prot · G00949 · 1976-12-31 00:00:00 — Au såsom man gjort i proposilionen angesådana rekvisil för åtal som praktiskt inte går att kontrollera eller komma åttycker jag är ett slag i luften. Jag tror dessutom att del spelar en viss rolli praktiken om en person i sådana här fall har klart för sig att det inte blirnågra åtal över huvud laget eller om vederbörande vet att man kan riskera åtal.Detta måste spela en roll från allmänpreventiv synpunkt. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avfröken m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller justitieutskottets hemställan i be- Nr 49 Fortsatt giltighet av spaningslagen tänkandet nr 11 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av fröken m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenMattson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav föOande resultal: Utskottetshemställan bifölls med godkännande av utskottets motivering. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. § 14 Fortsatt giltighetav spaningslagen Föredrogs justitieutskottets betänkande 1976/77:13med anledning av propositionen 1976/77:33 om fortsalt giltighet av lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall jämte motion. 1 propositionen 1976/77:33 hade regeringen() föreslagit alt anla förslag till lagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfle ivissa fall. Förslaget innebar all spaningslagen fick fortsall giltighet lillutgången av . I delta sammanhang hade behandlats motionen1976/77:21 av i Siockholm m. fi. (fp) vari yrkats att riksdagenbeslutade avslå propositionen. attriksdagen med bifall lill propositionen 1976/77:33 och med avslag på motionen1976/77:21 skulle anla det genom propositionen framlagda förslaget lill lag omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall. Fortsatt giltighet av spaningslagen HenWÄSTBERG i (fp): Vad vi skall la ställning till är om viskall förlänga en lag - spaningslagen, som tcrroristlagens efterträdare heter -som är ett hell unikt avsteg från de rättsprinciper som präglar svensklagstiftning. Jag tror att vi alla här i är ense om en sak:terroristdåd måste förebyggas och fördömas. Den våg av terrorism som svept övervärlden har drabbat hundratals oskyldiga människor. Metoderna - t. ex. vidmassakern på Lodfiygplaisen eller mordet i den västtyska Sverigeambassaden -har vittnat om grymhet och känslolöshet. Låt oss varaöverens om detta. 1 har vi i syfte all komma åt terrorismen stiftaten särskild lag: terroristlagen eller spaningslagen. Den lagen har varilineffektiv och strider dessutom mot de rättssamhällets principer som lagen ärsatt all värna. Den ursprungliga lerroristlagen var unik isvensk rättshistoria genom att gå ifrån principen om individuell ansvarighetfbr brott. Lagen har fiera gånger modifierats, och genom de preciseringar somföredragande statsrådet gör i propositionen om förlängning av spaningslagenhar ytterligare väsentliga förbättringar skett. Ändåkvarstår allvarliga invändningar mot lagen. För detförsta räcker del med att del skall "vara av betydelse för att utrönahuruvida en organisation planlägger eller förbereder gärning sominnebär våld, hot eller tvång för politiska syften" för all bl. a. husrannsakanskall kunna tillgripas. Delta innebär att en människa skall kunna drabbas avhusrannsakan ulan alt vara misstänkt för något speciellt brott. Det räcker medatt polisen vill få reda på om en organisation som personen är med i eventuelltplanerar något brottsligt. Just här ligger kärnpunkten. Om en människa är misstänktför att planera ett grovt brott, en terroristhandling -ja, då får juförundersökning och spaning ske i enlighet med broiisbalken. Då behövs inteterrorist-lagen. Del är först då man t. ex. vill avlyssna telefonen hos någonsom inte är misstänkt för ell bestämt brott som lerroristlagen kommer in. Genomall vara aktiv medlem i en organisation där andra - kanske i andra länder -begått lerrorislhandlingar kan en människa utsättas för telefonavlyssning. För en liberal är del tämligen självklart alt värna om altingen skall få sin integritet kränkt, utsättas för husrannsakan ellertelefbnavlyssning ulan att vara misstänkt för etl brott. Vi skall också komma ihåg att det vi i praktiken haralt la ställning till är om vi skall förlänga den gamla spaningslagen från ivåras eller inte. Inte en enda paragraf i lagtexten har ändrats. Deförbättringar som proposilionen om