prot · G009107 · 1976-12-31 00:00:00 — Vad gott det skulle medföra förstår jag inte rikligt,och de undersökningsmetoder som användes var myckel trubbiga. Lätmig säga att den översyn av underhållet som jag nämnt i milt svar har sittursprung i det önskemål som har haft om översyn av skillnader iskattehänseende beträffande underhållet mellan privata fastighetsägare ochallmännyttiga. I del sammanhanget kommer självfallet underhållsfinansiering,underhällsavsättning och underhållskostnader upp som en naturlig del. Detingår f n. i arbetsuppgifter atl titta pä delta. Hen (): När det gäller de kommunala bostadsföretagens ekonomi är det väl baraatl konstatera alt den är väldigt dålig. Med utgångspunkt i och enligl sagesman pä görs det alldeles för småavsättningar i många företag. 1den utredning som jag gjorde sade jag inte atl förelagen skulle gä i konkurs.Jag sade i stället atl om förelagen hade att följa aktiebolagslagens regler -det behöver de ju inle göra i och med att de är allmännyttiga - skulle deraseget kapital kunna betecknas som förbrukat, dvs. de har större skulder äntillgångar. Detla är ju etl otillfredsställande läge. Man har elt ackumuleratunderskott i fråga om pengar som borde ha avsatts till reparationer - något somman inle kan tillgodose . Det behöver ju tillskjutas nya pengar;annars måsle företagen gå med vinst för att man skall kunnatäcka in dessa underskott. Även etl allmännyttigt aktiebolag måste följa aktiebolagslagensregler. Bolagen har också auktoriserade revisorer som granskar redovisningen,och revisorerna har inte kommil med de rekommendationer som i sin utredning. Delär hell rikligt att de här förelagen bör se till atl de har tillräckligareserver för att klara ett framtida underhåll. Jag lycker också det är riktigtatt företagen nu strävar efter alt förändra sin egen situation. Jag vet att eltsådant arbeie pågår inom företagen, och det uppskattar jag. är vimedvetna om att på grund av den stora utbyggnadstakten under 1960-lalet och dereparalionsbehov som böriar uppstå i de allmännyttiga bolagens fastigheter äretl problem. Som jag har sagl häller vi inom pä att undersökadessa frågor. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om avgifter tillallmännyttiga bostadsföretag för kostnader vid hyresförhandlingar Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1976/77:362, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd alt redogöra för minsyn pä att somliga allmännyttiga bostadsföretag enligt tidningsuppgifter densenaste liden börjat ta ut speciella avgifter av hyresgästerna, avgifter somsedan skulle ha lämnats till hyresgästföreningarna för atl täcka deraskostnader vid hyresförhandlingarna. har också frågat omregeringen kommer alt vidta några åtgärder i anledning av detta förhållande. HerrWesterberg syfiar pä atl vissa bostadsförelag och hyresgästföreningar inomramen för det frivilliga förhandlingssystem, som f n. till-lämpas inom hela denallmännyttiga bostadssektorn, har enats om atl i hyran skall ingå en avgifl somskall tillfalla hyresgästföreningen som kostnadsersättning bl. a. för dessförhandlingsverksamhel. De avgifter som parterna har enats om torde i fiertaletfall ha fördelals likformigt mellan hyresgästerna, alldeles oberoende av derasmedlemskap i hyresgästföreningen. I en del fall synes förhandlingsersättningenha använts lill alt sänka medlemsavgiften till föreningen. Isamband med alt behandlade olika hyresfrågor uttaladeriksdagen att det inte finns något hinder för atl ett bostadsförelag genombidrag eller eljest tar pä sig elt visst ekonomiskt ansvar för hyresgäströrelsensmedverkan i ell förhandlingsarbete som kommer alla boende lill godo. Samtidigttog bestämt avstånd från ett förfaringssätt som leder lill särskildarabatter för hyresgäströrelsens medlemmar innebärande skilda hyresnivåer förmedlemmar och icke medlemmar. Jag delar uppfattning på den punkten. Ijustitiedepartementet övervägs f n. del delbetänkande om förhandlingsordningarpå bosiadshyresmarknaden som lämnades av