prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Men så är det ju inte, , Om anser att detär fel när regeringen hävdar att vi skall ha ett långsiktigt samarbete mednågot land, så har ju möjlighet att säga ifrån, på samma sätt somriksdagen har möjligheter atl hävda alt vissa länder skall vara programländeroch att vissa andra inte skall vara det. Den möjligheten har socialdemokraternasjälva utnyujat vid behandlingen av det ärende som vi nu diskuterar. Om jagminns rätt tycker man inle att skall vara ell programland ,medan man däremot anser attAngola skall vara det. Den saken kommer all kunnavotera om. Budgetpropositionens skrivningar innebär inte på något säll attriksdagens inflytande minskar. Närman från socialdemokratiskt håll går emol tanken på alt vi skall kunna ha eltlångsikligl samarbele också med andra länder än programländer lycker jag altdet är inlressanl all få ell svar på frågan vad socialdemokraterna i så fallhar för alternativ. En logisk konsekvens vore att man sade att vi över huvudtaget inte skall ha någol samarbele med andra länder än de som kallasprogramländer. Men om jag fallal saken rätt, är del inte del man vill, I säfall måste man anse att det är långsikligheten i samarbetet med vissa ländersom är det felaktiga. Dä vill jag fråga: Vilka av de länder som vi föreslagitelt långsiktigt samarbete med, men som inle är programländer, tycker ni att viskall bete oss på annal sätt med? Skall vi när det gäller och -för atl la ett par exempel - säga alt vi inte vill ha något långsiktigtsamarbete med dessa länder utan att vi när del gäller dem skall ta något slagsad hoc-beslut år ? tidigare debatt under förde jag en diskussion med ,där hon föreslog dels all vi skulle gå in med katastrofbistånd i , dels elllångsiktigt samarbete med samma land. Hon var ganska nöjd med det svar jag dågav, nämligen en referens lill det som står i budgetpropositionen om att vifaktiskt hade tänkt oss ett långsiktigt samarbele med liksom att gekatastrofbistånd. Hade regeringen varit fjättrad vid den av socialdemokraternanu drivna tanken alt vi inle får ha ett långsiktigt samarbete med andrau-länder än dem som kallas programländer, då hade jag inle kunnat ge delbeskedet Omman nu från socialdemokratiskt håll är så rädd för att vi vill ha en långsiktigplanering också i samarbetel med länder som inte kallas för programländer, såfår man väl lala om hur man har länkl sig konsekvenserna av del och vilkelalternativ man i så fall vill ha. Tillsist bara några ord om enprocentsmålet. Jag kan inle se annat än all detväsentligen är en teknisk fråga vilka beräkningsgrunder man använder sig av. Sålänge man bygger på en prognos om vad som kommer atl hända inom ekonomin blirdel alltid en bedömning som kan slå rätt eller fel. Men det politisklintressania alt noiera är väl ändå alt den nya regeringen klarl har sagl ut attenprocenismålei skall vara ett eiapp-mål, alt den nya regeringen medulgångspunkl från de beräkningar den hade lill hands när budgelproposilionenfastställdes beräknade biståndsanslaget så all det skulle komma en bil överenprocentsnivån. Delär också politiskt inlressanl atl noiera förre finansministern reaklion när han fick se atl den nya regeringen hade lagl sig överenprocentsmålet Han sade: Det skulle jag aldrig ha gått med på. Jag måste sägaatt också på den punklen tror jag honom. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: säger att ni får väl säga ifrån. Det är ju det vi hargjort i den här reservationen, där vi menar alt man urholkarprogramlandsbegreppet. Vi har inte sagt vilka länder som skall komma i fråga,men vi har föreslagit att skall bli programland. säger attdet kanske blir så men att man måste gå steg för steg. Han säger också atl delinte är lätt att göra lill programland. Jagupprepar den fråga jag slällde i mill inledningsanförande: Vad är det förskillnad mellan ett långsiktigt samarbete, som man nu föreslår för jag trorsamtliga länder som vi har ett samarbete med utom , och alt ett land ärprogramland? Innan vi