prot · G009125 · 1976-12-31 00:00:00 — Inte minst måsle, lyckerjag, på nytt insikten om behovet av goda naturvetenskapliga och tekniskakunskaper omfattas av alla i vårt samhälle, alltifrån de små barnen - och jagundrar om det inle är där vi skulle böria. Jagdelar mening all metodisk ulveckling är en viktig ålgärd. Jagvill dock hävda atl sådan metodisk utveckling redan pågår - den kan säkert uiökasoch utvecklas - och all del faktiskt nämndes i mill svar. Jagdelar också uppfattning om viklen av alt fä ökad rekrylering avflickor lill nalurvelenskaplig och leknisk utbildning. Dellär väl knappast leda lill någonling om vi står här och dividerar om vem somhar rätt i sina siffror. Jag tror all del är jag, Avslulningsvisvill jag framhålla all del som jag tycker - och tyckte deltydligen också - fylliga och innehållsrika svar som jag gett här i dagsjälvfallet inte är slutpunkten i del arbete som pågår för all bällra del sombrister i del här avseendet. Omökad offentlig insyn i administrativa åtgärder mot terrorism Jag ber atl fålacka statsrådet för de ytteriigare synpunkterna. Och jag konstaterarall vi i del stora hela är fullt ense. Förundvikande av varie missförstånd vill jag dock tillägga att jag självfalletinie är motståndare till organisatoriska förändringar av skolan även om jaginte såg della som den första och mesl omedelbara åtgärden i just det härsammanhanget. Jagtror alt den rälta vägen i det fallel bör vara all inom parlamenlariskaulredningar ta upp problemen i ett vidare sammanhang, såsom t, ex, nu skerinom gymnasieskolutredning. Omjag skulle vilja peka-på en enda punkt så skulle det vara möjligheten attinföra en variant av den naturvetenskapliga linjen av den lyp som fanns i detgamla realgymnasiet, nämligen en biologisk gren. Jag tror att den skulle väckasärskill intresse inle minst bland flickorna. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om ökadoffentlig insyn i administrativa åtgärder mot terrorism Herrslalsrådel erhöll ordel för all besvara (vpk) den 15april anmälda fråga, 1976/77:383, lill herr sialsminislern, och anförde: har med anledning av den s, k, lerro-rislaffären frågai sialsminislernom verkslällande av adminislraliva ålgärder mot enskilda, utan möjlighet tilloffentlig insyn, är förenligt med rättssäkerhetens principer. Frågan haröverlämnats till mig för att jag skall besvara den. Sedangammall råder i princip fri insyn i statlig och verksamhel. Dennaprincip är en betydelsefull garanli för rättssäkerheten. Vissaallmänna och enskilda inlressen har emellertid sådan tyngd att de i vissa fallmåste la över offentlighetsprincipen. I iryckfriheisförord-ningen finns enuttömmande uppräkning av de inlressen som kan medföra undanlag från dennaprincip. viktigt skydd för offentlighels- Omökad offentlig insyn i administrativa åtgärder mot terrorism principen ligger i attregler om sekretess i allt väsentligt får göras bara av i en särskildlag, den s. k. sekretesslagen. Denbestämmelse i sekretesslagen som är tillämplig i del här akluella fallet är 10S- Den paragrafen avser handlingar som rör bl. a. polismyndighets ochåklagares verksamhel till förekommande eller beivrande av brott aktuella ärendena pågår brottsutredning fortfarande. Elt offentliggörandeav alla sekretessbelagda handlingar skulle allvariigt kunna skada utredningen. Besluti sådana ärenden som har varit aktuella fattas av regeringen efterframställning från . Handläggningen av ärendena sker inteulan insyn. Rikspolisslyrelsen har pariamentarisk sammansättning. Handläggningenav regeringsärenden granskas av , Dessulom redovisarregeringen ärligen till hur ler-roristbestämmelserna har tillämpats. Hen MÅBRINK (vpk): Jag tackar för svarat, IEuropa finns elt antal lerrorisliska grupper verksamma: Uslasjaoch japanska . För dessa grupper är terrorn huvudinstrumentet. Depoliliska motiven i deras verksamhet spelar ringa eller ingen roll i jämförelsemed de rent kriminella aktivitelerna. Därför skiljer sig dessa grupper frånalla i egenllig mening politiska rörelser. Terrorgruppernas verksamhel måstesjälvfallel bekämpas. Men delta får inle leda lill andra för rättsslalligpraxis fariiga eller betänkliga konsekvenser, nu aktuella lerrorislaffären