hyresrättsutredningen ochsom remissbehandlats. Betänkandet innebär att man efter mönster fråndet frivilliga förhandlingssystemet öppnar möjlighet alt skapaförhandlingsordningar för hela bostadshyresmarknaden. Jag är inte beredd atlnu ange hur elt regeringsförslag i ämnet kan komma att utformas och därmed inleheller vilken betydelse etl sådant förslag kan länkas fä med avseende på detproblem som avsett med sin fråga. Det är min förhoppning atlriksdagen redan under den kommande hösten skall få tillfälle att ta ställninglill en proposition om förhandlingsordningar på bosiadshyresmarknaden. Omavgifter lill allmännyttiga bostadsföretag för kostnader vid hyresförhandlingar Hen (): Jag ber alt få lacka slaisrådet för svaret på frågan, även omjag lycker att det inte gav så mycket i och för sig. Enligtcivilutskotlets betänkande 1975/76:26 är grunderna för hyres-lagstiftningen altuppfatta så, alt medlemskap i viss organisalion i sig Omavgifter till allmännyttiga bostadsföretag för kostnader vid hyresförhandlingar inie skall inverka påhyressätlningen för den enskilde hyresgäslen. Därom lycks vi i alla fall varaeniga. Ulskollet valde alltså atl uttala sig myckel starkt mot alla former avhyresrabatter som kunde tillämpas av olika organisationer. Trotsdelta har ett anlal allmännyttiga kommunala bostadsföretagböriat atl på hyresgästföreningarnas begäran ta ul speciella avgifter avhyresgästerna. Dessa avgifter skall sedan lämnas till hyresgästföreningarnaför atl täcka deras förhandlingskoslnader. I har detta bl. a. letttill att man i hyresgäströrelsen sänkt sina medlemsavgifter eller återbetalatdelar av dem. Civilutskoitetskrev också i samma betänkande alt det inle möter något hinder förbostadsföretag att genom bidrag e. d. la på sig det ekonomiska ansvaret förhyresgästföreningarnas medverkan i förhandlingsarbete som kommer alla tillgodo. Del är just della atl del skall komma alla lill godo som är mycketväsentligt. Under senare lid har jag fått många brev och samtal frånhyresgäster, bäde sädana som är medlemmar i hyresgäströrelsen och sådana somslår utanför, som definitivt inte anser att hyresgästföreningarna hartillgodosett deras intressen. I vissa fall har det funnits hus där samtligahyresgäster har varit eniga om alt de själva velal sköta hyresförhandlingarna,eftersom de inle lycker alt den hy-resgäslsombudsman som skött förhandlingarnagjort del så som de önskat. Jagmenar atl förhandlingsmonopol för mot hyresgästernasi elt visst område egen vilja är kränkade för hyresgästerna. Särskiltbesvärligt är det när dessa hyresgäster sedan mäste betala förhandlingskostnadernasom de inle vill acceptera. Det sker då genom en speciell avgift som läggs påhyran. Fär sedan samma hyresgäster lämna ännu mer pengar lillhyresgästföreningen, trots att de är motståndare lill den, förfritidsverksamheter inom ABF, Unga örnar m. m., kan del bli ännu mer stötande. Bidragtill boendedemokrati skall inte bara gå lill hyresgästföreningar. Del finnsmånga andra grupper som behöver slöd. Tvångsutdebiteringen är, enligl minmening, en mycket negaliv sak, och jag finner svar mycketintetsägande. Just delta förhandlingsmonopol, kopplat till , med tvängsuldebitering är någonting synneriigen negativt. Detmåste vara hyresgästerna i resp. område som i första hand skall fä förhandlaoch därmed inte behöva betala andras förhandlingar. Jag vill påminna om atl det inte finns någotförhandlingsmonopol för hyresgäströrelsen, om man bortser från de lidsbestämdaavvecklingsförhandlingar på den privata hyresmarknaden som försvinner undernästa är. Även andra hyresgästsorganisationer kan förhandla om hyresvillkor,och hyresrättsutredningens förslag innebär inte någon ändring. Men låt migsäga att på denna punkt är del min mening alt regeringensförslag till mäste vara fullständigt klarl, så atl man intebakvägen skapar elt förhandlingsmonopol för en viss bestämd rörelse. Jagvill sedan säga något om bakgrunden till förhandlingsersältning-arna. Deenskilda hyresgästerna har ju i sina kontrakt överlåtit