prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Här kan jagdock inle pä samma sätt som när del gäller se all del finns någon egenlligsakskillnad mellan regering och opposition, även om gjorde vadhan kunde för att få en sådan skillnad all framiona. Regeringsförklaringens ordom "ökal slöd lill kampen för frigörelse i södra " speglas ihög grad i årets bi-slåndsbudget I anslagsfrågan handlar del om en avvägninginom ramen för samma lolala biståndsanslag. Oppositionen vill använda de pengarman sparar på och kalastrofanslaget för att öka anslagen bl. a. lillländerna och befrielserörelserna i södra . Den avvägningen kan jag,vilkel framgått av vad jag sagt, inle acceplera. Viktigareär ändå atl vi är överens om alt bör forisätta all fördömaaparlheidpoliliken, all hjälpa aparlheidpolitikens offer, att ge humanitärtslöd lill de rörelser, som hävdar den självklara principen om majoritelsstyreför folken i och , och atl som ett led i samma strävandenslödja den sociala och ekonomiska utvecklingen i de redan fria staterna i dessaområden. Vikan göra detla politiskt genom alt helhjärtat ställa upp bakom de ekonomiskasanktionerna mot , genom atl arbela för ett tvingande vapenembargo molSydafrika och genom alt verka för ell slopp för nyinvesleringar i . Vigör del också genom all föreslå all de s. k. frontslalerna skall fä genomgåendeökal bisländ. , vars ekonomi ulsalls för härda påfresiningar lillföljd av FN-sanklionerna mol , får en ökning med närmare 50 96 iförhållande till årels budget Med samma molivering får också en avsevärdanslagsökning. Med del fria har regeringen förklaral sig beredd allinleda ell långsikligl ulvecklingsarbele. Även , och ,alla länder som är ekonomiskl slarkl fjällade lill , kommer allfå mer bisländ om regeringens förslag bifalles. Och apropå vad sadeom vill jag bara påminna om all fakliskl är den avgjorlslörsla bidragsgivaren lill , även om man räknar in Väridsbanken. Förflyktingar och befrielserörelsernas humanitära verksamhel föreslås 35 milj.kr., vilket innebär en slörre ökning än som föreslogs av en enig SIDA-slyrelse.Till yttermera visso har del understrukits all delta inle är någol tak. I denutsträckning del finns uirymme för konsirukiiva insatser, som kräver störrebelopp, är vi beredda att anvisa ytterligare medel ur kalastrofanslaget, vilkelherr Wirmark redan har påpekal. Viden resa i har jag uppmanat befrielserörelserna och iZimbabwe all precisera sina önskemål om bistånd, vilkel nu också skell. Dessaansökningar övervägs f n. inom den s. k. flyk-lingberedningen. Beredningensförslag kommer naturligtvis att prövas av regeringen i positiv anda. Delstöd vi en gång gav befrielserörelserna i de portugisiska kolonierna har nuövergått eller är på väg all övergå i elt långsiktigt samarbele med politisktfria stater. Vi hoppas naturligtvis alt den dag inte skall vara alllför långtborta då detta också kommer all gälla och . Delär inte vår eller andra utomstående staters sak att förestava utvecklingsländernasval av polilisk väg. Men själva fria har vi en skyldighel all hävda andra folksräll lill polilisk! oberoende och ekonomisk ulveckling. är ändå lillsisl, herr talman, allt vårt biståndssamarbetes yttersta mål. Under della anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: Statsrådet kommenterade de inlägg om industrifrågor som bl. a.herr Måbrink, och jag gjorl. Jag tror alt han bevisade för mycket.Det behövde inte flnnas någon motsättning som inle gick alt lösa, ansåg han omherr och min deball. Vi skall inte överföra vår leknik, om den intepassar , utan vi skall finna en teknik som är lämplig och somu-länderna önskar, sade vidare, och jag håller helt med honom påden punkten. Mendärmed blir också polemik mot egendomlig. HerrUllsten ville bagatellisera och hävdade att det inte fanns någon egenlligmotsatsställning mellan svenska förelags inlressen och den svenskabiståndspolitikens inlressen i detta sammanhang. Men de svenska företagen harnalurliglvis elt primärt intresse av alt sälja den leknik de har men