prot · G009134 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:134 Förhandlingarnaleddes till en början av herr andre vice talmannen. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. §1 Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Fortsattesöveriäggningen om socialförsäkringsulskoiiets betänkande 1976/77:28. (vpk): Den debatt om sjukvården som äger rum är den tredje i ordningenpå drygt en månad. Dagens debatt rör i huvudsak avgifterna. Den behandlarfrågan om hur myckel skattemedel som skall tas i anspråk och i vilkenutsträckning de sjukvårdssökande själva skall betala. Men närsjukvårdsavgifterna diskuteras kan man inte komma ifrån inriktningen avsjukvården i stort. Debatten kan alltså inte skiljas från frågan om vilkensjukvård vi vill ha. Dennuvarande och den beslutade inriktningen av sjukvården är tillsin natur defensiv. Den är också underordnad de ekonomiska realiteter somkommuner och landsting lever under. Debattenhar i stor utsträckning gällt de stigande vårdkostnaderna. Inte minst har dettavarit en utgångspunkt för det utredningsarbete som bedrivs i socialstyrelsensregi. Det har också varit en av grunderna för återkommande borgerliga krav ochökad privatisering av vården. Idetta betänkande från socialförsäkringsutskottet tillstyrker också utskottet -på förslag av den borgerliga regeringen - en höjning av patientavgiften förden enskilde och etl underlättande av privatiseringen av sjukvården. Riksdagenbeslutar om dessa höjningar av sjukvårdsavgifterna för patienterna på sammagång som de flesta människor i det här landet tvingas lill kraftigareallönesänkningar. Samtidigtsom de lönearbetande får mindre pengar att röra sig med kommer sammariksdagsmajorilel - socialdemokrater och borgare - också alt låta dessa drabbasav högre avdrag från sjukpenningen för vård vid sjukvårdsanläggning. Dennainriktning med höjda patientavgifter går stick i stäv mot de intentioner somborde vara en självklarhet i vårt samhälle. Vi har råd med en helt fri sjukvårdoch vi har råd att ge invånarna en offensiv och samhällspåverkande hälso- ochsjukvård. Det gäller bara vad som skall prioriteras i samhället. All borgarnainte vill prioritera sjuk- och hälsovården är ingen nyhet. Den som kan betalaskall ha möjlighet till Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. den bästa vården. Del ärden vägen som borgerligheten slår in på också här i i och med dettabetänkande. Förvpk:s del ser vi sjukvården som en social rättighet - en rättighet som ingenskall kunna la ifrån någon och som ingen med pengar skall kunna köpa sig mereller bättre av. Härvill jag konstatera atl vpk:s enträgna arbete för alt bilen skall erkännas sometl tekniskt hjälpmedel för rörelsehandikappade har gett resultat i utskottetenligt det här betänkandet. Vi har drivit frågan men mött ettkompakt motstånd från de andra partierna. Utskottet har med skrivningar ibetänkandet ställt samma krav på regeringen som vi gjorde i vår motion. Detär bra atl utskottet nu äntligen har tagit det här kravet på allvar.Vänsterpartiet kommunisterna delar De handikappades riksförbunds syn på bilensom ett tekniskt hjälpmedel för förflyttning längre och kortare sträckor. Denbegränsning som f n. gäller kommer med den nya syn som utskottet nu har atlfalla bort. I varje fall tolkar jag skrivningen på del sättet. F. n. gäller attett inkomsipröval bidrag utges till för-flyttningshandikappad som behöver egenbil för förvärvsarbete eller yrkesinriktad utbildning. Den begränsningensvarar inte mot behoven för den handikappade atl bryta sin isolering och få delav det allmänna utbudet av kulturella och andra evenemang. Denrörelsehandikappade behöver bilen, trots all del finns ett visst utbud avfärdtjänst. Dessa två möjligheter skall komplettera varandra. Ivpk-motionen ställer vi oss bakom de beräkningsregler för kostnadsfördelningensom handikapputredningen lade fram. Utredningen föreslog att den enskilde självskall stå för 10 ?h av anskaffningskostnaderna, kommunerna för 30 96 och statenför . Enligt vår mening bör även körkortsutbildningen varabidragsberältigad, sä alt alla rörelsehandikappade oberoende av den enskildessysselsättning skall kunna erhålla körkort. Vi betraktar utskotlets skrivningoch beställning hös regeringen rörande dessa krav som en framgångoch emotser en proposition från regeringen med det snaraste. Tyvärrär det inte alla angelägna frågor som röner samma positiva svar från utskottet.Delta gäller exempelvis frågan om patientavgifterna vid sjukvårdsbehandling.Vpk har i motionerna 959 och 1593 yrkande 3 krävt alt patientavgifterna skallslopas vid sjukvården. Avgifterna inom den öppna vården grundas på ett syslemdär patientavgifterna bara utgör en mindre del. Denna del är f n. , menföreslås i betänkandet och i propositionen höjd lill . Detta ligger ilinje med den överenskommelse som träffats mellan sjukvårdshuvudmännen ochregeringen. Enligt denna överenskommelse skall ersätta sjukvårdshuvudmännenmed . Delnuvarande systemet var naturligtvis en förbättring när det infördes liksom denrabatlering av besök som sedermera införts med hjälp av l5-kort och liknande.Men kan vi konstalera uppenbara nackdelar. Den direktapatientavgiften utgör en ringa del av landstingens inkomster, medan däremotadministrationskostnaderna är avsevärda. Införandel av rabatlering ökarnaturligtvis ytterligare de administrativa kostnaderna. Systemet prioriterar påetl olyckligt sätt de specialileler som har en relativt teknisk-medicinskinriktning med möjlighet till många läkarbesök per tidsenhet. Däremot blir delkostsammare för landstingen all bygga ut verksamheten på de områden där den ärinriktad på långvariga samtal och socialmedicinskt präglat utredningsarbete. Systemetmed patientavgifter försvårar en integration med den öppna socialvården, därbefattningshavarna av naturliga skäl inte lar ut någon avgift vid besöken. 1den mån patientavgifterna har någon återhållande effekt på efterfrågan avsjukvård är del en effekt som i första hand drabbar de socialt svagastegrupperna i samhället, grupper där man har den högsta sjukligheten. Vpkföreslår därför atl patientavgifterna helt slopas i den öppna vården och altsjukvårdshuvudmännen i stället kompenseras av . För att täckadelta medelsbehov föreslår vi en motsvarande höjning av avgiften tillsjukförsäkringen för arbetsgivare m. fl. Detta ger också möjligheter allutarbeta etl ersättningssystem som likställer olika specialiteter och besökhos olika personalgrupper inom sjukvården. 1detta sammanhang vill vi också yrka avslag på regeringens av utskottettillstyrkta förslag att höja sjukpenningavdraget från . Denna höjning kanske kan förefalla kostnads-mässigl motiverad försjukvårdshuvudmännen, men för dem som drabbas mest, dvs. de lågavlönade ochpensionärerna, kan den inte accepteras. Konkret innebär den 50-procenligahöjningen en merkostnad på . för den som vårdas på sjukhus.Detta är orimligt, då del för dem som har låga inkomster inte är möjligt attklara utgifter som hyra, telefon, elektricitet och andra löpande kostnader pådet som blir kvar. För alt kompensera ett sådant uttag från sjukförsäkringenfordras en lönehöjning på ca . Av den anledningen yrkar vi avslagpå ulskottels hemställan under mom. 4 och den förändring av lydelsen somföreslagits av 3 kap. 4 S lagen om ändring i lagen om allmän försäkring. Vpkär motståndare till privatiseringen av sjukvården. Vi anser förslaget ommöjlighet alt ansluta s. k. frilidspraktiker lill sjukförsäkringen vara ettsteg på vägen mot privatisering. Men del kan inte vara rimligt all försökaförbättra den öppna vården genom atl ge ytterligare möjligheter lillfrilidspraktiker. debatterades frågan om folkpartietshusläkarsysiem mellan fröken och , så den saken finnsdel inte någon anledning atl gå in på . Men nog förefaller del som om deåtgärder som föreslås är etl försök alt skapa resurser lillhusläkarsyslemel, resurser som skulle komma lill bättre användning i den öppnavården. Vpk vill därför yrka avslag även på denna punkt. Iflera år har vpk motionerat om fria glasögon. har dettayrkande avslagils. Vad som tillkommit är fria glas- Ändradeersättningsregler inom sjtikfÖrsäkringen, m. m. