prot · G009114 · 1976-12-31 00:00:00 — Delta skulle enligl milt sätt att tolka svenska språketbetyda atl del finns något ullalande i interpellationssvaret - av "någravidare ullalanden" vill man ju dra den slutsatsen - men jag hittar inleett enda uttalande i den meningen atl där uttrycks en åsikt. Och det är ju menar med uttalande i sådana här sammanhang. Dettaär det mest fullständigt åsiktsfria papper jag har sett i en sådan här fråga.Det är bara en beskrivning på gällande lag - och den är snygg och fm - ochkommentarer till två domar som har fällts på detta område av hovrätten. Mennågon mening som statsrådet kunde säga atl hon inle ville uttala någonting merom finns alltså inle här. Jaghar frågat statsrådet om hon tyckte att del borde råda samstämmighet mellanvåra olika markpoliliska instrument. När en byggnadsfirma i egen regi uppförbyggnader på av firman själv ägd mark, ger den monopolsituationen möjlighetertill oskäliga vinsler. Delta har vi satt stopp för i annan lagstiftning. Nuvisar det sig all expropriationslagen medger all det slaget av oskäliga vinsterkan räknas som rörelsevinst. Det förefaller mig som om det råder motsättningmellan de olika markpolitiska instrumenten. Del som vi beslutat i fråga omkonkurrensfrämjande åtgärder och markvillkor i samband med bostadsbebyggelse1974 har alltså inte följts upp i expropriationslagen. Ingen tänkte väl på detdå, men är del klarl atl del är på del viset I varie fall är del så klarldel kan vara. Nusäger slalsrådel att man väntar på prövningen i högsia domstolen. Men i tvåhovrättsdomar har detta prövats och fastställts. Det är ju en mycketkvalificerad bedömning av svensk lagstiftning, som inte kan nonchaleras. Jaglycker alt del skulle räcka för au ge elt besked om hur man bör ha lagenutformad framöver. Eller är det möjligen så atl statsrådet förväntar sig atthögsta domstolen skall undanröja hovrätternas beslut, så att man slipper göranågon lagteknisk korrigering till ledning för kommande beslut i sådana härtvister? Del kommer säkerligen att bli många tvister av den sorten framöver. Detenklaste hade enligt min mening varit atl vi hade arrangerat så attvi tagit bort all tvekan om vad som skall gälla i detta sammanhang. Jag skallinle säga att det är handlingsförlamning, för del säger man så ofta, men mankan inle frila sig från misstanken att den tystnad som har uppstått i den härfrågan är ett uttryck för att även här, genom alt sättaklackarna i marken, har åstadkommil en passivitet på ett område där vi förrhaft mycket bred majoritet häri . Framför allt med harsocialdemokraterna i markfrågan kanske varit mer eniga än med de andraborgerliga parlierna. Då är del beklämmande att inle höra någonting om hur manbör handskas med dessa frågor när del gäller del instrument som har visatsig inte vara samstämmigt med de andra instrumenten. Jagtycker alt statsrådet i den här principiella frågan bör kunna ullala en mening- om del skall råda samsiämmighet mellan dessa olika instrument Jag villalltså fråga statsrådet direkt om hon vill ta upp den här frågan om altöverföra innehållet i markpolitiska ställningslagande även lillexpropriationslagsliflningen, om del nu visar sig vara nödvändigl. Ominlösen av mark vid fastighetsreglering Överläggningenvar härmed slulad. § 8 Om inlösen avmark vid fastighetsreglering Frubostadsministern erhöll ordet för alt besvara i (c) anmälda interpellation, 1976/77:121, lill herrjustitieministern, och anförde: i har frågat justitieministern hur regeringen serpå frågan om tvångsvis inlösen av aktiva jordbrukares åker- och skogsmark isamband med fastighetsregleringar. Enligt fastställd ärendefördelning är deljag som har all besvara inlerpellalionen. Interpellationenhar framställts bl. a. mot bakgrund av en nu pågående fastighetsreglering inomVästernorrlands län, som väckl uppmärksamhel på grund av del slora anlalel fallav tvångsinlösen. Jag kan givetvis inle här diskutera elt enskill ärende som ärunder behandling av behöriga myndigheter. Mitt svar på