föreslår att ett land skall bli ett programlandförekommer ju ett omfattande gransknings-och utredningsarbete. Jagvill ha ell klart besked av om vad det är för skillnad påprogramlandsbegreppet och den nya definitionen långsiktigt samarbele. Svaret på fråga är att skillnaden egentligen inie är såstor om man ser den från statsrätlslig synpunkt. Det handlar i samtliga fall omländer som vi har samarbete med i den ena eller andra formen. Men vi har valtatt lyfta fram vissa länder. Vi har gjorl ett urval av länder som vi lycker isärskilt hög grad uppfyller de krav vi ställer för all nå bislåndsmålen. Dessaländer har vi kallat för programlandet och dem ger vi generellt mer bistånd änandra landet Det är den väsentliga skillnaden. Nureagerar mol att jag säger att kanske blir ellprogramland. Men den diskussion vi för här, , är ju om riksdagenskall ha någonting alt säga till om eller inte. Det förhåller sig på precissamma sätl nu som lidigare, nämligen atl om den vill göra lillett programland också kan göra det. Vill regeringen göra till ellprogramland, så måsle regeringen gå till och begära dess accepterandeav del. Jag menar alltså att det inte på något sätt skall ske i smyg. Del kanlänkas att vi framlägger ett sådant förslag för regeringen. Vi får se hursamarbetet med kommer att le sig i framliden. Jagtycker ändå att delta är mer än en teknisk diskussion. Politiskt intressant ärdäremot den fråga som jag ställde till och som fortfarande hängeri luften: Vilka av de länder som vi nu har ett långsiktigt samarbete med mensom inte är programländer är det som socialdemokraterna vill att vi skallavbryta del långsiktiga samarbetet med? Det måsle rimligen vara innebörden ikriiiken av oss för vårt långsikliga samarbete med andra länder änprogramländer. , , , , och ärvisserligen inte programländer, men när vi samarbetar med dem skall vi göradel långsiktigt, så att vi kan planera och så att de vet ungefär vad dehar att vänta sig av ,Menar att det är fel med detta slags samarbete med dessa länderfastän de inle är programländer? FruSIGURDSEN (s) kort genmäle: Efter att ha lyssnat till senaste inlägg står det klartför mig att det inle finns någon skillnad mellan begreppet programland och dennya definition som gäller ett långsiktigt samarbete. Svaret till : Vi har föreslagil att skall bli programland, Iövrigt får regeringen lov att förelägga ett förslag, där man gjortalla nödvändiga bedömningar och värderingar, innan man föreslår alt ett landskall bli programland. Här kommer ni bara och säger rakt över att ni vill haett långsiktigt samarbete med alla de länder som vi över huvud tagel gerbistånd till. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Även om denna debatt redan är långdragen, skulle jag ändå vilja ställaföljande fråga, som väl får chansen alt svara på någol senare idebatten; Är det fel att den har ell långsiktigt samarbetemed - vilket vi f. o. är överens med exempelvis om att viskall ha - trots att inte är ett programland? Svarar ja påden frågan, alltså all det är fel, förslår jag resonemanget. Svarar hon nej,förslår jag henne över huvud taget inte alls. Herrandre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollel fäaniecknat atl hon inte ägde rätt till yllerligare replik. Herr förste vice lalmannenBENGTSON (c): Det internationella utvecklingssamarbetet får i årets budgetförslagsitt anslag ökat med 428 milj. kr. eller med 13,5 96 i förhållande tillinnevarande är. Därmed har biståndsanslaget beräknats översliga 1 96 av 1977års bruttonationalprodukt lill marknadspris. Därmed fullföljs ett arbete sompågått . Först föreslog i att manskulle nå upp till detta mål. Sedan framfördes ett centerförslag i en motion iriksdagen, vilket fick anslutning från det ena partiet efter det andra. Nufullföljer vi denna linje. Detär riktigt som påstod alt jag sade. Görs en statlig utredning,skall man därefter se om det finns någonling som behöver ändras i vårbiståndspolitik. Det anser vi beträffande biståndspoliliska Ulredningen, finns naturligtvis