prot · G009113 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:113 Förhandlingarnaleddes till en börian av herr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollenför den 13 innevarande månad. Omrökförbud på arbetsplatser där asbestarbeten förekommer §2 Om rökförbud på arbetsplatser där asbestarbeten förekommer Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara i Hållsla (c) anmälda fråga,1976/77:310, och anförde: i Hållsla har frågai mig om jag avser att övervägainförande av rökförbud på arbetsplatser där asbestarbeten förekommer. Rökningi kombination med vissa luftföroreningar kan innebära särskilda hälsoriskerför rökaren. Asbest är ett sådani ämne. Del finns forskningsresultat som lyderpå atl rökning i förening med att man utsätts för asbest kraftigt ökarhälsoriskerna. Denrätta vägen all undanröja hälsoriskerna till följd av asbest är enligt minmening att arbelarskyddsmyndigheterna fortsätter sin pågående karlläggning avalla arbetsplatser där asbest förekommer och ser lill att de strängasäkerhetsföreskrifter som finns iakttas. Den viktigaste förebyggande åtgärdenär givetvis all så långl del över huvud lägel är möjligl ersätta asbesten medicke hälsofarligt malerial. Här pågår elt inlensivi utvecklingsarbete somböriat ge goda resullal. Jagvill gärna undersiryka vikten av all det skapas så många tobaks-rökfria miljöersom möjligt. Samhället måsle också informera människorna om tobakensskadeverkningar och särskilt om de speciella risker som finns med hänsyn lillarbetsförhållandena. Lagstiftningen om arbetsmiljön bör däremot inte syftatill att man skall kunna förbjuda en anställd att röka i sådana fall. Del böremellertid klart framgå av ar-betarskyddssiyrelsens föreskrifter att deanställda skall informeras om all rökning i förening med atl man utsätts förasbeslhalligi damm -och självfallel också andra skadliga luftföroreningar- ökarhälsoriskerna. Sådan information ges redan. Jag vill också framhålla all delhör till företagshälsovårdens uppgifter atl upplysa de anställda härom. HerrJOHANSSON i Hållsla (c): Jag villförsl lacka arbelsmarknadsminislern för svaret Själv är jag i principemot förbud i olika avseenden men vill deklarera Omrökförbud på arbetsplatser där asbestarbeten förekommer alt jag inte är någonförsvarare av asbestprodukterna. Jag önskar verka för en god arbetsmiljö. I detindustrialiserade välfärdssamhället är del tyvärr så, all vi får en mängdnegativa effekter på miljösidan. Många av industriföroreningarna är ju av denarten atl de skilda från varandra inle lär vara så farliga, men då två ellerfiera sådana ämnen kommer i kontakt med oss människor blir de del. Asbest ochtobaksrökning lär ju vara en sådan kombination. Tobaksrökningenböriar ju alltmer ifrågasättas, och om del visar sig all den får sådanakonsekvenser all det kan leda till indragning av tillverkningen av vissaprodukter med onödiga sysselsätlningssvårigheler som följd, anser jag altåtgärder bör vidtas för att hindra rökning i samband med sådant arbete. Det ärju ändå så, all icke-rökarna, som i ell sådani här fall är en helt oskyldiggrupp, drabbas, därför all den rökande arbetskamraten inte tar den rältahänsynen. Det är en betydligt billigare och mera snabbverkande åtgärd attförbjuda rökning i samband med asbeslarbetena än all förbjuda asbesten. Ettskyddsombud lär kunna ingripa vid praktiskt tagel varie risk som en anställdkan utsättas för i arbelel, men när det gäller skyddsombudets möjligheter alt ingripamot luftföroreningar på arbetsplatsen har det i föreskrifterna gjorts undantagför luft som är förorenad av tobaksrök. Endasl om rökningen innebär fara förbrand kan ell ingripande göras. Om de angivna takvärdena, t ex. belräffandekoloxid, överskrids i en arbetslokal och delta beror på tobaksrökning, saknarskyddsombudet f n. lagliga möjligheter att göra någol. Jag kan inle komma ifrånall någonting måste göras åt den här situationen, särskilt då med lanke påicke-rökarna. Jag har naturligtvis samma grundläggande värdering som iHållsla, nämligen all man