prot · G009128 · 1976-12-31 00:00:00 — 17. beträffande viss kredilgivning tillimportkonkurrerande hemma-marknadsinduslri atl skulle avslå moiionen1976/77:531, 18. belräffande egenföretagares personligaborgensåtaganden att skulle avslå motionen 1976/77:863, 19. beträffande industriell expertis vid affärsbankernaall skulle avslå moiionen 1976/77:1245, 20. belräffande typhus för induslriell verksamhel attriksdagen skulle avslå moiionen 1976/77:868, 21. beträffande inrättande av ytterligare induslriellaulvecklingscenlra all skulle avslå a) moiionen 1976/77:218, b) motionen 1976/77:402, c) motionen 1976/77:1253, 22. beträffandestöd till produktulvecklingsservice i alt "" skulle avslå moiionen1976/77:859, 23,beträffande enlreprenörssiipendier att skulle avslå motionen 1976/77:530, Följande tre reservationer hade avgivits av herrarSvanberg, Bengisson i , , , och i Husumsaml (samtliga s) 1,beträffande allmänna riktlinjer för näringspolitiken, vari reservanternaansett att utskottet under I bort hemställa attriksdagen med bifall lill moiionen 1976/77:1327 yrkandel 1 såvitt här var ifråga som sin mening gav regeringen till känna vad reservanlerna anföri. 2. beträffande styrelserepresentation förkommunerna i vissa företag, vari reservanlerna alt utskottet under 11 bort hemslälla altriksdagen med anledning av motionen 1976/77:292 hos regeringen begärde förslagtill lagstiftning i enlighet med vad reservanterna anfört, 3, beträffande styrelserepreseniation för staten ivissa företag, vari re servanlerna ansett all utskottet under 12 borl hemslälla all med bifall till motionen 1976/77:1327yrkandel 2 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanlerna anföri. Hen (): Del betänkande som vi nu diskuterar behandlar inle mindre än 27motioner och ell flertal olika ämnen. Del gäller inte bara den allmännanäringspoliliken ulan också frågor om samhällels och de anställdas inflylandevid företagsförvärv, skärpl lagstifining om konkurrensbegränsning, ålgärdermot utländskt inflytande över svenska förelag, kontroll av multinationellaförelag, styrelserepresentation för samhällel i vissa aktiebolag,företagsformer syftande lill ekonomisk demokrati, och myckel annal. Motionernaär tämligen jämnt fördelade mellan regeringspartierna och opposilionen, ' Trots della harutskottet blivit enigt i de flesla frågor, varför reservalionerna är få, Dellabelyder naturligtvis inle alt del hos regeringspartierna och oppositionenfinns något slags enheissyn på dessa frågor. pågår elt intensivtutredningsarbete, och många av dessa ulredningar närmar sig nu sittfärdigställande. Del är med hänvisning till dessa utredningar och med krav påall de snarasl färdigställs som enigheten har skapats. När utredningarna väl ärfärdiga och det gäller alt förverkliga förslagen, då är det nog i slorl sellslul med enigheten, eftersom partiernas syn på dessa frågor är högst olika. Sedankan man också av renl kuriosilelsintresse konstalera, att del lycks ha häntsaker efter förra som fått de borgerliga partierna all helt ändraåsikter. Under förra lade bl, a, den nuvarandearbetsmarknadsminisiern fram en molion som behandlas här och som krävderadikala ingripanden, t, ex, att offentlig kontroll av stöne före- tagsfusioner skulleinföras och att en ny konkurrensbegränsningslag borde ulformas så att del blirmöjligt att bryta existerande monopol. Han krävde utvidgad uppgiftsskyldighetför multinationella företag och även att en särskild enhet skulle inrällas vidindustriverket med uppgift alt följa de multinationella förelagens verksamhet iSverige, yrkar hans egna partivänner och koalilionsbröder avslag på allahans djärva förslag, oftast utan någon egentlig molivering. Kan delta bero pä allhan nu vill få tillfälle att lägga fram sina radikala förslag somregeringspropositioner, undrar man. För det kan väl inte bero på alt han fåttlämna alla kontroversiella förslag ulanför för glädjen allfå komma in där och medverka lill en mera moderai polilik som passarregerings-koalilionen bällre! Ja, vad vei