prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagvill lill sist fråga: Är det verkligen så illa att fröken och de 13andra inte är medvetna om atl det sägs ja eller nej till IDB och alt detinte kan föras några fler resonemang om ytteriigare analyser och bedömningar? HenGAHRTON (fp) kort genmäle: Innan jag blev invald i det här huset för mindre än hördejag ofta erfarnare kolleger berätta att det i det konstiga vidSergels torg finns en hel del riksdagsmän som springer omkring och lägger nersin energi på att putsa pä skrivningar i utskollsbetänkanden, och kan de fä inen bisats i etl sådant så är dagens och veckans lycka gjord. Om detta sedaninnebär att man har påverkat ett beslut eller en åtgärd eller inte, det spelarmindre roll för dem som lever i riksdagsprotokollens dammiga värld. Det skall ju inle bara fattas beslut om skrivningar här! Det skallfattas beslut om konkreta åtgärder. Det finns ett majoritetsförslag somtillstyrker regeringens förslag om åtgärder för att vinna svenskt medlemskap iInteramerikanska . Dessa åtgärder innebär elt bemyndigandeoch ett anslag. Det finns också här ett minoritelsyttrande, där man kräver med bifall till de molioner om avslag som har väckts skall avslåpropositionen i denna del. Vi sysslar ibland med tolkningar - både marxistiskatolkningar och annan exegetik förekommer - men delta kan bara tolkas på ettsätt, och inga pressmeddelanden i världen kan rubba det faktum att en ja-röstför utskottsmajoritetens betänkande innebär en röst för medlemskap i vågar faktiskt också slå vad om att beslutet kommer att leda till ettsådant medlemskap, och det blir myckel intressant att se hur dessacenterpartister kommer att ställa sig till elt oomkullrunkeligt faktum atlSverige är medlem i IDB. Fröken () kortgenmäle: Jag skall fatta mig hell kort. Utskottels ställningstagande måstegivetvis ses i sin helhet, och det bemyndigande regeringen får iulskottsmajoritetens förslag är, som jag har sagt tidigare, inte förbehållslöst Vadsedan gäller frågan om medelsanvisningen är den praktiska effekten heltberoende av utfallet av den prövning som regeringen skall göraoch som utskottet har funnit vara nödvändig för alt man skall kunna Nr 145 överväga atl ändra den hittillsvarande ståndpunkten i IDB-frågan och Onsdaeen den nu gå in i banken. Hen i (s): När man hör fröken undrar man vad vi håller på med här iriksdagen. Vi har ju enligt henne hållit på i och diskuteratnågonting som bara kommer att resultera i några ganska lösa riktlinjer till densittande regeringen! Jaghar egentligen begärt ordet för alt ge en replik till på hennestidigare inlägg, närmast med tanke på att hon intar en central ställning iekumeniska sammanhang. förde ett ganska underligt resonemang. Honsade att eftersom vi har frihandel - och det fann hon vara omoraliskt på någotsätt - och således handlar med en mängd olika diktaturländer, så skulle vi ökadenna omoral genom att gå med i IDB. Jag undrar om ett sådant resonemang kanhålla. Viskall ta ställning till frågan om våra affärsförbindelser medSydafrika och . Vi kommer då här i att nagga denna frihandel ikanten, eftersom vi i den frågan anser att de moraliska värderingarna bör vägaöver. Det är ganska signifikativt att har fogat ell särskiltyttrande till utrikesutskottets betänkande och där uttalat sin tveksamhet. Attmoderaterna inte reserverat sig beror naturligtvis på att Irycket från de bådaandra regeringspartierna har varit för starkt, och för dessa partier hartrycket från allmänheten varit för starkt Vilket slutresultatet i denna frågablir vet vi inte, eftersom det är en utredning som begärs och vi har enborgerlig regering. Det är klart att man frågar sig: Hur kommer rösta i detta ärende? Kommer hon att argumentera för fortsatta förbindelsermed och och för fortsatta investeringar från svenska förelagssida i dessa länder