prot · G00995 · 1976-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknaden är ju, sä länge vi har arbetslöshet, köparens marknad,alltså dens som köper arbetskraft. Denneköpare, i dagligt tal kallad "arbetsgivare", agerar givetvis så atthan först maximalt utnyttjar den arbetskraft han redan köpt genom hårtuppdrivet tempo och maximalt utnyttjande av övertid. Därefter anställsarbetskraft med erfarenhet och praktik och sedan personer med utbildning. Isista hand fär dä ungdomen som kommer ut med grundskoleutbildning en chans attfå ett jobb. Vadhar nu samhället gjort för atl bekämpa ungdomsarbetslösheten? Ja, vad man integör är att planera ekonomin i de arbetandes intresse. Man agerar i ställethjälpgumma åt kapitalet och anpassar all aktivitet efter kapitalets behov. Mangår in och hjälper till alt betala lönerna ät kapitalet i stället för attinrikta sig pä att skapa nya arbetstillfällen. Man omskolar människor gång pågång allteftersom kapitalet har behov av olika slags arbetskraft. På det sättethåller man arbetslösheten nere -människor i omskolning räknas ju inte somarbetslösa - men man skapar inte med det ett enda nytt arbetstillfälle. Istället skapar man hos ungdomen en känsla av vanmakt. Ungdomar går den enaomskolningskursen efter den andra och fär samma besked efter varie avslutadkurs: Del finns inga jobb! Vänsterpartietkommunisterna har krävt alt AP-fonderna skall användas för alt skapastatliga basindustrier för att ge ökad sysselsättning. Kravet är givetvisaktuellt också när det gäller atl bekämpa ungdomsarbetslösheten. Detmäste ju vara så atl man just genom att skapa fier arbetstillfällen bekämparungdomsarbetslösheten på bästa sätt. All inrätta AMS-ulbildning ochberedskapsarbeten, alt ge kommunalt arbetslöshetsunderstöd osv. innebär ju inlepä något sätt att ungdomsarbetslösheten bekämpas. Sådana åtgärder skapar inteett enda verkligt arbetstillfälle. Förutomkravet på statliga basindustrier med inriktning bl. a. på ungdomsarbetslöshetenkräver vpk exempelvis följande ålgärder i det program föratt bekämpaungdomsarbetslösheten som föreslås i motion 1277: arbetsmarknadsmyndigheterna måste göra sinverksamhet uppsökande och skapa kontakt även med ungdomar som går vid sidan avförmedlingen samt återinrätta de s. k. ungdomsförmedlingarna, arbetsmarknadsmyndigheternamåste övergå från sociala åtgärder till medvetet skapande av nyaarbetstillfällen, utbildningspolitikenmåste förenas med skapande av nya arbetstillfällen och beredskapsarbeten ochAMS-ulbildning kopplas sä alt man vid av- simningen av dessa har ettarbete. Utskottetfinner i sitt yttrande över motionen inle skäl atl biträda den. Utskottet sägerall åtskilliga av kraven är tillgodosedda och ger som exempel kopplingen mellanskola och arbetsliv, förändringar på utbildningsområdet samtpraktiktjänstgöring inom den offentliga sektorn. Men när del gäller motionensviktigaste krav, nämligen skapande av nya arbetstillfällen, har utskottet intenågot att komma med. Jagfinner därför inte skäl atl biträda utskotlels hemställan, utan jag ber, herrtalman, att fä yrka bifall till motion 1277. Jagskall sedan gå över lill motionen 1278, som handlar om anställnings- ochlönevillkor för praktikanter. Vänsterpartietkommunisterna är, som också framgår av motionen, positivt lill olika former avpraktik. Praktik är en viktig del av olika utbildningar. Men vi motsätter ossalt beteckningen praktikant utnyttjas sä, all anslällda i reguljärt arbeteersätts med praktikanter till en lön som vida understiger den avtalsenligalönen för del arbete som utförs och atl kapitalet löser sinaarbetskraftsproblem genom att anställa praktikanter. Praktikanternas lön ärinte som andra anställdas lön reglerad av arbetsmarknadens parter.Praktikanterna utsätts för ett godtycke när det gäller ersättningen, och detvingas alt finna sig i delta då del antingen är så att de måste ha praktikenför sin utbildnings skull eller kanske så att de har att välja mellan dennapraktikplats eller atl gå arbetslös. Och del privata