på alla säll måsle försöka komma lill rätta medfarorna med asbesten. Men böriade med atl som elt slagsillustralion lill frågan asbesl och rökning säga, all del finns ämnen somskilda ål inte är så farliga men som tillsammans blir myckel farliga. Jagkan försäkra att asbest i sig själv är ell farligt ämne vare sigman röker eller inte i dess närhet Det är också skälet lill att man nu harmycket stränga beslämmelser när det gäller asbest. Man måste fortfarandeanvända asbest för vissa produkter, såsom bromsband, kopplingslameller ochvissa ugnar vid järnverk för atl undvika risker med smält järn. Men där gällersärskilt stränga säkerhetsbestämmelser. Påandra områden går man nu steg för steg över lill ersättningsmaterial, t ex.mineralull och glasull för isolering och annal sådani. Del gör vi för att skyddabåde dem som röker och dem som inte röker. undrar i sin frågaom man inle i stället för alt förbjuda asbesl skulle kunna förbjuda rökning.Men därmed har man inle alls gjorl något för att förbällra förhållandena fördem som inle röker. Jaglycker au del vikliga är all vi går vidare med arbetet all så snabbt sommöjligt få borl asbesten, att där den finris kvar ha så stränga säkerhetsbestämmelsersom möjligl och all hjälpa både rökare och icke rökare. Sedan är jag anhängareav att skapa så många rökfria miljöer som möjligl. Jag är ganska övertygad omatl dessa frågor kommer alt tas upp förhandlingsvägen mycket mer i framliden änvad som har skett, t. ex. genom medbeslämmandelagen. Omföretagens användning av statligt lagerstöd HerrJOHANSSON i Hållsla (c): Jag vidhåller forlfarande atl jag inle är någon vän av förbud. Menenligl vad jag har underrällal mig om i en del skrifter lär det vara så attasbesl blir särskilt farlig just i samband med rök. Eftersom vi f. n. inle harnågol likvärdigl ersättningsmaterial för asbesten, ansluter jag mig helt tillarbetsmarknadsministerns synpunkt alt man bör eftersträva nya material.Men jag lycker all vi kunde införa elt rökförbud fram lill dess all vi fåttfram fullt likvärdiga ersättningsmaterial. Det skulle skona både rökare ochicke rökare. Överläggningenvar härmed slulad. §3 Om företagens användning av statligt lagerstöd Herr arbelsmarknadsminislern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1976/77:322, ochanförde: har frågai mig om jag har uppmärksammat de överföringarav lagerslödspengar som görs från svenska dotterbolag lill företag utomlandsoch vilka åtgärder jag tänker vidla för atl stoppa del. Statsbidraglill kostnader för lagerhållning kan utgå lill förelag som här i landel driverinduslriell eller induslriliknande verksamhet Bidraget utgår för hel- ochhalvfabrikat som har tillverkats i . Elt huvudvillkor är attlagerhållningen i varie enskill fall är av väsentligt iniresse frånsysselsättningssynpunkt För atl kunna få lagerstöd skall förelagen hålla sinsysselsättning uppe trots alt försäljningen av produkterna minskar. induslriförelag i har ulländska ägare. Vissa av de företagen harstor betydelse för sysselsättningen i resp. orter. Jag anser det uleslutel allinföra sådana regler all bara svenskägda förelag kan få lagerslöd. Då skullesysselsällningen ävenlyras på många orter. HerrFORSLUND (s): Jag får försl tacka statsrådet för svaret på min fråga. Min avsikt ärgivelvis icke alt angripa lagerstödel i sig ulan kanske främsi konstruktionen.1 den region jag representerar är lagerstödel ell uiom-ordentligt värdefulltinstrument för all tillförsäkra de anställda syssel- Omföretagens användning av statligt lagerstöd sättning närlågkonjunkturerna drabbar oss. Det förhållandet kan också bli ännu mer markeratnär del gäller konjunkturkänsliga industrier som pappers- och massainduslrin. Vadsom föranlett min fråga till slalsrådel är en ansökan om lagerslöd från ObbolaLinerboard, som ägs lill hälften av och lill hälften avett nordamerikanskt företag. Såvilljag kan förslå har del här varil en besvärlig ansökan för regeringen allbedöma. Förelaget är också nystartat De båda företag som står bakom ObbolaLinerboard har enligl