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. ögon för barn och ungdomunder . Det är givetvis bra, men vi anser atl det är otillräckligt.Kostnaderna för glasögon är inte obetydliga och har inte minst under senare årskjutit i höjden. Behovet av glasögon är enligt vår mening atl jämställa medbehovet av övrig sjukvård, och därför bör fria glasögon ingå isjukförsäkringssystemet. I motsats till utskottsmajorileten anser vi såledesatt de här kostnaderna bör ingå i sjukförsäkringssystemet. Detandra yrkandet i motionen 699, beträffande kostnader för reparation ellernyanskaffning av glasögon som skadats i arbete, avstyrktes av utskottet medmotiveringen att detta bör ordnas inom ramen förTFY. Utskottet menar atl det ärenkelt att lösa problemet och att det endast är fråga om vissakarensbestämmelser. När del gäller TFY måste emellertid skada på personföreligga för alt ersättning för glasögonskada skall komma i fråga. Om endastmindre blessyrer uppslår, som ej erfordrar läkarvård eller sjukskrivning,ersätts inte förstörda glasögon. Sedan är det tyvärr så, att alla arbetsköparei det här landet inte har skrivit avtal med fackföreningarna. Därigenom hamnarockså en hel del utanför TFY-försäkringen. har behandlatfrågan och undersökt möjligheten till utökning av försäkringen lill att gällaglasögon, även när personskada inte föreligger. Det har visat sig att dettainte går att lösa, inga försäkringsbolag åtar sig saken, varför etlriksdagsbeslut är nödvändigt. Slutligenvill jag, herr talman, beröra frågan om försämringen av del pensionen.Regeringen och utskottet har antagit förslag lilländring och anför som motiv alt missbruk av delpensionen förekommer. En ändringav bestämmelserna om delpensionen, så att missbruk inte kan ske, måste enligtvårt förmenande göras på ett annat sätt. Dennu föreslagna åtgärden kan nämligen komma att drabba t. ex. anställda somräknat med alt efter beviljad delpension få hälften av den lön som utgår förheltidsarbete men som inte får del när verkligheten inte följer del tänktamönstret. Den som övergått t. ex. till halvtidsarbete och beräknat att fåhälften av lönen för heltidsarbete kanske då inte erhåller hälften av den lönhan tidigare haft utan får en ytteriigare reducering av sin inkomst. I sådanafall skall den enskilde enligt regeringsförslagel även få en reducering avdelpensionen. Resultatet blir att inkomsten för delpensionären i stället föratl ligga på ungefär 82 96 av heltidslönen kan variera ända ner till 40 96 avdenna, sedan både inkomsl-och pensionsdelen samräknais. Ensådan ordning kan vi inte ställa oss bakom och yrkar därför avslag på dettaförsämringsförslag. Vi är överens om atl missbruk inte skall få äga rum, mendäremot får bestämmelserna inte leda till sådana konsekvenser som jag härredogjort för. Det vore intressant om utskottets företrädare eller biträdandesocialministern ville lämna några närmare uppgifter om det missbruk somåberopats i detta sammanhang. Jag yrkarhärmed bifall lill vpk-molionerna 959 och 1593 samt lill följande särskilda yrkande i anslutninglill motionen 699: att med anledning av motionen 1976/77:699 beslutar a) hos regeringen anhålla om en skyndsam prövning avfrågan huruvida normalkoslnader för anskaffande av glasögon bör infogas i sjukförsäkringssystemetoch lagen om allmän försäkring, b) hos regeringen begära skyndsamt förslag till lag omändring i lagen om allmän försäkring av innebörd att kostnader för reparationav glasögon vilka skadats i arbetet liksom för utbyte av sådana glasögon i sinhelhet infogas i sjukförsäkringssystemet. Vidareyrkar jag avslag på utskottets hemställan under mom. 4 samt konstaterar än engång, att vpk-motionen 687 har tillstyrkts av utskottet och också kommer altbifallas av . Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Den uppgörelse som vi nu har att behandla tillför sjukvårdshuvudmännen1 167 milj. kr. Denna uppgörelse har redan enhälligt antagits av samtliga iLandstingsförbundets styrelse representerade partier. Den har också likaenhälligt godtagits i socialförsäkringsutskottet både vad gällerpatientavgifterna och vad gäller de pengar som skall tillföras landstingenfrån sjukförsäkringen. Utskottetstår alltså helt enigt bakom dessa 1 167 milj. kr. Pengarna kommer också mycketväl till pass. De senaste årens kostnadsutveckling har drabbatsjukvårdshuvudmännen rätt hårt. Inte minst de kraftigt höjda arbetsgivaravgifternahar drabbat landstingens personalintensiva verksamhet hårt. hardenna utveckling varit parad med uppgörelser om begränsningar i skatteuttaget.Samtaget har detta urholkat landstingens resurser. Landstingen har tömt sinafonder, deras skuldsättning har ökat och deras budgetar är svaga. Därför behövsdessa pengar. Jagskall här endast beröra etl par av de frågor som uppgörelsen innehåller. Jagvill börja med hemsjukvården. Vi kan väl alla vara ense om att de gamla skallerhålla vård hemmavid och att denna vård skall kunna gessåväl av anhöriga som av hemsamariler och annan sjukvårdspersonal. Iuppgörelsen med den förra regeringen beräknades all antalethemsjukvårdsbehandlingar skulle uppgå till två miljoner . Delta kan icketolkas på annat sätt än att man räknade med all huvuddelen-av hemsjukvårdenskulle ligga utanför uppgörelsen. Så har det också fungerat i olika landsting.En del landsting har, beroende på hur redovisningssystemet varit upplagt, fåttersättning av sin försäkringskassa för all hemsjukvård. Andra landsting hardäremot icke fått pengar från försäkringskassorna. Jag kan nämna atl vi i milteget landsting bara kunde erhålla ersättning för ett mindre antalhemsjukvårdsdagar fram till dess att uppgörelsen med den nya regeringen blevklar - först då kom beslut från om en mera total ersättningför hemsjukvården.Del är därför bra atl uppgörelsen om hemsjukvården är sådanatt landstingen vet att varje hemsjukvårdsdag kommer att tillföra lands- Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Del blirinte så litet pengar per hemsjukvårdspatient -många sjuka har hemsjukvård under30 dagar . per hemsjukvårdspatienl och månad. Jaghoppas alt dessa pengar kommer att användas till utbyggnad av hemsjukvården ochframför allt till förstärkning av dess kvalitet. Denandra saken som jag vill beröra är handikapphjälpmedlen. Det verkar som omuppgörelsen skulle innebära en myckel kraftig.ökning beträffande dessahjälpmedel. Vi bör emellertid komma ihåg att utvecklingen går mot atl alltfler behöver handikapphjälpmedel. Den utvecklingen hör intimt ihop medäldreuivecklingen. Som alla vet blir de äldre allt fler i del här landet. Viråkar dessutom ul för flera trafikskador. blir hjälpmedlen dyrare ochdyrare genom atl allt bättre hjälpmedel kommer till. Del är en utveckling irätt riktning alt det i uppgörelsen ingår en bestämmelse om alt . perinvånare skall gå till handikappinstitutet samt alt berörda parter gemensamtleder verksamheten i institutets styrelse. Sedan något om de avgivnareservationerna! Beträffandedet allmänna resonemanget om laxenivån kan man väl säga atl landstingen när delgäller den öppna vården på egen hand har införl ett högkoslnadsskydd. Ingenbetalar mer än . för öppen vård, oavsett om den ges avläkare eller om den består av sjukvårdande behandlingar. Därför är de utgifterman kan råka ut för i den öppna vården rätt måttliga. Utskollellar också upp frågan om situationen för de utförsäkrade patienterna, främstlångvårdspaiienterna. I avvaktan på en uppgörelse mellan Landstingsförbundetoch och i avvaktan på att ett förslag framläggs förriksdagen tror jag för min del att sjukvårdshuvudmännen kommer att känna sittansvar och alt de ser lill att ingen drabbas alltför hårt genom alt bliulförsäkrad. vill jag påpeka alt del är viktigt atl dessa frågor blirslutgiltigt utredda och atl det i förslaget bör klargöras hur de utförsäkradepå ett klart och enhetligt sätt skall behandlas i framliden. Utskollelhar