prot · G00961 · 1976-12-31 00:00:00 — Försvarsministernvar trots allt ganska optimistisk när det gällde all de statliga myndigheternai och skulle ta hand om dessa människor. Han hänvisade lill alldel var är kvar. Men har i princip varie tjänst som blivitledig - vid , poslen, polisen, lantbruksnämnden osv. - erbjuditsde människor som jobbar pä fiotliljen, men av dessa har man bara lyckalsplacera Ivå. Floltiljen har kunnat placera många fier. Då kan man fråga sig, omdel kommer alt forlsälla pä den linjen så all man bara komrner au kunna placeraIvå personer i och sju personer i . Delintressanta ar inte att försvarels behov av placeringar självfallel blir störreju närmare tidpunkten man kommer, del intressanta är hur stor beredvillighetmyndigheterna har när det gäller att ta emot människor Man Tisdagenden 1 febaiari 1977 Omvissa åtgärder i samband med indragningen av militära förband vill ju gärnainlernrekrylera, och det är väl i och för sig ingen hemlighet att man anser atlmedbestämmandelagen kommer atl förstärka tendensen att inlernrekrylera. Jagvill emellertid inte kritisera. Det är väl räll naturligt alt man t. ex.resonerar sä, all varför skall de som är anställda på i Kalmardrabbas av all försvarel har strukturproblem. De vill avancera så som de baraför hade troll all de kunde göra. Om man är medveten om sådanahär problem, kan man inte ha alltför säkra föreställningar om atl de civilamyndigheterna kommer att träda in och anställa folk från försvaret. Jag troratt risken finns all myckel få kan beredas plals den vägen, särskill när delgäller de jobb som erbjuds här. Man hamnar ju längst ner på inträdesskalan, omjag får uttrycka det så. En person som l. ex. har anslällning inomförsvaret och således stor kompelens inom etl visst område har väldigt svårlall få nyttja den kompetensen i något annat sammanhang, det måste vi varamedvetna om. Ett annal statsråd, som talade här lidigare , åberopade sammamöjlighet att lösa problemen, men jag tror alt del i så fall krävs en hellannan attityd från dessa verks sida. Jag vill säga till atl del är inte min uppfallning atthuvudparten av dem som inte omplaceras inom den militära sektorn kommer altberedas anställning just inom annan statlig verksamhet i de här regionerna. Såoptimistiska trorjag inte att vi kan vara. Meneftersom det hitintills baravarit fråga om ett fåtal räknar jag i alla fall hell kallt med all man, trots detröghetsmekanismer som pekade på och som - det instämmer jag i -kan verka bromsande, även inom de statliga myndigheterna skall kännasolidaritet utöver verksgränserna och underlätta en omplacering på bästamöjliga sätt. Åtminstonenär det gäller det ena fallet, , kan jag säga att det bör yppa sig bällremöjligheter i och med att en viss avdelning av kommer altlokaliseras just till . Där bör det finnas möjligheter atl ianspråkta endel av den personal som blir friställd genom indragningen av F 12. Dethär är besvärliga problem och som anfört gäller det inte bara detvä fiygfioltiljerna F 11 och F 12 utan sannolikt kommer det atl krävasytterligare förbandsindragningar. Därför har jag, som ansvarig för den härverksamheten, ett klart intresse av alt vi får handlingsmönster som kanaccepteras såväl av statsmakterna som av de anställda. Överiäggningenvar härmed slutad. § 20 Om underlättandeav bebyggelse i glesbygder och mindre tätorter Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1976/77:181,och anförde: har frågat mig om jag har närmare övervägt de ickeönskvärda konsekvenser för en aktiv regionalpolitik som pågående omorganisationinom får och vad jag i detta sammanhang avser att göra för att främjaregeringsförklaringens uttalande atl bebyggelse i glesbygder och i mindretätorter skall underiättas. FruFredgardhs fråga föranleds av att man inom vägverkel f n. prövar ell förslaglill ändring i lokala driftorganisation inom en del av södra . Vägverketsdriflorganisalion baseras på en indelning av landet i arbetsområden. Defaklorer som en gång var avgörande för denna indelning