi på allvar bör länka över om inte andra behovmåste tränga sig före de höga försvarskosinader vi f n. har. Jag kommer intealt ha något yrkande utöver dem i de socialdemokratiska reservationerna, därförall jag anser alt den här debatten hör samman med den försvarsutredning som nukommer all tillsättas och som skall leda fram till beslutet om fem är. IBroderskapsrörelsens (s) försvarspolitiska program framförde vi en del krav somjag här summariskt skall antyda. De har f ö. varit uppe i debatten förut. Jagnoterar som många andra med tillfredsställelse att den kommande utredningenskall bli parlamentariskt sammansatt redan från början och att det skall blimöjligt alt få den remissbehandlad före beslutet . Ivårt försvarspolitiska program ville vi stärka del ekonomiska försvaret, somvi konstaterade hade kommit all släpa efler. Den socialdemokraliskareservationen kräver också en långsiktig planering, vilkel naturligtvis är bra. 1fråga om det rent militära försvaret vill vi undvika en dyrbar avanceradteknologi och salsa på ett folkförsvar där olika komponenter balanserarvarandra. Vi underströk myckel kraftigt alt värt försvar skulle grundas pä denallmänna värnpliklen. Vi ville, herr talman, salsa ytterligare resurser påcivilförsvaret och ge delta en annan inriktning än f n. Vi vet altcivilbefolkningen numera hotas i större utsträckning än tidigare vid etteventuellt krig, och här begär ju också försvarsutskottet enhälligt enutredning efter en motion av i . Vibegärde också i detta program en utredning om civilmotståndei, och jag noteraratl en av de socialdemokratiska reservationerna innehåller jusl detta krav,medan den borgerliga majoriteten yrkar avslag på detta krav men ändå här idebatten har visat en viss förslåelse för atl en sådan utredning kommer tillstånd. Jag vädjar till dem som makten har alt utredningen kommer lill stånd såfort som det över huvud taget är möjligt. Jag understryker f ö. vad GudrunSundström här har sagt i denna fråga. Vidareönskade vi socialisera vapenindustrin och fylla ul den miliiära produktionenmed civil produktion, så all industrin inte blir så ensidigt beroende avmiliiära beställningar. Därutöver innehöll vårt program åtskilliga synpunkter,som jag hoppas skall kunna prövas i den kommande utredningen. En del av dem ärredan upptagna i den socialdemokratiska gruppmolionen 1504. Inför deltariksmöte har vi bl. a. frän broderskaps-häll i motioner också aktualiseratnågra andra krav som vi tidigare behandlar* här i eller som kommerupp . På det internationella planet genomfördes på FN:suppdrag och under ordförandeskap en undersökning på tematNedrustning och ulveckling. I dess rapport som kom 1972 konstaterade man bl.a.: "Vi instämmer med författarna lill tidigare undersökningaratt det icke skulle föreligga några oöverstigliga svårigheter atl säkerställaomställningen av de frigjorda resurserna till fredliga ändamål." Del sägsalltså i samband med diskussionen om all det skapar arbetslöshet om de militärarustningarna dras ned. Manfortsatte vidare: "Överförandet till fredlig användning av resurser som ivarje land tagits i bruk för militära syften kommer att åvägabringa ett störretillfredsställande av landets civila behov. De resurser som på detta sällfrigjorts, ibland omnämnda som "nedrustningsuidelningen", kanomdirigeras lill alt höja levnadsstandarden och lill alt befrämja en snabbaretillväxt i synnerhet genom större utgifter för fasta investeringar och förutbildning och skolning av arbetskraft." Omman har dessa gigantiska summor i bakhuvudet och de små summor som vi i självaverket satsar på världens fattiga människor, begriper man vad del här skulleinnebära om man kunde göra som det slår här. Men det kan vara viktigt atl ha enberedskapsplan för övergång till civil produktion. Detta är giltigt för svensktvidkommande, men del är klart att del äger ännu större giltighet i detinternationella samfundet. Jagvill slula delta anförande med ytterligare etl citat. sade i FN inovember 1975: "Varje land måste se sina säkerhetspolitiska problem i ettvidare perspektiv än det som avser del militära försvaret