näringslivet, kommuner ochlandsting är inte sena att utnyttja dessa praktikanters besvärliga situation.Man sätter inrättande av praktikljänster i system för all spara pengar. Elevförbundethar gjort en undersökning när det gäller arbetssituationen och lönerna förpraktikanter och feriearbetande, och man ställer i samband därmed följande kravpä arbetsgivarna: avtalsenlig lön förskolungdom som gör ett fullgott arbete, perdag för s. k. praktikanter, maximalt och 5 dagars arbetsvecka och extra lön för arbete päobekväm arbetstid. Detär krav som man egentligen tycker atl det är märkligt att man skall behövaställa, då de ju är reglerade på den övriga arbetsmarknaden . Det finnsdärför ingen anledning att detta inte skulle gälla också för praktikanter. År1976 beslutade även att praktikant som utför annan arbetstagaresnormala arbetsuppgifter skall ha samma lön som denne. Vpk instämmer i dessakrav och yrkar i motionen att också skall uttala sig för dem. Motionen1279, slutligen, behandlar frågan om lika lön för lika arbete oavsett ålder.Frågan har varit uppe i . besvarades eninterpellation i ärendet från i av herrarbetsmarknadsministern. sade då "att regeringen självklartstöder principen om lika lön för lika arbete. Kön, nationalitet eller hudfärgskall inte tillåtas inverka pä lönens storiek. Det är arbetsinsatsen som skallvärdesättas." Detär just detta vi från vpk gång på gång har hävdat när det gäller denna fråga.Det är arbetsinsatsen som skall vara avgörande, inte ovidkommande faktorersåsom exempelvis ålder. Senast hävdar vi det alltså i motionen 1279. Jag skallinte, herr talman, ytterligare argumentera i dessa självklara krav. Jag måstedock notera att utskottet när del gäller kraven i motionerna 1278 och 1279menar att dessa frågor bör lösas genom förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter. Det aren mycket märklig bedömning, dä vi ju i båda motionerna endastställer krav på uttalanden från , och vad jag kan förslå kan vi juknappast hänskjuia till arbetsmarknadens parter frågan om skall görauttalanden i dessa frågor. Det är väl i stället så, att utskottet inte villuttala sig för principerna att såväl praktikant- som beredskapsarbete skallavlönas enligt principen lön efter ulfört arbete och att lika lön skall betalasför lika arbete oavsett ålder. Vpkdelar inte utskottets bedömning i detta avseende. Vi menar att det vore ettstöd för de fackliga organisationerna om uttalade sig i dessa frågor. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till motionerna 1278 och 1279. Hen i (c): I motionen 1274 har vi tagit upp frågan om riktlinjerna förflyttningsbidrag. Vi gör det utifrån det beslut som fattade i höstasom att regionalpolitiken bör få en mera decentralistisk inriktning. Imotionen framhåller vi atl ingen bör mol sin vilja vara tvingad atl fiytta föratt erhålla en rimlig materiell och kulturell standard. I sitt utlåtande övermotionen säger utskottet: "Ävenmed en väl utbyggd regionalpolitik måsle man räkna med att en del personer avsysselsättningsskäl tvingas lämna hemorten." Det är en formulering som jaginte känner mig till freds med. Jag är säker på all det inte råder några delademeningar om att samhället skall underlätta den enskildes situation i sambandmed den omställning som en flyttning innebär. Allt bistånd frän samhället avdenna karaktär måste dock anses som sekundära insatser. De viktigasteinsatserna vi gör är naturligtvis de som syftar till att undanröja orsakernatill denna typ av flyttningar, nämligen en mera decentralistiskregionalpolitik. Med utgångspunkt i det tidigare nämnda riksdagsbeslutet hadevi förväntat oss att regeringen i propositionen i större utsträckning skulle haförändrat balansen i de sysselsättningspolitiska insatserna från symtom- tillorsaksbekämpning. Ihöstens riksdagsbeslut framhölls vidare atl människor i alla landsdelar skallges en allsidig sysselsättning och service. Naturligtvis är del inte lätt attskapa en lika väldiffereniierad sysselsätiningsstruktur i glesbygdsområden