finns mänga oroväckande inslag. Dels kan klartkonstateras att lerrorisilagens suddiga paragrafer slår vilt omkring ochuppenbarligen drabbar oskyldiga människor, dels kan man konstatera alllerrorisllagen inte är elt effektivt vapen mot terrorism. Jag bortser dä frände två västtyskar mot vilka dokumenterade bevis fanns genom deras aktivaverksamhet i , Men på vilket säu har man dokumenterat att de fyrautvisade verkligen var terrorister? Var finns bevisen på att de tillhörde någonterrorgrupp? Det är ju del som enligl de preciseringar till det bällre somgjorls av lerrorisllagen skall vara kriteriet, men som man lydligen i dennaaffär helt har slrunial Säpooch slalsrådel kan påslå vad som helsl, eftersom det inle finns någonmöjlighel alt pröva beskyllningarna i vanlig demokralisk ordning. Materialet ärhemligstämplat Det är Säpos påståenden som är bevismaterialet. De utvisade ochderas advokater har inte givits tillfälle att bemöla anklagelserna. Låtmig som ett exempel ta den utvisade engelsmannen. Bevismaterialet mol honomvar tydligen så uselt alt han i inte har blivit föremål för åtgärder.Men länk om han nu ändå skulle vara en terrorist! I så fall har lagen motterrorister gynnat terrorismen. Och om han inle är någon terrorist harlerrorisllagen visal sin oerhörda fariighel för en rättsstat. Vårainvandrares rädsla är myckel befogad, och vad än försäkrar kan delinle lugna våra invandrare. Jaghar lyvärr ingen förhoppning om atl få borl terroristlagen, men jag vill härsluta med atl slälla två frågor till . Den förra regeringenpreciserade vilka terrorgrupper som skulle bevakas, och jag har en känsla avatl man nu har breddal omfånget på dessa grupper. Därför vill jag som saglställa tvä frågor: Vill slalsrådel Ullslen precisera vilka grupper somskall belraklas som lerrorister? Är statsrådet beredd att la initiativ tillall lerrorisllagen omarbeias så, all de regler som gäller för svenskamedborgare rällsmässigi också skall gälla för ulländska, exempelvis poliliskaflyktingar? Omökad offentlig insyn i administrativa åtgärder mot terrorism HerrMåbrink har frågai om insynsmöjligheterna i samband med verkslällande avåtgärder mol enskilda människor, och denna diskussion måste då rimligtvisbegränsas lill den sidan av saken. Men jag vill ändå svara på de frågor somherr Måbrink nu har framställt Delär inle så, , att den nya regeringen har breddal begreppel och pånågol säll gjorl terrorislbeslämmelserna i ullämningslagen lillämpliga på andrapersoner och grupper än vad som tidigare gällde. Vad den andra frågan beiräffar, alllsä den om enomarbelning av lerrorisllagen, har jag sagl åiskilliga gånger all jag lyckerau del är rikligl med en deball om alla lagars vara eller inie vara ochlillämpning, och den deballen bör givetvis föras även i del här fallel.Eftersom denna diskussion främsi gäller insynsmöjligheterna vill jag klarttillbakavisa påslående. De som i detta fall har blivit misstänktaför atl ha deltagit i terrorislhandlingar har alla möjligheter att försvara sigvia ombud, som kan ta del av de uppgifter som regeringen har lillgång lill. Denbegränsning av offentliggörandet av handlingar, som vi tvingas till, hardessutom atl göra med dels all man inte vill skada ulredningen, dels - och inteminst - alt man vill undvika alt skada personer som direkt eller indirektberörs av den pågående ulredningen. Hen MÅBRINK (vpk): Del är den s. k. lerrorisllagen som del handlar om i delta fall, herrUllslen. Del är den som jag har berört både i min fråga och i mitt senasieanförande. Det gäller också rättssäkerheten för invandrarna och de politiskaflyktingarna. Den har man inle lagil hänsyn lill i del här fallel. Man har hemligstämplatmaterialet och sagl all sekretessen är nödvändig med lanke pä ulredningen osv.Men är det inle dags alt släppa efler pä sekretessen nu? Vad är de fem utvisadeanklagade för? Man bör väl ändå kunna lägga fram konkrela bevis, eller skallman forlsälla all hävda all man hittat fingeravtryck osv,? Vad är del för be- Omökad offentlig insyn i administrativa åtgärder mot terrorism Det kan väl ändå inle hälla, . Sedan sade inte alls har vidgat begreppet terrorism. Men jag befarar all man i självaverkel har gjorl