observerat alt inte bara utförsäkrade patienter kan råka i ett besvärligtekonomiskt läge ulan atl detta även kan gälla låginkomsttagare med längrevårdtider. Utskottet förutsätter alt även deras situation övervägs vid detfortsatta utredningsarbetet inom . Ireservationen 2 las också upp statens bakteriologiska laboratorium. Detåterstår nu ungefär lill den tänkta starten av en enhet vid SBL förbekämpning av sjukhusinfeklioner. Här är det fråga om mycket kvalificerat folk.Det är alltså inte helt säkert alt denna verksamhet till fullo kan vara i gångvid . I andra sammanhang har vi fått höra hur svårt del är atlbehålla personal vid laboratoriet. Del torde därför finnas pengar kvar på grundav alt tjänster är vakanta. Medelsanvisningen kan alltså inte vara någon storfråga. ställde ettpar frågor lill mig. En gällde hur landstingen kommer atl klara enutbyggnad av långtidssjukvården. Han nämnde också att iförhandlingarna med hade anfört att speciella pengar bordetillföras landstingen just för lång-vårdsulbyggnaden. Vi kan konstatera att delvid det tillfället inte fanns någon färdig modell för hur dessa pengar skullefördelas, men senare har en sådan skisserats internt inom Landstingsförbundet.Jag vill för min del säga att det blir rätt svårt att få en riktigt rättvismodell när det gäller alt fördela den här typen av pengar. Samtidigtvill jag påminna om att det pågår förhandlingar mellan de båda kommunförbundenoch regeringen. Jag tror att vissa pengar kommer atl tillföras huvudmännen denvägen. Men det här är ju kortsiktiga lösningar, och det är inte bra alt behövaföreta en stor och dyrbar lång-vårdsulbyggnad bara med lösningar år från år.Därför är det viktigt att den kommunalekonomiska utredningen som också har atlbehandla skal-leuljämningsfrågorna - och när det gäller skatteuljämningen ärjust äldreutvecklingen en mycket tung bit - söker utforma en mera långsiktiglösning av landstingens och kommunernas ekonomiska problem. ochjag kan nog vara sams om att mera pengar behövs, om landslingen skall kunnabygga ut långvårdssektorn på ett rätt och riktigt sätt. Emellertidär del väl också dags att konstatera alt det inte blir så lätt att få tag i dehär slantarna. Vi hade och en kraftigekonomisk tillväxt i riket, men trots denna kraftiga tillväxt steg dekommunala skatterna raskt. har de indirekta skatterna av olika slagökat i ett tempo som inte har varit riktigt bra, i varje fall sett urlandstingens och kommunernas synpunkt. Vi kan också konstatera attindustriproduktionen 1975 och 1976 har minskat. Lägel är alltså inte särskiltlätt. Idenna situation står vi inför en kraftig äldreutveckling. Det är under denärmaste 10-15 åren som antalet 70-, 80- och 90-åringar börjar öka på allvar.När ställer frågan om prioriteringen vill jag därför svara, alt idel ekonomiska läge som ligger framför oss är det riktigt att prioritera enutbyggnad av öppenvården och långvården. Jag skulle vilja lägga till en tredjesak, nämligen den decentraliserade psykiatriska vården. Psykiatrin är i daginte utbyggd på ett lämpligt sätt; jag tror att på den här tredje punkten bordeherr Aspling kunna hålla med mig. Denhär äldreutvecklingen gör att trycket ökar också på lasarettens akutkliniker.Trots delta tror jag atl vi får lov att prioritera öppenvård, långvård ochdecentraliserad psykiatrisk vård. Till dessa områden måste pengarna i förstahand föras. Avslutningsvisvill jag säga atl jag tror att det behövs en viss överföring från den privatakonsumtionen till landsting och kommuner om dessa skall klara sjukvården ochäldreomsorgen på ett rätt och riktigt sätt, så alt våra äldre, som ofta medtungt kroppsarbete byggt upp vårt nuvarande välstånd, skall kunna få en rikligvård och omvårdnad. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. 