med motiveringen alt detta ger oss inflytande, vilket varett av hennes argument i den nu aktuella frågan? HerrEricson i har berört Ekumeniska u-veckans uttalande. Det är, herrtalman, mycket klart och entydigt. Detta uttalande är daterat ,och i uttalandet heter det: "Vifinner atl ett svenskt medlemskap i på punkt efter punkt strider mot deförslag, som förs fram i Ekumeniska u-veckans upprop. Vi reagerar därför starktmot förslaget om ett svenskt medlemskap i banken. bör enligt våruppfattning välja att även i fortsättningen stå utanför den interamerikanskautvecklingsbanken." Uttalandetär underskrivet av , som är vice ordförande i pastor primarius här i , samt av Per , som är verksaminom Frikyrkan hjälper. Dagensnummer av tidningen innehåller några intervjuer med representanter församfunden. i säger: "Regeringenoch kör direkl över hela idén om ekonomisk solidaritet medu-länderna!" Onsdagenden Ijuni 1977 , nens u-landshjälp säger:"Det ska vi göra även om effekten skulle bli hämmande för vär export. Sånahänsyn måste hållas i bakgrunden." TorbjörnFreij i säger: "har inte råd att gåmed i IDB. Visserligen skulle vi tjäna pengar på det - men vi skulle ha svårtatt försvara det moraliskt." i SMU säger: "Vi bordefrån kristet håll ställa oss upp och kräva att man skall koppla samman ekonomimed moraliska aspekter." Del är bara ärkebiskopen som ställer sig tveksamtill att göra ett uttalande i frågan. "Viräknar med att de kristna riksdagsmännen inle låter partidisciplinen gä föremoraliskt oförsvarbart, anser mänga". Sä heter del vidare i artikeln. Detkan naturligtvis i delta sammanhang sägas atl det är en from förhoppning. Såkommer naturligtvis inle att ske, och del är bara all beklaga del. Närjag lyssnade till handelsministerns anförande gjorde jag följande reflexion:Vad hade hänt beträffande vårt förhällande till EG om vi lidigare hade haft enborgerlig regering med de tankar som framfört? Hademan då inle argumenterat för ett medlemskap i ? Det är en dyster summering av denna debatt som man tvingas göra, när vinu skall ta ställning till om vi skall ansluta oss till eninternationell organisation, där enhälligt har uttalatatt vi inte skall gå in. Under denna länga debatt har vi inte fåtl någonutrikespolitisk analys från den borgerliga majoriteten, trots attnäringsutskotlet i elfte timmen tillerkände utrikespolitiska aspekter någonbetydelse - vilket proposilionen inle gjorde -genom att kräva årligaredovisningar till av vad IDB egentligen har för sig. Vadsom däremot har blivit helt klarlagt i debatten i många inlägg är att ingentinghar inträffat som tillgodoser de villkor som vid sin stämma förett år sedan enhälligt angav såsom nödvändiga för att ceniern i framlidenskulle kunna acceptera elt inträde i banken. Om röstar med deövriga borgerliga partierna, har helt underkastat sigmoderaternas utrikespolitiska linje, gått ifrån sitt eget parti och förioralsin identitet i denna fråga. Mendet kanske ändå inte skall behöva bli så. De 14 centerpartister som harundertecknat pressmeddelandet utgår från att de inte vet vad de lar slällninglill , när röslar om IDB. De har i flera inlägg fått klariagtatl vi tar ställning inte bara till bemyndiganden om förhandlingar utanockså lill pengar. Det kan inte vara bra för att i en så här viktigfråga fatta beslut där 14 stycken, kanske flera, av kammarens ledamöteregenlligen inle har klart för sig vad beslutet innebär. Handelsministern finnsi kammaren liksom, föreställer jag mig, förelrädare för ulskollsmajorilelen:herr , och andra. Skulle de 14 centerpartisternas tolkningav riks- dagsbeslutet vara riktig,bör vi självfallet få höra om handelsminislern delar den uppfattningen. HerrSjönell, eller någon annan representant för majoriteten inäringsutskottet, vilka varil hell tysta , bör ge besked om huruvidade 14 centerpartisternas tolkning är