lill hyresgäströrelsenatt överenskomma om hyra m. m. med fastighetsägaren, vilket innebär altförhandlingsresultaten kommer alla hyresgäster lill godo så länge man använderlika hyra för lika lägenhet. Och det gör man såvitt jag vet. Jagkan dock förstå att framför allt hyresgäster, som exempelvis har gått urhyresgästföreningen och som tvingas bidra till föreningens verksamhet översin hyra, kan finna den ordningen svårbegriplig. Men med anledning av herrWesterbergs tidigare i debatten framförda fråga om de allmännyttiga företagensekonomiska situation kan det nog generellt hävdas, att hyresgästföreningarnasförhandlingsverksamhet när det gälleratt hälla hyrorna nere varit någorlundaframgångsrik och därmed också kommit icke medlemmar i hyresgästföreningen tillgodo. Omavgifter till allmännyttiga bostadsföretag jör kostnader vid hyresförhandlingar HenWESTERBERG (m): Om del är "framvägen" eller bakvägen som vi fär en form avförhandlingsmonopol lycker jag är ganska ointressant. Frågan är hur det iverkligheten fungerar. Det är inte bara hyran man förhandlar om ihyresgäströrelsen. Det är en rad olika frågor om boendedemokrati,fritidsaktiviteter m. m. som kommer in. Detproblem som jag önskar att man skulle komma till rätta med är följande. Minasagesman, som varil medlemmar av hyresgäströrelsen, har tillsammans med sinagrannar i samma fastighet hos hyresmark-nadsdomslolen velat överklaga detresultat som framkommit i hyresförhandlingarna men inte kunnat göra deltadärför alt de inte varit förhandlingsparter. Jag tycker att delta ärbeklagligt. Om slaisrådet är beredd alt till höstenlägga fram ett förslag som innebär all man ökar möjligheterna för hyresgästeratt genom sina föreningar, om de så önskar, ta upp sädana förhandlingar, är detnaturligtvis tacknämligt. På den punkten uttryckte jag mig mycket klarl. Förslagel skall reelltinnebära att hyresgästorganisation, oavsett koppling lill , skall ha möjlighet alt förhandla. Men det är självfallet storaproblem i detta sammanhang. Man kan inte ha två organisationer inom sammafastighet som konkurrerar med varandra, så att fastighetsägaren kan spela utden ena mot den andra, utan det mäste tillämpas någon form avmajoritetsförhållande. Delta är svåra frågor, som vi kommer alt överväga mycketnoggrant. Vadgäller frågan om hyresmarknadsdomstolen har jag inte hört att det skulleexistera något sådani organ. Det finns något som heter hy- Ändraderegler för ska I te til lägg resmarknadskommittén, somär en frivillig förhandlingsorganisation mellan och . Självfallet kan inte enskilda människor vända sig dit. Däremol harvarie hyresgäst i landei möjlighet all hos hyresnämnd få sin hyra prövad,oavsett om del har förekommit förhandlingar eller inte mellan hyresgästföreningoch fastighetsägare. Man kan också gä vidare till bosiadsdomstolen för atl fäsill ärende prövat. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs och hänvisades 1976/77:136 lillkulturutskottet §10 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1550-1554 tilluibildningsutskottei 1976/77:1555 och 1556 tilljustitieutskoltet 1976/77:1557till trafikutskottet 1976/77:1558lill civilutskotlel §11 Föredrogs men bordlades åter irafikutskottets betänkande 1976/77:18civilutskotlets belänkanden /77:21-26 §12 Föredrogs och bifölls inlerpellationsframslällningen 1976/77:133. §13 Ändrade regler för skattetillägg Föredrogsskalieulskottets betänkande 1976/77:38 med anledning av propositionen1976/77:92 om ändrade regler för skattetillägg enligl taxeringslagen(1956:623), m.m. jämte motion. Hen (): Är det rimligt alt man skall kunna drabbas av en straff avgift på för etl enkelt slarvfel i deklarationen? Flertalet svarar säkertett obetingat nej på den frågan. Inte desto mindre innebär de nuvarandereglerna om skattetillägg i taxeringslagen att sä kan ske. "Medellida" och "barbariska" har skattetilläggen kallats aven av ledamöterna av regeringsrätten, landets högsta skalledomstol. Det är etthårt omdöme. Men åtskilliga upprörande exempel visar att hårda omdömen ärberättigade i en diskussion om skattetillägg. Dessbällre har regeringen visat att den är intresserad av att lindra reglerna omskallelillägg. 