inte avalt sätta i gång elt kostsamt ulredningsarbele för all finna ny leknik, som deinte har, att sälja lill . Där finns en klar potentiell konfliklriskmellan svenska förelags inlressen och biståndspolitikens inlressen. På denpunklen tror jag alltså alt bevisade lilel för myckel. Desloviktigare är det då atl den håller hårt i in-dustribislåndetsä att inte företagsintressena får dominera, och det är del som vi understrykerså kraftigt; jag skall inte gå in närmare på det , efiersom atl ta upp del i sill inlägg. Vi menar emellertid all man inle skallblanda ihop bistånd och kommersiella transaktioner. Vi är motståndare lill gör ett bolag som delas mellan näringslivet och staten när det gäller t.ex. att sälja utbildnings-riänsler - jusl av det skälet all det gällerindustriell leknik som näringslivet har eller kan ta fram. Om man skall finnaen leknik som passar snarare än det svenska näringslivet, bör justaten kunna avgöra saken bättre än näringslivet självt, som har ell klartegeninlresse av atl sälja just sin leknik. Förherr Ullslen fanns det ingen sakskillnad när det gällde våra olika anslagsbud ifråga om södra . För socialdemokratin ligger det en självklar sakskillnadi de drygt 100 milj. kr. till södra som vi föreslår utöver regeringensförslag, Trolsalt uppehöll sig vid södra fick jag ingen klarhet i ell parfrågor, som oroar mig. Varför vill inleregeringen göra till programland? Internationelltutvecklingssamarbete m. m. för långsikligheten drogsupp sä fort som avkolonialiseringen skedde, men den nya regeringen har inlevelat göra lill programland, är en av de vikligaslefronlsiaterna. Varför vill inie regeringen ställa upp? StatsrådetUllsten hänvisade lill den biståndsnivå för som haruppnålls genom den socialdemokratiska poliliken, lill vilken ni har anslutiter. Men vad jag lalade om i mill inlägg var alt bislåndel lill medregeringens förslag, som innebär nedskärning av SIDA:s äskanden, belyder enminskning av bisiåndet till i reala termer jämfört med föregående år.Detta ser socialdemokraterna som ell djupt beklagligl inslag ibiståndspolitiken mol bakgrund av de slora behoven i självi och hosde befrielserörelser som stöder. HenMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Jag slällde en fråga lill om IDB, och jag skulle varalacksam om svarade på den frågan. Sedankan jag i slort sett hålla med när det gäller industrisamarbete.Jag vill bara påpeka för att milt parti inle är emolindustrisamarbete - och jag sade det faktiskt också i mill anförande. Vi haringenting emot investeringar i vissa . Men huvudfrågan är ju till vilkaländer investeringarna skall gå och vilkel syftemål de skall ha. Frågan är omde är anpassade till och insatta i resp, egna utvecklingsplaner ellerom de, som det är , utgör industriella enklaver, som jag sade i mitthuvudanförande, i vissa med oerhört reaktionära regimer, där de juinle på något sätt har en ulvecklingsfrämjande effekt utan tväriom snedvriderdessa ekonomi. Det kan ske därför alt det jusl i den sortens u-länderfinns regimer som över huvud tagel inle har någon folklig förankring ellernågol iniresse av alt utveckla landet, så atl man kan höja folkmajoritetensoerhörl låga levnadsnivå. Del är ju della del handlar om, det är della som ärkärnfrågan, och därom har inte sagl någonling. Hur ser herrUllsten på den lypen av invesleringar, som ju sker ? Jag nämndeLalinamerika som ell exempel. Hur ser på investeringarna i ?På vilket sätt kommer de svenska företagens investeringar där de fattiga ochsvällande människorna i lill godo? lycker lydligen inle om all jag försöker tona ned deskillnader som kom fram mellan honom och en del andra debattörer lidigare närdel gäller investeringar och teknologi. Jag skall gärna erkänna att visst här finnas skillnader. Det kan finnas olika idéer om vad som är del rimligaoch vad som inle är det rimliga. Men jag lycker ändå att saken på någol sällfrån vår synpunkt ter sig relativt enkel. Del är själva som begärall vi skall öka sam- arbetet på industriområdetDel är