prot · G00922 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:22 §1 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller om tjänstledighet från riksdagsarbetet under liden den 10 november-11december för att fullgöra uppdraget som medlem av FN-delegationen i New York.Stockholm Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen Kammaren biföll dennaansökan. Herr talmannen anmälde att ()skulle inträda som ersättare för under hans ledighet frånriksdagsmannauppdraget, §2 Herr talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för herrHenmark, som var sjukskriven ytterligare den 1 december 1976-den 28februari 1977. Herr talmannen anmälde alt () ävenunder skulle tjänstgöra som ersättare för . §3 Meddelande om val Jagfår meddela att vid morgondagens sammanträde kommer att företas val av fullmäktigeoch suppleanter i samt fyllnadsval till utskott. §4 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Medändring av den preliminära tidsplanen blir kammarens sammanträde torsdagen den11 november ett bordläggningsplenum, som tar sin början kl, 14,00. Därvidbesvaras ett antal frågor och interpellationer. Om regeringens inställning till ekonomisk bojkott motIsrael § 5 Omregeringens inställning till ekonomisk bojkott mot Herr handelsministern erhöll ordetför alt besvara i (fp) anmälda interpellation,1976/77:5, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att medverkalill en kartläggning av i hur hög grad svenska företag mötts av eller böjt sigför krav på ekonomiska sanktioner mot . Han har vidare anmodat mig attredogöra för min inställning till att svenska företag ger eftéi för krav påbojkott mot . Dearabiska bojkoltåtgärdernä mot , som administreras av viaett särskilt bojkoitkontor i , har pågått alltsedan den israeliskastaten grundades . Till en början berördes tredje land i stort settenbart i vad gällde sjöfarten. utvidgades bojkollentill att gälla alla företag eller organisationer, oavsett hemvist, som på någotsätt bidrar till att stärka ekonomi eller krigspotential. Dessa företageller organisationer svartlistas och utesluts därmed från allt ekonomisktutbyte med arabländerna. Från arabisk sida motiveras bojkotten med attkrigstillstånd fortfarande råder med . Detsynes inte finnas några exakta regler och villkor för bojkotten. Bojkottenstillämpning varierar från arabland till arabland. Det bör dock understrykas alldet faktum att ett företag bedriver handel med i och för sig inte geranledning lill alt företaget bojkottas i arabländerna. Ettbeslut om ekonomiska sanktioner mot enskilda länder måste fattas av FN:ssäkerhetsråd för all enligt vara folkrättsligt bindande förmedlemsstaterna. Den bojkott som fråga avser har inte stöd inågot beslut av säkerhetsrådet. Enkartläggning av det slag som avser måste bygga på uppgifter frånföretagen. Regeringen förfogar inte över några medel att tvinga företag attredogöra för vilka överväganden som betingat beslut av den typ som här avses.En lagstiftning om uppgiftsskyldighet i detta avseende skulle i och för sigkunna tjäna som en markering av att denna bojkott inte förankrats genom beslutav och alltså ej har den, stöd. Myckelstarka skäl talar dock för all en sådan uppgiftsskyldighei skulle bliineffektiv. Att skilja överväganden av rent företagsekonomiskt slag frånsådana som betingats av bojkotthot är knappast görligt. Del är därmed sannoliktatt en lagstiftning om uppgiftsskyldighei i detta sammanhang inte skulle medföraökade möjligheter för att hävda svenska intressen eller verka för folkrättensstärkande. Detär beklagligt om ett enskilt svenskt företag tvingas agera på ett sådant sättatt dess handlande utgör ellerisynes utgöra stöd för den ena parten i eninternationell politisk konflikt. i (fp): Jag villtacka för handelsministerns svar. Denjudiska demokratin i är hotad av starka militära och ekonomiskakrafter. De militära aktionerna har förenats med en arabisk bojkott mot statenIsrael och mot företag som har kontakter med . Oljekrisen ochvästvärldens beroende av den arabiska oljan har aktiverat sanktionerna motIsrael. Pelrodollarn gör arabstaterna ekonomiskt starka och har förvandlat demtill intressanta marknader för storföretagen. Bojkotten har samma syfte som denrent militära krigföringen: att skada och utplåna som judisk stat. Attden inte stöder ekonomiska sanktioner i syfte att krossa denenda demokratin