7 protokoll 1976/77:133-134 Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Meddetta vill jag yrka bifall till socialförsäkringsutskotteis hemställan ibetänkandet 1976/77:28. HerrASPLING (s) kort genmäle: Jag noterar alt slår fast alt mera pengar behövs för altsjukvårdshuvudmännen på ett planmässigt och kraftfullt sätt skall kunna byggaut långtidssjukvården som är så väsentlig. Jag är tillfredsställd med att herrHörnlund på ett så markerat sätt slog fast nödvändigheten av statens ekonomiskastöd på detta vikliga område i fortsättningen. Jag skulle bara vilja tilläggaatt jag hoppas att landstingen fortsätter att driva denna fråga, som vi redan ijanuari aktualiserade i en motion. Jag tycker atl också de gamla borde harätt till en försäkring för all få den vård de behöver. Vårtfinansieringsförslag avsåg ju en höjd socialförsäkringsavgifi, med andra ord enekonomisk garanti för landstingen när det gäller alt få till stånd enplanmässig utbyggnad av den angelägna långtidssjukvården. Jagvill också med tillfredsställelse notera atl så markerat strökunder angelägenheten av prioriteringen av utbyggnaden av dislriklssjukvårdenoch i det sammanhanget också långtidssjukvården. Kan vi fullfölja dessahuvudlinjer i sjukvårdspolitiken kommer myckel av dagens bekymmer och problematt kunna lösas. Självklart förutsätter detta atl vi också får tillgång lillläkare lill de tjänster som har inrättats och som kommer att inrättas. Jagskall inte gå in på dessa problem just . Jagvill också tillägga att frågan om den psykiatriska decentraliserade vård somherr tog upp också är angelägen. Jag vill bara nämna att när viverkade i var det just dessa tre områden som vi såg somytterst angelägna. Vihar markerat atl vi i fortsättningen måste ha en skärpt uppmärksamhet vadgäller patientavgifterna. Delta gäller inte minst sjukpenning-avdragets höjningtill . Höjningen skapar ulan tvekan problem för många människor.Vi skall komma ihåg att dessa pengar också är beskattade. För många kan det blilitet kvar att leva av. I en av våra reservationer har vi tagit upp dennafråga. Det är viktigt att principen om en i stort sett fri sjukvård med lågaenhetliga avgifter upprätthålls, annars kommer vi snett i dessa frågor ifortsättningen. Anledningen lill atl jag begärt ordet är kanske främst det särskildayttrande av m. fl. som är fogat till utskottets belänkande. I delsägs alt den borgeriiga regeringens och riksdagsmajoritetens bristande förmågaatt medverka till en snabb lösning av denna stora fråga, nämligenlångtidssjukvårdens utbyggnad, ger ett beklagligt intryck av bristande socialtansvar för de gamla i vårt samhälle. Detta, herr talman, är etlförvånansvärt uttalande. Är det något som stått icentrum för vår uppmärksamhet inom den nya regeringen så är deljust omsorgerna om de äldre - solidariteten med äldre, att kunna ge de äldreden medmänskliga omsorg och vård som är värdig det kultursamhälle som de varitmed om atl skapa. Jaghar sagt tidigare - och jag menar att det förtjänar att upprepas - altuppslutningen kring detta mål från alla grupper och alla partier i vårt land isig är något positivt, i sig är ett styrkebälte, i sig är en trygghet inteminst för våra gamla. Att då enbart för att uppnå kortsiktiga partipolitiskavinningar gå ut och misstänkliggöra regeringens goda vilja eller förmåga tillinsatser - och därmed väcka oro hos de gamla - är djupt betänkligt och vittnarkanske inte om det sociala ansvar som vi skulle önska. Låtmig därför, herr talman, helt kort sammanfatta något av det som den nyaregeringen har gjort i syfte att just förbättra vården och omsorgerna om deäldre. Vihar tillsatt utredningen om vårdens inre organisation, där del klart uttaladesyftet är att förbättra patienternas - inte minst långvårdspa-lienlernas -situation och motverka "löpande-band-principen" i vårdarbetet. Inomkort kommer också utredningen 77 att tillsättas. Den har bl. a. i uppdragatt försöka få fram färre personalkategorier med i stället bredare kunskaper. Vihar just tillsatt expertgruppen för äldresjukvården med uppdrag all snabbtkartlägga de vårdinsatser av olika slag på olika plan, den personal och dekostnader som kommer att krävas för en god och tillräcklig äldresjukvård underde kommande fem resp. tio åren.