prot · G009137 · 1976-12-31 00:00:00 — Del sista vill jag inle förneka.Men vilka behov hade regeringen, och även kraftproducenterna, alt få dennainformation som ärendet behandlades i ?Villkorspropositionen var avlämnad, och den information regeringen behövde föratt kunna lägga propositionen utgår jag ifrån all den skaffat sig i denutsträckning den själv bedömde som erforderlig. När det gäller den framlidaenergipolitiken borde man ha avvaktat riksdagsbeslutet innan man gick ut ochskaffade sig information. Först då kunde man informera kärnkraftsproducenlernaom vad villkorslagen innebar. Men framför allt kan man konstatera att energiministerninle nöjde sig med alt ta emot informalion, utan atl han gav bestämda råd åtSydkraft. Dentredje utvägen är en hänvisning till atl regeringen överväger alternativahandlingslinjer. Utskollel skriver: "Alt olika alternativa handlingslinjerövervägs i dessa sammanhang ligger enligt ulskottels mening i linje medregeringens politik i övrigt på detta område". Vad som är den konkretainnebörden i delta har jag svårt all uppfälla. Lades inle regeringens polilikfasl genom villkorspropositionen? Sökte regeringen verkligen hitta alternativahandlingslinjer medan villkorsproposiiionen behandlades i näringsutskottet? Detvar ju samtalen fördes och energiministern gjorde sin franskaresa och hade sin överläggning med . Auenergiministern i samtalen med förde en annan ener-gipolitisk linje änden som finns i villkorsproposiiionen har jag lidigare visat. All regeringen isin helhet var på jakt efter olika handlingslinjer var emellertid för mig ennyhet. Men det måsle väl vara så, eftersom majoriteten inom utskollel skriversom den gör. Det blir då ell ytterligare bidrag till den förvirring ochosäkerhet som kännetecknar regeringens energipolitik. Ulskottsmajoritetensförklaring upphäver dock inte del förhållandet all del förekommitministerstyre. Delförsvar som majoriielen inom uiskoliet bygger upp håller sålunda inte. Kvarslår au energiministern åsidosatt och framför allt gjort sig skyldiglill ministerstyre. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall lill reservationen. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor Hen KINDBOM (c): I och med regeringsskiftet ändrades inriktningen förenergipolitiken. Ett särskilt statsråd utnämndes för handläggning av frågorna.Däremot har vi aldrig sagt atl detta har med minisierslyrelse atl göra. Enväsentlig del av regeringsdeklarationen behandlar energipolitiken. I fempunkter kan denna sammanfattas enligt följande: Energipolitik som tryggar energiförsörjning ochsysselsättning och ger handlingsfrihet för framtiden. Program för effektivare energianvändning. Granskningav statsrådens Ijänsteutövning m. m.. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor Energiforskning inriktad på teknik för utnyttjandeav förnybara energikällor. Villkor för all ta nya kärnreaktorer i drift. energipoliliska beslut skall förberedas aven särskild .kommission. Som en av sina uppgifter har kommissionen atlupprätta en beredskapsplan för kärnkraftens avveckling, om säkerhetsfrågornainle kan lösas. Förkammaren behöver jag inte upprepa de åtgärder som vidtagits avregeringen och de beslut som har fattats av . Vidårets granskning av regeringens verksamhet har energifrågorna ägnats specielluppmärksamhet av oppositionen. a. har frågan om minisierslyrelse frånenergiministerns sida tagits upp. socialdemokratiska reservationen tas först upp "lagen om särskilttillstånd alt tillföra kärnreaktorer kärnbränsle m. Indirektifrågasätts om lagen behövs. Det görs även gällande all lagen är oklar och atlcentrala politiska beslut läggs hos kraftförelagen. Hurman kan hävda det sistnämnda är omöjligt atl förslå, eftersom tillståndenkommer atl meddelas av regeringen. Kraflförelagens uppgifi är att införregeringen presentera del underlag som lagen föreskriver. Lagenär inte obehövlig som en del i helheten i den nya regeringens