uppgifl ett avtal om alt ta hand om halva produktionenvar och sedan sälja den vidare. Uppenbartär all den del av försäljningen av craflliner som del svenska förelagelansvarar för har utfallit bättre, medan del multinationella förelaget lyckatsbetydligt sämre. Det innebär då all del nordamerikanska förelagel erhåller ellbelydligl högre lagerslöd än det svenska. Mankan givelvis ha anledning atl fråga sig: Har det multinationella företagel enlika god försäljningsorganisation som det svenska? Eller betraktar manlagerstödel som frikostigt och gör därför icke ansträngningar för försäljning,i avvaktan på högre priser? Den effekten kan lagerstödel få, även om deltagivetvis icke är meningen med dess konstruktion. Lagerstödel bör väl vara såkonstruerat all del lillfaller bolagel och inle delägarna som i della fall -med risk för överföring av lagerslödspengar. 1min fråga har jag inte ställt konkret krav på all lagerstödel skall bort, menjag tycker all del skall tillfalla bolaget och inte delägarna. Enligtvad jag kan utläsa av svarel finns del inte någon större förhoppning om enöversyn av konslruklionen av lagerslöd till företag som ägs av multinationellaoch svenska bolag gemensamt och som bedriver sin verksamhet i . Därförkan jag självfallet inle anse all svarel är lillfredsslällande, varför jag påannal sätt får komma tillbaka till denna fråga. Bidragsreglerna för lagerhållningen föreslogs av den föregåenderegeringen och beslutades av under slor enighet Reglerna innebar atllagerstöd skulle ulgå när del var av väsentligt iniresse frånsysselsäliningssynpunkt Något villkor om företagens ägandeförhållandenförordades inte av . Något sådani villkor infördes inle heller. Delankommer alltså på regeringen atl tillämpa beslämmelserna med ledning avriksdagens beslut Nular upp ell enskilt ärende. Jag antar atl han gör del för attillustrera en tes. Del gäller Linerboard i . ObbolaLinerboard sysselsätter över 500 personer i ett län med inle små problem påarbetsmarknaden. Förelaget ägs lill hälften av ell ul-ländskl bolag och lillhälften av . Delförelaget skulle alliså enligl synsäll, ålminsione delvis, inlekunna beviljas slöd för all genom ökad lagerhållning - med alla de kostnaderden för med sig - irygga sysselsällningen för sina an- Men jag måsle säga all oavsett om man är anställd i eltförelag som är svenskägl eller i ett företag som ägs delvis av svenskaintressenter och delvis av utländska intressenter - eller om man är anställdhär i i ett förelag som är utlandsägt - skall man kunna räkna med altvi försöker skydda sysselsällningen för dem. Vi skall inte ha mindre trygghet isysselsättningen för dem som jobbar i företag som ägs av utländska intressenter. Detär därför som lagerhållningsslödel har fåll den utformning som del har. Del vardärför den föregående regeringen föreslog del här slödel. Det är därför som vipå denna punkt fortsätter den politiken - även om nu har en annanmening. Omförslag till beträffande huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten HerrFORSLUND (s): Jag tyckte all jag gjorde klart att jag inte är motståndare lilllagerstödel ulan tvärtom. Lagerstödel fyller sin funklion väl. Jag kännerockså till förhållandena när del gäller Linerboard. Vadjag har pekat på är att lagerstödel bör helt tillföras bolaget och inte delägarna, som i del här fallet är ochdel nordamerikanska . Det är möjligt att om man fullföljde en sådan princip skullekonsekvenserna för sysselsättningen på vissa orter bli allvarliga. Om vi somexempel lar Elema i , som sysselsätter ungefär 1 500människor, har del förelagel fåll elt lagerhållningsslöd på 6,1 milj. kr. Ochom vi går till eget län har vi där Grafik - lill väsllyskl - med 300 anslällda, som har fåll ell lagerhållningsslöd på mellan300 000 och . Vidare har vi , ägt av och med I 300anställda i ,. och , som har fåll ell sådani bidrag med 1 milj. kr. Jagvel inle alls vad egenlligen är ute efler, men jag har en känslaav all hans princip skulle kunna ävenlyra sysselsällningen på flera av de härorlerna. HerrFORSLUND (s): 1 så fall - om slalsrådel har den uppfaliningen - vill jag hänvisa lillprotokollel som jag har läsl upp från lalarsiolen.