mot en väpnad attack.Investeringar i politiskt förtroende" -jag upprepar del, investeringar ipolitiskt förtroende - "är ofta lika viktiga för säkerheten sominvesteringar i rustningar." Vad det till slut är frågaom är fred - och världens. Jag har inget yrkande utöver dem som socialdemokralerna framställt isina reservationer. Men jag upprepar all vi inför del kommandeutredningsarbetet och nästa försvarsbeslut har att fundera över om inte enompriorilering är nödvändig, såväl inom försvaret som mellan försvaret ochandra utgifter i vårt svenska samhälle och i vårt internationella sammanhang. Hen (vpk): I debatten har redovisat vpk:ssynpunkter på säkerhetspolitiken och totalförsvarets utveckling. Den krilik somdärvid levereras mol den mililärpolitiska syn som varit dominerande äri hög grad aktuell i fråga om satsningen på mi-litärflygel. Inriktningen avförsvarei mot en slormaktskopia har varit särskilt påfallande i satsningen päflygel. Den våldsamma miljardrullningen lill militärapparaten har framträtt isärskilt hög grad på detta område. Viggenprojektei kommer attframstå i särklass härvidlag. Till bilden hör också hur satsningen påViggenprojektei drevs fram med meioder som strider mol de mesl elementära kravpå öppenhet och demokratisk beslutsprocess. Tydligen har den ansvariga militärledningenheller ingenting lärt, eller också tror man sig kunna bortse från lärdomarna.Man är nu beredd au gå vidare på den inslagna vägen genom satsning påefterföljare till Viggenplanei - A 20 och B3LA. Låtmig, herr lalman, uppehålla mig något vid problem som sammanhänger med dennasalsning på tillverkning av mililärflyg. En betydande del av näringsliv och sysselsättningi och därmed hela kretsar nämligen kringflygplanstillverkningen vid . Därmed har också denna sysselsättningkommit i farozonen så snart frågan om minskning eller slut påflygplanstillverkningen aktualiserats. har de krafter som vill drivafram en fortsatt satsning på del militära flyget inte varit sena att utnyttja,i Gäddvik följde denna linje i sitt anförande lidigare i dagliksom även försvarsministern. Alten hel bygd gjorts beroende av flygplanstillverkningen har använts som skäl föratt fortsätta den enorma satsningen, oberoende av att den förda politikenifrågasatts från såväl militär som ekonomisk synpunkt. Försök lill export avflygplanet och till samarbeisavtal med NATO-länder i fråga om tillverkning hargjorts, trots alt såväl regler för export av krigsmateriel som ekonomiskabestämmelser tangerats. Den naturliga oron hos anslällda liksom i hela bygdenhar utnyttjats för atl pressa fram nya miljarder till militär flygplanstillverkning.Viggen skall ha en fortsättning; det har uppenbarligen varit linjen. Dennainriklning har tydligen också i hög grad varit bestämmande för företagetsagerande. Den har lett till att man inte sökt produktionsalternativ av civilkaraktär. Det kan vara begripligt att de som bedriver verksamhel för profit ochinle av ansvar för de anställda funnit det bekvämare all salsa pä säkerstallig miljardrullning lill miliiära ändamål än alt konkurrera på marknadenmed andra produkter. Tyvärr har statsmakterna inte heller medverkat till enövergång från militär till civil produktion för atl underlätta enomställning.och säkra sysselsättningen för de anslällda. Vihar länge från vpk-håll drivit frågan om utarbetande av etl program för civiltutnyttjande av de resurser som kan frigöras genom en nedskärning avkrigsmaterielproduklionen. i var inne på detta problemnyss. Vi har vid upprepade tillfällen rest denna fråga här i . Vi harväckt den i kommunala församlingar etc. Kravet pä åtgärder i denna riktning harväckts bland de anställda i berörda industrier och bland de ansvariga ikommunerna. Men tyvärr har del varit mycket små steg som har tagits för attförändra situationen. Visserligen har man från regering och riksdag tvingats erkännaatl staten bör medverka lill en omslällning, men det verkliga ansvaret för deanställda och för utnyttjande av de väldiga resurser av skallemedel som pumpasin i krigsmalerielindustrin har man inle erkänt. Närdet gäller användningen av