jag. Men en underlig anordning är detatl hans borgerliga bröder inle alls vill kännas vid hans lidigare förslag, Inågra rent principiella punkler har del inle gäll alt skapa enighei på grund avolika grundsyn på de näringspoliiiska frågorna hos de olika parlierna. Visocialdemokraier i ulskollel har pä ire områden inle kunnal följa majoritetenulan redovisar i reservaiioner våra slåndpunkler, och jag vill säga några ordom de tre reservalionerna. Denförslå reservalionen handlar om de allmänna rikllinjerna för näringspoliliken.Grunden för vårl materiella välstånd är ell effeklivl näringsliv; del är enmening som knappasl behöver framhållas, den är ju självklar. Del arbele somuiförs i våra fabriker och på våra andra arbelsplalser ger oss uirymme för vårhöga levnadsslandard. Skall det vara möjligl att behälla den höga effekliviielsom vi har i näringslivei, krävs en sländig anpassning till förutsättningarnaoch förändringarna inom produktionen såväl här hemma som. än mer, i andraländer, där våra kunder och våra konkurrenter finns. Men skall den anpassningenkunna ske måsle de anslällda känna trygghet för sin utkomst, även om de inlealllid känner irygghel för sin arbetsplats. För della krävs ett nära samarbetemellan förelag och anställda, ett medinflyiande och en gemensam planering. Detkrävs också ell starkt inflylande för samhällel som garant för altförändringarna inte leder till oacceptabla sociala svårigheter. Den ulvecklingsom vårl näringsliv genomgått de senasie årtiondena och som gett oss denkanhända högsta levnadsstandarden i världen har varit möjlig endasl genom allell sådant samarbele har kunnal skapas och genom samhällets ansvarstagande. Sambandetmellan näringsliv och samhälle finns emellertid också på ett otal andraområden, Induslrin är yllersl beroende av samhällels ålaganden när del gälleruibildning, bostadsbyggande, kommunikationer, energiproduktion, uibyggnad avbarnomsorg osv, Induslrinskredilförsörining är också ett viktigt samhälleligt problem. Den ytterstförmånliga företagsbeskattningen i värt land, som bl, a, medger uppbyggnadenav skattefria investeringsfonder, ger vår induslri goda konkurrensmöjligheter.Under den socialdemokraliska regeringens lid skapades AP-fonderna, som man väli dag knappast kan eller vill tänka borl inom industrin. Invesleringsbanken ären annan kreditinsiiiuiion som betytt myckel för vårinduslriella uppbyggnad. Slrukturgarantierna och en mångfald finansinstitut medsamhälleligt engagemang har på samma sätt hjälpt industrin. Närdet gäller produktutveckling, framtagande av nya produkter och införande av nyaarbetsmetoder måsle det finnas elt intimt samarbele mellan samhälle ochförelag. de samhälleliga insalserna genom slyrelsen för lekniskulveckling, Ulvecklingsfonden, Norrlandsfonden och en hel del andra organ ochulan den frikostiga avdragsräll för forskningsändamål som finns skullesvensk induslri ha svårl att klara sig i den hårda konkurrensen. Medde starka krav som i varie fall vi i arbetarrörelsen släller pä arbele ochtrygghet ål alla måste ell yllersl inlimt samarbele lill mellan samhälle ochnäringsliv. Vi avvisar därför myckel besläml en syn på näringspoliliken sominnebär alt man begränsar sina praktiska handlingsmöjligheter av principiellaoch dogmatiska skäl. Valet av medel för atl skapa ell effeklivl näringslivmåsle ske pragmaliskl och förutsältningslöst Näringslivets uppbyggnad ochulveckling är elt gemensaml iniresse för hela folkel, inte bara ell iniresseför aktieägarna. Altstaten skall gå in med ägarengagemang där della är velligt blir dä också ensjälvklarhet Hur hade del f ö. gäll all klara den omställning i varven, som nusket ulan elt statligt ägarengagemang? Hur hade det varit möjligt atl en gångskapa , att klara sysselsättningen i lekoindustrin, atl klara NJA osv.? Deexempel som finns här borde vara tydliga nog för var och en. Men lyvärr är deborgerliga ofla fångade i en dogmatisk fälla, där de siller fasl och inte kanagera förulsätlningslösl. Dennya regeringens egna ullalanden ger