i detla samarbele vissa principer som måste fullföljas.Jag skall ange några principer, som vi inom har arbetat efler. De ärvägledande för vad vi sedan gör i enskilda fall. Fördet första har vi alltid hävdat atl del i första hand är de fattiga ländernaoch de faltiga människorna som skall ha u-landsbislåndet Steg för steg har vikommii dithän. Huvuddelen av biståndsmedlen bör kon- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. centreras på mycketfattiga länder. Den medelsfördelning som förordas i propositionen innebär atlca 90 96 av del direkt landinriktade bislåndel går lill den ländergruppen. Detfinns somliga som har andra uppfattningar om vad man skall göra. Man kan integärna liksom socialdemokraterna påslå all är elt av de falliga länderna.Jag skall behandla det . anförande kan koncentreras mycketläll: Ge u-landsbisiåndet till länder som har kommunistiska diktaturer såsomregimer, så är det bra. Andra länder göre sig inte besvär hos vpk, även om deär nödlidande och fattiga. Fördet andra vill jag säga atl det naturligtvis är ganska svårt atl avgöra hur manskall ge bisländ, men det bör ges huvudsakligen som gåva och icke som lån.Förenta nationernas generalsekreterare betonade i eu lal i går deslora svårigheierna för länder som fåll lån. Del går inle i längden auforlsälla så. Underinnevarande budgetär ges av det länderinriktade bislåndel som gåva,Åiersloden är ränlefria krediler med en lioårig amor-leringsfri period iförsta hand. De länder som får bistånd i form av krediler är , Tunisienoch , Dessutomfinns det avskrivningsmöjligheter som regeringen kan ulnyuja. För innevarandebudgelår beräknas regeringen skriva av skulder för 16 miljoner, och det finnsmöjlighel alt skriva av ylleriigare , Då kommer lån lillBangladesh, , , , , och också altskrivas av. Fördet tredje skall bistånd ges pä längre sikl. Kortsiktiga beslut kan inte varalill fördel för något land. Jag anser atl det bör gälla också länder som inledirekt är programländer - var inne på delta. Även om landet inleär programland så måste del vara en irygghel atl vela att det finns någonplanering exempelvis för två eller framåt, I annat fall kan man ju imottagarlandet tro att del är någon form av katastrofbistånd som helt hastigtkan komma att upphöra. Fördet fjärde har sagt ifrån att i första hand bör sökasamarbele med länder, vilkas regeringar i sin ekonomiska och sociala politiksträvar efter all genomföra sådana strukturförändringar som skaparförutsättningar för en utveckling präglad av ekonomisk och social utjämning.Det svenska biståndet bör vidare medverka till en samhällsutveckling idemokralisk riktning och insatserna bidra lill en bred ekonomisk och socialutveckling, lill gagn för den stora massan av folket. Dessa principer fastslogs1970, Detär naturligtvis svårl atl finna ett land som motsvarar alla de kriterier jaghar räknat upp, ulan det blir ju brister i olika avseenden, i synnerhet i frågaom den sista punklen, den om demokratin. Del är inte läll att hitta länder medell demokratiskt styrelseskick alt ge u-hjälp till. När vi ger bistånd tilldiktaturer som , och är vi ju medvetna om all det inle ärnågon demokralisk utveckling där. Men vi har ändå stött dessa länder, för mankan inle renodlat säga all vi endast skall ge till länder som har demokratiskastyrelseskick. Fördel femte bör biståndet helsl vara frilt och icke bundet Under budgelårel1975/76 var 505 miljoner, dvs, av de lolala ulbeial-ningarna, bundelbisländ. För innevarande budgelår är målel 600 milj, kr,, men del är allobservera all del är i förhållande till den slörre summan ändå bara 19 96, Delär alltså mindre andel bundet bistånd . Härtill kommer atl av det beloppetutgör 180 milj, kr, katastrofbistånd och bidrag till iniernalionellalivsmedelsprogram. Den formen av bislånd kan inle inordnas under bundel ellerobundel bislånd. Defem principer som är vägledande för är alllsä all bisländ skall gestill de falliga länderna och de fattiga människorna, bistånd skallhuvudsakligen ges som gåva, del