själva som begär att vi skall hjälpa till medteknologiöverföring. Viär givetvis på det klara med atl är svaga ekonomiskt, också isamarbete med stora investerare, vare sig det handlar om nationella ellermultinationella förelag. Vi kan dock inle vara lill den grad försiktiga att vi,medvetna om de riskerna, som huvudsaklig polilik avråder från dennalyp av industriellt samarbele, eller från att få en för u-ländernasförutsättningar anpassad teknologi. Vad vi kan göra är att i största möjligautsträckning slärka u-landssidan i den situationen, och det är väsentligen detsom utvecklingssamarbete på industriområdet skall handla om. Sedanär det en helt annan fråga när det gäller direktinvesteringar. Här är delfaktiskt så, -jag vel inle om det också möjligen gäller herrHellström - alt den motvilja mot direktinvesteringar, som präglar en del av erainlägg, ser man ingen motsvarighet till när man åker till , eller närman sitter här hemma i och dis-kulerar med representanter.Det spelar ingen roll om det handlar om en utrikeshandelsminister från Vietnameller en president i eller - alla är de myckel intresseradeav atl få även svenska investeringar i sina länder. Jag lalar nu inte om industribiståndutan om svenska investeringar. Vissl ser vi riskerna för - att de kankomma till korta i förhandlingar om hur vinster skall fördelas eller hurinvesteringen i allmänhet skall läggas upp. Del måste ändå vara så, att vi haren allmänt positiv inställning till prioriteringar och önskemålockså på detta område. Sedantill sisl, herr talman, tal om den skarpa socialdemokratiskaprofilen när det gäller södra . Såvitt jag förstår handlar det inte allsom någon annoriunda profil. Det handlar om litet Slörre belopp, om en ökning avanslagen till länder och rörelser för vilka regeringen redan har föreslagit enökning. Det handlar dessutom om en ökning inom samma tolala biståndsanslag. Denav socialdemokraterna föreslagna ökningen kommer därför att gå ut över anslagtill andra områden, framför allt anslaget lill . Frånregeringens sida har vi menat - och samma princip gäller fortfarande - atteftersom man från sida fäster så stort avseende vid att fårstörre resurser, skall inte vara ett land som sviker. Då skall vi intei ett känsligt förhandlingsläge gå in och föreslå en sänkning av vårbidragsandel med risk atl andra länder skulle följa efter och att helapäfyllnadsförhandlingen skulle gå i stöpet. Det tror jag inte något u-land hadeuppskattat Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hen () kortgenmäle: Jag tycker alt inlägg präglades av en liberal kluvenhetnär det gäller industrifrågorna. Alla är intresserade avdireklinvesleringar, sade . Han sade också alt begärteknologiöverföring. Men de här två påståendena är inte självfallet 4 protokoll 1976/77:123-124 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. samstämda med varandra.Olika slags direktinvesteringar ger inte samma effekter. Direklinvesleringarkan vara alll ifrån en färdig fabrik med full teknologiöverföring tillutläggning av legoarbelen, sarnmansältningsar-beten osv. som inle alls ellermycket litet överför teknologi. Erfarenheten av västvärldens investeringar ochockså investeringar i visar att de investeringarna iförsta hand går ul på atl lägga ul enkla moment som inle innebärteknologiöverföring. Såsent som underströk den svenske i en inlervju iMetallarbetaren att hade som politik all hålla teknologin kvar iSverige och all i sina fabriker i lägga ut jusl den lyp av enklarearbeten som inte innebär en sådan teknologiöverföring som ställersig bakom. Har hela den deballen undgått , atl direklinvesleringarsom sker på företagens villkor inle är vad i internalionella ochandra organisalioner i första hand önskar ulan vad de Ivärlom molsäller sig?Kravet på teknologiöverföring har ju kommit fram så hårt i internationellafora, därför atl ser alt de inte får en teknologiöverföring genom dedirektinvesteringar som sker på de privala företagens villkor. Det är därförsom del krävs en kraftfull politik också