anledning lill fruktan för all man intekommer att agera kraftfullt, för atl värna utveckling och sysselsällning, omdelta kommer i slrid med de borgerligas dogmer och trossatser. Den"Åslingdoktrin" man talarom är ju bara en utveckling av del gamlaprivatkapilalistiska receptet all samhällel skall hålla fingrarna borta ochlåta induslrin sköta sig själv. Sedan kan ju samhällel gå in och städa litet dåoch då efler industrins misslyckanden. Iregeringens budgetproposition sägs bl. a. all del "i förslå hand ärförelagens uppgift all enligl tryggheislagsliflning la ansvar för sin verksamheloch sina anslällda. Inom en sociall anpassad marknadsekonomi måste emellertidstatsmakterna underiälla näringslivels anpassning lill konjunklur- ochsiruklurförändringar genom all ange ramar och rikllinjer förnäringspoliliken." Frånsocialdemokraliski håll vill vi ingalunda besirida företagens ansvar för deanställda. Del har Ivärlom med skärpa undersimkils i den arbeismarknadspolitiksom ulformals . Men i den svåra omsiällningskris som finns iflera branscher är det nödvändigl med ett mera handfast agerande. Vi kan tänkapå stålbranschen, varvsbranschen, skogsindustrin, för atl ta några exempel,Enligl vårt säll all se måste regeringen här som ombud för samhället gå in ochmed olika medel leda och styra ulvecklingen, så alt man lar hänsyn lillfolkflertalets Nr 128 behov och intressen och inte bara lill kapitalägarnas. n rl opn rlen planeringmåste skapas, som innebär all samhällel, industrin och de an- 11 ma' 1977 ställdalillsammans skapar elt näringsliv, byggl på ekonomisk demokrati, Vi kaninte godta den passiva lålgåpolilik som de borgerliga här förordar. Näringspolitiken Därför yrkar jag bifall lill reservationen 1, Reservationen2 gäller slyrelserepresenlationen för kommunerna i vissa företag. Utskottetavstyrkte en molion med elt liknande innehåll under hänvisning tillden lagfästa informationsskyldigheten och den möjlighel som då fanns all slulafrivilliga överenskommelser om styrelse-representation. Denna möjlighet hardock utnyUjats lilel, och systemets otillräcklighet har visat sig. Till dettakommer att händelser den allra slälll problemet i blixtbelysning. Somvi alla vet finns det många orler där en induslri är den enda eller den helldominerande arbetsgivaren. Hela ortens, ja, ibland hela kommunens, framtideller undergång är beroende av denna enda industris ulveckling ellernedläggning. Att kommunen inte då skulle ha plals i styrelsen och full insyn ivad som planeras i induslrin syns mig orimligt. Pä andra håll, i störrekommuner, kan en eller ett par industrier hell. dominera en stor stads helaarbetsliv. Det räcker väl alt erinra om , där varven och på ettmarkant säll dominerar regionens hela näringsliv. Behovel av kommunalstyrelserepresentation också i sädana induslrier borde vara självklart Dettater sig sä mycket naturligare för oss som ell förslag i den riktningenframlagts av en inlerdepartemenial arbelsgrupp, som har utvärderatförsöksverksamhelen med offenlliga slyrelserepresenlanler. Förslaget harremissbehandlals, och det bör, efler den överarbetning som kan föranledas avremissbehandlingen, kunna läggas lill grund för ell lagförslag lill riksdagen.Detta är del yrkande vi släller i reservalionen 2. Reservalionen3 handlar om slyrelserepresenlanler för staten i vissa företag. lag omstyrelserepreseniation för samhället i akiiebolag m. m. innebar utökademöjligheter i fråga om näringspolitisk planering. Den nya regeringen lycks dockenligt olika ullalanden hysa en motvilja mol alt utse sådana representanter.Stundom framhålls att dessa sty-relserepresenianler skulle kunna leda lillstallig maktutövning ulan demokratisk kontroll - som det sägs. Detär elt underligt uttalande. Tvärtom bör lagens tillkomst ses som ell naluriigt led i strävan mol en fördjupad ekonomisk demokrati. Dessa Slyrelserepresenlanler bör ju fungera som konlakl- och opinionsförmed lare mellan företag och allmänna samhällsintressen. Offenlliga styrel serepresentanter i förelagsstyrelserna framstår som en ändamålsenlig form av samarbele och informationsutbyte. Vi yrkar därför all regeringen skall utnyuja de erbjudna möjlighelerna till insyn i företagen. Detla ser vi som särskilt angelägel i en period som den nuvarande med ell stort antal förelagsnedläggelser, ofta med allvariiga konsekvenser för samhälle och enskilda, men också med jättelika förelagsfusioner. 