skall ges på längre sikl, det skall medverkatill en social uriämning och en demokratisk ulveckling och skall så långt sommöjligt vara obundet. Även när vi lar slällning lill biståndspoliliskautredningen kommer dessa principer alt vara vägledande för del. Detkan sägas om årets biståndsdebatl atl del är stor enighei om vad som harföreslagits. Totalsumman har ingen anmärkt på. Inte heller socialdemokraternahar någon anmärkning på totalsumman. Det var inget socialdemokratiskt statsrådsom lade fram regeringsförslaget , sade , Del är rikligt,men ändå har socialdemokraterna i stort anslulit sig till vad som anförts iproposilionen. Enigheten är så pass slor all den omfördelning - inte någothögre anslag - som socialdemokraterna föreslår uppgår lill bara ell par ireprocent Mera är del inte. Därför flnns inle de motsättningar som t, ex, herrHellslröm talade om. Han sade sig ju med djupt beklagande inle kunna accepleravad som sagls om , Ifråga om enskilda länder gäller nalurliglvis de principer som vi har arbelalefter. Då kommer man ju alltid fram till del omstridda ämnet , Vad ärorsaken lill att vi inle vill all skall ha bislånd mer? Ja, del kan sägasmyckel korl: Orsaken är all glädjande nog uivecklals så pass all landelinie längre hör lill den falliga gruppen, har per capila ibruiionationalprodukl och ligger därmed belydligl högre än en hel del av defalliga länderna. Det är egentligen det enda skälet Jag behöver inte hållalånga tal om , ulan detla är skälet Läserman motion från finner man också att vi sagl att della ärorsaken. Och del skulle väl vara glädjande i biståndspolitiken om land eflerland kunde uppnå en så pass hög standard alt vi kunde föra över de svenskapengarna till ännu fattigare länder. Jagupprepar än en gäng alt della är skälet Alt vi sedan kan göra vissa kommentarersom bestyrker all landet har resurser - t, ex, när det gäller i - är helt klart. Skallvi jämföra bruttonationalprodukt på per capita med bruttonationalprodukteni vissa andra länder vill jag försl erinra om att det s, k, falligdomskriterielför IDA:s del är - alltså ungefär hälften. Och låt mig nämnasiffrorna för några länder som har Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. NärCuba har , så har 100 och 130, det slora Indienslannar vid 140, har 150 och har 160. Del är alltså avsevärdaskillnader i fråga om resurser mellan och dessa andra länder, som ärverkligt fatliga. Vihar sagl alt detla bislånd bör avvecklas, och beslöt attdel skall avvecklas. föreslår t o. m. socialdemokraierna i rea-liteien enminskning av bisiåndet lill . De föreslog 70 miljoner. Deföreslär 70 miljoner också, och med hänsyn till pen-ningvärdesulvecklingenhar alltså även socialdemokraierna föreslagit en minskning av biståndet tillCuba. Skälet känner jag inte lill. Cubamotsvarar naturligtvis inte vad vi menat beslut, framför allt inle ifråga om demokrati och dylikt. är en järnhård kommunistisk diktatur, ochdär har inte hållits några allmänna demokratiska val , dårevolutionen ägde rum. Del finns ingen egentlig riksdag i , del finnsinget riksdagshus. Det fanns icke någon egenllig författning fram lill , och den författning som då infördes antogs givetvis avCaslrojunian och inte av del kubanska folket. I fråga om frihelen i andraavseenden, så är t ex. praktiskt tagel allting ransonerat på ochransonerat på ett sådant säll atl man får hålla sig lill en affär, så folkelkan egentligen inte röra på sig något vidare. Dettaär bara några fakta som lalar om, att sådant är landel . Det har gjortsframsteg i fråga om t ex. sjukvård och undervisning -man kan redovisa de faklasom finns. Men huvudskälet för vår del, när vi säger all inle skall habistånd met är att glädjande nog hunnit per capila ibruttonationalprodukt, och då är del andra länder som behöver biståndetbelydligl bällre. Häri debatten har talats om bl. a. och del bistånd i form av vete somSverige gav. Jag vill säga till : Jag erinrar mig myckel väl dendebatt vi hade förra gången. Jag sade till all dåvarandebiståndsministern hade