riklig. Skulleinte någon representant för regeringen eller för näringsutskottet vilja göradel, finns det en enda slutsats kvar att dra för de 14 centerpartisterna. Viröstar om både bemyndiganden och pengar. De förulsältningar ni utgickfrån när ni skrev detta brev var felaktiga. Det kan därför för er bara stå kvaren möjlighet, om ni har politisk hederlighet, nämligen att avstå i voteringeneller möjligen rösta med reservationen. Gör ni inle det, är vi inne pånågonting som närmast har kärnkrafts-proportioner när det gäller att läcka reträtteni en politisk fråga. Då är denna långa debatt en valiendelare. Då ärcenterpartiet på väg mol en kraftig omsvängning, ett parti som harställt upp för en utrikespolitik, präglad av solidaritet, och som har haft enrelativt klar hållning när det gäller vår anslutning till internationellaorganisationer med politiska syften. Jag tänker på historiskt slarkaposition när det gäller NATO, EEC och andra frågor. Då är ceniern på väg bortfrån den traditionella svenska utrikespolitiken. Skulle näringsutskottets hemställanvinna, har svensk utrikespolitik börjat förskjutas i ny riktning. Hen i (s): kommenterade min fråga om den s. k.villkorsformuleringen i näringsutskottets betänkande, vilken lyder: "Ombankens polilik inle blir sådan atl den befordrar långsiktiga förändringar ipositiv riktning bör detta, såsom framhålls i propositionen och avutrikesutskottet, föranleda atl medlemskapet omprövas." HerrKorpås sade bara helt lösligt att självfallet kan lämna IDB under1980-talet. Men på det sättet kan man väl ändå inte bedriva utrikespolitik. OmLatinamerika är lika dominerat av diktaturer som det är ,om IDB:s utlåning sker på samma sätt som och i huvudsak går lill projeklsom inte gynnar de fattigaste folkgrupperna, om läget kort sagt är ungefär somi dag, har vi inte fått någon förändring i positiv riktning. Då skall vi enliglherr tolkning av näringsutskottets betänkande lämna IDB. Detkrävs inte mycket fantasi för alt räkna ut vad det skulle bli för konsekvenserför svensk handel och svenskt företagande i , om in på1980-talet helt sonika bara deklarerade sitt utträde ur IDB med motiveringenatt vi , efter moget övervägande, funnit att banken inte verkar för socialoch ekonomisk utjämning och ökad demokrati. Kanverkligen det siörsta regeringspartiet, som dessutom tillsätter utrikesminister,föra utrikespolitik på så lösliga grunder? Jag tror inte att påallvar menar att vi, utan atl det hänt någonting, bara skall gä ut ur IDB. Vilketanseende skulle få internationellt, om vi bedrev vär utrikespolitik pådet viset? Tillfröken måste jag ställa en kort fråga. Hon säger att det bemyndigandesom nu föreslås i näringsutskottets betänkande inte är förbehållslöst utan ärberoende av regeringens prövning. Min korta och enkla fråga är följande: Vilkaär då förbehållen? Räkna upp dem här! Det finns lid hos talmannen för denuppräkningen. Slutligennågra ord till , som lovade förklara varförIDB inte gav regim ett enda öre i nya län men sedanunder efter militärkuppen öste påPinocheljunlan. lovade att la IDB-ledningen i försvar. finnsdel tid tillgänglig, och det vore politiskt så intressant att jag tror att vikunde lyssna till etl sexmi-nutersanförande om den saken. HenKORPAS (c): Det är litet överraskande att få höra dels att del blir litet utbyteför näringsliv av ett medlemskap i , dels atl vi pä 1980-lalet blirså bundna vid handeln med att vi inte kan gå ut ur IDB. När vi påsin tid gick emot medlemskap i tillsammans med socialdemokraterna var detviktigaste skälet att ett inträde i EG skulle ha inneburit en sådan förändringi våra relationer lill de andra länderna alt ett utträde vore omöjligt. Jag kan inte, som jag sagl, förslå att en förelrädareför utrikesutskottet kan hävda att icke har full ulrikespolitiskfrihet att utträda ur de internationella organisationer