118 Herr lalman! Med det anförda yrkar jag bifall lillreservationerna I, 2 och 3 i del föreliggandeutskollsbelänkandel. Hen i (vpk): Nr 128 Väsierpaniet kommunisternas krav i del akluella nä- Onsdaeen den ringspolitiska ärendet är följande. jl j : g-jj För del första: Skärptrestriklivitet mot utländska intressens inträng- ande i kapitalägandelpå svensk botlen. Fördel andra: Krav på brytande av de multinationella bolagens starka ställninginom livsmedelsindustrin saml monopolföretagens dominans över vikliga delar avjordbrukels försörining - maskiner, konstgödning, byggmaterial m. m. För det tredje: En allmäntskärpl monopollagsliftning. Deltaär krav som ställts av vpk i skilda situationer under mänga år. Vi har inga somhelst förhoppningar atl den borgerliga riksdagsmajoritelen skall visa någotintresse för den sortens krav. Vihar inga förhoppningar på . Deras motionsvägen framförda synpunklerpå internationell kartläggning av mullinalionella förelag har blivit en nästanklassisk förhalningslaklik. Vihar inga förhoppningar pä mittpartierna, som gärna skrudar sig iantimonopolisliska deklaralioner men som stillsamt godtagit alla praktiskaformer av monopolism och för liden inle ens förmår göra motstånd införBurenslam liberalism mot de multinationella spelföretagen. Vihar föga av förhoppningar på socialdemokraterna, som avslogvpk-motioner, ibland under uttryckligt prisande av de multinationellaföretagens positiva inverkan på svensk ekonomi, som försöker slällamotionskrav av den typ som finns t, ex, i motioner men somunder den tid de satt i regeringen själva avstyrkte sådana krav. Delhindrar inte atl kampen mot monopolen och mot de multinationella förelagensväxande makl och hänsynslöshet måste föras med ökad styrka, om del också baraär ett enda parti som för den konsekvent. Utskottetsmotiveringar till all inle göra elt skapande grand för att bemästra problemelmed de multinationella företagen är vid del här laget välkända och slitna. Manhänvisar lill utredningsverksamhet som inte alls har någon viljeinriktning ochsom egentligen inte heller styrs av någon önskan att angripa problemen. Detfaktum atl någon eller några siller och registrerar de multinationellakontaktnäten är självfallel inget hinder för all formulera politiska attitydereller kräva politiska ålgärder mot multijättar och monopol. Särskilt lömsk ärutskottets hänvisning till all de multinationella förelagens problem måsle sesinternationellt Det är ju välbekant för alla all detla är en omskrivning föratl de ledande västländernas slappa attityd mot multijättarna skall kunna blivägledande även för , Somkänt är muliijältarna infiytelserika både inomEG och inom enskilda länders regeringskretsar. Detär anmärkningsvärt hur både utskottets borgerliga och dess so cialdemokratiska ledamöter här är överens om skrivningarna. De har uppenbarligen i huvudsak samma syn på monopol och multijättar, I skydd av denna gemensamma syn fortsätter fusionerna, monopoliseringen och 119 Intressantai det här sammanhangel är ivä socialdemokraliska molioner som behandlas i betänkandet,intressanta kanske jusl därför alt de är tvä, I den ena, som är en partimolion,ges vissa allmänna synpunkler på näringspoliliken, I den andra las ErnsiWigforss idéer om ekonomisk demokrali upp. Del är en händelse som ser ul som enlanke all de socialdemokratiska reservalionerna inle alls berörWigforss-molionen, Del är också lypiskl all den socialdemokraliskapartimotionen inte lycks ha något samband med Wigforss-molionen, ulan all densislnämnda har fåll väckas hell fristående. Jag bortser här frän delförhållandel atl Wigforss idé om något slags ägariösa företag