och därmed förvägsialionernas placering har förändrals . Det gäller i frågaom såväl vägnätets utseende - vägsträckningar, standard, en ökad andel belagdavägar osv. - som sättet atl underhålla vägarna, genom siörre och effektivaremaskiner, annan och bättre teknik m. m. Det är därför naturiigt att vägverketsom ett led i sin löpande verksamhet ser över även den lokaladriftorganisationens utformning. Verkets strävan är därvid självklart atl kunnage en så god service som möjligt för de medel som slälls lill verketsförfogande. Vägverketsarbete med anpassningen av den lokala driftorganisaiionen sker på länsnivå inomramen för verkets långsikliga planering. I varie enskilt fall får därvidlänsstyrelsen, berörda kommuner och personalorganisationer tillfälle atl förafram sina synpunkler. Engrundläggande förutsättning för atl en förändring i indelningen skall ske äratt väghållningen i berört område inte försämras. Genom den fortlöpandeanpassningen av arbetsområdena kan således ge samma service tilllägre kostnader, vilket medför att andra angelägna väghållningsarbeten kanutföras. Jag är säker pä atl är överens med mig om att en sådanutveckling måste vara befrämjande även för bebyggelsen i glesbygden och imindre tätorter. FruFREDGARDH (c): Jag ber atlfå tacka kommunikationsministern för svaret. Jaglar fasta på kommunikationsministerns uttalande atl en grundläggandeförutsättning för en förändring är atl väghållningen i berört område inteförsämras. Del rimmar väl med regeringsförklaringens ord om att människor iolika landsdelar skall ges allsidig sysselsättning och service samt en godmiljö. Redan nästa mening gör mig emellertid betänksam. Där säger statsrådet:"Genom den fortlöpande anpassningen av arbetsområdena kan vägverkelsåledes ge samma service till lägre kostnader, vilket medför alt andraangelägna väghållningsarbeten kan ut- Omunderlättande av bebyggelse i glesbygder och mindre tätorter Omunderlättande av bebyggelse i glesbygder och mindre tätorter Här kan jaginte riktigt hålla med statsrådet . Om en omorganisation skall fåeffekten atl fortfarande ge en god service beror hell och hållet på hur dengenomförs. fall som berörs i min fråga, nämligen en evenluell indragning avvägsialionen i inom etl par mil öster omTrelleborg, kan del knappast leda lill en bällre service. Snarare är enförsämring all befara. Jagnolerar emellerlid att statsrådet säger all i varie enskill fall fårlänsslyrelsen, berörd kommun och personalorganisationer tillfälle all föra framsina synpunkler. Jag hoppas all man vid dessa kontakler skall kunna komma framtill lösningar som gör del möjligt all lillmölesgå såväl personalens somkommunens berättigade intressen, liksom också den berörda allmänhetensintressen. Jagskall inte närmare gå in på de problem som kan uppstå för kommunen -jag harberört dem i frågan. Däremot skall jag tillåta mig att säga något om densituation som i delta fall kan uppstå för personalen vid vägsialionen.Praktiskt laget alla de anställda är äldre människor med långvarig tjänstgöringvid , . Det rör sig om medelålders människor, . De ärbofasta på orten och har skaffat sig egna hus och rotat sig. Om stationenflyttas kan man knappast räkna med atl de följer med, ulan de blir i sä fallpendlare. Inteminst med tanke pä en effektiv vinterväghållning är del av betydelse all delfinns folk på platsen. Årets besvärliga snövinter i har gett belägg förden saken. Eftersomjag ser all min tid är ute, ber jag all fä åierkomma i en replik. sade att resultatet av en förändring av arbetsområdenasindelning beror pä hur ändringen görs. Sedan åberopade detkonkrela fall som hon berört i frågan. Som vel har jag intemöjlighet att här kommentera detta konkreta fall. Beträffandeden anpassning av områdesindelningen som f n. prövas för en del av södra jag emellertid inhämtat att i efter utredningi den parlssammansalla gruppen överlämnat frågan lill centralförvaltningen iStockholm. De berörda kommunerna har förklarat sig godta omläggningen underförutsättning, som