i är självklart. Del är bra att på regeringens vägnar åter bestämt deklarerar detta. Jag hoppas att dendeklarationen från regeringen också kan vara en vägledning för de företag somutsätts för krav på bojkott av . Sådana krav förekommer regelmässigt i desvenska handelsförbindelserna med arabstaterna. Redan i offertförfrågningarmöts svenska företag av kravet att de skall avbryta sina förbindelser medIsrael. Många svenska förelag har vikt sig och brutit med . Ihur hög grad svenska företag har givit efter för arabiska bojkoilhot vel viinte - det är just därför en karlläggning vore så värdefull - men det äroroväckande att som det svenska handelsutbytet med en rad arabstaterökar snabbt, så har den svenska exporten till minskat. En tjänsteman påhandelsministerns eget departement kommenterar i en tidning de vikandehandelssiffrorna med med all säga: "Min personliga uppfattning är,att svenska företag anpassat sig till bojkotilinjen för att inte tappa viktigamarknader." 1USA, där en kartläggning av det slag jag efterlyst har gjorts, har underperioden amerikanska företag tillmötesgått 94 96av de bojkottkrav som anmälts. december 1975-mars1976 har så gott som samtliga större amerikanska banker gått med påbojkottkrav när de utfärdat remburser. Del finns tyvärr ingen anledning attförmoda all del skulle förhålla sig på annat sätt i . Det är därför somen kartläggning är så viktig. Del finns en rad svenska företag som öppetdeklarerat att de "valt sida" och inte handlar med . Jagskall här bara la upp ett enda exempel, därför att det rör sig om ett förelagdär de svenska landstingen har ett stort inflytande. En rad svenska storföretagäger tillsammans med del landstingsägda Landstingens Inköpscentral ett förelagsom heter Swequip och som säljer sjukvårds-materiel på export. Företaget vägraratt göra affärer med , för -som företagets chef sade i en intervju förett år sedan - "den som säljer på får ju en fläck på sig iarabländerna". Att svenska företag deltar i ett handelskrig mot ären skam och strider mot de etiska principer som borde vara vägledande försvenska företag, Alla företag tvingas attta rader med beslut av politisk innebörd - Om regeringens inställning till ekonomisk bojkott motIsrael Om regeringens inställning till ekonomisk bojkott motIsrael inte minst i sin export.När eit förelag beslutar sig för att vika för arabiska bojkotthot är det ettpolitiskt och moraliskt ställningslagande. Flera svenska företag hardeklarerat att de av politiska och moraliska skäl avstått från investeringar iSydafrika, andra förelag har valt att investera i . Det ärytterligare exempel på hur beslut i förelag har viktiga politiska och moraliskaföljder. Om detta har ju och jag tidigare debatterathär i kammaren. Men just därför att beslut om investeringar, beslut om att geefter för en handelsbojkotl, liksom många andra avgöranden i företagen, har enetisk sida är det väsentligt att den som är politiskt ansvarig för Sverigesutrikeshandel är beredd att ge företagen en vägledning i sådana frågor. Jagförutsätter alt jag får tolka handelsministerns fördömande av bojkotten ochbeklagande av att företag ger efter för den som en klar vägledning till svenskaföretag att de inte bör vika sig för arabiska bojkottkrav. 1den just avslutade amerikanska valkampanjen har frågan om arabstaternasbojkott mot spelat en inte oväsentlig roll. Det finns i just ensådan uppgiftsplikt för företag som jag efterlyser. Ett företag som möts avbojkotlkrav, som riktar sig mot ett till vänskapligt land, måste rapporteradetta till . Rapporiskyldig-heten omfattar också attförelagen måste berätta hur de svarat på sanktionskraven, 1valrörelsen tvingades av all ytterligare skärpa lagen,så att nu offentliggör namnen på de företag som vikt sigför bojkottyrkanden. JimmyCarter har gått ännu längre och krävt en lag, som gör det olagligt föramerikanska företag all bojkotta . Ett sådant lagförslag behandlas justnu i den amerikanska kongressen. I har alltså politikerna en långt meroptimistisk syn på möjligheterna all lagstifta om en uppgiftsskyldighet för förelagsom möts av arabiska bojkottkrav än vad handelsministern har. Erfarenheterna avden amerikanska lagstiftningen är goda. Jag har därför litet svårt att förslå,all handelsministerns tveksamhet skulle vara berättigad. Här i har viju en långt effektivare administration närdet gälleratt få