byggde på dennågol orealistiska och omarxistiska föreställningen om elt gemensamtklassintresse och en i förhållande lill klasserna i samhällel neulral stat. Ensådan neutral stal existerar ju inte. Delär inte det som här och är det mesl relevanta. Del mest relevanta är denallmänna samhällssyn som skymtar i moiionen av m, fl, och som herrSvanberg har kommenterat den skall de anställda ha en konstruktivattityd, som det heter, till näringslivels strukturomvandling. Samhälleligpolitik skall understödja strukturomvandlingen. Hela motionen lalar om dessaling som om de var politiskl neutrala. Man släller aldrig frågan: Vad förslags strukturomvandling, strukturomvandling för vem, i vilken riktning, förvilka mål? Manfår del intrycket atl del enligt socialdemokratisk syn finns en endastrukturomvandling-den enda nödvändiga, som man absolul måsle anpassa sig till,och att hela frågan bara gäller: Hur skall man organisera denna anpassning såatt de arbetande kan fås atl acceplera den? Det är denna strukiuromvandling somde arbeiande skall vara konstruktivt inställda lill, annars dem illa.Den skall staten understödja, oavsetl om den leder lill hejdlös koncentraiionav företag, rovdrift på malm och slål, massproduklion av lunginduslriprodukiersom andra länder nu kan producera billigare, skövling av skog och beroende avhalvfabrikat Aldrig lalas del om au kapilaleis slrukluromvandling, sådan som kapilalelvill driva den, är någol kvalilalivl skilt från den strukturomvandling somskulle vara i folkels iniresse. Folkel har ju ingel intresse av kalhuggning, avatt mängder av bruksorter läggs ner, alt slälämnena i NJA inte förädlas osv.Folkflertalet har iniresse av en hell annan teknologisk och induslriellulveckling än vad kapilalel vill se genomförd här i , Folkflertalet ochkapitalet är varandras motståndare pä det avsnittet som på alla andra. Menden socialdemokratiska parlimolionen ulgår från någol som re-presenlerar rakamotsalsen - nämligen atl kapitalels strukturomvandling i princip är den endamöjliga och därför i folkels iniresse. Det är, menar vi, att skapa en bild avfalsk enighei mellan arbete och kapilal. Manfrågar sig hur skall arbetarrörelsen med en sådan aningslöshet bli någol annatän ett kapitalels slöd i regeringsslällning och en vanlig kortsiktigmissnöjesuppsamlare i opposition? Delfinns nämligen, menar vi - och del lycker vi är någol som borde diskulerasmyckel mera i arbetarrörelsen - en annan leknologi, en annan lyp avproduktionsutveckling, en annan form av ekonomisk tillväxt liksom en annanform av social ideologi, av kultur och livsstil än den kapitalistiska. Den,nämligen, som riktar sin spjutspels mol den kapilalisliskaslrukluromvandlingen, mol monopol och mullijällar - kort sagl mol alll del somden socialdemokratiska motionen och de socialdemokraliska reservalionernaförvånansvärt nog underlåter atl över huvud laget nämna. Detär tydligare än någonsin, herr lalman, vad del leder till när en arbetarrörelseger upp sitl socialisliska arv, och vilken betydelse del har all della arv ännulever åtminstone i vissa av rörelsens delar. Jag yrkar bifall till vpk.s motioner 1976/77:219,1975/76:2126 och1975/76:888. HerrANDERSSON i (fp): Näringsulskoltels belänkande nr 30 är ell omfaltande aktstycke. HerrSvanberg har redan redovisal all del behandlar 27 motioner och omspänner defiesta frågor som rör näringspoliliken. HerrSvanberg målade upp en bild av den nya regeringens arbele som jag inte rikliglkänner igen. Verkligheten är och har varit någol hell annal. Vihar haft en myckel negativ utveckling inom svenskt näringsliv.Del har synbarligen väckl både förslämning och länkar på all med slatligastimulansåtgärder söka rätta lill den olyckliga trend som vi råkat in i. Därförhar den nya regeringen sett som sin främsta uppgift att klara sysselsättningenunder denna lågkonjunktur, den mest långdragna efter krigel. Regeringenhar genom en myckel ambitiös arbetsmarknadspolitik förhindrat en ökning avarbetslösheten, trots de slora svårigheierna i vår ekonomi. De