telefonavlyssning innebär har ju inte - somursprungligen planerats - genomförts eftersom propositionen skjutils upp lilli vår. Den andra allvarliga invändningen mot spaningslagen är altden enbart riktar sig mot utlänningar. Om man vill förhindra terrorism - ochdet skall man försöka göra -bör åtgärderna gälla alla terrorister, oavsetl om de är svenskar ellerutlänningar. En lag som utgår från all svenska medborgare aldrig är terroristerblir ett slag i luften. Änallvarligare är att lagen - ensam i svensk lagsliflning - skiOer ut svenskarfrån utlänningar och sätter utlänningar under en speciallag. Detmoment av diskriminering mot utländska medborgare som spaningslagen innebärgenom de olika reglerna för svenskar och utlänningar har också väckt oro iinvandrarkretsar i . Det är ingen slump att varken ellerinvandrarverket velat lillstyrka en förlängning av lagen. Densvenska terroristlagen har inte varit effektiv. Under dess existens har detsvåraste terroristdådet i -ockupationen av den västtyskaStockholmsambassaden - ägt rum. Det är betecknande att när ambassaddramatutspelades fanns inte Bader-Meinhofiigan med på regeringens förteckning överorganisationer som omfattas av lerroristlagsliftningen. Demedborgerliga rättigheterna måsle ha ett starkt skydd - och ett skydd som intebara fungerar under fred och trygghet, utan också i en framlida krissituation.I ell eventuellt framtida krisläge kan det länkas alt krav skulle resas pådiskriminerande lagstiftning med hänsyn till organisationstillhörighet. Delkan också länkas komma förslag till telefonavlyssning utan misstanke om brott.Om det redan tidigare fanns lagar av den typen skulle det sannolikt varasvårare att stoppa sådana förslag. Därför måsle vi ge de medborgerliga fri- ochrätlighelerna etl starkt skydd och därför måste vi ständigt slå vakt omgrundläggande rättsprinciper lill skydd för individens integritet. Jag yrkar bifall till motionen 21 och därmed avslag på regeringensproposition om en förlängning av spaningslagen. Underdetta anförande övertog herr iredje vice lalmannen ledningen av kammarenstbrhandlingar. Hen i (vpk): Vpk har alltid av principiella skäl röstat mot lerroristlagen. Varie årunder allmän motionstid har vi väckt motion om dess upphävande. Och vi gör såäven . yrkar vi avslag på propositionen och bifall lill denföreliggande molionen. Terrorisllagenhar en principiellt annan uppbyggnad än övriga lagar. Den medger repressaliervid en myckel lägre grad av bevisning. Del behövs varken syfte ellerförberedelse för att drabbas av den. Det krävs inte all man tidigare begåttbrott, visat syfte eller deltagit i förberedelse. Lagens preventiva verkan ärhelt knuten till myndigheters subjektiva bedömning av vad en människa kantänkas göra i en framtida situation. Mendet är inte detta som är det största problemet. Del allvarligaste är i ställetatt lagen inte följs. All regler som uppställs rörande tillämpningen iverkligheten inte gäller. All förs bakom Ouset när det gäller kraveni den praktiska tillämpningen. Att statsråd lämnar klart vilseledande uppgifter omhur lagen tillämpas. Enligtlagen skall repressalier kunna insättas om det finns grundad anledning att antaen människas kontakt med lerrorisliska kretsar. Begreppet grundad anledningförutsätter då vissa verkliga indicier. Alt jag t. ex. studerat på sammauniversitet som en terrorist är givetvis inget indicium, för det kan jutusentals andra människor också ha gjort. I praktiken har emellertid begreppetgrundad anledning helt urholkats. Ett helt irrelevant förhållande - t. ex. attjag studerat vid etl visst universitet - har uttryckligen anförts i olika ärendensom indicium och fått utgöra grundad anledning. Detär inte heller rikligt all man i praktiken har frångått principen om indirektskuld. Det sägs all lerroristlagen numera skall tillämpas på det sättet all manskall ha en individuell anknytning och ett individuellt samband mellan brottoch anklagad eller misstänkt. Så är inte fallet. gäller principenom indirekt skuld. Det räcker med att man har ell helt irrelevant personligtsamband med en människa, som i sin lur misstänks för au vara terrorist, för själv skall drabbas. "Guill by association" gäller alltsåfortfarande i praktiken, även om detta sägs vara avskaffat formellt. Vidarehar i hävdats att den anklagade har rätt att ta del av och bemötaanklagelser. Delta är felaktigt. Av handlingar i sådana här ärenden framgår atthemliga