somi mera tätbefolkade delar av vårt land. Det är emellertid viktigt all man intelägger endast teknokratiska synpunkler på detla ulan också väger in mänskligaoch sociala skäl. Det är säkert inte många förunnat att både få del arbete hanallra helst vill ha och få bo på den plats han allrahelst vill bo pä. Studier av flyttare tyder på att mänga är beredda alt geavkall pä det förra för all vinna något av det . Av detta bör manrimligen dra den slutsatsen att del är viktigast att öka arbetstillfällena isysselsäiiningssvaga områden, även om del inte går alt tillgodose allasmakriktningar. Man får inle övervärdera valfriheten när det gällersysselsättning sä alt della inskränker människors valfrihet då del gällerbostadsort. Ipropositionen och i utskoitsbetänkandet framhålls med all rätt de ekonomiskauppoffringarna för den enskilde i samband med flyttning. Utan atl här närmaregä in på detaljer vill jag bara påpeka att även den samhällsekonomiska effektenav att flytta människor är myckel tvivelaktig och ofta negativ. Följden blirinle sällan en snedbelastning av samhällets resurser, dåligt utnyttjande pådet ena stället och bristsituation på det andra. Utskottetanser atl de reformerade flyttningsbidragen inle strider mot den inriktning avregionalpolitiken som har uttalat sig för. Det borde dock inte havarit någon nackdel om sysselsältningsutredningen i likhet med motionensyrkande hade fåll pröva detta förhållande. Jag avslår dock från att härframställa något yrkande, i vetskap om att vi i regeringen har de starkasteföreträdarna för uppfattningen atl regionalpolitiken bör fä en meradecentralistisk inriktning. Hen i (s): Arbetsmarknadsutskoltel har i det betänkande som vi nu behandlaravgivit utlåtande över två av mig väckta motioner. Det är dels motionen 895angående förslag om upphävande av beslut omnedläggning av anpassningskurser för synskadade vid iKristinehamn, dels motionen 896 angående projekt för framtagning av praktiskahjälpmedel för synskadade arbetstagare inom industriell verksamhet. Jag villnågot beröra dessa två motioners orsaker och syften. Imotionen 895 fullföljer jag en tidigare framställning från iVärmland, där jag ingår, om att verksamheten vid inle skall fåläggas ned. Jag har ingen anledning atl gå in i detalj på alla desakmotiveringar som ligger bakom krav och min motion. Men såmyckel vill jag ändå säga alt vi från värmländskt håll har svårt att se att delskulle bli någon fördel för synskadade som utbildas, om kursen vid Landaskolani förflyttas lill . Kristinehamnoch dess invånare har en läng erfarenhet av kontakten med synskadade, ochLandaskolan har varit en betydelsefull institution när det gällt att göra detmöjligt för synskadade all della i arbetslivet. Fören fortsall lokalisering av utbildning för synskadade till talaräven regionalpoliliska skäl. AMS har framhållit att loka-liseringspoliliskasynpunkler ej kan få påverka en fråga av den här aktuella karaktären, såvida ejlikvärdiga förutsättningar skulle föreligga i valet mellan tvä orter. Meden viss respekt för AMS synpunkter kan det ändå inle vara sä, att allanackdelar för utbildning av synskadade finns i och alla fördelar iden tänkta framtida kursorten . Men,herr talman, även de regionalpoliliska skälen mäste få ha en viss inverkan närdet gäller förläggning av utbildning av del slag som del här är fråga om. Ilänsprogrammet för betonas alt utvecklingen i mästeföljas med noggrannhet. , då länets befolkning ökade, uppvisadeKristinehamns kommun den största absoluta minskningen av folkmängden bland dekommuner som haft en negativ befolkningsutveckling. Detta visar alt orten ärmycket känslig för negativa sysselsättningsförändringar. Jagvill även framhålla all i den framlagda specialslälsutredningenunderstryks atl är en av de orter, där det finns anledning althysa oro för att en framlida strukturförändring inom stålindustrin kan fämycket negativa följder för sysselsällningen. Infördet perspektivet är det naturligt att vi från gör allt vi kan för altslå vakt