insalser som hargjorls för all hålla förelagen i gång under konjunktursvackan är nalurliglvisinte obekanta för kammaren. Om jag inte minns fel rör del sig om insatser förca 13 miljarder för all hålla uppe sysselsättningen. När kallardel för. en lålgåpolilik lycker jag all överdramatiserar och tarlill ord som det inle finns täckning för i verkligheten. Desialliga slödåtgärderna har regeringen som sagt sall in för all hällasysselsällningen på en hög nivå. Och vi har också lyckals med del. Men del äringen tvekan om all svenskl näringsliv har problem. Den svenskakonkurrenskraften har lunnats ul. Del kan på inlel sätt underlätta för oss atli framtiden upprällhålla full sysselsällning, vilket - del vill jag undersiryka- är vikligi. Del är också regeringens målsäilning. Denunika kompelens som vi tidigare hade, nämligen alt kunna producera varor avhögre kvalitet än andra länder, är inte en realitet. Våra konkurrenterproducerar nu varor av minst lika god kvalitet som vi. Inieheller marknadsföringsmässigl har vi några fördelar framförkon-kurreniländerna. Den för svenska förelag negaliva faklorn här är alt samlligavåra slora avnämarländer och konkurrentländer slimulerar sina egnaindustriers exportansträngningar för atl hålla importen lillbaka under rådandeinternationella lågkonjunktur. Undersådana förhållanden är del inle lätt för oss att bibehålla våra marknadsandelar,än mindre all öka dem. De flesla odds är emot oss. Men jag vill ändå påstä altregeringen lyckats hålla sysselsällningen -den har varil ett av de storaproblemen - på en utomordentligt hög nivå. Det bör vara målsättningen också ifortsällningen. Jaginslämmer med i atl vi måsle salsa på en hög leknologi för altfå fram nya produkler som vi kan gå ul på marknaden med. Vi har här i Sverigefördelen att ha en mycket hög teknologi -man skall inle svartmåla den svenskasituationen. Vi är ell av världens främsta industriländer. Vi har tidigarekunnal höja produktiviteten år och därigenom öka vårl välstånd. Ävenom del ständigt söks ny teknologi och nya produkter kan vi, med en stimulerandeuppbackning frän statsmakterna av det svenska näringslivet, se framtiden an medtillförsikt Vi kommer då all ha ell bra svenskl näringsliv som ärkon-kurrenskrafligl gentemot utlandet Jaghar som sagt svårl alt förstå som ser den nya regeringensåtgärder som ullryck för en lålgåpolilik. Del har de sannerligen inle varil.Del visar väl också de proposilioner som framlagls i frågor som rörnäringslivet Inäringsulskollets belänkande behandlas 27 molioner rörande näringspolitiken.Jag skall inle räkna upp dem alla utan länker gä över lill all beröra de trereservationer som är fogade vid belänkandet. Somherr sade visar det faklum alt del bara flnns tre reservationer attvi trots allt har varil överens i de flesla av de frågor som har tagils upp imotionerna. Ireservationen 1 av m. fl. förs fram synpunkter som detsocialdemokratiska parliet har pä speciella åtgärder inom näringspolitikensområde - del är fråga om styrmedel av olika slag. Utskottet har ingenting atlinvända mot molionärernas bakgrundsteckning. Deras allmänna slutsals om viktenav atl induslrins produktivitet och effektivitet ulvecklas är det myckel lättall instämma i. Från utskottets sida har vi den uppfattningen alt staten påolika sätt måste kunna inverka styrande på näringslivet och la aktiv del inäringspolitisk planering. Det är uttalanden som ulskollel inte heller riktarnågon gensaga mol. Det kan dock noteras alt valet av styrmedel enligtreservanlerna skall ske pragmatiskt. Dessa rikllinjer vill reservanlerna allriksdagen skall uttala sig för, Utskollsmajoritelen hänvisar emellertid tillregeringsförklaringen, där en kärnpunkt är att vårl lands ekonomi även iframliden bör bygga på en socialt styrd marknadshushållning. Till della kansägas att fjolårets utskoltsmajoritetansåg atl rikllinjer för näringspolitikenhellre borde få formen av beslut i speciella frågor än av allmänt hållnaprinciputtalanden. Jag tycker atl dettauttalande är lika aktuellt ,