1 sin proposition nr 92 föreslår regeringen all skattetilläggskall utgå i stället för med 50 96 av den skatt som påförs efterrättandet av felaktigheten i'sådana fall där den oriktiga uppgiften isjälvdeklaralionen har kunnat rättas med ledning av kon-irollmalerial somnormalt är tillgängligt för taxeringsnämnden. Regeringen säger att detta ärett provisorium men ett provisorium som är nödvändigt för att åtminstone någotförbättrade regler skall kunna gälla redan fr. o. m. taxering, alltsåi år. motion har jag framfört för del första atl borde uttala attskalletillägg över huvud tagel inle skall utgå i de fall där den felaktigauppgiften lätt kan rättas med ledning av tillgängligt kontrollmaterial; för delandra att reglerna om skattetillägg i de övriga fall där sådana regler ändå kanvara motiverade inte skall kunna resultera i mycket olika straff vid ungefär sammatyp av förseelser. För atl i någon mån förbättra den provisoriska lösning somregeringen nu har föreslagit har dessutom i molionen framställts yrkande om altskattetillägg i de fall som avses i regeringens proposition skall ulgå medmaximall I . Utskottet,som avvisar motionsyrkandena, framhåller att skatteiillägget inte är attbetrakta "som ett straff vid uppsåtliga deklarationsbrott utan somen sanktion av annat slag som avser att träffa även slarvfel av mindreallvariig beskaffenhet". Jag frågar därför: Bör slarvfel av "mindreallvariig beskaffenhet" kunna bestraffas med avgifter på över I . Audet finns gou om exempel pä alt skattetillägg med nuvarande bestämmelser harkommil atl överstiga . torde det inte råda någon tvekan om. I gårdagensnummer av berättades om en sjukpensionär som av misstag råkat ta meden inkomstuppgift : Hans straff blev etl skattetillägg på 5 000 kr.Den skatledomen är överklagad, men i väntan på att eventuellt få rält i högreinstans tvingas nu denne man leva på socialhjälp. Är detla över huvud tagettillsländigt i etl rättssamhälle? Omen småföretagare i sin deklaration inte rätt förstår atl som inkomst tamed föregående ärs utgående skulder, ett misstag som lätt kan begås av en ickebokföringskunnig och som lika lätt kan upptäckas av en rutineradtaxeringsnämnd, dä blir straffet ca . med nu gällande regler - möjligenskulle del kunna bli . efter genomförandet av den proposition som nuligger pä bord - under förutsättning atl skulderna har varil 3 000kr. Men straffet blir . i Slällel för . om skuldernavaril , trots alt de fel som har begåtts i princip är identiska. Atlden tidigare nämnde regeringsrätlsledamolen räknat ut alt de som har hafttillgång till de s. k. blå korten pä SAS skulle kunna drabbas av krav pä skattoch skattetillägg om sammanlagt . per person för de fem senaste årenär måhända av mindre praktiskt intresse men kan vara ägnat att väcka eftertankehos en del av kammarens ledamöter. Det är meningslöst atl nu gå emot etl enigt utskott. Det finns ocksåanledning alt understryka alt utskottet förväntar sig etl förslag frånregeringen belräffande skattetillägg . Man fär hoppas atldet förslag som då läggs fram innebär väsentliga förändringar i reglerna omskattetillägg. Medreglernas nuvarande utformning har vi etl syslem som kan ge bisarra effekter,leda till all höga straff utdöms utan någon rättegäng. lill alt ungefär sammaförseelser drabbas av hell olika straff och lill andra för rättssamhälletovärdiga företeelser. Låt oss därför hoppas all skattetilläggen i derasnuvarande utformning blir en parentes i den svenska skaltelagsiiftningenshistoria. HenWÄRNBERG (s): Då inle ställt något yrkande skall jag inle hälla pä länge,men lät mig ändå nämna all det finns en historisk bakgrund lill de härskattetilläggen. Delvar ju lidigare så att den som gjorde skattefel drogs inför domstol. Man fickdomstolsförfarande även för slarvfelen, och man kunde dömas lill rätt högaböter. Del var helt enkelt ett domsiolsförfarande