om den verksamhet som vi har inom den offentliga sektorn. Ennedläggning av Landaskolan försvagar bäde indirekt och direkt Kristinehamnsställning som regionall centrum och strider mot de regionalpoliliska målen förlänet. Imotionen 896 har jag och ytterligare några av s-ledamöterna från lagtfram förslag som utmynnar i all om kursen Omställning och rehabilitering försynskadade fiyttas frän , borde samhället tillgodogöra sig denerfarenhet som finns i och inom hela dess näringsliv, efter mångaårs kontakter med synskadade, och skapa en ersättningsverksamhei. Vihar pekat pä etl projekt för framtagning av verktyg för synskadade. Således harvi anvisat ell alternativ, men vi är givetvis medvetna om all det kan finnasäven andra utbildningsalternativ, som skulle kunna komma i fråga förKristinehamn. har, som framgår av betänkandet, inte funnitskäl atl förelä någon åtgärd med anledning av motionerna. Med hänsyn härtillfinner jag det utsiktslöst alt yrka bifall till dem. Jag tar i stället fasta päbetänkandets innehåll i övrigt, nämligen att frågan om den fortsattaverksamheten vid i f n. prövas avarbetsmarknadsstyrelsen och regeringen. Närjag nu avstår från alt yrka bifall lill motionerna 895 och 896, sker dellaendast under den förutsättningen alt såväl somregeringen finner en lösning för en fortsatt verksamhet för synskadade vidLandaskolan i . Jag tänkte också något beröra utskottets behandling av motionen 225,som väckts av med mig som medmotionär. Vi har i motionenaktualiserat frågan om barnomsorgen i samband med arbetsmarknadsutbildning. Delhar funnits en försöksverksamhet pä detta område, vilken efter handutökats till f n. utnyttjas 160 av dessa platser i tio län.AMS har bemyndigats att utge ersättning för barnomsorgsplatser för ensamståendemödrar, som inte kunnat erhålla arbetsmarknad.sutbildning i den egna hemorten.AMS har i budgetpropositionen äskat medel för utvidgning av denna förmån, säatt förälder som måsle bo på utbildningsorten beredsmöjlighet till barnomsorg enligt samma principer som de som gäller för deföräldrar som deltar i arbetsmarknadsutbildning utanför den egna kommunen. AMSäskande följs upp i motionen 225. Ulskottsmajoriteten yrkar avslag påmotionen. Men från socialdemokraterna i utskottet framställs ett bifallsyrkandei reservationen 9. Det har här från borgerligt håll sagts så myckel vackert ombehovet av att undanröja kvinnors förvärvshinder. Men om man pä borgerligt hållmenar något med allt det vackra som har sagts om della, bör de som här idebatten hyllat kvinnorna ställa upp bakom vår reservation. Vad som ytterligare behöver sägas för att understrykaangelägenhetsgraden av den här aktuella frågan ullrycks så klart i motionen,alt jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationen 9 samt till övrigasocialdemokratiska reservationer. I övrigt yrkar jag bifall till utskotlelshemställan. Idetta anförande instämde och samt iEdane (samtliga s). HerrWIRTÉN (fp) kort genmäle: Med anledning av i anförande vill jag göra enkommentar beträffande Landaskolan i . Del har faktiskt i dagfattats etl regeringsbeslut som kan ha intresse för kammarens ledamöter,efiersom frågan kommit upp till rält ingående diskussion under slutvarvet avdenna debatt. Delstår i vårt utskottsbetänkande att frågan utreds av regeringen och alt mandärvid skall beakta de synpunkter som förts fram frän olika remissinstanser,bl. a. från AMS. harjust fält i uppdrag attutreda hur och i vilken omfattning man kan fortsätta undervisningen försynskadade i . Detta sker bl. a. för att beakta de synpunkter somhar förts fram frän om heminslruktörsulbildning och deresurser som i finns för en yrkesutbildning av synskadade. Dettautredningsuppdrag skall vara slutfört till . Jag tror därför altdel som utskottet har skrivit är fullt tillfredsställande. Jagobserverade atl i icke yrkade bifall till sin motion. Jagtror atl han har alla möjligheter alt vinna framgång med sin motion på den vägsom han här själv har valt. Hen i (s)kort genmäle: Del är givet