interpellationen fåralltså inte uppfattas som ell inlägg i debatten om det akluella ärendet De regler som på innebär i korthet följande. Genomfastighetsreglering får mark överföras från en faslighet lill en annan.Vederlaget för mark som frångår en faslighei skall ulgå i annan mark, om inleersättning i pengar är mer ändamålsenlig. Enligt en bestämmelse i 5 kap.fastigheisbildningslagen får fastighet som ingår i faslighelsreglering inteändras så, atl dess graderingsvärde minskas väsentligt Om fastighetens ägaremedger det, kan dock denna spärregel åsidosättas och fastigheten alltsåminskas i större ulslräckning. kan också inlösas mol beialning i pengar.Om faslighelsreglering har lill syfte atl åsladkomma en allmän förbällring avfastighetsbeståndet inom ett område med mark från flera fastigheter som harskilda ägare, kan fas-tighetsbildningsmyndigheten nämligen bestämma att markskall tas i anspråk för omreglering mot vederlag i pengar oberoende avmarkägarens medgivande och i större utsträckning än vad som kan ske om enbarl Ominlösen av mark vid fastighetsreglering de nyssnämnda villkorenlillämpas. Markinlösenkan alltså komma i fråga bara om fastighetsregleringen syftar tiU en allmänförbättring av fastighetsbeståndet Del måste också föreligga elt väsentligtiniresse från allmän synpunkt att storleksförändringar genomförs. Underförarbetena lill fastighetsbildningslagen framhölls att den statligajordbrukspolitiken på olika sätt försöker främja storleksrationaliseringeninom jordbruk och skogsbruk. Reglerna om tvångsinlösen av mark i samband medfastighetsreglering skall alltså ses bl. a. mol bakgrund av jordbrukels yttrerationalisering. Närdet gäller förhållandena på landsbygden skall fastighetsreglering med inlösen iallmänhet leda till all rationella jordbruks- eller skogs-bruksfasligheterbildas. Därvid kan behovel av all tillföra vissa fasligheter lillskoltsmarkvara ett primärt iniresse. Inlösen får i princip inle avse bärkraftigajordbruks- eller skogsbruksfasligheler. Det åliggerfaslighets-bildningsmyndighelen all, innan inlösen tillgrips, utreda om denaktuella egendomen kan förvärvas på frivillighetens väg. Euannal villkor för att inlösen skall få ske är all avsevärd olägenhet för ägareneller brukaren av den fastighet från vilken mark skall las inte får uppkomma.Med olägenhet avses i första hand skada av ekonomisk art, men ocksåölägenheter av annat slag skall beaktas. Skulle sådana ölägenheter översligavad som ägaren eller brukaren rimligen behöver finna sig i med hänsyn tillvikten av att den yttre rationaliseringen kommer till slånd, bör enliglullalanden vid lagens tillkomst inlösen inte äga rum. Inlösenbestämmelsernaföranledde åtskillig diskussion både före och under riksdagsbehandlingen. Bl.a. fördes i olika sammanhang fram tanken att inlösen inle borde få ske avfastighet som tillhör aktiv jordbrukare. Någon sådan bestämmelse logsemellertid inte upp i fastighetsbildnings-lagen. En sådan bestämmelse ansågsnämligen då inte slå i samklang med målsättningen för den statligajordbrukspolitiken. De sociala och befolkningspoliliska skäl som kunde anförastill stöd för en undantagsbestämmelse skulle i stället beaktas från fall tillfall. Sammanfattningsviskan konstateras att gällande beslämmelser om fastighetsreglering möjliggör enavvägning mellan å ena sidan behovet av storleksrationalisering i samband medregleringen och å andra sidan jordbrukarens intresse av att ha kvar sin mark.Jag vill själv understryka vikten av att man, som framhölls vid lagenstillkomst, beaktar jordbrukarnas berättigade krav på social och ekonomisktrygghet. Det är också angelägel alt fastighetsregleringar så långt möjliglsker genom frivilliga överenskommelser. Fastighetsbildningslagenhar varil i kraft så pass att det är svårt alt dra några bestämdaslutsatser om tillämpningen av inlösen-bestämmelserna. Jag vill erinra om atlmålsättningarna för såväl jordbruks- och skogsbrukspolitiken somjordbruksförvärvslagstiftningen f n. är under omprövning. Det är