jag sade, att servicen bibehålls oförändrad. Införcenlralförvallningens ställningslagande har kompletteringar iutredningsmaterialet begärts, och arbetet med denna kompleltering pågår nu ilänet. Somjag anförde vill jag inte närmare kommentera detta ärende just . Dethandläggs inom , som alltså ännu inte har tagit slutlig ställning. Jag vill än en gång säga atl jag lar fasta pä statsrådets yttrande alten förändring inte får medföra försämrad service; den skall förbli oförändrad.I det här fallet tillkommer så många icke önskvärda konsekvenser alt manknappast kan tala om en oförändrad service. Jagvill helt kort återge vad en facklig förtroendeman vid den aktuella stationenhar sagl. Han förklarade alt om stationen läggs ner, kommer de somden beOänar atl markeras med vila linjer på kartan, vilket betyder dålig ellericke godtagbar väghållning. Han fortsätter: Alt lägga pengar på slora vägarhjälper inte folket här i periferin. Även pendlare är skattebetalare som harrätt lill en god väghållning. Jagvill återkomma till att det grundläggande i detla sammanhang är all åtgärder avdet här slaget inte får strida mot del klart uttalade syftel iregeringsdeklarationen och den vilja, som där har kommit fram, tilldecentralisering och till främjande av de små orternas utvecklingsmöjligheter. Omåtgärder mot otillfredsställande mottagningsförhållanden för TV-sändningar Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Om åtgärdermot otillfredsställande mottagningsförhållanden för TV-sändningar Herrkommunikationsministern erhöll ordet för all besvara () anmälda fråga, 1976/77:193, och anförde: har frågat mig vilka initiativ jag är beredd all ta föralt komma lill rälta med otillfredsställande mottagningsför-hällanden för TVinom vissa områden, t. ex. genom utbyggnad av s. k. slavsändare. Måletför distributionen av TV-program är all så långl det är tekniskt möjligt ochekonomiskt rimligt ge alla TV-konsumenter tillfälle alt la emot programmen. F.n. kan av befolkningen se och ca 99,1 96 . Iårets budgetproposilion, bil. 12, har beräknats medel för en fortsatt utbyggnadav TV 2-nälel under nästa budgetår. planerar all uppföra stationer för befolknings-koncentrationer på ner lill ca25 hushåll som f n. har små möjligheter att la emot och/eller . Ivissa fall kan också åtgärder krävas på mottagarsidan. Otillfredsställandemottagningsförhållanden inom vissa begränsade områden t. ex. i tätorter kan,som påpekar, bero på avskärmning genom speciellaterrängförhållanden eller byggnader. I sådana fall kancentral-anlennanläggningar eller starkare enskilda antenner böra övervägas. Enligtstatistiska undersökningar av kanmollagningskvaliteien i många fall förbättras avsevärt genom bällre moi- 9 protokoll 1976/77:59-61 Ienstaka fall kan del hända atl tidigare goda moltagningsförhällanden försämralsgenom exempelvis nya siörre byggnader med plåtklädda fasader. harhos regeringen begärt elt principiellt ställningstagande lill ansvarsfrågan ivad gäller åtgärder för att återställa tidigare moltagningsförhällanden. Fråganavses bli behandlad . I avvaktan på elt ställningstagande sätterteleverket i vissa fall in slavsändare för all återställa godamottagningsmöjligheler när del gäller fall då ell flertal hushåll berörs ochmöjlighelerna alt uppföra s. k. utflyttad cenlralantennanläggning saknas. Somexempel kan nämnas alt leleverkel beslutat bygga en kompletterande mindreTV-stalion inom , där problem av här berörd art har uppstått. Jaganser sammanfattningsvis alt förutsättningarna för all skapa och vidmakthållagoda motlagningsförhållanden för TV-konsumenlerna är goda och finner idagslägel inga särskilda skäl lill iniliativ från min sida. HenFÅGELSBO (c): Jag bedömer svaret på min fråga så positivt i olika hänseenden, alljag endasl ber atl till herr kommunikationsministern få säga ett hjärtligt tackför det. Överläggningenvar härmed slutad. § 22 Omanvändningen av mopedhjälm Herrkommunikationsministern erhöll ordet för all besvara ()anmälda fråga, 1976/77:194, och anförde: har - mot bakgrund av uttalanden av irafikulskoltet i betänkandet1976/77:4 - frågat mig dels om den i betänkandet omtaladeinformationskampanjen om användande av mopedhjälm har kommit i gång, dels närman beräknar att kunna bedöma resultatet av kampanjen och la ställning till eneventuell lagstiftning. utskottsbetänkandet nämnda informationskampanjen har genomförts under våren1976, Av erfarenhet vet man att kampanjer av delta slag måsle upprepas för aufå avsedda effekter. kommer därför att genomföra enliknande kampanj . Försl när denna andra fas har avslutats ärdel möjligt alt bedöma effekten. En uppföljning kommer att ske under hösten1977, då verket avser all allsidigl sludera verkningarna av den ivåårigainformationen. Regeringensuppdrag till irafiksäkerhelsverket avser - förutom informationskampanjen -även ulveckling av etl för mopedister särskill avpassat huvudskydd. Detlaarbele - som verket driver i samarbete med vidChalmers tekniska högskola - har framskridit så långl att man kan förutse attden nya hjälmtypen finns i produktion under hösten1977. Jagdelar självfallet trafikutskottets och positiva inställning tillanvändning av hjälm bland mopedister. Ett ställningstagande lilllagstiftningsfrågan bör dock lämpligen ske när resultaten av informationsverksamhetenkan bedömas och den nya mopedislhjälmen finns tillgänglig. FruEKELUND (c): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Detkan måhända tyckas atl frågan är så liten alt man inte borde aktualisera den,eftersom den behandlades under höstriksdagen. Men för de mopedister som drabbasav skallskador i samband med trafikolyckor är frågan ingalunda av litenbetydelse. Ungefär 80 96 av alla trafikskador är skallskador. Då vi vet att deallra flesta mopedister är unga människor får följderna av skadan en ännustörre och vidare omfattning. Jagblir ofta uppringd av föräldrar som ber om hjälp i den här frågan.Föräldraorganisationer försöker engagera sig för att få sina ungdomar att bäramopedhjälm. Läkare uttalar sin besvikelse över att behöva la itu med skador somman kanske hade kunnat undvika om mopedislerna hade haft elt huvudskydd. Motorcykelföraremåsle som bekant använda hjälm. Det kan tyckas mer förklarligt eftersom enmotorcykel framförs med en helt annan hastighet. Men man kan naluriiglvisockså säga all motorcykelförarna är lilel äldre och har lättare alt inseskadornas omfattning. Mopedförarna behöver faktiskt den hjälp som enlagstiftning skulle innebära. Kam-rattryckel i den åldern är hårt, och del ärinte lätt all använda ell huvudskydd - även om man vill del - när kamraternainte gör del. Jag ser i slutet av kommunikationsministerns svaratl mopedhjälmar finns tillgängliga i produktion under innevarande höst. Jagnoterar detta med glädje och hoppas att de hinder för lagstiftning man talat omtidigare nu kan anses undanröjda. Jag hoppas också atl de lyper av mopedhjälmar som har utlovals tillhösten skall vara av den beskaffenheten att de inte bara ger elt gott skydd utanockså får ett sådant utseende att de blir attraktiva all använda förungdomarna. Vi vet av erfarenhet alt del är svårl att få bestämmelserefterlevda om användningsfrekvensen är låg när de införs, och del är därför vivill avvakta resultatet av den informationsverksamhet som påböriades förravåren och fortsätter nu i vår. Enlagstiftning som inte efterlevs har ju rent negativa effekter, och därför villvi ha största möjliga säkerhel för alt de bestämmelser som kan komma har godachanser all bli följda. Jag behöver som slöd för detta påstående - att enlagstiftning som inte efterlevs har negativa effekter - bara hänvisa till denskrämmande dåliga respekten för trafik- signalerna för fotgängare.En och annan som - liksom jag - är laglydig blir ju praktiskt tagetomkullsprungen av alla som bryter mot lagen när han stannar vid rött ljus. Överläggningenvar härmed slutad. §23 Om pendeltågstrafiken i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara i (fp) anmälda fråga,1976/77:199, och anförde: i har frågat mig om jag har uppmärksammatsvårigheterna för pendeltågslrafiken i och vilka åtgärder jagtänker vidta. Deovanligt kraftiga snöfallen framförallt under jul-och nyårshelgerna men ävensenare har allmänt medfört svårbemästrade trafikproblem för SJ, dels genomdirekta snöhinder, dels genom skador på den rullande malerielen. 