från statens sida. säger atl reservalionen handlar om ökningar påökningar. Men det gör den inle när del gäller . Där skall vi rösta omanlingen en ökning av bislåndel enligl det socialdemokraliska förslaget elleren minskning av bisiåndet i reala termer enligl regeringens förslag. HerrUllslen har heller inle besvaral min fråga: Varför vill inte den borgerligaregeringen göra lill programland? Del är en annan av de frågor som viskall rösla om här . (vpk) kortgenmäle: Jag skall inte orda mera om t"oreiagsinvesleringar, därför atlherr Ullslen vill inte diskutera dem på del sätt som de borde diskuteras. Delkan man klarl konstalera efter den här debatien. Trols atl jag inte har rättlill fler repliker upprepar jag frågan om IDB. Del är tredje gången jag ställerden frågan till , och jag skall hell korl redogöra för bakgrunden. HerrUllsten och jag hade en debatt här i kammaren förra årelom medlemskap i . sade då att av biståndspolitiska skäl var ettmedlemskap inle acceptabelt - man kunde inte tänka sig del. Jag ställde därförfrågan: Men hur är del dä när det gäller u-landsmoliv? Inte ens del svarade herrUllsten på. Jagvill alltså veta: Vad är del som hänt som gått sedan herrUllslen sade detta i ? har ju , efter vad jag förstår,gått med pä medlemskap i den - alltså ettdirekl stöd av skallebelalarnas pengar lill de oerhörl brutalamilitärdiktaturerna i , Och det har med den fråga som vi diskuterarhär all göra! Del är mycket riktigt som påslår, att jag sagt att delinle finns några skäl att gå in i IDB om man skall se till utvecklingseffeklerav den lyp som vi avser när vi diskulerar svenskl bistånd. Därför har vi sombekant heller inte gåll in i IDB med några bislåndsmedel, ulan medlemskapel iIDB har helt moliverals av exporl-skäl. Jag skall gärna gå in ulförligare på endiskussion om vad u-landspoliliken kräver för typ av avvägningar mellan vadsom är rimligt från synpunkler och vad som är rimligt från Sverigessynpunkt Jag tillåter mig hävda atl en svensk regering, av och till, ocksåmåsle ta sig an svenska intressen. Fårjag sedan bara säga lill all jag efler hans senasie inlägg ännumindre än lidigare förslår vad det är han och jag är oense om, Hans resonemanggick ul på alt jusl därför au svenska och andra länders företag när deinvesterar i ser till sina egna intressen i första hand - det är detföretag gör och skall göra - behöver stöd också på industriområdetför t, ex, teknologiöverföring. Det stödet är vi nu beredda all ge. Vi är ocksåberedda all försöka hitla lämpliga former för det, där det ibland kanske kanbli tal om direkta statliga insalser, där del ofla kan bli lal om samarbelemellan stålen och näringslivet och där alltsammans har somutgångspunkt att vill bygga upp sin industri. Närdet gäller lika väl som när del gäller andra ändamål i södra ,där socialdemokraterna vill föreslå högre anslag, är det på del sättet att mantar någon annanstans ifrån. Den avvägning som socialdemokraterna förordar ochsom skulle innebära dels all man minskar kalastrofanslaget, dels alt manförsvårar IDA-förhandlingarna har vi inte velat vara med om. Vadsedan till sist gäller , som jag lyvärr glömde att beröra i mitt förrainlägg, framgår det av budgeten atl vi är beredda atl inleda ell långsikliglsamarbele med . Del är möjligl all del samarbetet kommer aubli av den karaktären att blir ell av programländer. Vi böriarnu med samarbele med i den här formen, och del är väl rimligl alt ta ellsteg i laget. Så diskuterade, såvitt jag vet, i regel också densocialdemokratiska regeringen när den gick in i nya länder. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Jag skallböria med ett citat, "Videlar den i lidigare propositioner och utskottsutlåtanden framfördauppfattningen alt kravet på solidaritet med de fattiga länderna ulgör elltillräckligt moliv för ell omfattande svenskt biståndsprogram. Härav följeratt detta motiv är överordnat andra skäl som kan anföras till förmån förSveriges biståndsinsatser. Solidaritetenförstärks i och med alt man lägger alll slörre vikl vid strävanden motjämlikhet och jämställdhet mellan grupper och individer Internationelltutvecklingssamarbete m. m. inom del svenskasamhället. En jämlikheispolilik i kan inte be gränsas till åtgärder som uriämnar skillnader enbarl inom nationen. Den solidaritet som måste bära upp alla jämlikhetssträvanden blir inle tro värdig utan sin internationella dimension. Därför blir ett omfattande bi ståndsprogram som syftar lill internationell uriämning och social rättvisa ett naluriigt inslag i utrikespolitik," "Vi vill redan härun derstryka all en biståndspolitik som huvudsakligen motiveras av soli daritetskrav måste få en markerad inriktning på social rättvisa och eko nomisk uriämning,-- " "Häravföljer atl del svenska biståndet i första hand bör inriktas på falliga u-ländersom själva aktivt strävar atl förbättra de ekonomiska och sociala förhållandenaför de sämst slällda grupperna". Nej,del här var ingel citat från den socialdemokraliska motionen -även om detmyckel väl kunde ha varit det. Det var ell citat ur den biståndspoliliskaulredningens betänkande, ett belänkande som vi nu äntligen fält och .som jagvill rekommendera kammarens ledamöler all studera - framför alll kanske TorslenBengtson, som i fjolårets bistånds-debatt yttrade följande: "Närbiståndspoliliska ulredningen har framlagt sitl betänkande måste en omprövningske av hela den svenska biståndspolitiken och det är inte alls säkert atl denuvarande principerna i så fall kommer att gälla. Biståndspolitikens allmännainriktning bör bli föremål för en noggrann prövning." Ocksåherr har låtit antyda atl del nu skall bli en förnyad prövning,att starten kommer att ske från andra utgångspunkter. Det är självklart attulredningens betänkande skall gå ut på remiss. Sedan får regeringen formuleraen proposition med anledning av de förslag som inkommit. Men jag har svårt attförslå att regeringen skulle kunna förändra riktlinjerna för biståndspolitikenså väsentligt som framgick av inlägg och som antyddesi inlägg , när del finns en så samstämmig uppfallning ominriklningen. Såvitijag kan finna råder del alltså myckel stor enighet i ulredningen om principernaför ländervalet, kanske större än enigheten här i kammaren. Omman jämför utrikesutskoltels betänkande med molsvarande betänkanden 1975och 1976 kan man göra vissa intressania iakttagelser. Proposilionen och denborgeriiga utskottsmajoriteten vill ge regeringen fullmakt atl lämnatreåriga utfästelser - inte bara lill programländerna ulan lill samlligaländer med vilka har ett utvecklings-samaibete som förutses fortgåunder . Ingenling sägs om vilka kriterier som skall gälla fördenna kalegori av länder. "Som förutses fortgå " - vem är det som förutser della? Är det SIDA? Är det regeringen?Är del ? Reservanternamenar alt detta är att så alt säga alt bakvägen ta bort programlandsbegreppet.Nu blir alla motlagariänder programländer i vår mening. Koncentrationen tillett fåtal programländer, som vi varit eniga om, nonchaleras. Det ärett försåtligt sätt att ställa beslut ål sidan som är betänkligt Menäven sakligt sett är del betänkligt, eftersom det ligger en styrka i vårkoncentration till ett begränsat anlal landet som innan vi anlog dem tillprogramländer blev föremål för ytterst noggranna analyser. HerrUllslen har sagl att del kan tänkas all blir ell programland -man tar ett steg i laget Vad är del då för skillnad på del långsiktigasamarbetel och detta atl ett land är programland? Närman läser del utmärkta betänkandet från BPU finner man all del enbart talas omprogramländer i samband med långsikliga utfästelser, Allaminns kanske - i varie fall gör jag del - hur drev på och fickcenlern och med sig när de ville begränsa den socialdemokraliskaregeringens fullmakter när det gällde långtidsutfästelser. vill regeringenutvidga fullmakterna. Man förvånar sig verkligen över lotalalystnad när det nu gäller att utöka regeringens bemyndigande. Dessutom har detkommit till min kännedom att regeringen är i färd med att slula flerårigabindande avtal med