uppgifter från polisspioner haft avgörande betydelse för måletsutgång. Dessa uppgifler har aldrig redovisats för utlänningen. Sagesmannen haraldrig kunnat inkallas till förhör, och alibibevisning har inte kunnatåvägabringas. Sagesmannen har heller aldrig behövt precisera uppgifter itiden, och motbevisning har därför varit omöjlig. Lagen tillämpas alltså inte ienlighet med lagstiftarens avsikter och enligt av ansvariga statsråd inför dennakammare angivna regler. Denandra allvarliga betänkligheten gäller uppgifterna i bevisföringen. Avhandlingarna i sådana här ärenden framgår alt bevisningen helt ellerhuvudsakligen kan grunda sig på uppgifler från utländska säkerhetstjänster. Nuskall det sägas rent ut och en gång för alla all många utländskasäkerhetstjänster är all karakterisera som rena centra för kriminell aktivitet,riktad mot de demokratiska institutionerna i vederbörande länder. Deitalienska, västtyska och grekiska säkerhetstjänsterna har alla bevisligenvaril inblandade i förberedelserna förbi. a. den fascistiska kupplanen deiVenti i . Den amerikanska säkerhetstjänstens skandaler är välkända - ävenför dem som satt på och applåderade . Den franskasäkerhetstjänsten styrs av de beryktade inrikesministern ,vars polisprovokalioner och författningsbrott väckt stark kritik också inomdet härskande Gaullistpartiet. Svenska myndigheter samlar och använderuppgifter från dessa utländska säkerhetstjänster. Dessa uppgifter - bl. a. frånden franska säkerhetstjänsten - har använts som huvudbevisning i flera svenskarällsärenden. Rätten är och skall vara en och odelbar. Den får inte gälla i lägregrad för vissa människor än för andra. är inte bara enförutsättning för rältsstatliga förhållanden. Den är också - vilket inte alltidpåpekas - en förutsättning för en verkligt effektiv brottsbekämpning. Dåligbevisföring, okontrollerbara uppgifter samt falska och konstruerade bevisleder ju i verkligheten inte till all brott kan bättre bekämpas. De leder lillmotsatsen: Oskyldiga drabbas, medan de få verkliga terrorister som finns kanslippa ur nätet under skydd av olag-lighelernas dimridåer. intelligent ocheffektivt hindrande av terrorism underlättas i själva verket av en striktuppgiftskonlroll och krav på hög sanningshalt. Därför är terroristlagen någotannat än den utger sig för att vara. Därför bör den bort. Hen (): När lerroristlagen antogs kritiserades den från liberalt håll. Vi somdå angrep förslaget ansåg självfallet att måste ha ett bättre skydd motterrorverksamhet, men vi menade att vissa inslag i lagen stred motgrundläggande svenska rättsprinciper. Framför allt hade man gått ifrån kravetpå personlig belastning för att vidta åtgärder mot människor - utvisning elleravvisning. Det räckte med att vederbörande tillhörde eller verkade för en gruppsom kunde befaras använda våld, hot eller tvång för politiska syften. Nuhar lagen aldrig tillämpats på det sättet. När beslut har fattats om utvisning- i ett fall avvisning - har det varit fråga om personer med en klar personligbelastning. De organisationer som lagen tillämpas på är - del är väl känt -verkliga terrororganisationer. Det finns en parlamentarisk insyn ilagstiftningens tillämpning, dels genom ledamöter i , delsgenom den rapportering som sker lill . Närbestämmelserna infördes i utlänningslagen skrev man också in principen omindividuell belastning, fortfarande dock med en viss oklarhet i formuleringen.Del stod all den som, med hänsyn till vad som var känt om vederbörandestidigare verksamhet eller eOest, kan befaras använda våld, hot eller tvång förpolitiska syften skulle kunna utvisas. 1 ansåg vi att Ibrmuleringen"eller eOest"" tillsammans med den motivtexl som fanns istatsrådets anförande kunde leda till en urholkning av den individuellaprincipen och en alltför vidsträckt tillämpning i framliden. Därfbr begärde vialt man skulle förtydliga formuleringen, som vi accepterade den ilagen 1. v. Det är värdefullt all nu större klarhet skapas på den här punktengenom det uttalande som föredragande statsrådet gör i proposilionen: "Bestämmelsernai 20 ! ; UtIL får enligt min mening inte tillämpas så att man frångår kravet påall den berörda personen är fariig. Det är inte uteslutet all denna princip kanuttryckas tydligare än i den nuvarande lagtexten. F. n. ärutlänningslagstiftningen föremål för en allmän översyn genomutlänningslagkommittén (A 1975:04). Det ligger alltså inom ramen för