energi- ochkärnkraftspolitik. Den var det tydligen med den gamla regeringens syn påsäkerhetsfrågorna. Låt mig bara erinra om beslut med anledning avnäringsutskoiiets belänkande 1976/77:23, där följande skrevs med anledning avden socialdemokratiska motionens uttalande, all villkorslagen skulle varaöverflödig: "Utskottetkan inle finna alt motionärerna, som de påslår, i lagrådels yttrande har stödför denna uppfattning. Lagrådet anför visserligen all den föreslagna lagen ivad angår villkorsreglerna innefattar en mycket speciell reglering, som harganska begränsad räckvidd från rättslig synpunkt. Men ersättningsreglerna har,säger lagrådet, från sådan synpunkt större betydelse. Dessa - som går utöveralomenergilagens nuvarande innehåll - skulle enligt lagrådet svårligen kunnaarbetas in i atomenergilagen. Om ersättningsbestämmelserna under allaomständigheter måsle placeras i en särskild lag kan delta, anser lagrådetvidare, sägas vara ett starkt skäl för att även villkorsreglerna skall hänförasdit. Lagrådet godtar uttryckligen förslaget att de nya reglerna skall meddelas ien särskild lag. Utskottetvill understryka del betydelsefulla i att ersättningsreglerna blir lagfästa.Men även borisett från dessa regler finner utskottet atl de nya bestämmelsernaär motiverade, när nu ytterligare krav skall ställas pä nytillkommandekärnreaktorer jämfört med dem som redan är i drift. För alla de aktuellareaktorerna har, som redovisas i propositionen (s. 7), enligt atomenergilagenmeddelats tillstånd för vederbörande kraftförelag att uppföra, inneha och drivakärnreaktor, och dessa tillstånd har i huvudsak samma utformning. Avgrundläggande betydelse i delta sammanhang är all tillstånden inte harförbundits med villkor som tar sikle på hanteringen av detanvända kärnbränslet." Konstitulionsulskotlelsmöjlighet atl granska lillämpningen av beslut kvarstår ju och tordebehöva anslå till dess beslut fattats med stöd av den nämnda lagen. Beträffandefrågan om påstådd minisierslyrelse pekas på två fall: ett besök i och överläggningarnamed . Den definition som gav av minisierslyrelse fårslå för hans räkning. Den är i alla fall för mig en ny bedömning av begreppet. Energiministernsbesök i var föranlett av att han i egenskap av ledare för den officiellasvenska delegationen deltog i europeiska rymdorganisationens styrelsemöte. 1samband med denna resa förmedlade svenska ambassaden i ettsammanträffande med det franska atomenergiorganet. Innan industriministernreste till var det enligt egen utsago inför utskottet oklart om hanskulle hinna med besöket hos den franska myndigheten. Ambassaden i Parisarbetade dock med möjligheten, och efler det sammanträffande som kom till ståndhar en rapport i vanlig ordning upprättats och finns hos UD. ,som fått del av detta dokument, vet alt energiministern fick svar på de frågorhan ställde om upparbetningsprocesserna, om behovet av avtal mellan förelag ochstater osv. Detkan alltså fastslås all det inle var fråga om några förhandlingar. Dessaförsiggick ju mellan de ansvariga företagen i de båda länderna. Här kan mandirekt motsäga på denna punkt i hans anförande, där han sägeratl energiministern bröt in i förhandlingarna och alt en kontakt med somhan förordade verkligen hade inneburit en inblandning i förhandlingarna. Denfranska myndighetens uppfattning som energiministern efterhörde i dessa frågortorde vara i högsta grad intressant för regeringens bedömning av de ansökningarsom senare skall inkomma. Aubesöket i inle utgjorde någol hinder för företagen atl längre framteckna avtal har senare konstaterats, då ett avtal på förelagsbas träffats.Det bröt alltså inte förhandlingarna som har sagts. Huruvida dettaavtal kommer all kräva mellanslalliga avtal kan jag inte uttala mig om, menenergiministerns besök hos den franska myndigheten var ju ägnat all skaffaunderlag för au säkrare kunna bedöma dessa frågor. Hade energiministerndäremot varit passiv i sin uppgift att bereda dessa