atl jag tar emot detla besked med viss tacksamhet ochviss glädje. Men kvarstår för min del givetvis det önskemålet att dedirektiv som nu har fält atl utreda Landaskolansframtid kommer att utmynna i någonting positivt. Jag förutsätter också atlutredningsdirektiven är sädana atl en fortsatt verksamhet i Landaskolan blir enrealitet. Jag har begärt ordet med anledning av motionen 404 som handlar ompsykologiska konsultinsatser vid arbetsförmedlingarna. Dessa insatser är ettvärdefullt hjälpmedel i förmedlingarnas ansträngningar att bereda arbete ellerutbildning ät de arbetslösa. Närman som arbetsförmedlare försöker att finna lösningar på arbels-vals- ochutbildningsproblem tillsammans med de arbetssökande kan man genom enfullständig anlagsundersökning erhålla det bästa resultatet. Vi anför i motionen atl speciellt för dearbetsförmedlare som arbetar som s. k, kvinnoförmedlare,med uppgifi att särskilt ägna sig åt kvinnliga arbetssökande, ärpsykologmedverkan i form av t. ex. anlagsundersökningar del bästa instrumentetalt hjälpa kvinnorna atl finna utbildning eller arbete som passar dem och attvälja detla pä grundval av egna förutsättningar och inte pä grund av sitt kön. Dekvinnor, som varit hemarbetande under mänga är och sedan kommer lillarbetsförmedlingen för alt söka sig in pä arbetsmarknaden, frågar först somregel efter de traditionella kvinnojobben och är i början väldigt negativa lillförslag om arbete i industri, verksladsmekanisk utbildning eller liknande. Efteren fullständig anlagsundersökning får den arbelssökande kvinnan ofta ett ökatsjälvförtroende i vetskap om atl hon kan klara ett arbete som t. ex. svarvare.På sä sätt vidgas arbetsmarknaden för henne och därmed möjligheterna tillarbete. är situationen bekymmersam för många länsarbetsnämnder, speciellt iskogslänen, efiersom anslagna medel för psykologiska konsultinsatser snabbiförbrukas. Arbelsförmedlarnafår besked om alt inte remittera arbelssökande i så stor utsträckning som mantidigare gjort. Del finns pengar för endast ell fåtal fullständigaanlagsundersökningar och inom denna ram mäste man hålla sig trots alt behovetfinns och väntrummen är fulla av arbetssökande män, kvinnor och ungdomar medbehov av hjälp för utbildnings- eller arbetsval. Ipropositionen har man inle beaktat de av AMS gjorda äskandena ulan endastföreslagit oförändrat belopp frän föregående budgetär med 24,2 milj. kr. Vimotionärer vel atl denna summa inle räcker för innevarande budgetär, och medtanke pä den allmänna kostnadsutvecklingen innebär delta en kraftigt minskadverksamhet för kommande budgetär. Medanledning därav hemställer vi i vår motion alt som sin mening uttalaratl regeringen efter förnyad prövning medverkar till ytterligare förstärkningarav psykologiska konsullinsalser vid arbetsförmedlingarna. Visserligenavstyrker utskottet vår motion med motivering atl frågan f n. övervägs iregeringen, och man hänvisar lill betänkandet Yrkesinriktad rehabilitering(SOU 1976:38). Om ulskottel anser att motionens syfte därmed skulle blitillgodosett har jag emellertid, herr talman, ingen anledning atl yrka bifalltill motionen. Fröken (); beslöt om försöksverksamhet med en särskild formav halvskyddad sysselsättning för ungdomar under 25 är med svära fysiskahandikapp. Avsikten var atl underiätla för dessa ungdomar att efter avslutadutbildning fä anställning. har dessa ungdomar fått sin utbildningi särskilt tillrättalagda former och ställs kanske inför förtidspension somenda försöriningsallernativ. Statsbidragutgår nu av den totala lönekostnaden och däreftermed 50 96 . Tanken bakom denna konstruktion är atl det under enrelativt läng introduktionsperiod skall ges möjligheter för arbetsgivaren ochden anställde all hitta den arbetsuppgift som är mest lämplig med hänsyn tillden anställdes förutsättningar. 