uppgifterfrånföretagen än vad som finns i . Detär just det faktum att nu får en regering som kommer au gå hårdare fram motföretag som viker sig för de arabiska petrodollarna vilket gör den här fråganviktig också i . Detfinns nu en betydande risk, att amerikanska förelag på grund av förbudet motIsraelbojkoll går miste om order. Det är då viktigt, att europeiska länder somär mjukare mot sankiionspropåerna inte profilerar på mer moraliskahållning. För att undvika detta behövs åtgärder också mot svenska företag somkröker rygg för arabiska bojkotlkrav. Herr handelsministernBURENSTAM : Herr talman! Del är väl sannolikt all den bojkott del gällerhaft en viss inverkan på svensk utrikeshandel. Hur stor denna inverkan kan vara ärdel myckel svårl all yttra sig om. Man kan väl inte göra det fullt så enkelt,all man lar uppgången i den svenska exporten lill arabstater i sig själv som enalldeles uppenbar mätare när del gäller delta förhållande, eftersom denarabiska marknaden, bortsett från politiska överväganden, genomoljeprishöjningar ju är myckel köpkraftigare . Del vore då ocksåmärkligt om inte svensk export lill arabländerna hade ökat. Det konstaterandet får väl göras som delåtminstone sagts mig att har bedrivit en åisiramningspoliiik, somsannolikt också haft en viss inverkan på de svenska möjligheterna all exporteradit. Del är svårt all få fram handelsstatistik för , och jag kan därförinte avgöra om de svenska andelarna på den israeliska marknaden förändrats pånågot anmärkningsvärt sätt. Men jag tycker all dessa iakttagelser bör görasföran något komplettera den bild som i ville förmedlaav bojkottens effekt. utesluter jag naturligtvis inte möjligheten altbojkottåigärderna har haft en viss effekt. Om jag sedan förslod rätt har en kartläggningsom möjliggjorts genom uppgiflsskyldighelen i visat att 94 "o avföretagen j fråga markerat att de hade vikt sig för bojkottkrav. Det är väl medtanke på uppgifter av delta slag som man måste fråga sig vilken effektivitetsom de efterfrågade åtgärderna kan ha. Del var också del som jag försöktemarkera i det svar som jag redan givit, 1 sakfrågorna tycker jag fortfarandeatt det svar jag lämnat å mina och regeringens vägnar är väl avvägt. i (fp): Jag tycker att man skall hälsa med glädje attden svenska handeln med arabstaterna ökar. Det är .själ v fal let bra. Men detär allvarligt när den ökningen följs ål med en minskning i handeln med Israel.Staffan har naturligtvis rätt i att vi vet myckel liiet om ivad mån handelsförbindelser med har påverkats av bojkollen,men vi har lyvärr några allvarliga indicier. För del första har alltså exportentill minskat. För del andra har vi en rad svenska storföretag som hardeklarerat att de deltar i sanktionerna mot , Och för det tredje visarerfarenheterna från att företagen böjer sig för bojkotten, 1 US,A har man inte haft en lagstiftning somförbjuder företagen atl böja sig för bojkotten, utan delta är en statistik somvisar att nästan alla företag som har nåtts av bojkottkrav också har vall altge vika. finns en lagstiftning som gör atl man offentliggör vilka förelagsom ger vika. Man kommer senare att få en lagstiftning som förbjuder förelagenatt ge efter för bojkott. Då kommer naturligtvis effekten att bli en heltannan. Men när del gäller vet vi alltså ingenting. Vi harbara indicier på alt bojkotten inverkar på handeln med , Del iiremellertid just därför som jag menar atl det är viktigt au få en kartläggningav i vad mån svenska företag ger efter, i vad mån sådana här bojkoitaklioner Om regeringens inställning till ekonomisk bojkott motIsrael har fåll effekt på handelnmed , Viharen motion om just detta. Den ligger här i , och jag hoppas alt denså småningom kommer att få en positiv behandling. Omregeringens Herr handelsministern : inställning till Herrtalman! Med anledning av vad i nu ekonomisk bojkott sagtskulle jag vilja göra ett förtydligande, och det är att den handels- statistik som vi har visar atl det i själva verket aren ökning avsvensk export lill , jämfört med . Vidarevill jag göra ett påpekande, som verkligen behövs för ett allmänt klarläggandei , så all det inte sker några felaktiga överväganden i sådana spörsmålsom vi nu diskuterar, och det är att handeln med icke är bojkottad, settur arabernas synvinkel. Del är alldeles klart uisagt att handelsförbindelser ickeär bojkottade, utan bojkotten