1Stockholmsområdet drabbades lokaltrafiken av bl. a. skador på pendeltågen.Trots att alla tillgängliga reparationsresurser sattes in kunde skadorna inteomedelbart avhjälpas. Pendeltågens kapacitet har därför minskal inte bara isamband med själva snöfallen utan även därefter. SJsträvar mot att successivt förstärka sin beredskap för alt möta svårasnöoväder. Förelagel kan dock inte rimligen dimensionera sina resurser så helt kan undvika trafikstörningar även under extrema väderförhållanden. Medhänsyn till erfarenheterna av den senaste lidens oväder har dock SJ tillsatt ensärskild undersökningsgrupp som har till uppgift att föreslå åtgärder på kortoch lång sikt för att ytleriigare förbättra tågens driftsäkerhet undervintenid. i (fp): Först villjag tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Underdagarna mellan jul och nyår fick snö, myckel snö. Ganska snabbiklarade man av de problem som ovädret medförde. Men det finns åtminstone ettundantag, och det är SJ, som länge har lidit av sviterna av snöovädret. Såsent som säger en hög riänstemän i SJ i en intervju i en avtidningarna i atl SJ fortfarande har stora problem med attuppehålla pendeltrafiken. Del är alltså inte man intehar lyckats klara trafiken, utan problemen finns ännu kvar. Pendeltågenär en viktig länk i trafikförsöriningen i . Det är då ocksåangeläget atl de fungerar godtagbarr. Det har de inte gjort . Om över en tredjedel avvagnparken är utslagen fungerar inte trafiken. Människor pä väg till ochfrån sina arbelen kommer inte fram i rimlig tid. Om kollektivtrafiken i enstorstad skall vara ell alternativ till bilismen, måste den kolleklivatrafiken fungera. Resenärerna har säkert full förståelse om SJ får svårigheterunder i samband med etl oväder, men svårigheterna skall intesträcka sig . Tidningarnaär fulla av förklaringar lill SJ:s svårigheter. Det har talats om fukt imotorer - snön virvlar in i dem, smälter och bildar fukt, och det lär intemotorerna tåla. Dehär vagnarna har gäll i trafik , och försl nu har man upptäckt felet.Del låler underligt Visserligen har vi haft väldigt litel snö iStorstockholm, men normalt har vi ändå både snö och snöoväder på vintrarna. SJborde alltså innan man köpt de här vagnarna också ha kollat hur de klaradesnöiga vintrar. Delär också förvånande att SJ ej kunnat sälta in andra tåg för att någoriundaklara trafiken . Jagvill alltså säga alt delta inte bara gäller den försening som förekommit underextrema väderleksförhållanden. Det hände under extrema väderleksförhållanden,men del har varit svårigheler för pendellrafiken. Del ärbra all SJ nu har lillsall en grupp - del noleras med lacksamhel. Men jagskulle dä vilja slälla ell par frågor om denna arbelsgrupp: Finnsdet en tidsgräns för gruppens arbele? Är del möjligt atl gruppen kan lägga framsina förslag så snabbt all man kan ha nytla av dem ? På den första av i frågor vill jag svara allenligi uppgift frän SJ skall den här arbelsgruppens arbele vara avslutat undervåren. På den andra frågan, om det finns möjligheter attavhjälpa de kon-struklionsmässiga detaljer som har gjort att motorerna ärkänsliga för virvlande snö av viss temperatur-del är ju inte all snö som ärbesvärande för motorerna - kan jag naturligtvis inte svara om det skall varafärdigt eller inte. Det beror ju pä vilka åtgärder som denhär undersökningsgruppen kommer att föreslå och hur omfattande de arbeten blirsom gruppen rekommenderar SJ atl ulföra. Hen i Bolkyrka(fp): Jag vill lacka för del här komplellerande svarei somkommunikalionsminisler har lämnal. Jag Iror all mänga tacksammamänniskor i tycker det är bra om kommunikationsministern kandriva pä detla arbele, så all vi slipper komma i den här