frigjorda resurser vill jag, herr talman, än en gång- jag har gjort det tidigare - hänvisa lill om avruslningensekonomiska och sociala konsekvenser. I denna rapport fastslås alt del finns sämånga krav som tävlar om en nyttig användning av resurser, frigjorda genomavrustning, all det verkliga problemet är uppställande av en prioritelsskala. Detär etl cyniskt spel med de anställda som bedrivits under en läng lid när manhotat med arbetslöshet så snart tanken på nedskärning av flygplansprodukiionenförts fram. Arbetare och tjänstemän börjar dock alltmer genomskåda dennahållning. Kravet pä andra sysselsättningsalternativ växer sig därför alllstarkare. åberopade dras en intressant slutsals: "På kort siktskulle övergängens smidighet lill stor del bero på regeringens förmåga attförutse de typer av problem som skulle uppstå och på förberedelsernaslämplighet." Menhur skall man fä till stånd en smidig övergång, förutse problem och vidlalämpliga förberedelser, om regeringen har fortsatt satsning på miliiärflygetoch fortsatt militär miljardrullning som främsta arbetshypotes? Försvarsulskoileltraskar också på i samma spår. Man avvisar att Viggensyslemet varit enfelsatsning. Man åberopar försvarsutredning och försvarsminister lill stöd fören vidareutveckling av JA 37 till A 20 och motiverar anskaffning av B3LA medatt man bör behålla kapacitet atl utveckla flygplan inom landel. Kan någonskönja det minsta tecken på kritisk prövning i denna attityd? Försvarsutskottettrampar bara vidare runt i del ekorrhjul man befinner sig i. Miljardrullningenskall fortsätta. "Regeringenskall sträva efter bättre hushållning med skattemedel", hette del stolt iregeringsdeklarationen när den borgerliga regeringen trädde lill efler valet.Men kan man finna en sämre hushållning med skattemedel än den militärpolitiksom regeringen bedriver? Här pågår ell våldsamt slöseri med skattemedel genomsalsning på en militärpoliiik som därtill inle ger den försvarskraft man påstårsig vilja uppnå. Bl.a. kostnadsutvecklingen i fråga om flygvapnet ledde till viss tveksamhet införde olika alternativ som presenterades i försvarsutredningen. Tveksamheten varuppenbar hos socialdemokraterna men fanns också hos vissa av de borgerligapartierna. Det enda parti som haft en konsekvent linje i dennafråga är dock kommunislerna. Skillnaderna mellan de borgerligapartierna och socialdemokraterna är, som redan påpekats, tyvärr inte avgrundläggande art utan rör sig mera om takten i miljardrullningen. Det ärnaturligtvis inte oviktigt all konstatera att de borgerliga partierna ärberedda all gå längre än socialdemokralerna härvidlag och atlsocialdemokraterna börjar bromsa. Menfrågan lill socialdemokraterna måste ändå gälla när de skall bryta med denmililärpolitiska linje som följdes i regeringsställning och som de borgerligahar som grund för sitt agerande. Är ni inle snart beredda att föra ut ocksåmililärfrågan lill en öppen debatt bland väljarna på samma sätt som en radandra samhällsfrågor? Deltaär frågor som måsle ställas och även besvaras för atl man skall kunna utformaen riktig militärpolitik och stoppa den av högern starkt dominerade borgerligaregeringens tilltagande satsning på militärapparaten. Del är etl framsteg allsocialdemokraterna säger nej till B3LA, men Fortfarandeär kommunislerna det enda parti som företräder uppfattningen radikalt måste bryta den hittillsvarande inriktningen avförsvarspolitiken. Vi gläds överalt denna linje vinner ökat stöd. Viggenprojekteioch planerade efterföljare till detta är uttryck för den felaktigamilitärpoliiik som förts. Därför är också inställningen till denfortsatta satsningen på militärflyget av avgörande betydelse för vilkeninriktning försvarspolitiken skall ha . uppgifter rörande omfattningen av importen av detaljer och syslem lill varavslöjande och borde leda fram lill en grundlig omprövning av hela frågan. Vpk:sståndpunkt i fråga om flygplansprodukiionen slår i konsekvens med vär allmännainriklning av försvarspolitiken och kraven på en ny försvarsordning, ensänkning av militärkoslnadérna, nedskärning av del militära försvarei