som vårt land är medlemi. Där måste gränsen gå för engagemang i internationellaorganisationer. Hen i (s): Det förefaller som om inte har förstått vad det här handlarom. säger att vi, om vi nu går in i IDB och betalar in våramedlemsavgifter där men sedan finner att den positiva utvecklingsom hoppas på inle äger rum, helt enkelt kan gä ut ur IDB. Men förstårinte att det då inte bara handlar om IDB-projekt utan om helaSveriges utrikeshandel med , och den uppgår till några miljarderper år? Andra svenska ekonomiska intressen skulle också drabbas hårt av etlsådant beslut. Vikan vara övertygade om alt den långa raden av militärdiktaturer i Latinamerikainte kommer atl sitta med armarna i kors, om vi med motivering att IDB inte verkarför ekonomisk och social utjämning och för ökad demokrati bara helt sonikakliver av. Jag trodde att hade försökt alt länka igenom dennasituation innan hän steg upp i talarstolen. F.ö. ser jag att fröken sitter helt passiv i sin bänk. Vilka är deförbehåll som görs när hon säger att bemyndigandet inte är förbehållslöst? HerrKORPAS (c): betänkande kan bara tolkas pådet sättet att utskottetförutsätter - och det är också min förutsättning - alt utvecklingen av värhandel med inom ramen för IDB, om medlemskapet nu kommer tillstånd, måste få de gränserna att möjligheterna till utträde står kvar. Såtolkade jag det i milt tidigare anförande, och så kommer jag att tolka etteventuellt framtida svenskt medlemskap också i fortsättningen, när jag bedömereffekterna av det. Fröken (): i återkommer med frågan: Vilka är förbehållen? Jagvill rekommendera atl närmare studera ulskottsbetänkandet och vadmajoriteten där säger. Etl sådant studium kommer att klargöra varutskoltsmajorileten står och bör också vara till viss hjälp för iden fortsatta debatten. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr47 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 163 Nej - 160 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. Den som vill all kammarenbifaller näringsutskoiiets hemställan i belänkandet nr 47 mom. 2 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvanberg begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja- 164 Nej - 159 () anmälde att hon avsett att röstaja men av misslag nedtryckt nej-knappen. 1976/77:38 angåendeuppskov med behandlingen av visst ärende 1976/77:21angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1976/77:46 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1976/77:31 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. §7 Utbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. betänkande 1976/77:29 med anledning av propositionen1976/77:76 om utbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. jämlemotioner. Ipropositionen 1976/77:76 hade regeringen () - efterföredragning av fru statsrådet - föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för utbildning ochfortbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. som angetts ipropositionen, 2. godkänna de rikllinjer för utbildning avhemspråkslärare som an- getts i propositionen, 3.godkänna de rikllinjer för försöksutbildning av lärare i slöjd i kombinationmed engelska eller matematik, vilka angetts i propositionen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Proposilioneninnehåller förslag till ändrad förskollärar- och frilids-pedagogulbildning. Förden som har genomgått värdlinjens barna- och ungdomsvärdsgren eller har annanbarnskötarulbildning skall förskollärar- eller frilidspedagogutbildningenomfalla 80 poäng. För den som har genomgått eller har kunskaper motsvarandeannan tvåårig linje i gymnasieskolan skall utbildningen omfatta 100 poäng.Förpraktiken avskaffas. Omorganiseringenav utbildningarna skall enligt förslaget påbörjas /79. Under enövergångstid fram till /81 skall dock endasl krävas grundskola förtillträde lill förskollärar- och fritidspedagoglinjerna. Utbildadeförskollärare, fritidspedagoger och barnavårdslärare skall enligl förslagetkunna genomgå vidareutbildning till peda-gogik/metodiklärare. Förtillträde till vidareutbildningen skall förutom grundutbildning krävas fyra årsyrkeserfarenhet Medutgångspunkt i förskole- resp. fritidsverksamhetens förändrade mål ochinriktning innehåller propositionen även vissa principiella förslag belräffandeförskollärar- och fritidspedagoglinjernas mål och innehåll. 