- Överläggningenvar härmed slulad. §4 Om förslag till beträffande huvudmannaskapet för den skvddadeverksamheten Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara i (s) anmälda fråga.1976/77:347, och anförde: Omförslag till beträffande huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten i har frågai mig om arbetet på en proposition omhuvudmannaskap för skyddad verksamhet är så långl framskridel au man kanförvänla en proposilion som lidigare har aviserals. Jagber all få hänvisa lill del svar på en fråga i samma ämne som jag den 17 marsgav i . Jag konstaterade där atl arbelel med enproposilion i ämnet har påbörials och au regeringen planerar all föreläggariksdagen förslag i frågan . i (s): Först får jag tacka arbetsmarknadsminister för del kortaoch koncisa svaret på min fråga, som jag ber om tillgift för atl jagåterkommer angående huvudmannaskapet för skyddad verksamhet trots atl jag ficksvar på samma fråga så sent som förra årel. I del svaretmotiverade arbelsmarknadsminislern dröjsmålet med en proposilion i frågan medall han ville invänta ulredningen om den yrkesinriktade rehabiliteringensorganisation, som då skulle samordnas med den skyddade verksamheten. Dennaulredning var under remissbehandling, men så snarl sommöjligl skulle en proposilion komma. Den17 mars fick, som arbetsmarknadsministern antydde här, sedan GunnarNilsson i på samma fråga svaret, att en proposition i ärendet skullekomma . Attjag trots dessa besked ändå dristat mig all återkomma i den här frågan beror påatt arbelsmarknadsminislern i den slora riksdagsdebalien omarbelsmarknadspoliliken senare - alliså - inte med ettenda ord nämnde problemet skyddad verksamhet Arbelsmarknadsulskollels lalesmanBengl Fageriund slällde frågan om den proposilion var all vänla som ullovalsvid ell flertal tillfällen, dock ulan att få något svar från . Dettamedförde atl jag och många med mig blev oroliga för vad denna tystnad kundebetyda. Har del månne hänl något i kanslihusel och inom regeringen som gjortatl arbetsmarknadsministern inte får möjlighet att fullfölja sin avsikt altframlägga propositionen ens om den skyddade verksamhelen somberäknal var? Nuskall del alltså komma en proposilion - vi vågar väl tro på del i den häromgången - men även om nu arbetsmarknadsministern försäkrar alt en propositionkommer , innebär della inle all kan la slällning lill förslageiförrän lill hösten. Delta innebär i sin lur en försening av hela frågan med ettår. Och vilka är del då som blir lidande? Jo, del är de sämst slällda isamhället, de som är utslagna från den vanliga arbetsmarknaden. Har inte denborgerliga regeringen någon känsla för dessa människor när ni fördröjl reformenpå delta säll? Dessulomär del så att när det föreligger elt förslag till omorganisation sker ju ingenutbyggnad och icke heller några nyinvesteringar i lokaler och maskiner. Delta isin tur medför ökade underskott i verksamhelen. vilkel drabbar denuvarande huvudmännen, som alltså får tillskjuta ökade medel. Del är i milthemlän de kommuner som har den sämsta ekonomin och den högsta kommunalskatten,men del passar in i mönstret Regimskiftet i kanslihuset får även i detta fallbäras av de sämst ställda i samhället Jagskulle vilja slälla en följdfråga: När del trots allt kommer en proposilion,vad kommer den då atl innehålla? Kommer den att innehålla de förslag som finnsi den s. k. ? Jag kan naturligtvis inte redovisa innehållet i en proposition sominle är lagd , ulan jag vill hänvisa lill del meningsutbyte som GunnarNilsson i och jag hade här i kammaren , alltså för någonmånad sedan. Jag sade då: "Jagdelar värdering all den skyddade sysselsättningen i förstahand är ett viktigt arbetsmarknadspoliliskl instrument Den är en del avsamhällels omsorg för all värna alla människors räll lill arbete. Den är inteoch får inle belraklas som en sämre sorls arbele. Verksamhelen bör utformas ochbedrivas så all