gäller sådana saker som investeringar och andratyper av kontakter. Jagtycker det är synd om sprider en felaktig känsla av vilka reglersom här gäller, för då kan verkligen uppnå helt andra syften änhan i själva verket har velat. HertWÄSTBERG i (fp): Det referat som har givit av bojkottreglerna ärnaturligtvis alldeles korrekt. Del som bojkottas är olika typer av överföringav kunskaper eller kapital till - inte direkt handel. Men haren rad svenska företag dragit de fulla konsekvenserna av delta: det är oftasvårl all handla, om man inte får upprätta agenturer, eller dotterföretag,eller om man inte får gå in i olika typer av joint . Därför harföretagen helt avstått från handeln med , Detta har deklarerats av flerastora svenska företag som har sagt: Man får välja - vi har vall alt låta bliatt handla med , Detta är en allvarlig situation. Hur mycket dettapåverkar handeln med vet vi inte. Det är allvarligt nog att svenskaföretag deltar i den ekonomiska krigföring som pågår mot . Jag tyckerdärför det är tillfredsställande att regeringen har tagit avstånd från denbojkotten i så klara termer. Del var bra att i konstaterade vilka regler somgäller för bojkotten, därför all jag finner det olyckligt atl medsina tidigare inlägg har medverkat till alt sprida felaktig kunskap om vaddessa bojkottålgärder från arabisk sida egentligen gäller. Det ärutomordentligt viktigt atl man i gör detta fullständigt klart. Dessutomkvarstår - vilket jag försökte tala om i mitt tidigare inlägg - att detfaktiskt i sakfrågan är så att exporten lill under första delen av dettaår i själva verket har ökat. Det är en annan bild än den som iStockholm försöker förmedla. Sedantror jag alt del faktiskt finns svenska förelag som har omfattande förbindelsermed båda dessa länder och ländergrupper, och delta bör också påpekas för skall få en riktig' bild av verkligheten. Det är då fråga om förbindelsersom inte bara gäller handeln i inskränkt bemärkelse. HerrWÄSTBERG i (fp): Del var glädjande att handeln mellan och har ökat, mendet faktum att handeln just nu har ökat minskar inte allvaret i att svenskaförelag går ut och deklarerar alt man deltar i ett handelskrig mot . Vihar vidare exempel på att svenska företag tidigare haft omfattande förbindelsermed men valt atl bryta dem för all anpassa sig lill de arabiskabojkotlkraven. Deerfarenheter som finns redovisade i av all förelagen i så hög grad böjerrygg för arabiska krav är allvarliga och borde föranleda någon typ av åtgärderfrån svensk sida, så atl inte den skärpta amerikanska lagstiftningen kommer atlleda lill att amerikanska företag drabbas av att svenska och andravästeuropeiska förelag kan följa en mindre etisk linje. Överläggningen var härmedslutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1976/77:11 tilltrafikutskottet 1976/77:18 lilllagutskottet 1976/77:19 tillkonstitutionsutskottet 1976/77:20 tillskatteutskottet 1976/77:21 lillnäringsutskottet §7 Återkallelse av propositionen 1975/76:217 I skrivelse 1976/77:24 har regeringen återkallat propositionen 1975/76:217 om sänkning av denstatliga inkomstskatten, m. m. Jag har med anledning härav avskrivit dettaförslag. Skrivelsenlades till handlingarna. §8 Föredrogs och hänvisades 1976/77:26 tillnäringsutskottet 1976/77:30 lillfinansutskottet 1976/77:36 tillsocialutskottet § 9 Föredrogs menbordlades åter betänkanden /77:1-3finansutskottets betänkanden /77:1 och 2 skatteutskottets betänkande 1976/77:2 justiiieulskottets betänkanden /77:2-5 lagutskottets betänkanden1976/77:2, 6 och 7 utrikesutskottets betänkanden /77:1-4försvarsutskottets betänkanden /77:1 och 2 socialförsäkringsutskolletsbetänkanden /77:1-4 socialutskottets betänkanden /77:1-8trafikutskottets betänkanden /77:1-3 jordbruksutskottets betänkande1976/77:1 näringsutskotlels betänkande 1976/77:2 arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /77:5, 6 och 8 §10 Föredrogs och bifölls interpellalionsframsiällningarna 1976/77:31-35. §11 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:36 av () lill herr statsministern om amnesti för vapenvägrare, m. m.: Amnesti aren kollektiv benådning från ådömi straff,särskilt politiska siralT. Enligt uppgift beviljades amnesti i senastår 1932, då ett antal personer, som i samband med Ådalskonflikien dömts försmädliga yttranden mot rikels ämbetsmän, erhöll amnesti, 1vän land döms ca 800 ungdomar lill fängelsestraff därför alt de avsamvetsöverlygelse vägrar deltaga i militärutbildning och, trots den lagligarättigheten, förvägras att fullgöra vapenfri tjänst i ställei förmilitärtjänst. F.n. avtjänar ett antal sådana vapenvägrare fängelsestraff Vissa av dem gör delför första gången, andra gör del för andra eller tredje gången. 