kommitténsuppdrag att pröva också denna fråga." Detär värdefullt att man undersöker om del går att finna en bättre formulering avlagtexten, men det väsentliga är att det slås fast att redan Nr 49 nu måste man fullt ut hålla på principen att lagen bara kan tillämpas Frpflaeen den Ppersoner som anses farliga. Jag noterade att i varje fall en av de fö- I 7 ripremher 1976 regående talarna ansåg attdelta var en väsentlig förbättring. Delsom nu diskuteras från principiella utgångspunkter är spanings- Fortsattgiltighet av lagen, som obestridligen ger möjlighet lill spaningsålgärder även mot spaningslagen personer som inte är misstänkta för ell konkretbroll. Det vore bra om man kunde inskränka siglill att använda sådana här medel bara mot den som är misstänkt. Det tror jagalt vi alla tycker. Nuskall vi ända hålla i minnet att tillämpningen är myckel begränsad. Del gällerden lilla grupp människor som har utvisats från därför alt de harbedömts som farliga, men som vi har låtit stanna kvar därför alt de skullekunna riskera politisk förföOelse i sitt hemland. Dessutom skall del varasynnerliga skäl, om man skall få tillgripa telefonavlyssning, och beslut kanbara fallas av . Som jag nämnde tidigare finns del ocksåparlamentarisk insyn i tillämpningen. Nusägs det att detta är en lagstiftning som bara tillämpas mot utlänningar. Ja,del är bara utlänningar som kan utvisas, och därmed är det. bara utlänningarsom kan bli föremål för de här åtgärderna. Det har sagts all vi borde tillämpasamma meiodik mot svenska terrorister, men det går inte. Vi kan ju inte utvisasvenska terrorister, för vi kan över huvud taget inte utvisa svenskar. Jagunderstryker emellertid all del är en mycket liten grupp som del gäller. Dethar också sagts att lagen skapar oro bland invandrare. Ja, del har säkert hänt.Men det är därför alt de har fått felaktig information om lagens innebörd.Botemedlet mot den oron borde vara att ge en korrekt information. Sanningen är,all bara den som är utvisad, och som alltså själv vet om delta, kan utsättasför spaningsåtgärder enligi den lag som vi diskuterar. Detär möjligt att man finner att man kan avvara också den här lagenoch nöja sig med de regler för spaningsålgärder som finns i rättegångsbalken.Det är för all säkerställa all det görs en årlig omprövning av den frågan somlagen är så konstruerad all den skall förnyas en gång , samiidigi somriksdagen får en rapport om hur lagstiftningen har tillämpats. kan vibara konstatera att enligt har man behövt lagen. Den harbara använts i etl par fall, men då skulle man, enligt , inteha kunnat tillgripa dessa spaningsåtgärder med de bestämmelser som finns irättegångsbalken. Om man behöver denna lag är en sak som fårbedömas vid varje lillfiille när den skall förnyas. Jag utesluter inte att mani framtiden kommer fram till all man klarar sig med bestämmelser. All man nu anser lagennödvändig betyder inte heller all man påslår an den är effektiv i denmeningen all den skulle kunna förhindra alla Men det faktumall del har begåtts terrorhandlingar i kan inte las till intäktför alt vi skulle behöva mindre av lagsliflning 64 på området. Föralt sammanfatta: Vikliga ändringar har gjorts sedan den ursprungligaterrorisllagen infördes, som i allt väsenlligt tillgodoser principen om individuellansvarighet. Även i den nu diskuterade propositionen sker en förbättring på denpunkten. Erfarenheten får visa om man även kan avstå från den särskilda lagenom spaningsålgärder mot personer som bedöms som farliga terrorister. harvi all la ställning lill förslaget om förlängning av lagen med etl år. Deltatillstyrkes av utskottet, och jag yrkar bifall lill utskottets hemställan. Hen i Siockholm(fp): Denna lag har den nya regeringen övertagit av sin företrädare. Detfinns väl åtskilliga förslag som det kan vara klokt av den nya regeringen attöverta från socialdemokraterna, men detta exempel är något illa valt. GabrielRomanus gav ganska många öppningar för framtiden om att det skulle kunna varamöjligt alt avskaffa lagen, att den kanske inte behövs iframtiden. Jag hoppas jag kan tolka det så att regeringen noga tänker efterinnan den lägger fram förslag om förlängning av lagen . GabrielRomanus sade två saker som jag här vill ta upp. Först och främst skulle del haskett väsentliga förbättringar ur rättssäkerhetssynpunkt i det förslag som nuläggs fram. Del håller jag med om. Men man har fortfarande kvar möjligheten