givit besked härvidlag i ell interpellationssvar.Herr Måbrink leg vid del lillfällel. Sedan har revisorer gjorl enulförlig utredning om samma sak, och det finns åtskilliga andra meddelanden.Men likväl går upp, i tro all vi inle skall komma ihåg del här,och använder precis samma ord som förra gången, att biståndet gick inie lilldel falliga folkel. Jagvill än en gång nämna all i är fattigdomen så slor allbruttonationalprodukten inte uppgår lill mer än per capila. Delskall också ytterligare erinras om - har redan varit inne påsaken - all man i den socialdemokraliska reservalionen när det gäller somelt motiv anför att det varil svårigheter med sockerpriset i . Del är sanlalt var sockerpriset per kg. Del var 1:51 förra årel - delär en sänkning. Och prisfallet framstår som ännu större om man för jämförelsenlängre lillbaka. Men vad menar socialdemokraierna med "under senareår" - hur avser de? Dagens pris är ungefär samma pris som manhade 1973 och 1972, och ser vi lill enlioårsperiod finner vi all prisei är ire fyra gånger så högl som del var 1966och 1967. Detlamed sockerpriset är väl det enda skäl man anfört föratt biståndet till Cubaskall fortsätta - om det nu inte är av politiska skäl som man vill ge biståndtill den kommunistiska diktaturen. BeträffandeTanzania sade alt det var med djupt beklagande man konstateradeatl utskottet inte tillstyrkte del högre anslag som föreslås i densocialdemokratiska reservationen. Det är rätt märkligt, för om man räknar meden lidsperiod , finner man alt bisiåndet lill fyrdubblals.Både i den här socialdemokraliska reservalionen och i de andra har del gjortsrena felräkningar. 1 reservalionerna hänvisas lill SIDA, men del lalas inle omall SIDA:s lolala anslagsäskande inle uppgick till 3 550 milj, kr, utan till 3900 milj, kr. Följaktligen är inte reservationens siffra relevant. På della sätthar socialdemokraterna gjort också i fråga om , Detär samma sak när det gäller , Där har de utgått från SIDA:s förslag på 3900 milj, kr, i stället för det belopp som beviljas. Socialdemokraterna harju accepterat 3 550 milj, kt, och följaktligen använder de sig av felaktigaberäkningar, 1fråga om bör man observera - och det har också biståndsministernframhållit - att man inte på någol sätl har varit njugg. Det har gettsavsevärda bidrag. beslöt regeringen all anvisa 40 milj. kr. 25 miljoner ställdes rill den angolanska regeringensförfogande för import av varor och riänster som den själv finner angelägna. Denkan alltså välja hur den vill. De återstående 13 miljonerna av årsbeloppet hargått till FN:s fiykiingkommissa-riat, och för FN:s räkning samordnas ellhumanitärt bistånds- och flyktingprogram. Sedan har Frikyrkan fått ylleriigare2 milj, kt för hjälp lill , Så man kan inle alls påstå att vi har varilsnåla mot , Närdet sedan gäller att skaffa fram pengar är det märkligt all socialdemokraternavill minska anslaget till , Del är i sak felaktigt all göra pä del sättet.Den nuvarande överenskommelsen gäller 7,2 miljarder. Det skulle emellertidkunna bli högsl allvarliga konsekvenset om drog sig undan. Om vi islällel för de 4 96 som vi egenlligen förbundit oss att ge skulle säga atl vibara vill ge , kunde det få konsekvenser när det gäller många andra länder.Men dessutom är del organ som ger pengar - som en känd socialdemokrat, fruInga Thorsson, sagt - lill de fattigaste bland de fatliga. Efiersomsocialdemokraterna inte vill ge högre anslag, är det således här som de vill tain pengar. Det är förvånande att socialdemokraterna föreslår att jusl från dengrupp som ligger la pengar för all ge lill andraländer, som faktiskt får räll hyggliga anslag. Det gäller t, ex, somligger tvåa efter när det gäller lolalanslag, och anslagel harfyrdubblals . Jag skall på nytt betona att det inte varit så stor oenighet om årelsu-landsbidrag, så när det används höga brösttoner är det mera Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. fråga om ett försök altkonstruera slörre motsättningar än de som egenlligen existerar. Jag ber alt få