frågor, kunde ju densituationen ha inträffat att förelagen haft sina avtal och alt man senarekonstaterat all del även fordrats ell mellanstatligt avtal, eller alt delkrävts sådan koppling mellan de s. k. 70-tals- och 80-ialsavtalen, alt utfästelsekrävts från svensk sida. I en sådan situation hade del funnits anledning altframföra kritik om kraft-företaget, i delta fall , inte fått någotbeslut från regeringens sida och tidsfristen för löpt ul utanavgörande. Vadslulligen gäller och överläggningarna med kraftföretagen kankonstaleras atl kraftförelagen själva först log kontakt med energiministern föröverläggningar. Skulle detta också vara atl betrakta Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor som ministerstyre ochnågol alldeles nytt i vår moderna politiska historia? Vad gäller densenare inbjudan i regeringens namn lill kraftförelagen så står denna helt iöverensstämmelse med regeringsdeklarationen, vilket också ullryckligen sägs ibrevet. Jag citerar ur regeringsdeklarationen: "Regeringen avser atlsnarast ta initiativ till förhandlingar i hithörande frågor med bl. a. och de berörda kraftförelagen." Energiministernhar genom inbjudan till de inledande samtalen alltså handlat i enlighet med vadregeringen slår bakom genom regeringsdeklarationen. Varken i densocialdemokratiska reservationen eller i anförande har mankunnat peka på ell enda ärende där beslut fatlats av energiministern. Såvittjag kan förslå borde del vara den första grunden för ministerstyrelse - altbeslut har fallals och icke alt kontakter tas i rent förberedande och beredandesyfte. Sammanfattningsviskonstaterar alltså utskottet alt minisierslyrelse inle bör förekomma i vårtparlamentariska system, alt inte heller någol framkommit som ger anledning lillkritik mot energiministern och atl vad som vidtagits ligger i linje medregeringens deklarerade uppfattning. Med det anförda, herrtalman, yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Hen (): uppgifi i det sammanhang som vi nu diskuterarär atl granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning. Denna granskning skall ske med utgångspunkt i de ramar förregeringsmakten som grundlagen anger. Granskningen är alltså konstitutionelltpräglad och avser inte all i sak bedöma innehållet i regeringens göranden ochlåtanden i övrigt. Deärenden som kammaren redan diskuterat i den debatt vi nu för är uppenbart avden karaktär som avses med granskningsuppgift. Fråganom regeringens handläggning av energifrågorna förefaller mig emellertid varaav delvis annan karaktär. Som just har påvisat är denkonstitutionella grunden för den kritik socialdemokraterna ikonslilutionsulskottet vill rikta mot statsrådet dåligt underbyggdfrån de utgångspunkter som i delta sammanhang är relevanta. Energiministernsbesök hos det franska atomener-gikommissarialel syftade lill alt vidga hans ochregeringens möjligheter atl rätt bedöma förutsättningarna för de avtal omupparbetning av utbränt kärnbränsle som såväl regeringsförklaringen somvillkorslagen kräver. I överläggningarna med kraftproducenterna harenergiministern velat få konsekvenserna av olika handlingsalternativ påkärnkraflsområdet belysta. Audylika informationsvidgande åtgärder skulle kunna tänkas stå i strid med dekrav grundlagarna uppställer för regeringsulövningen förefaller långsökt.Konstitutionsulskollel kan inle rimligen ha anledning all invända mot altansvarigl slalsråd genom besök och andra konlakler söker skaffa sig ett såfullödigt beslutsunderlag som över huvud tagel är möjligt - oavsett, herrJohansson i Trollhällan, vad anfört i en ledare. Nästaårs energipoliliska avgöranden kommer oavsett inriktning atl få den störstabetydelse för vårt lands möjligheter all trygga sysselsättning och välfärd inomramen för en energiförsörjning som lar hänsyn till kraven på säkerhet ochomvårdnaden om miljön. Den otillständighet om vilken socialdemokraterna talar isin reservation skulle vara mindre malplacerad om