regeringensavsikt atl i anslutning till att statsmakterna fattar beslut i dessa frågor seöver fastigheisbildningslagen. så att den står iöverensstämmelse med de målsättningar som kommer att ställas upp. HerrOLSSON i (c): Jag ber till att böria med atl få lacka fru bosladsministern för svarelpå min interpellation. Min fråga gällde hur regeringen ser på inlösen av aktivajordbrukares mark i samband med fastighetsregleringar. Detta spörsmål är avsåväl rättslig som jordbrukspolilisk karaktär. I min interpellation har jaghuvudsakligen belyst frågan ur rättslig synpunkt, medan statsrådet i sitt svarpraktiskt taget enbart behandlat lagstiftningen ur jordbrukspolilisk synpunkt Iinterpellationen berör jag med några ord en pågående fastighetsreglering imitt eget län, , men självfallet har jag därför ej avsett altförsöka få statsrådet att ullala sig om della enskilda fall. Men det är ettbelysande exempel på tillämpningen av fastigheisbildningslagen och torde varavälkänt. Respekten för den enskilda äganderätten till bl. a. mark är och harvaril av grundläggande betydelse för vårt rättssystem. Inom ramen för dennarespekt för den enskildes äganderätt har del dock ansetts rättsligtoklanderligt att den enskilde tvångsvis måste avslå mark för samhällels behovför exempelvis vägar, järnvägar, ledningar, uppdämningar och bebyggelse. Altäga mark innebär ett ansvar. Del är ett samhällsinlresse alt all mark i vårtland sköts så att dess produktionsförmåga utnytrias. Samhällel släller därförkrav på den enskilde ägaren t. ex. i vanhävdslagen och skogsvårdslagen.Ägofigurernas sloriek och form är i vissa områden sådana att brukande avmarken försvåras. Vid mycket stor ägosplittring är det därför ellsamhällsinlresse atl förbättra arronderingsförhållandena. Genomfastigheisbildningslagen kan nu bättre arrondering uppnås vidfastighetsreglering även genom tvångsvis inlösen av en jordbrukares mark motersättning i pengar. Detta är ell i vårt land nytt sätt all lösaar-ronderingsfrågorna. Jag vill erinra om atl genom laga skifte förbättradesarronderingen i hög grad i större delen av vårt land. Därvid förekom knappastinlösen av mark mol kontanter, utan förrättningarna genomfördes genomägoutbyien. Alla fick behålla ungefär samma areal som de hade före skiftet -men i bättre ägofigurer. Fastighetsbildningslageninnebär nu i slället all även aktiva jordbrukare kan drabbas av ivångsinlösenav sin mark för att den skall överföras till annan jordbrukare, vars fastighetav myndighelerna ulpekas som ul-vecklingsbar enligl gällande jordbrukspoliliskamålsällningar. Denövervägande delen av interpellationssvaret ägnas åt en beskrivning avfastigheisbildningslagen och dess tillämpning och den jordbrukspolitiskabakgrunden och motiveringen för all i lagen införa de här möjlighelerna lilltvångsinlösen av mark. Jagvill något mer än som framgår av svaret erinra om atl lagens 8 kap. som del härgäller icke tillkom i enighet i utan under Ominlösen av mark vid fastighetsreglering Ominlösen av mark vid fastighetsreglering motstånd från nästan allaav de nuvarande regeringspartiernas representanter. Den försämraderättstryggheten för de mindre jordbrukarna var avgörande för kriiiken. Fastighetsbildningslagenbygger på elt avgivet betänkande av 1954 årsfastighelsbildningskommiiié. Flera remissinstanser slällde sig avvisande tillförslaget om tvångsinlösen. Jordbrukarnas egna organisationer, dåvarandeLanlbruksförbundel och RLF saml ,anmälde principiella betänkligheter mot ivångsinlösen och ansåg allivångsinlösensförfarandel endast borde lill-lämpas i rena undantagsfall därträngande skäl gör sig gällande med ovanlig styrka. Vidbehandlingen av proposilionen med förslaget till fastigheisbildningslagenreserverade sig samlliga representanter för de borgerliga partierna - med eltundanlag - för avslag på förslaget till 8 kap. Motiveringen lill avslaget varatt lagförslaget ej tog tillräcklig hänsyn lill sakägarinlresset och alt regelnom all inlösen enligt 3 S ej får ske "om avsevärd olägenhet