för förseelser, även omdessa bara var av slarvkaraklär. För atl fä bort della infördes skattetilläggeni administrativ ordning. Del kan nog inle bestridas alt skattetilläggen harvarit bra även ur den synpunkten att vi därigenom sluppit dra en mängd småmälinför de olika rätterna. Mankan naturligtvis säga all del i ett progressivt skattesystem innebiir atl detblir olika straff i kronor räknat beroende på olika inkomster, eftersom del ärfråga om olika stora belopp när del gäller den undandragna skatten - eller, omjag inte använder ett så hårt uttryck - den skatt som skulle ha utgått därestinte något slarvfel hade gjorts. Del är ju i förhällande till hur mycket densom skulle ha gjort felet skulle ha tjänat på det som avgiften är satt, ochdärför är systemet inte så bisarrt och så tokigt som påslår. Vidare har man ju nu i förslaget gått ner lill 2596 och alltså Sänkt skattetilläggen väsentligt. Då förslagel dessutom är all sesom ett provisorium som man velat tillgripa inför årets taxering, tycker viändå del är ganska rimligt alt anta propositionen som den är och avslå motionen. Hen (ni): Del gläder mig att emotser nya förslag i riktning motytterligare lindringar av skallelilläggen sådana som de nu är utformade. Jagvill bara beträffande de olikheter i skattetilläggen som kan uppkommainstämma i all det naturligtvis är alldeles korrekt som säger,all olikheterna beror pä värt progressiva skattesystem. Men är del juså alt en omkastning av siffror eller andra misstag av principiellt identisknatur kan leda lill - just pä grund av skalte-progressionen - myckel olikastraff Del kan dä ifrågasättas om förseelserna är så olika att detta ärmotiverat. Det kan alltså röra sig om myckel slora skillnader i slrafftillägg.Därför menar jag att det inle vore omotiverat att vid en framtida reglering avskattetilläggen allvarligt överväga atl maximera dem. Detta vore dessutom inlenågon nyhet, eftersom det för exempelvis förseningsavgifter redan finns ensådan maximiavgift. Hen (): Man kan inle i ett administrativt syslem utan någon form avrättegångsförfarande ange vilket slarvfel som är vilkel, utan där behövsschabloner. Man måste hell enkelt ha klara linjer att gä efter så au man vetnär skattelilliigg skall eller inte skall påföras. Det går inte att ha del såsom vill, all några tjänslemän ute pä de lokala skattemyndigheternaskall säga atl den här nog har fuskat, resp. inte fuskat, eller att det här ärett mindre slarvfel, etc, ulan det måsle finnas klara och entydiga regler. Detär vad det här förslaget innebär, medan förslag om hur felen skallbedömas och avgöras är helt omöjligt i det system som vi har. Sedanharjag inte sagt all jag bara förutser att det finns sänkta avgifter i ellkommande förslag, utan jag kan också förutse höjda avgifter i vissa lägen. HenOLLÉN (m); Det som sade nu senast var det naturligtvis inte trevligtall höra. Vi diskuterar egentligentvå olika saker; Denena är frågan huruvida man kan låla bli att ta ut något skattetillägg alls i defall dä det är fråga om fel som mycket enkelt kan rättas till avtaxeringsnämnderna med ledning av tillgängligt kontrollmaterial. Det är enlitel större fråga, som bör bli föremål för behandling pä vanligt sätt och somvi har anledning att återkomma till. Denandra frågan gäller maximigrän.sen, där jag i min motion har föreslagit 1 000kr., men man kan naturligtvis även diskutera andra gränser. Jag tror knappastatt kan bestrida att del i och för sig vore tekniskt fulltmöjligt alt maximera skattetilläggen på det viset. HerrWÄRNBERG (s): vill faktiskt skapa nyaskattenyktsmöjligheter, där etl försök kan löna sig och där det inte kostarnågonting om man misslyckas - det är ju egentligen vad ! Om man kastar om två siffror och tjänar . på det helaskall det ändå inle behöva kosta någonting! Det är ju sådani som propagerarför när han inte vill att man i det läget skall åläggas något skattetillägg.Det skulle ju då inle kosta någonting att försöka heller. uppstårgivelvis fel på grund av slarv, men om det inle skulle