1motion 413 har vi menat atl denna form av försöksverksamhet också borde gällaandra grupper av ungdomar som har stora svårigheter på arbetsmarknaden.Jag tänker då pä ungdomar med svåra psykiska och sociala handikapp. För dessaungdomar finns ofta som enda försöriningsallernativ förtidspension ellersocialhjälp. Del är för denna grupp oerhört väsentligt att alla möjlighetertill sysselsättning prövas. Utan ett lämpligt arbete blir resultatet av övrigarehabiliteringsinsatser klart sämre. Jagär myckel glad över utskottets välvilliga behandling av motionen, och jaghoppas att man inom regeringen har samma positiva inställning och därmedfullföljer utskottets intentioner. Del kan nämligen innebära atl ytterligarenågra ungdomar nu får tillfälle att visa både sig själva och andra all de villoch kan arbeta. Med litet fantasi och god vilja kan man säkert hitta lämpliga arbetsuppgifterför dem. Det är ju inle så, atl arbetsgivarna precis slår i kö för all ta emotmänniskor med problem, och därför kommer pengarna säkert atl räcka till, ävenom man utvidgar den grupp som får della i försöksverksamheten. För den enskildegår värdet inte atl mäta i pengar och för samhället kan det aldrig bli olönsamtalt människor får arbeta. Närdet gäller rehabiliteringen av dessa ungdomar upplever jag att möjligheten lillett arbete är del centrala för dem. är del svårast all placera just demsom har psykiska och sociala problem. Del finns nämligen ett motstånd hos bådearbetsgivare och arbetskamrater vilket kanske mest bottnar i rädsla ochosäkerhet. samhelen har därför ettstort värde också när det gäller kunskap om och förståelse för människor som äravvikande. Dessa grupper har oerhört svårt att hävda sig pä arbetsmarknaden isåväl låg- som högkonjunktur. Även vid högkonjunktur blir vissa människor över,delvis beroende pä att de inte är företagsekonomiskt lönsamma, delvis beroendepä psykologiskt motstånd. Försöksverksamhetensyftar till att underiätla inträdet på arbetsmarknaden. Jag tror att man iviss mån kan bryta ner både ekonomiska och psykologiska motstånd. Verksamhetenär därför väl motiverad, och den blir med nu aktuella kompletteringar ännubättre. Jag har inget annalyrkande än utskottet. Låt mig bara med några fä ord kommentera motion nr 299, som berörskolungdomarnas möjligheter till feriearbele. Erfarenhetenhar visat atl vi på mänga platser i värt land fär allt svårare au anvisameningsfyllda feriearbeien. Personligentror jag all del här är etl problem av större vidd och betydelse än vivanligtvis föreställer oss. I många hem blir sommarferierna en påfrestningdärför alt ungdomarna i familjen går sysslolösa och har svårt att fä utlopp försin verksamhetslust. börjar de köa hos arbetsförmedlingenoch tar tidiga och direkta kontakter med företagen för atl vara först i radenav sökande. 1 många fall är del de som har de bästa kontakterna som får etlarbete, medan andra, som av olika skäl kanske bäst skulle behöva jobbet, istället blir ulan. Bristande tillgång pä feriearbeten kan på så sätt leda tillsociala problem. Självfalletär ferierna i stor utsträckning lill för rekreation och avkoppling, men denlämpligaste avkopplingen frän skolarbetet är för många verksamma ungdomar justelt arbete. På samma sätt ger feriearbelet en god kontakt med arbetslivet ochär, utan tvekan, elt lämpligt tillfälle lill yrkesorientering eller praktik. Nusäger sig arbetsmarknadsutskoltet dela motionärernas synpunkler och hänvisarlill de kommunala planeringsråden - som tillträder - ochdessutom lill sysselsältningsutredningen. - Och det är bra! Detär bra att utskottet fäster på pränt atl planeringsråden också blir ett slödoch en hjälp ät arbetsförmedlingarna i deras verksamhet med feriearbeien. Jagtror nämligen att detla inte kommil lill uttryck tidigare, och därför tolkarjag utskottsbelänkandet som en anvisning för planeringsråden. Anledningentill att jag har begärt ordet, herr talman, är således att jag vill markeravikten av den skrivning som utskottet gjort på den här punkten. Delär bra också atl man kan tolka direktiven till sysselsältningsutredningen så,alt den inom ramen för sitt uppdrag har alt utreda möjligheterna för bättretillgång till feriearbeten. Med de här tolkningarna