ochnedrustning. Hen KÖRLOF (m): Del förefaller mig inle rikligl juste all låta resonemang,kanske framför alll kring del militära försvarei, stå oemotsagda idiskussionen här i kammaren. Jag tänkte därför försöka kommentera en del avdel hon tagit upp i sin motion. Ulanatt generalisera alltför mycket vågar man nog påstå alt det hos en gruppmedborgare finns en attityd av innebörden att vidden och mångfalden avolrygghetsfaklorerna i väriden är sådana atl värt miliiära försvar är bådefeldimensionerat och otillräckligt - ja, kanske t. o. m. onödigt. Del ärfaktiskt inle heller fel all lycka sä frän en viss synpunkt. Om kärnvapenkrigetoch bakteriologiska och kemiska stridsmedel släpps lösa i en framtida konfliktmed vårt land inblandat är uppfattningen om försvaret som feldimensionerat ochotillräckligt alls inte grundlös. Men della gäller naturligtvis under denbestämda förutsättningen alt ell sådant krig alls har någon rimlig grad avsannolikhet för sig. Densannolikhetsfrågan är en av utgångspunkterna i en försvarsdeball som syflartill att klargöra försvarets roll som trygghetsfaktor. I della hänseende harfru rört vid något väsentligt i sin motion. Jag återkommer senare tillvarför jag tycker hon hamnat fel i sin bedömning av den frågan. Ocksåom man undantar ABC-krigel som möjlighet är uppfattningen om försvaret somfeldimensionerat och otillräckligt inle helt felaktig, under förutsättning allen stormakt kan sälta in sina samlade eller huvuddelen av sina samladekonventionella militära resurser mot oss. Möjligheten och rimligheten av ensådan militär aggression mol oss är också en av de grundläggande frågorna ochmåste ut innan t. ex. diskussionen om en efterföljare till harnågon mening. Också den frågan har tagit upp i sin motion, och honhar där rört vid något väsentligt, även om jag menar atl både hennesförutsättningar och slutsatser är felaktiga. Förden som länge sysslat med försvarsfrågor och försvarsupplysning, särskill blandungdomar, och därtill under några års lid fåll en viss erfarenhet av devärnpliktigas attityder, både under grundutbildning och repelitionsutbildning,framstår dessa frågeställningar som speciellt vikliga. Det är nämligen allsinle ovanligt bland dagens ungdom, och även bland värnpliktiga, atl mötauppfattningen all försvarei är verkningslöst mol stormakternas enorma resurseroch alt det är meningslöst i den form det f n, är länkl alt fungera. Oftaanges civilmotstånd och gerillakrig - med eller utan militär gränsvaktinvolverad - vara den framkomliga vägen. Jag tror att det är oerhört väsentligtalt understryka all försvarsformer som militär gränsvakt, civilmolstånd ellergerillakrigföring ensamma inle går all förena med grunderna i vårsäkerhetspolitik. är hell ense om del. haremellertid genom sina reservationer och sin motion ställt sig utanför dennaenighet. Jagskall göra en snabb genomgång av de argumenl anför i sin motion ochnågol om det språkbruk hon använder. FruTheorin hävdar att de myndigheter som försvarsbeslutet berör har elt inflytandeöver planerings- och beslulsunderiag som inle har någon motsvarighet inom andrasamhällssektorer. Vidare säger hon alt utredningen hell har saknat underiagför atl bedöma innebörd och konsekvenser av en nord-sydlig konflikt. Hon hävdaratl det är en säkerhetspolitisk sanning att krig mellan öst och väst i Europabetyder kärnvapenkrig och all elt europeiskl krig oundvikligen leder lill enkalastrof för alla dellagande länder. Vidare sägs del atl angreppsfallen iplaneringen utesluter det kärnvapenkrig som all säkerhetspolitisk sakkunskapfruktar all varje krig i snabbi kommer atl leda lill. Angreppsfallensägs uteslutande handla om krigföring med konventionella vapen. Honsäger också alt planeringen att i första hand möta invasionen med svenskafiärrsiridsvapen innebär atl man helt bortser från erfarenheterna av det andraväridskrigels stora invasioner, alt planeringen för försvaret vid storainvasioner med förutsättningen all de ligger innanför det konventionellakrigets gränser ingenling har med verkligheten att göra samt att ett sådanlinvasionsangrepp ler sig helt osannolikt.