della, . Om man ser på den konvenlion som finnsi en proposition och som skall behandlas i den här , europeiskakonvenlionen för bekämpande av terrorism, finner man ju att del rör sig omoerhörl diffusa begrepp och skrivningar. Det lalas inle konkret om vissaterroristgrupper. Man kan få den uppfattningen atl de som bekämpar schahenslerrorregim kan belraklas som lerrorister enligl den konvenlionen. Jag vill änen gång fråga: Kan sä vara fallel, ? Kan exempelvis en fredligockupation av den iranska ambassaden i i fortsällningen betraktassom terrorism och behandlas därefier? HerrMåbrink gjorde själv en distinktion mellan politiska grupper och terrorgrupper,och den distinktionen gör också jag och lagen. Ingen människa kan behandlasenligl utlänningslagens ulvisningspara-grafer, därför alt han eller hon tillhörden ena eller den andra poliliska rörelsen. Sedanvill jag, herr talman, säga att del är just för atl invandrare och politiskaflyklingar skall kunna känna irygghel i som vi har anledning all visaden hårdhei mot terrorgrupper och terrorister som vi gör. Den lag som vilillämpal i della fall har ingen som helsl akiualiiel för invandrare som kommertill i syfte all bosälla sig här. Hen MÅBRINK (vpk): Ominvandrarna i della land skall kunna känna irygghel i fortsättningen, tror jagall det är nödvändigl att man omarbetar och preciserar lerrorisllagen, så allsådana här beskyllningar för terrorism eller för samröre med terrorister ellerterrorgrupper får prövas i en vanlig domstol, precis som om det gälldesvenskar. Först då tror jag att invandrarna kan känna irygghel, fördel är juslhemlighetsmakeriet i den här affären som har skrämt invandrarna. Jagkommer inle ifrån atl konventionen är oerhört fariigl och luddigt skriven, herrUllsten. Man klassar faktiskt i denna konvenlion som terrorism praktiskt tagelalll användande av vapen. Del finns ändå befrielserörelser och grupper i bl.a. vissa brutala latinamerikanska diktaturer som inte har någon annan möjlighelän all med vapen försvara sig. Om lever i den föreställningen atlterrorism i utlänningslagens mening kan jämställas med användandet av vapenskulle jag fakliskl vilja rekommendera all sludera denna lag innanvi forisälier diskussionen, som f ö. just nu inte gäller lagens vara eller intevara ulan dess lillämpning. Överläggningen var härmedslutad. § 10 Föredrogs ochhänvisades Proposilion 1976/77:150 bilaga 2 punkten 6 till skatteutskotteti övrigl lill finansutskottet §11 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1622 och 1623 tillskatteutskottet 1976/77:1624-1636 tillarbetsmarknadsutskottet 1976/77:1637 tillarbelsmarknadsulskollel 1976/77:1638 och 1639lill trafikutskoitet § 12 Meddelande omfrågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1976/77:424av () lill herr industriministern om åtgärder för fortsatt driftvid spånplatlefabrik i : i har enligt uppgift inställt sina betalningar. Omfabriken måsle slå igen kommer närmare hundratalet anslällda all föriora sinaarbeten. Mot denna bakgrund vill jag fråga herr industriministern: Vad länkerregeringen göra för all säkra fortsatt drift vid Norra Ny Induslri AB:sspånplatlefabrik? 1976/77:425av i (s) lill herr arbetsmarknadsministern omgenomförande av ålgärdsprogram för Vindelälvsområdet: uttalade all snaraålgärder för förverkligande av del s, k, Vindelälvsprogrammet borde vidtagas.Arbetsmarknadsministern omtalade i bönan av att en arbetsgruppskulle tillsättas för atl samordna insatserna i Vindelälvsområdet. Moldenna bakgrund vill jag lill herr arbelsmarknadsminislern ställa följandefrågor: När kommer den aviserade arbetsgruppen förVindelälvsområdet atl tillsättas? Är arbetsmarknadsminisiern beredd alt redovisanågra konkrela ålgärder som kan komma lill utförandeför all förverkliga Vindelälvsprogrammet? 1976/77:426 av (vpk) till fru statsrådet om en belygsfri skola: Statssekreteraren iulbildningsdepartemenlel deklarerade för någon lid sedan följande: "Försl skall vi nu haen bred remiss under väl tilltagen tid. myckel kan jag ändå vågasäga, som att-elevorganisationernas krav på en helt belygsfri skola saknaraktualitet" Med anledning av detlauttalande vill jag fråga fru statsrådet : Harregeringen redan innan betygsulredningen remissbehandlats lagil Slällning moten belygsfri skola? 