silualionen nästavinter. Delär också andra saker som vi som reser med pendeltågen har undrat över.Vi frågar oss vilken reservkapacitet SJ har för atl kunna klara en situation dåinte dessa vagnar riktigt fungerar, och vi frågar 10 protokoll 1976/77:59-61 Nr 61 oss omman har någon planering för vad som skall hända vid snöoväder. Tisriaeen den sådana saker som jag tror alt man också måste la upp och '''"* ' ' ulredningen. Del är ett stort och viktigt åtagande som SJ haratt klara pendellågirafiken. Det betyder mycket för många män- Om tjänstebrevsrät- niskoroch för den här regionen, och det är angelägel all della kan klaffa ten vid universiteten och ailvi slipper del trassel vi har haft den här vintern. Under högtrafik går del ål mellan 79 och 82 pendel-tågsenheler iStockholmslrafiken. Enligt avtalet mellan SJ och skall del finnas93 pendeltågsenheier tillgängliga. finns det 94. Överiäggningenvar härmed slutad. §24 Om tjänstebrevsrätten vid universiteten Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara i Agnas (m) anmälda fråga,1976/77:207, till herr utbildningsministern, och anförde: i Agnas har frågat utbildningsministern om han anser allrätten lill riänsteförsändelse vid universitet omfattar även spridning avpolitisk skrift som icke har samband med undervisningen. Frågan har överlämnatslill mig för all jag skall besvara den. Användningenav riänslebrevsrätten är reglerad i förordningen (1945:329) angående ulgörandelav poslavgifter för ijänsteförsändelser m. m. Reglerna innebär bl. a. altriänslebrevsrätten endast får begagnas för postförsändelser som itjänsteärenden avlämnas till postbefordran från de riänslebrevsberältigade. kungörelse (1947:123) angående utnyttjandet av tjänsie-brevsräiienm. m. finns angivel alt del i första hand ankommer pä den avsändandemyndigheten atl med ledning av för myndigheten gällande instruktioner, stadgareller andra särskilda föreskrifter avgöra vad som är att anse somriänsteärende. 1 tveksamma fall bör frågan hänskjutas till postverket, som fårmeddela beslut rörande den omfattning i vilken beviljad riänstebrevsrätt fårutnyttjas. I kungörelsen sägs också atl del i riänsteförsändelse under ingaförhållanden får inrymmas meddelande eller dylikt av privat natur eller annatsom icke avser riänsten. Missbrukav tjänstebrevsrätten kan leda till postverkets ålgärder gentemot dentjänsiebrevsberättigade eller, i svårare fall, lill dagsböter. HenNILSSON i Agnas (m): Herr lalman! Jag ber atl få lacka för svaret. Del har hänt mig underårens lopp då och då att folk påtalat sådana På nyåret fickjag brevledes mig tillsänt vissa papper och bro- 134 schyrer, som bevisligen hade kommit i riänstebrev till studerande vid universitet här i landet.Det verkar otroligt att man kan ge sig till att skicka sådant i riänstebrev,för del var i högsta grad prival - kanske inte för en person men för en grupp.Del finns ju numera partistöd som underiältar politiskt arbele. Gäller delgrupper som inte kan få partistöd förefaller det ändå litel för grovt att gålill väga på del här sättet. Deregler för tjänstebrevsrätten som anges i kommunikationsministerns svarförefaller vara okända på vissa orter i landet, och man skulle viljarekommendera vissa myndigheter atl läsa pä förordningen. Själv tror jag atl jagkommer atl rekommendera dem som får sådan här propaganda att göra anmälan. Menjag vill ställa en följdfråga: Finns del ingen kontroll - gör man aldrig någotstickprov? Jagtror inte all del är myndigheispersoner på högsla nivå som skickar sådana härförsändelser utan att det är riänstemän som vid sidan av sill arbete harpolitiska intressen och kanske tycker all del är behjärt-ansvärl. Men del ärunderligl att del kan förekomma vid upprepade lillfäHen utan att på något sättbeivras. På i Agnas fråga kan jag svara all poslverket dels larstickprov då och då, dels får motta etl antal anmälningar varie år. Postverkethar uppgivit atl mellan 200 och 250 fall av missbruk påträffas varie år ochblir föremål för postverkets ålgärder.