därigenomskulle kunna uppkomma för fastighetens ägare eller brukare" ansågs varaför vag. Reservanterna påpekade även att enligl dittills gällande lag kundeför stärkande av ofullständiga jordbruk expropriaiion inle ske av fastighetsom tillhör aktiv jordbrukare. Propositionen innebar alltså enliglreservanlerna en belydande försvagning av jordbrukarnas slällning. Enliglinterpellationssvaret - och även enligt ell inierpellalionssvar 1974 avdåvarande slalsrådel - överensstämde det inte med den jordbrukspolitiksom fördes all i lagen ge de aktiva jordbrukarna elt skydd mot tvångsinlösen av mark. Delär med anledning av detla ullalande verkligen all hoppas att den nya jordbrukspolitikenskall ge utrymme för rälislrygghel för samtliga jordbrukare, och det vorevärdefullt om statsrådet ville ge sin syn på detla. Ävende som tillförs mark saknar ett skydd mol att bli påtvingade inlöst mark.Principiellt borde överföring till en faslighet göras beroende av medgivande avfastighetsägaren, men del fordras inte. Hur ser slalsrådel på den frågan? Jagnämnde alt samhällel har ett iniresse av alt markens produktionsförmågautnyujas. Men enligt fastigheisbildningslagen kan den mindre markägaren drabbasav tvångsinlösen även om han sköter sin mark på ell oklanderiigl sätl, baramyndigheterna anser atl man behöver marken. Delär regeringens synpunkter på den mindre jordbrukarens rättsliga slällning vidfastighetsreglering som jag efterlyst i min interpellation, och jag hoppas atlstatsrådet i kommande inlägg tar upp della spörsmål. Deflesta människor - t. o. m. många som sysslar med samhällsarbete - har ej känttill fastighetsbildningslagens tvångsinlösensregler, och de har blivit myckelförvånade när de fåll kännedom om dessa regler. En av både politisk ochrättslig verksamhet erfaren man sade lill mig när han läst min interpellationoch i övrigl tagit reda på en del fakla: "Har jag lagfart på min markkan väl ingen ta den ifrån mig!" Men så är inle längre fallet eftergenomförandet av fastigheisbildningslagen. Enlidigare riksdagsman, som för resten var med om all falla det akluellabeslutet, skrev i anledning dels av min interpellation, dels av en aktuellförrättning en artikel med rubriken . Jaghar avstått från all dramatisera, och jag skall inte heller exemplifiera med demånga tidningsartiklar och meningsyttringar som har framkommit. Men jag villfastslå alt en lag måsle vara förankrad i folkmedvelandet Man förslår att ensådan förankring knappast gäller ivångsinlösensreg-lerna om man tar del avopinionsyttringarna som uppstått när tvångs-inlösen lillämpas vidfastighetsregleringar. Detär självklart viktigt att vi kan förbättra arronderingen av skogsmarken inomvissa områden. Men enligt min uppfattning måste del ske endera genom frivilligaförsäljningar eller genom ägoutbyien. Genom ägoutbyien skall även den mindrejordbrukaren som inte vill sälja sin mark få behålla motsvarande areal men medbättre ägofigur och utan au vara till för övriga markägare inomområdet. Del är från rättslig synpunkt acceptabelt och det följer svensktradition. Fråganom tvångsinlösen behandlas i interpellationssvaret från jordbrukspolilisksynpunkt Vill vi ha tillräckligt befolkningsunderlag på landsbygden för serviceoch ett fungerande socialt liv räcker det inte med ell fåtal familjer medjordbruk som heltidssysselsättning. Vi måste även ge plats ål andra, bl. a.sådana där jordbrukel sköts av endasl en familjemedlem eller av familjen pådellid. Det måsle finnas en rätt au behålla och driva sådana enheier, och vikan inle ha kvar tvångsinlösensregler som syftar lill atl tvångsvis kunna taborl dessa fastigheter. För resten blir del genom högmekanisering ochkreaturslösa driftformer möjligl all sköta ganska slora gårdar vid sidan omannan sysselsättning. Respekterar vi inte äganderätten nu utan kan, som i detaktuella fallet, inlösa upp till skog, utgörande halva skogsarealentill ett jordbruk som gått i släkten , föreligger det helleringa principiella hinder för att man med hänsyn