1propositionen föreslås vidare att en allmän linje för utbildning avhemspråkslärare inrättas. Utbildningen föreslås omfatta 80 poäng och beslå avdels prakiisk-pedagogisk utbildning, dels ämnessiudier i hemspråk, svenska ochomvärldsorientering. Inom ramen för utbildningen bör ges möjligheter lill vissfördjupning mot antingen förskola samt låg- och mellanstadiumeller mellan- och högstadium samt gymnasieskolan. /78 bör enligl propositionen omfatta 120 utbildningsplatser,fördelade pä , och . Medel för utbildningen harberäknats i prop. 1976/77:59 om ulbildning och forskning inom högskolan m. m. Proposilioneninnehåller slulligen etl förslag om en försöksutbildning av lärare i slöjd ikombination med engelska eller matematik. Försöks-utbildningen skall omfattakurser i textilslöjd resp. trä- och metallslöjd om 60 poäng samt engelska ellermatematik om 40 poäng. Härutöver skall kurs om ytterligare 20 poäng kunnaväljas i något av dessa ämnen. Den praklisk-pedagogiska utbildningen skallomfatta 40 poäng. Utbildningen skall enligt förslaget starta höstterminen1978. Den skall förläggas lill i vad avser textilslöjd och tillLinköping i vad avser trä-och metallslöjd." Utbildningav fölskollärare och fritidspedagoger m. m. I della sammanhang hadebehandlats delsde under allmänna motionstiden vid \916/väckta molionerna Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. 1976/77:196av () och i (c), vari yrkats atl riksdagenhos regeringen begärde förslag om slopande av de graderade betygen inomförskollärarutbildningen i enlighel med vad som anförts i motionen, 1976/77:964av i m. fl. (s), såvitt gällde yrkandet beslutade all ge regeringen lill känna vad som i den lillkulturutskoltet remitterade molionen 1976/77:962 anförts om utbildning ochfortbildning av barnavärdande och pedagogisk personal samt omföräldrautbildning, 1976/77:1312av m. fl. (vpk), vari yrkats alt uttalade attutbildningen av förskolepersonal borde göras enhetlig och atl de som hadebarnsköierskeutbildning borde beredas möjlighet att genomgåförskollärarutbildning utan löneavdrag. dels de med anledning avproposilionen väckta molionerna 1976/77:1550 av m. fl. (s), variyrkats att skulle 1. ge regeringen till känna vad som i molionen anförtsangående samspelet med föreningslivet i all barnomsorgsulbildning, 2. ge regeringen till känna alt kravet på kunskaper iengelska för allmän behörighet lill högskoleutbildning i enlighel med vad somanförts i molionen inte borde gälla för vuxna sökande lill förskollärar- ochfrilids-pedagoglinjerna, 3. uttala att de graderade betygen borde avskaffas iförskollärar- och fritidspedagogulbildningarna, 4. hemställa atl regeringen förelade riksdagenförslag om den kommunala frilidspedagogutbildningens avveckling och inordnandei den statliga högskoleorganisationen, 5. ge regeringen lill känna vad som i molionen anförtsangående särskild informalion och fortbildning av förskolans personal, ' 6. ge regeringen till känna atl graderade betyg inleborde införas i utbildningen av hemspråkslärare, 1976/77:1551 av fruEliasson (c) och (), 1976/77:1552 av () och frökenAndersson (c), 1976/77:1553 av m.fl. (s) och 1976/77:1554 av herrWerner m.fl. (vpk), vari yrkats 1. atl med avslag på propositionen1976/77:76 i berörda avseenden beslutade a) all utbildningstiden för förskollärare ochfritidspedagoger skulle vara , med varvad teori och praktik i enlighetmed vad som anförts i motionen, b) atl inträdeskraven till förskollärar-ochfritidspedagogulbildningarna borde vara 9-ärig grundskola -H fyra årsyrkeserfarenhet eller 2-ärig gymnasieskola -I- yrkeserfarenhet ellermolsvarande, c) atl de som hade anställning inom utbildningsyrkenamen saknade formell kompelens gavs möjlighet alt genomgå utbildningen och altför denna kategori ersättning skulle utgå motsvarande full lön . 