1 andra fallhar dömda begärt nåd hos regeringen, och sådana ansökningar är f n. föremål förberedning inom juslitiedepariementet. Amnestieller nåd innebär allmänt sett - i analogi med del kristna begreppet - ettefterskänkande av straff vilket av nåd kan meddelas den som dömts för ettbrott. Amnestihar även till uppgift alt vara ett korrektiv mot de brislfäl-ligheier som kanvidlåda en lag, och amnesti får särskilt berättigande i sådana fall därutkrävandet av straffet är obilligt eller ägnat atl motverka straffets syfte. Påsamma sätt som den dåvarande regeringen - således -beviljade amnesti för dem som dömdes i samband med Ådalskonflikien, borde dennuvarande regeringen kunna bevilja amnesti för våra dagars åsiktslangar, dvs.för våra svenska vapenvägrare, som av betecknats sompolitiska fångar. Motbakgrund av del anförda ber jag att till herr statsministern få ställa följandefrågor: 1, Är regeringen beredd att ge allmän amnesti åt demsom jämlikt 21 kap, I vj dömts lill fängelse för lydnadsbrottsedan de förvägrats atl fullgöra vapenfri tjänst jämlikt 1 ! ; lagen om vapenfriijänsl'? 2, Är regeringen beredd att i avvaktan påvapenfriulredningens betänkande och förslag utfärda bestämmelser om att de somansökt om vapenfri tjänst men av vapenfrinämnden fått avslag ej t, v, skallinkallas till militärtjänst och all pågående rättegångar mot vapenvägrare skallnedläggas t, v.? §12 Meddelande om frågor. Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:60av () till fru statsrådet om statsbidrag tillskolämnesföreningar: Ettantal s, k, ämnesföreningar, t, ex, , bedriver enriksomfattande verksamhet med inriktning på fortbildning och metodiskutveckling inom resp, skolämne. Flera föreningar utger lidskrifter och/ellerårsskrifter men har ekonomiska svårigheter, då dessa huvudsakligen finansierasmed medlemsavgifter. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: beredd att medverka lill all sådana ämnesföreningar ges förbättradeekonomiska möjligheter till detta fortbildnings- och utvecklingsarbete,exempelvis genom att medel ur del av disponerade anslagetPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet på vissa villkor kan ställas tillförfogande'' 1976/77:61av ivpk) lill herr industriministern om åtgärder för atl tryggasysselsättningen i : Sysselsättningsläget i , särskilt Pajalakommun, är mycket kritiskt. Arbetslösheten har lett lill enförödande avfolkning. Befolkningen har hoppals på att situationen skulle kommaan förbättras genom en start av brytning i Kaunisvaaragruvan. i nyhetsmedia den 8november kommer någon sådan brytning inte atl sättas i gång vare sig nu ellerinom överskådlig framtid. Om detta besked är att betrakta som slutgiltigt, villjag ställa följande fråga lill herr industriministern: Vilkaåtgärder planerar man från regeringens sida att vidta för att klarasysselsättningen i och förhindra fortsatt avfolkning? 1976/77:62 av () till herr socialministern om sjukvårdsutbildning förambulansförare: Ambulansförarnai saknar i allmänhet sjukvårdsutbildning. Vid olycksfall och hastigtinsjuknande är självfallet förutsättningarna för en lyckosam behandling störreju tidigare den rätta behandlingen kan sättas in. Därför är det av värde omambulansförarna besitter en god sjukvårdsutbildning. Redan vetskapen om altambulansförarna besitter sådan utbildning skulle öka tryggheten hos de sjukaoch skadade samt sjukvårdspersonalen i övrigt, detta särskilt med tanke på atten viss centralisering ägt rum inom såväl brandförsvaret som sjukvården. Förambulansförarna skulle självfallet en bättre utbildning vara ägnad att även ökaarbetstillfredsställelsen. Med hänvisning lill del anförda vill jag ställaföljande fråga: Avser statsrådet föreslå snabba åtgärder för alt beredaambulansförarna lämplig sjukvårdsulbildning? 1976/77:63av () lill herr försvarsministern om kontrollen av bestämmelserangående förvaring av skjulvapen: På vilket sätt sker uppföljning med information ochkontroll av bestämmelser angående skjutvapens förvaring? §13 Kammaren åtskildes .