tillflygbesprut-ning, flyggödsling och avverkning med processorer osv. finner detrationellt atl skapa betydligt större fastigheter och därför även tvångsinlösaockså dem som räknas som bärkraftiga fastigheter. Enligt statsrådet harfastigheisbildningslagen varil i kraft för att man skall kunna dranågra bestämda slutsatser. Det är dock sjätte året lagen nu gäller, ochtillämpningen har, liksom reservanterna befarade 1970. visat atl lagenstvångsinlösningsregler måsle ändras för alt ge rättstrygghet även åt de mindrejordbrukarna. Därför, herr lalman, bör lagen omgående ses över, och jag hoppasall regeringen ulan onödiga dröjsmål tar inilialiv till en sådan översyn. Jagvill fråga slalsrådel om inle en översyn kan påbörias innan fållatnya beslut om jordbruks-och skogsbrukspoliliken saml jordförvärvslagsliftningen.En annan aspekt: har vi på nästan alla områden ökat Ominlösen av mark vid fastighetsreglering Ominlösen av mark vid fastighetsreglering den enskildes infiytande,insyn och rättigheter. Anser statsrådet atl del är logiskt att under sammaårtionde införa och behålla en lag som ej ger aktiva jordbrukare en självklarrätt att behålla den mark som de sköter på elt tillfredsställande sätt? Jag kan konstatera att i och jag är överens omganska mycket. Även konstaterar alt syflet medfastigheisbildningslagen är vällovligt, alltså att reglering av fastigheterkan behöva göras för alt få en bra arrondering. Naturligtvis kan man diskuteraom de nuvarande reglerna är väl avvägda - det är möjligl atl de är för vida.Men jag tror atl del också mycket beror på hur man handskas med lagen, omförräliningsmännen kan handla smidigl och så all onödiga irritationer inleuppkommer. Del är ju människor som handskas med lagarna, och vi vet alt det kangöras på olika sätt. Jagvill emellertid påminna om att del också finns vissa spärregler,som vi inte har tagit upp här, bl. a. mot storleksökningar -en fastighet skallinte öka i sådan omfattning att det anses vara en olägenhet för den som fårökningen. Jagär medveten om att den här lagen måsle prövas om. Men jag hyser denförhoppningen, , att nya målsättningar för jordbruks- ochskogspolitiken skall kunna ställas upp, och därför tycker jag alldet vore praktiskt om man gjorde ändringen av lagen sedan man har satt upp demålen. Jag kan emellertid försäkra atl ifall det skulle dröja ärjag angelägen om atl vi böriar se över lagen så all den slammer med vad vianser vara rikligt. Underdetla anförande överlog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för den senasie kommentaren. Statsrådetsade att jag hade konstaterat att syftet med fastigheisbildningslagen var vällovligt.Jag har inte uttalat mig om den lagen i dess helhet ulan bara om dess 8 kap.som ger möjlighel till tvångsinlösen i större omfallning än vad som medges ilagens 5 kap. Jag hoppas alt statsrådet inser att min kritik inle riktade sigmot hela fastigheisbildningslagen ulan mot ell speciellt kapitel. Även omsyflet är vällovligt anser jag reglerna otillfredsställande från rättsligsynpunkt, och jag har ju citerat vad en slor del av tyckte 1970,innan jag själv f ö. var ledamot Sedanär det detta med avvägningar. Lagen är skriven så alt det är fråga om enständig bedömning och avvägning. Det finns inget fullgott skydd för denenskilde, ulan del lalas om "ell väsentligt iniresse från allmänsynpunkt" eller "avsevärd olägenhet". Del är tänjbara ullalanden som gör att lagstiftningenkan tillämpas på olika sätt. Jag håller med statsrådet om au del i allasammanhang är vikligi atl myndigheter till-lämpar lagstiftningen på elt smidigtsäll, men vi skall inle heller sätta i myndigheternas hand en lag som utgör ettredskap som de kan använda för all gå längre i fråga om inskränkning i detenskilda ägandet än vi utifrån allmänna rättsprinciper kan acceptera. a. därför som jag har velal ta upp den här frågan. Jagär väl medveten om att det kommer nya målsällningar för skogs-ochjordbrukspolitiken. Men om man försl efler de besluten böriar utarbetadirektiv och tillsätter en