mottagarländerna. Jag vill citera vad sade ibiståndsdebatien , Han hävdade då alt förslaget om begränsning avfullmakten var ett önskemål från att få spela en aktivare roll inomramen för gällande principer för vår biståndsplanering. Fråganom hur det blir med aktiva roll när man sluter två- eller ireårigaavtal med moUagariänderna ber jag att få la upp med vid ell senaretillfälle. Delfinns en annan tystnad som också förvånar, och det är tystnad ombiståndet lill och i synnerhel lill skogsindustriprojektet. Det fannsingen motion om delta till årets riksdag, del anfördes inte ett ord om det vidutskottets behandling av biståndet till , Men tystnaden bröts ju i dagav som sade au man måsle upprällhålla traditionerna. Jag troddeatt moderaierna hade anslutit sig till den svenska Vieinampoliiiken sådan denformals av den socialdemokraliska regeringen, men så var del nu ändå inle. Vadkan det vara som har hänl? Förragången krävde man en omförhandling om bislåndsavialel med , Man taladedå om att kosinaderna för skogsindustriprojektet hade stigil till 800 milj, kr.Vad slår det ? får man en siffra som visar all kostnaderna är I 055milj, kr. Men då säger : Del är ingen idé, tiden är ule. Förraårel sade moderaierna när del var fråga om 800 milj, kr,, att man ville frigöramedel för andra och mer angelägna uppgifter. Det måsle väl ändå, herrHernelius, kännas genant med den här helomvändningen? Det är kanske oförsynl avmig att påminna om gångna lider, men jag tycker alt det är nödvändigl. Jaghoppas också atl lyssnade till vad statsrådet sade, attu-ländernas prioriteringar är det som är viktigast. För har juskogsindustriprojektet prioriterats i allra högsta grad. Regeringen har gjort ellstort nummer av atl biståndsanslaget nästa Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. år någol kommer altöverskrida enprocentsnivån. sade nu att han bara ville notera del,inle yvas över del, Försl vill jag då noiera att regeringen och lysl ansluler sig lill den av socialdemokraterna genomförda omläggningenav beräkningsgrunderna för en-procentsanslaget, dvs, beräkningarna görs på delkalenderår då budgeten läggs i stället för framföriiggande budgetår. Detsägs helt riktigt i utskollsbelänkandel: "Omläggningen motiverades medsvårighelen att göra säkra prognoser om BNP:s ulveckling utöver de beräkningarsom brukar göras i finansplanen för det kalenderår under vilket förstagenframläggs," Återigen en obehaglig påminnelse, men om sanningen skall fram- och del skall den ju - så reserverade sig mot dessaberäkningsgrunder i utrikesutskottets betänkande 1975/76:14, Nåja, man är inlesämre karl än alt man kan ändra sig. Hursom helst så har de vise vid efterhandsgranskning kommii fram till att vinådde nog inte enprocentsmålet 1975 på grund av inflationens verkningar. Men1977/78 når vi över enprocentsmålet, säger utskottet och citerar snälltpropositionen. När vi frän socialdemokratiskt håll påpekade alt den snabbaprisstegringen i bönan av 1977 och olika ekonomisk-politiska ålgärder fränregeringens sida - devalvering och föreslagen momshöjning, som ju ändå, herrHernelius, är realiteter- innebär all propositionens prognos för BNP intelängre är aktuell, då ville majoriteten inte lyssna. Men vi menar att del meddessa fakta för ögonen inte finns något stöd för påslåendet all enprocentsnivånkommer alt överskridas , Med det anförda vill jag yrka bifall till reservationen 4, Jag har inte så förskräckligt mycket atl invända mol det som fruSigurdsen sade, men på en punkt lycker jag att en kommentar är nödvändig. Delgäller sätl all diskuiera frågan om rällen för regeringen allgöra långsikliga ulfäslelser också lill andra länder än de som kallasprogramländer. FruSigurdsen ville göra gällande all de skrivningar som finns i budgetpropositionenoch som utskottsmajoritelen nu anslutit sig lill på någol sätl skulle sällariksdagen ål sidan; regeringen skulle, befarar hon, kunna hålla på och leka hurden ville och göra det ena eller andra landet lill programland eller låta bliatl göra det.