det för energipolitiken ansvarigastatsrådet underlåtit alt skaffa sig del nödvändiga underlaget. Den nya regeringen förbereder just nu det energipoliliska beslutriksdagen skall fatta 1978 - inle 1977 - ell beslut som förutsattes ,då senast tog ställning till energipolitiken i dess hela vidd. Enfortlöpande översyn av energipolitiken ansågs angelägen mot bakgrund av desnabba förändringar och den stora osäkerhet som präglar väsentliga delar avenergiproduktionen. Atl den omprövning om vilken då var överens måsteinnebära någon osäkerhet är ofrånkomligt. Varje omprövning värd namnet lederlill sådana konsekvenser. Vi tvingas leva med osäkerheten vare sig vi vill deleller inle, under förutsättning att vi står fast vid vad uttalade1975. Lätmig i detta sammanhang la upp en av de synpunkter som iTrollhättan framförde i sitt lidigare anförande, då han påpekade altvillkorslagen inte anger vilken energipolitik som regeringen vill föra. Del görden inle av den enkla anledningen att det aldrig någonsin har varitvillkorslagens syfte. Villkorslagen är en del av ell större sammanhang, ochdelta sammanhang i dess helhet kommer all få möjlighet atl taställning till när man går lill beslut om energipolitiken i stort. Sannolikthar förberedelserna inför nästa års energipoliliska beslut blivit meraomfattande lill följd av regeringsskiftet än vad de skulle ha blivit omsocialdemokraterna alltjämt innehaft regeringsansvaret. Olika handlingslinjer ställs mot varandra för all utrönavilken mix av olika energikällor som är möjlig och mesl angelägen ur svensksynvinkel. Dessa noggranna förberedelser kan socialdemokraterna måhändabeklaga, men de har knappast anledning att göra del inom ramen för engranskning av regeringsärendena i konstilulionsulskollets regi. Politikensinnehåll ligger inte inom konstiluiionsutskoitets granskningsuppgift. Denkritik socialdemokraterna i sin reservation riktar mot energipolitiken i stortoch i synnerhet mot den villkorslag som i vår har antagit förefallermera atl höra hemma i en allmänpolitisk bedömning av regeringens energipolitikän i ett sammanhang där de konstitutionella grunderna för regeringspolitikentas upp lill granskning. i erkände dessutom alt delvar den senare infallsvinkeln som socialdemokraterna i konsiitutions-utskoiieihade valt, när han i debattens inledning påpekade att socialdemokraternashuvudkritik gentemot statsrådet är att regeringen ägnar mera kraftät atl överbrygga motsättningar än ål all trygga energiförsörjningen. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor Fördel första - och det vet i - är detta uttalande intesant, och för del andra innebär del ett avslöjande av vad socialdemokratinytterst velal utnyttja konstitulionsulskoilets granskningsarbeie lill i dethär sammanhanget. Införnästa års energipolitiska beslut finns del förvisso anledning alt föra en breddebatt i avsikt alt belysa konsekvenserna av olika handlingsalternativ för denframtida energiförsörjningen. Om den debatten vinner någonting på alt föras ihögt tonläge låter jag vara osagt. Vad som däremot är uppenbart är alt del inletjänar något vettigt syfte att föra den i irrelevanta konstitutionella termer. HenSVENSSON i (s): Det är rätt naturligt atl vi från socialdemokratiskt håll med särskiltintresse granskat regeringens energipolitik. Energipolitiken är en central ochmyckel viktig politisk fråga. Den är viktig för våra möjligheter att uppnå ettökat välstånd, en vidgad jämlikhet, en fortsatt stark ekonomi och ettkonkurrenskraftigt näringsliv. Deborgerliga värjer sig för en debatt, som Per sade, om politikensinnehåll'. De vill lill varje pris begränsa debatten till de konstitutionellaaspekterna på regeringens arbete, och jag förslår dem. För den nya regeringenssupporters måste , efler av borgerligt styre, varje allmänpolitiskdebatt utgöra ell lidande. Men jag skall inle strö ytterligare salt i sårengenom atl inte hålla mig till ämnet. Del räcker gott att utgå från