skyddat arbete ger de arbetshandikappade möjligheter atl ta stegelöver till del som ibland kallas 'den ordinarie produktionen'. Därför är delvikligi all skyddad verksamhet drivs på sådant sätt och i sådana former attden så långt som möjligl kan likna del övriga arbelslivet" Dellasade jag alliså i kammaren för en månad sedan, och svarade:"Jag är lacksam för de fiesta förtydligandena och un-derstrykandena somarbetsmarknadsministern gjort." Miltsvar lill blir detsamma som tidigare till . Omförslag till beträffande huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten iSunne (s): Jag tackar arbetsmarknadsministern. 1 svarel säger arbelsmarknadsminislernall man pianerar alt lägga fram proposilionen . Jag får vällolka del som ell definilivi löfte om all proposilionen kommer då. Kanske kanjag få ell mera exakt besked om dalum? Jaghade trois alll hoppals - eftersom proposilionen, om den nu skall komma , väl måsle vara i del närmaste klar och föreligga i korrektur - att manskulle ha kunnat få något litet besked om vad den kommer atl innehålla, men detär tydligen en väl förborgad hemlighet. Ettoch annal har sipprat ul i olika versioner i tidningarna, och del är del somgör all man ute i kommunerna är orolig: Kommer del en proposition? Vad kommerden att innehålla? Kommer den i stort sett att följa de intentioner som hardragits upp av och som remissinstanserna,inkl. lönlagarorganisationerna, har ställt sig bakom? Det är de frågorna manställer sig ule i kommunerna. Överläggningenvar härmed slulad. Om erfarenheterna av datateknik inom arbetsförmedlingen § 5 Omerfarenheterna av datateknik inom arbetsförmedlingen Herrarbelsmarknadsminislern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga, 1976/77:360, och anförde: har frågat om jag ärberedd att redogöra för erfarenheterna av försöken med . Han har också frågat hur jag kommer all öka resurserna förden direkta personliga arbetsförmedlingen. Försökenmed ADB i förmedlingsarbetel har redovisats för senasi i åretsbudgetproposition. Det har huvudsakligen gällt framslällning avplalslislor. På regeringens förslag beslöl atl sådanaplalslislor vid slutel av näsla budgetår skall framställas i hela landet. Jagvill än en gång slå fasl alt dessa plalslislor ger en effektivarearbetsförmedling som kan ge bällre service än lidigare. Del är inle meningenatl plalslislorna skall ersätta den personliga servicen till de arbetssökande.Tvärtom fortsätter vi alt bygga ul förmedlingen med mera personal just för detindividuellt inriktade arbetet Försökmed sökning och sammankoppling av arbetssökande och lediga platser iADB-regisier har pågåll i ell halvår. Erfarenheterna är ännu små, men som jagframhöll i budgetpropositionen skall AMS fortlöpande rapportera hur försökenutfaller. AMS har tillsatt särskilda partssamman-satia grupper för uppföljningoch utvärdering av försöken. skall AMS ge en samlad redovisning averfarenheterna, som sedan också kommer att anmälas för . HerrSVENSSON i (m): Jag ber att i ställe få tacka herr arbelsmarknadsminislernför svarel. HerrWesterberg har i sin fråga framhållit all ulnylriandei av datatekniken kan hainneburit atl den personliga kontakten mellan arbetsförmedlare ocharbetssökande äventyrals. Hans avsikl var därför att belysa della medprincipiella synpunkler på erfarenheter från det egna länet Föregen del anser jag all grundprincipen för den fortsalla utbyggnaden avarbetsmarknadsverket skall vara atl arbetsförmedlingen steg för steg skall gesmöjlighel alt öka akliviielen i de direkta förmedlingsinsaiserna. Delär värdefulll alt arbelsmarknadsminislern nu påminner om all de 240 nyariänslerna för näsla budgetår i huvudsak skall komma den egentligaplatsförmedlingen lill godo, varvid särskild vikl, som slalsrådel också anfördei budgelproposilionen, bör läggas vid förmedlingsinsalser for ungdom ochnylilllrädande kvinnor Det är elt mycket värdefulll uttalande. Desuccessivt tillförda resurserna kan sålunda inriktas på alt göra självaförmedlingsverksamheten effektivare, vilket i sin lur skall