bli någon påföljd alls,kunde det ju också vara medvetna försök att slippa skatt. Jag lycker atl del är litet hårt av atl påslå att jagskulle ivra för alt man skulle skapa möjligheter till skattefusk. Vad det ärfråga om är ju sådana förseelser som för den som verkligen vill ge sig påskattefusk är det sämsta tänkbara alternativet - exempelvis all skriva 3 000kr. i inkomsl när del står . '- Det är elt mycket dumt sätt alt skatlefuska, om manskulle vilja det. Torsdaeen den '' SHer det den typ av fel som i vissa fall harlett till mycket höga 14 aDril 1977 skattetillägg,vilka har drabbat människor utomordentligt hån. van attavbyråkratisera skatte- och laxeringshanieringen så långt möjligl Särskilt tillstånd atl bordevi' allvarligt överväga att efterge straff i de här fallen, där det verk- tillföya kärnreak- ligen ärfullt klart atl den enskildes felaktiga uppgift lätt har kunnat tor kärnbränsle, korrigerasi efterhand. m. m. Hen (): kan väl inle neka lill alt han propagerar för en linje somkon sagl kunde uttryckas så här: det så gär det, och annars kostar delinget. HenOLLÉN (m): Jag noterar bara att enligl min uppfattning har en någotegendomlig inställning till de svenska skattebetalarna. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. 1976/77:23med anledning av propositionen 1976/77:53 med förslag till lag om särskilttillstånd att lillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. jämte molioner och 1976/77:24med anledning av propositionen 1976/77:100 i vad avser energihushållning m. m.jämte molioner. Näringsutskotielsbelänkanden nr 23 och 24 debatteras i ett sammanhang och yrkanden belräffandebåda dessa belänkanden får framställas under den gemensamma överläggningen. 1 det följande redovisas i näringsutskotletsbelänkande nr 24 endast de punkler, vid vilka under överiäggningen framställtssärskilda yrkanden. Ipropositionen 1976/77:53 (industrideparlementet) hade regeringen föreslagitriksdagen alt anta förslag till lag om särskilt tillstånd att tillförakärnreaktor kärnbränsle, m. m. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "Förslagetinnebär atl frågorna om hanteringen av använl kärnbränsle och högaktivt avfallskall vara lösta innan en reaktor fär tas i drift. Lagen avses bli tillämpligpå reaktor för vilken tillstånd har meddelats enligl alomenergilagen (1956:306)och som inte har lillfdris kärnbränsle före . Särskilttillstånd föreslås bli meddelat av regeringen. Sådani tillstånd får meddelasendast om reaktorinnehavaren har företett avtal som på ell betryggande sätttillgodoser behovel av upparbelning av använl kärnbränsle och har visat huroch var en helt säker slutlig förvaring av del vid upparbetningen erhållnahögakliva avfallet kan ske. Om använt kärnbränsle inle avses bli upparbetatkrävs för tillstånd alt reaktorinnehavaren har visat hur och var en helt säkerslutlig förvaring av det kan ske. Förreaktor för vilken ansökan om slutligt godkännande för drifuagning har gjortsföre () föresläs särskilda föreskrifter gälla.Dessa innebär i huvudsak att reaktorn inle får drivas efter utgången av år1977, om inte särskilt tillstånd har meddelats till det. För reaktorn föresläsmindre omfattande krav för tillstånd än vad som gäller beträffande övrigareaktorer. Vägrastillstånd eller föranleder den föreslagna lagen i annat fall all meddelattillstånd inte kan utnyttjas, föreslås reaktorinnehavaren bli berättigad tillersättning av staten för förlust till följd av åtgärd som han har vidtagit förelagens ikraftträdande." Särskilttillstånd atl tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. I delta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1976/77:1335 av . (s), vari hemställts 1. att skulle avslå regeringens propositionmed förslag till lag om särskilt tillstånd att lillföra kärnreaklorkärnbränsle, m. m., 2. att som sin mening gav regeringen lillkänna vad som anförts i motionen i fråga om a. förprojektering avsvensk upparbetningsanläggning, b. avtal om upparbelningutomlands, c. del internationellasamarbetet,