denomfattande kritik som vi socialdemokrater riktar mot vad vi här kallarFälldinparlameniarismen inom ramen för KU-granskningen av statsrådenstjänsteutövning. Den kritiken riktar sig dels mot regeringen i dess helhet fören grov misskötsel av energipolitiken, dels mot energiministern personligen förhans partipolitiska agerande bakom ryggen på det kollektiv han tillhör. Undervalrörelsen gjorde med nuvarande statsministern i spetsen enmängd uttalanden om kärnkraftens användning och om möjligheternaalt spara energi. Dessa uttalanden uppfattades av många som orealistiska och depekade på åtgärder som inte är genomförbara om vi även vill värna omsysselsättning och välstånd. och låg lågt ivalrörelsen. De ville väl inle i onödan försämra del borgerligaregeringsalternalivets trovärdighet. Men alla som var insatta i energifrågornavisste all dessa partier inte var eniga med om löftena atlkärnkraften kunde stoppas och alt marschen in i kärnkraftssamhällel skulleupphöra utan men för vår ekonomi. De borgerliga partierna var hell enkelttotalt osams i denna fråga lika väl som i många andra. Vadhar vi då fält uppleva som gäll sedan regeringsskiftet?Om vi får tro på den borgerliga majoriteten i har vifått en ändrad inriktning av energipolitiken. Vad innebär då denna? Tydligeninle någon inskränkning i utbyggnaden av kärnkraften. I fallet 2nådde statsministern inte rikligt fram. reaktorn startadessom planerat. Byggandet av aggregaten 7-10 har fortsalt, aggregat 11 byggsvidare - om än i långsammare takt. Vad som händer med aggregat 12 är väl inlerikligt klart, men allt tyder på alt del byggs vidare, men ulan siatsgarantier. Vadär del då som har hänt? Jo, de borgerliga i utskottet framhåller värdet av atlvi har fått en särskild energiminister. Del borde rimligen ha inneburit en ökadsalsning på planmässighet och klarhet i energifrågan. Tillkomsten avenergiministerposien borde ha inneburit en ökad salsning på alt förklara förmänniskorna vad en ny energipolitik innebär. Del borde ha skapatförutsättningar för den anpassning av investeringsplaner och annat som måstebli nödvändig om man enligt de centerpartistiska utfästelserna i valrörelsenskall kunna skrota alla kärnreaktorer och inle bygga vidare på demsom nu är under arbete. Meninget av detta har energiministern åstadkommit. Nej, tvärtom! Såvitt jag kanförstå ligger den nya inriktningen av energipolitiken på ett annat plan. Detnya ligger i atl ingen får reda på vad som skall ske i framliden. I stället föralt planmässigt verkställa energipoliliska beslut - som moderaternaoch var med om - med sikte på ett nytt beslut skallregeringen låta kärnkraftsuibyggnaden fortsäita men bakom en tät dimridå avmotstridiga uttalanden, som skall vara ägnade all dölja reträtt idessa frågor. I det spelet spelar och med. Del framgicksenast av anförande. Energiministern får enligt deras uppfattning gärnaresa omkring bakom ryggen pä kärnkraflsinlressenierna, exempelvis lill ,mitt i en känslig förhandlingssituation. Han får komma hem och trycka påSydkraft för alt få dem atl avstå frän atl starta . Han får kallalill överläggningar i regeringens namn ulan regeringsbeslut. Allt detta ställersig moderater och folkpartister i KU bakom, trots atl alla dessa åtgärder gårslick i siäv med vad regeringen kolleklivi beslulal. Enliglvillkorsproposiiionen skulle t. ex. få starta. Ansvaret för attuppnå upparbeiningsavial skulle ligga på kraftbolagen. Dessa har slarlat ellSlorl resurskrävande program för all klara säkerhetsfrågorna och villkoren ivillkorslagen. Men del är så Fälldinparlameniarismen fungerar. Del vikliga ärinle att skapa klarhet om framtiden för landets energiförsörjning. Det viktigaär atl till varje pris dölja atl regeringen är djupt oenig i denna den kanskeallra viktigaste framtidsfrågan för folkhushållet. Delär som vi säger i vår reservation - och del vidhåller jag - någol hell nytt altenskilda statsråd reser land och rike runt och gör uttalanden