resultera i attutrymmet för personliga kontakter med de arbetssökande ökar. Jag får därföruttrycka den förhoppningen att uinyUjandei av dalatekniken kommer att bidratill detta. Därigenom kan arbetsförrnedlingarna utvecklas lill sådana serviceorgansom del framstår som naluriigl för alla arbetssökande och arbetsgivare allspontant vända sig till. Detta kommer säkert atl ge arbetsförmedlingen en ännumer betydelsefull roll på arbetsmarknaden. Jagfinner, herr lalman, att arbetsmarknadsministern i sitt svar har gett en klarmarkering till förmån för en sådan utveckling, varför jag än en gång vill lackaför svaret. Omerfarenheterna av datateknik inom arbetsförmedlingen i gjorde ett oerhört väsentligt påpekande,nämligen att ADB-utnyUjande i arbetsförmedlingen inte alls står i strid med denpersonliga servicen, ulan alt man kan bygga ut båda sakerna parallellt. Jagtyckte det var värdefullt all del sades. Nuhar ju försök med framslällning av platslistor med hjälp av ADB pågåll sedanbudgelårel 1973/74, och har beslulal all sådana listor skall göras ihela landel vid ulgången av näsla budgelår. Dessa lislor framslälls dagligen.Listornas innehåll finns lagrat i ell dalasyslem, som varie dag malas med deuppgifier om lediga platser som kommer in . När en plats blirtillsatt rapporteras det, så all uppgiften om platsen tas borl från listan.Listorna trycks och distribueras , så all det varie morgon finnsdagsaktuella lislor på alla förmed-lingskontor, Plalslislorna framslälls i deflesta fall för varie län, 1 de större länen görs flera listor, som täcker varsin del av arbetsmarknaden i länet. är ju inle alls meningen atl della skall ersätta den personliga servicen,som i så rikligt påpekade. Tvärtom har vi byggt ut denpersonliga servicen genom många nya riänster och också undernäsla budgelår. Om en arbetssökande behöver hjälp med att kontakta enarbetsgivare för atl söka ett ledigt arbele, skall ju arbelsförmedlaren göradet Arbelsförmedlare skall också, när det behövs, söka få fram platser, dvs,själv ringa lill arbetsgivare och fråga om det finns ett ledigt jobb åt en vissperson eller ål en grupp av personer. Nuskall vi alltså forisälta, för alt göra arbetsförmedlingarna ännu mereffekliva, att utnyUja datatekniken i människornas riänst - men samiidigl byggaul den personliga servicen. Här bör icke finnas någon molsälining. Nr 113 i (m): Torsdagenden ''' talman! Jag konslaierar alt vi är överens om denna markering 21 aoril 1977 ''"'°'"'" f"" " annan inriklning, som innebär all man ihögre grad änhillills uppmärksammar individens behov av personlig service. Om åtgärder för att lyckerdel är eu myckel värdefulll ullalande, och jag ber motverka en au få lacka för svarel. växande bostads brist Överläggningen var härmed slulad. §6 Om åtgärder för att motverka en växande bostadsbrist Fru slalsrådel erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:381, till frubosladsministern, och anförde: har frågai bosladsminisiern vilka ålgärder hon ämnar vidlaför all molverka en växande bosladsbrist Enligt fastställd ärendefördelning ärdet jag som har all besvara frågan. Enliglden ansvarsfördelning som gäller för slal och kommun har kommunerna ansvarelför bl. a. bosladsbyggandels omfallning och fördelning på hus- ochlägenhelslyper. Stalsmaklernas uppgifl är all inom ramen för totalttillgängliga resurser avdela resurser som svarar mol det erforderligabostadsbyggandet Resursutrymmelför del slalsbelånade bosladsbyggandei överstiger f n. de faktiskaigångsällningsplanerna i kommunerna. Mol bakgrund av atl antalet outhyrdalägenheter forlfarande är belydande i många kommuner är del förslåeligl attkommuneroch byggherrar är försiktiga i sin planering av igångsättningen.Bostadsbyggandet kan emellertid enligl min mening komma alt behöva ökas iförhållande till nuvarande igångsättning. Detfinns självfallel anledning all med uppmärksamhel följa ulvecklingen avbosladseflerfrågan och möjlighelerna alt tillgodose denna efterfrågan. Detsker också både i och hos bosiadsmyn-digheterna. FruLANTZ (vpk):