utredning för att se över den här frågan kan det laåtskilliga år innan får lillfälle atl fatta beslut om ändringar ifastigheisbildningslagen. Det var därför som jag i mitt anförande uttryckteförhoppningen om all regeringen så skyndsaml som möjligl skulle böria se överdenna lagstiftning. Så en annan aspekt! Desom får sin mark tvångsinlösi kan inte heller köpa mark i någol annal område ändel där fastighetsregleringen pågår. Om fastigheten av myndigheten utpekats somicke utvecklingsbar vägras de förvärvstill-slånd av . Någon sådan kompensa-tionsmöjlighel finns alltså inle, som statsrådetsäkeriigen väl känner lill. Jaghar sett denna fråga ur rällstrygghelssynpunkt Jag hoppas därför all direklivenför denna grupp, förutom de jordbruks- och skogspolitiska målsällningar somstatsrådet här angetl, skall innehålla anvisningar om atl lagen skall ses överäven ur rättssäkerhetssynpunkt, så att de många vaga formuleringar som finnsi lagen försvinner - och därmed möjligheten till tänjbara tolkningar - ochrättstryggheten även för de mindre markägarna därigenom ökar. Överläggningen var härmedslulad. §9 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:120om hotet mot stålindustrin i Eskilsiunaområdet Jag får meddela att jag efter överenskommelse med inierpellanien, herrGustavsson i , kommer att besvara interpellationen 1976/77:120 omhotet mot stålindustrin i Eskilsiunaområdet vid kammarens plenum . Omstatlig representation i Algois Nords och Algois styrelser, m. m. § 10 Om statligrepresentation i och styrelser, m. m. Herr industriministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1976/77:348, och anförde: har frågat om jag är beredd att tillmötesgåBeklädnadsarbelarnas förbunds krav på all statlig styrelserepresentationinrättas i och Algois styrelser och alt extraordinära åtgärdervidtas för att de varslade i och skall beredas nya arbetstillfällen. Bakgrundentill fråga är bl. a. det avskrivningslån till somriksdagen beslutade om. Som påpekar krävde inte riksdagenatt avskrivningslånet skulle förknippas med villkor om styrelserepreseniation ibolagen. Jag vill erinra om att regeringen i enlighet med beslut hartillsatt en utredningsman som skall pröva om bolagen uppfyllt sinaförpliktelser i samband med etableringarna i . De anställdasorganisationer kommer att få full insyn i och rätt alt medverka iutredningsarbetet Om ulredningen visar att bolagen inte har uppfyllt ingångnaavtal skall utredningsmannen komma med förslag till åtgärder från statens sida,varvid frågan om statlig styrelserepreseniation kan bli aktuell. Närdet gäller åtgärder för all skapa nya arbelslillfällen för dem som har varslatsi och kommer såväl arbetsmarknadspoliliska somregionalpolitiska medel att ställas till förfogande. Alla seriösa projekt somkan ge nya arbetstillfällen kommer atl prövas i positiv anda. iÄlvsborgs län har tillsatt en särskild arbetsgrupp som arbetar med atl tillföraBoråsområdet nya arbetstillfällen. En viklig uppgift för arbelsgruppen blir altinitiera sysselsättningsskapande projekt kommer elableringsdelegationeninom , som har inlett ell samarbele ilokaliseringspolitiska frågor med de största industriföretagen i landel, attägna särskild uppmärksamhet åt ulvecklingen i och . Jag får tacka herr induslriminislern för svarel. Jag tycker atl det ärposilivi alt den här utredningsmannen nu har tillsatts och atl de anställdasorganisationer får full insyn i del utredningsarbetet Del lycker jag är bra. Menjag fållar svarel så all om del nu skulle visa sig atl Algois har uppfyllt detingångna avtalet, så kommer det inle atl bli någon statligstyrelserepre.seniatanl i Algois Nords och Algois styrelser. Del var juegentligen del jag ville ha. Naturligtvisligger också bakom min fråga den oro som de anställda i Algois Nord och Algolkänner för sin sysselsällning. Men jag tycker all del vore en ganska rimligbegäran all samhällel genom styrelsere-presenianler får insyn i förelag molbakgrund av jusl de slora ekonomiska insalser som har gjortsfrån stålens sida.