som är oförenligamed regeringspolitiken i övrigt. har berört dekonstitutionella aspekterna på detta. Låt mig bara konstatera att den nyaenergipolitiken har lill främsta syfte all dölja att vallöftenövergivits. Vi har inle fått en saklig och långsiktig energipolitik. Som OlofPalme framhållit i en interpellation lill statsministern har regeringen genomall på alla sätt försöka dölja reträtter i energipolitiken skapat enovisshet inför framliden som blivit etl hot mot Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenshandläggning av vissa energifrågor Denna onödiga ovisshet om framliden har redan lett till storaekonomiska förluster, till otrygghet och förlorad arbetsglädje för mångaarbetare och tjänstemän och lill osäkerhet i näringslivet om den framtidaenergiförsörjningen. Konstilulionsulskotlels granskning gäller regeringsärendenashandläggning och den administrativa praxis som tillämpas i kanslihuset. Detborde ha funnits all anledning för och folk-parlisterna ikonstitutionsutskottet atl ansluta sig lill vår kritik mot energiministern.Det har man avstått från. Därigenom har man sanktionerat en praxis som innebäralt regeringen kolleklivi fattar vissa beslut, ibland som i fallet medvillkorspropositionen sä oklara alt de inte går atl tolka - del är den kritikkonstitutionsutskottet riktar mot villkorsproposiiionen, - och altdel ansvariga statsrådet därefter fortsätter att bedriva partipolitik som ominget hänt. Del är, herr talman, från parlamentarisk synpunkt ett otäcktperspektiv all tänka sig atl detta kan bli regel . Jagmenar atl en regering som inle kan komma överens ens i avgörande politiskafrågor bör ställa sina platser till förfogande. Oklarheten får inte läggas somgrådaskigl kamouflage över splittringen. Detta är särskilt olyckligt i ett förnationen så viktigt sammanhang som energipolitiken. 1 del här fallet ligger detdessutom till på det sättet - del påpekade i den ekonomiska debattenförra veckan - atl del är kedjorna från den borgerliga regeringens internakompromisser som binder och hindrar den från au fullfölja en klaroch konsekvent polilik, som det faktiskt flnns majoritet för i denna kammare. Jag yrkar med delta bifalltill hemställan i reservationen. Hen (vpk): Vänslerpartiel kommunislerna har varit och är fortfarande myckelkritiskt mot regeringens handläggning av energifrågorna. Det är vi utifrån enannan position än socialdemokraterna, som ju tillsammans med etl av denuvarande regeringspartierna, , har drivit igenom del energipoliliskabeslut som regeringen nu är i full färd med att genomföra trots allcenterpartiet, eller åtminstone vissa centerpartister, fåfängt sprattlar emot.Del är således fullt klart vad regeringen vill och inle alls oklart somsocialdemokratiska talare har påstått. Den vill genomföra del energipolitiskabeslutet , och del är ungefär detsamma som socialdemokraterna villgöra. 1själva sakfrågan - hur energipolitiken skall utformas, vilken fördelning somskall göras på olika energislag och, vilket är del viktigaste i del liärsammanhanget, hur mänga kärnkraftverk som skall byggas -föreligger del en storöverensstämmelse mellan socialdemokratin och regeringens majoritet. Del har juockså framhållits från socialdemokratiskt håll alt den nuvaranderegeringen fullföljer den förra regeringens kärnkraftsprogram om än under vissakrumbukter. Vad man vänder sig emot, och del med rätta, är det dubbelspel somhar bedrivits av framför allt iden här frågan. Dettaär bakgrunden till den oenighet som flnns mellan borgerliga ochsocialdemokratiska ledamöter i konslitutionsutskottel när del gällerenergipolitiken och energiministerns handläggning av vissa frågor i sammanhanget.Del är viktigt alt slå fasl alt det inte är sakfrågan som är avgörande - viskulle ha fått i stort sett samma energipolitik med en socialdemokratiskregering - ulan det är skillnaden mellan vad som har sagts och vad som hargjorts som man från socialdemokratiskt håll vill anmärka på.