2. alt dels uttalade all kommunerna bordevara skyldiga atl tillse atl personalen skulle erhålla möjlighel till åriigfortbildning och att statsbidrag borde utgå till denna verksamhet,dels hemslällde hos regeringen om förslag därom, 3. alt uttalade atl graderade betyg ej bordeförekomma inom förskollärar- och frilidspedagogutbildningarna, ulan atl betygenersattes av kompetensbevis, 4. alt uttalade all könskvolering tillsvidare ej borde till-lämpas för förskollärarutbildningen och alt orsakerna tillden sneda könsfördelningen inom yrket borde utredas. Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. 1. att beträffande viss inriktning avförskollärar- och fritidspedagogutbildningarna skulle avslå molionen1976/77:1552, 2. alt beträffande konlaki med föreningslivetskulle avslå molionen 1976/77:1550 yrkandet I, 3. atl beträffande förskollärar- ochfritidspedagogulbildning-arnas organisation skulle avslå molionen 1976/77:1554yrkandena 1 a och 1 b, 4. all belräffande lön underutbildningstiden m. m. skulle avslå molionen 1976/77:1312 och molionen1976/77:1554 yrkandet 1 c, 5. au belräffande individuell dispens fränkravet på viss förkunskap med anledning av propositionen 1976/77:76 ochmotionen 1976/77:1550 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen lill känna vadutskottet anfört, 6. atl beträffande undersökning av orsakernatill viss könsfördelning skulle avslå motionen 1976/77:1554 yrkandet 4, 7. alt belräffande vidareutbildning för föreståndareoch administrativa befattningshavare skulle avslå motionen 1976/77:1551 yrkandet2, 8. all belräffande en plan förfritidspedagogutbildningens förstatligande skulle avslå motionen 1976/77:1550yrkandet 4, 9. atl belräffandefrilidspedagogutbildningens förstatligande vid viss läroanstalt skulle avslåmotionen 1976/77:1553, 10. all beträffande obligatorisk fortbildningm. m. skulle avslå molionen 1976/77:1551 yrkandet 1 och motionen 1976/77:1554yrkandet 2, 11. all belräffande särskild information ochfortbildning skulle avslå motionen 1976/77:1550 yrkandet 5, 12. att beträffande visst uttalande omutbildningen för barnavårdande personal m. fl. skulle avslå motionen1976/77:964 yrkandet 1, 13. atl i övrigl godkände de riktlinjer förulbildning och fortbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. somangetts i propositionen 1976/77:76, 14. att belräffande sektorn för ulbildningoch undervisnings- Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. yrken beslutade altförskollärarlinjen skulle,tas upp som allmän utbildningslinjeom 100 poäng på förteckningen över allmänna utbildningslinjer, 15. att belräffande sektorn för utbildningför undervisningsyrken beslulade atl frilidspedagoglinjen den 1 juli 1978skulle tas upp som allmän utbildningslinje om 100 poäng pä förteckningen överall-, manna uibildningslinjer, 16. atl belräffande sektorn för utbildningför undervisningsyrken beslulade atl pedagogik/melodiklärarulbildningen den 1juli 1978 skulle tas upp som påbyggnadslinje om 20 poäng på förteckningen överallmänna utbildningslinjer, 17. atl godkände de riktlinjer för utbildningav hemspråkslärare som angetts i proposilionen 1976/77:76, 18. alt beträffande sektorn för ulbildningför undervisningsyrken beslutade all hemspråkslärariinjen den 1 juli 1977skulle tas upp som en allmän utbildningslinje om 80 poäng på förteckningen överallmänna utbildningslinjer,