1976/77:427av i (m) till herr kommunikationsministern om en brovid Bjursund i län: Alltsedan 1930-ialet har del funniis ell lokaltbehov av och lokala önskemål om all genom brobyggnad fä lill slånd en faslförbindelse vid Bjursund, väg 870, i , län, som ersättningför nuvarande färiförbindelse. har såväl behovet av fast förbindelsesom önskemålen härom vuxit sig starkare. Likaså kan värdel av ett genomförandeav ifrågavarande projekl i pengar och lid för lokalbefolkningen numera väldokumenteras. Avserkommunikationsministern vidla sådana ålgärder all en brobyggnad vid Bjursund,, län, kan förverkligas inom överskådlig lid? 1976/77:428av () lill herr försvarsminislern om åtgärder för all försvåraåtkomsten av rökhandgranaier: På ullöstes en miliiärrökhandgranal i en fullsatt spårvagn i Göleborg, varvid 19 personer skadadesoch fick föras lill sjukhus. Vid ell liknande atleniat på ell holell i Växjöskadades också flera personer. Demililära rökhandgranaier del här är fråga om utvecklar en utomordentligtgiftig och direkt livshotande gas. Del kan därför ifrågasättas om de över huvudlagel bör användas. Skall de användas bör man under alla förhållanden skärpakonlrollen över hur de förvaras. Avser försvarsminislern all vidla några ålgärderför au förbjuda, evenluelll försvåra, ålkomslen av mililära rökhandgranaier avanförd typ? 1976/77:429 av herrLidgard (m) lill herr juslilieminislern om vidareutbildning av åklagare: Den kvalificerade skallebroltsligheten synes varamycket svår all komma lill rälla med. Den misstänkte i sådana mål är oftasjälv väl förtrogen med ekonomiska frågor eller har möjligheter all anlita denjuridiska och ekonomiska expertis han önskar. Åklagaren - däremol -tilldelas skaiiemäl oavsetl om han utöver sina juridiska kunskaper besitter denomfallande och ingående kännedom på de övriga områden som aktualiseras i dessamål. Mol denna bakgrund vill jag slälla följande fråga: Är justitieministernvillig föranstalta om sådan vidareulbildning av åklagare att de med slörresäkerhei och trygghet kan fullgöra sina uppgifter även i skallemål? 1976/77:430av (vpk) lill herr slalsrådel om användningen avstatliga medel för vissa broschyrer m. m.: I debatien i kärnkrafisfrågan utges en hel mängdinformalionsmaierial, speciellt av dem som är förespråkare för kärnkraft iSverige. Del har sedan deballen kom i gång på allvar för ell par år sedankommii ui ett stort antal påkostade broschyrer och andra trycksaker sompredikar kärnkraftens välsignelser. Nusenasi har cenlrala driftledningen, kraftbolagen och induslrin gemensaml gåttut lill skolor och studieförbund med en propagandakampanj i miljon k . Detmärkliga i allt delta är den roll som ställiga Vallenfall och de kommunalakraftbolagen spelar. När har beslulal au sialliga medel skallanvändas för kärnkraflspropaganda? sanktion använder statensvallenfallsverk miljoner av våra elavgifter och/eller skattepengar för allpropagera för mera kärnkraft. Jag vill därför fråga herrstatsrådet : Är det räll all statliga pengar får användas tillpropaganda i en fråga där del råder stora åsiktsskillnader bland svenska folketoch där någol definitivt beslut ännu inte fattals av ? 1976/77:431 av herrPellersson i (s) till herr statsministern om tids-frislen för besvarandeav frågor lill statsråd: Enligt riksdagsordningen bör fråga till statsrådbesvaras inom efter det att frågan inlämnats lill kammarkansliet,Såviti jag har kunnat konslalera var detla också en huvudregel som densocialdemokraliska regeringen följde. Närdel gäller den borgeriiga regeringen synes det vara så, atl det är undanlagsnarare än regel att den i riksdagsordningen föreskrivna svars-liden hälls avslalsråden. Gjorda undersökningar styrker ell sådani konsiaierande, Dellavitinar enligl min mening om en brislande respekl för ochriksdagsordningen som inte rimligen kan accepteras, Mol denna bakgrund villjag slälla följande fråga lill herr sialsminislern: Vilkaålgärder avser ni all vidla för all säkerslälla all riksdagsordningens reglerom svarsiiden för fråga i fortsällningen bällre följs av regeringens ledamöler? Nr 125 § 13 Kammaren åtskildes kl, 13,21.