yrka bifall lill utskottets hemställan på alla punkter. HenMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Jag måsle kommenlera några av de värsta tossigheter som herr förstevice talmannen hävde ur sig i sill anförande. Fördet första säger att inga allmänna val har hållils på sedan1959, Det är lögn, , som sitter i utrikesutskottetborde väl vara informerad om all det förra årel hölls elt parlamentsval påCuba, Den svenska var representerad med en delegation vid öppnandetav del parlament som hade valls, är också medlem av Interparlamenlariskaunionen. bör vara lilel försiktig om han skall göra lögnaktigapåståenden och inte ljuga så oerhörl grovt som här har sketl. Fördet andra är del litel förvånande - även om jag kanske inte är överraskad överall höra det från - atl , och belecknas somdiklaturer. Jag lycker atl skall läsa det avsnitt i denbiståndspoliliska utredningen som bl, a, behandlar frågan om demokrali i u-länderna.Del är en enig utredning som står bakom det avsnittet, och ett studium av delskulle vara en nyttig lektion för , På vilkel sätl är dessa länderdiklaturer, ? Och på vilket säll är i så fall , Indienoch demokralier? Jag ulgår från all menar att de är det.Men vad är del för sorts demokrali i , om 60-70 96 av dess invånare äranalfabeter? Vem är demokratin till för i det landel? Jagulgår frän alt menar atl elt flerpartisystem i ärkriteriet på demokrati. Om det finns ett flerpartisystem, även om val osv, ärförbehållna bara 20-30 96 av befolkningen, skulle alllsä demokrali råda. Jagskulle önska all utvecklade detta litet mera än vad han gjorde isin ytliga behandling av denna fråga. På vilkel säll är , ochTanzania diktaturer och , och demokratier? Herr försie vice lalmannenBENGTSON (c) korl genmäle: Herr talman! Det finns vissa kriterier fördemokrati. En sak som ofta är förbisedd är att man inle bara kan se till självavalen utan också måsle la hänsyn lill nomineringarna. Hur gör man t. ex. iTanzania? Bara ell parti är tillåtet Andra partier är förbjudna enligt dentanzaniska författningen. Redan del är högsl betänkligt Vid kandidainomineringfår vidare bara tvä kandidater utses i en valkrets - inte tre - naturligtvisbåda tillhörande TANU-partiet Nästa steg. som innebär atl man verkligen satlloppstyrningen i system, är att kandidaterna skall godkännas avcentralkommittén. De som folkel i kretsen har nominerat kan alltså underkännas. Systemetär inle alls ovanligt ulan ålerfinns i en del andra diktaturer. Man säger därvisserligen alt man håller någon sorts val, men man tillåter inte frinominering. Det är icke demokrali, , om nomineringen inte är frioch om bara ett parti är lillålet Vadgäller förekom inga egentliga, demokraliska parlamentsval under perioden1959-1976. I Matanzas har förekommit ett försöksval. Men att demokrati skulleråda om bara ett parti får finnas, med en sådan utformning av valen och avförfattningen som jag nämnl, kan inte accepteras. Vad gäller frågan omuriämningen har man inte publicerat någon budget på . Vi vetalltså inte vart de pengar som regeringen får in egentligen lar vägen. Detär tyvärr så, , att slora delar av världen inle har någotdemokratiskt samhällssystem. Tyvärr gäller det också många av de länder somherr Måbrink känner frändskap med. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. HerrMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Jagkan bara konstatera all elt uttryck för syn på demokrali är tydligenjusl de befängda idéer som nu hävde ur sig. Jag behöver inlekommentera dem. Menlål mig ta upp en annan sak. Skälet, säger , till att vi sänkte bisiåndettill var all landet hade blivit sä rikt. Nej,, del var inte ert skäl. Ert skäl var detsamma som moderaternas.Man skulle straffa för att hjälpte , som slogs för sittoberoende mol , m. fl. Det var skälet. När ni med lottengenomdrev beslutet om en sänkning, hade sockerpriset sjunkit från perskälpund 1974 lill per skälpund 1976. Del är således ett falsktargument använder när han skall försöka förklara sänkningen avbiståndet.