attsätta in husrannsakan mot människor som inte är misstänkta för att ha begåttett individuellt brott. Del sägs också klart i proposilionen. ärdet så att denna lagstiftning är unik på så sätt alt den skiOer mellan svenskaoch utländska terrorister. När lagen väckt oro i invandrarkretsar beror deljust på att man i svensk lag skrivit in paragrafer sominnebär att man har olika rättsregler för svenska och utländska presumtiva terrorister. Detandra var att lagen visseriigen ger utrymme för spaning mot människor som inteär misstänkta för alt ha begått ett konkret brott, men lagen har haft en mycketinskränkt tillämpning. Menantingen skall man, som gör, hänvisa lill lagens praktik, denmycket inskränkta tillämpningen - då behövs inte lagen, för då sätter man inspaningen mot människor som är misstänkta för grova brott, och då klarar mansig med - eller också är det lagens teori man är ute efter,dvs. all man skall kunna spana mot människor som inte är misstänkta förbrott.Men då bör propositionen avslås. Låtoss ta ell konkret exempel, en fiygplanskapning. Anlingen är en personmisstänkt för all förbereda fiygplanskapning. Då har ärendet nåttförundersökningssladiel, och då kan han redan enligt utsättas förtelefonavlyssning. Eller också är han inte alls misstänkt för att viOa kapanågot plan, och då är det naturligtvis alldeles orimligt att sätta intelefonavlyssning. 5 proiokoll 1976/77:49-50 Man får alltså bestämmasig för om det är lagens praktik man är ute efter - då behövs inte lagen -eller om det är dess teori - då bör lagförslaget 17december 1976 'äs a rättssäkerhetsskäl. Hen i (vpk): Jag begärde ordel igen därför att del ligger en väldig fara i den typav uppgifter som här sprider om lagens tillämpning och som klartavslöjar att han icke har sett några praktiska exempel eller studerat sådana. HerrRomanus påstår bl. a. att man inte längre tillämpar principen om indirekt skuldutan kräver direki individuell anknytning. En genomgång av handlingar iutvisningsärenden skulle för mycket klart visa att huvudmotivetför utvisning i åtminstone något fall har varit att man bara haft heltindirekta, i och för sig förklarliga och ur juridisk synpunkt irrelevantasamband mellan en annan person, som misslänks för att vara terrorist, och denperson som utvisades. Den utvisade personen har alltså icke på något sättkunnat direki bindas vid kontakter med terroristiskt syfte, och det har hellericke kunnat påvisas all han uppehållit sig på sådana platser där man sedermeraansett sig kunna konstatera att aktioner utförts eller förberetts. Manhar alltså kvar delta med indirekt skuld. Man har helt enkelt inte i praxisbrytt sig om de ändrade tillämpningsföreskrifterna i det fallet. Sedanskulle jag viOa fråga: Anser det tillfredsställande om den djuptkomprometterade franska säkerhetstjänsten, som har sä många kriminellahandlingar och så många bevisförfalskningar på sill samvete i andra sammanhangoch som har råkat i vanrykte i och i hela , får stå lill tjänstmed underlag och uppgifter som är hemliga och som aldrig delges den som skalldrabbas av följderna av en utvisning? Anser alt det är entillräcklig bevisning' Anser att det är en lämplig praxis au del ihuvudsak är uppgifler från franska Surelé som kan användas för att utvisa enperson ur ? Och anser att en person som drabbas av detta äratt beteckna, som själv säger, såsom en obestridlig presumtivterrorist? Jag vill ha ell klart svarpå detta. Hen (): Det är sant att den här lagstiftningen är någonting som den nyaregeringen har fått överta från den gamla. Men del är också så att besluten omden fattades med stora majoriteter inom fyra av fem partier. Trotsdelta utgår jag från all den nya regeringen har gjort en grundlig bedömninginnan den lade fram propositionen - så grundlig som det nu var möjligt avtidsskäl. Den bedömningen har lett till en förändring som som en väsentlig förbättring. När jag sade att del måste ske en bedömning igenefter , så innebär inte del att jag kan lova någonting om vad denbedömningen kommer att leda till. Men jag tycker ändå det är värt att noteraatt betraktar det förslag som har lagts fram som en väsentligförbättring. Sedan får man naturligtvis inför nästa förlängning göra enbedömning av de erfarenheter som då föreligger. Då har man också mer tid på sigatt fundera över vilka övriga ändringar som kan ske. Detär sant att den här lagstiftningen har spritt oro i invandrarkretsar. Denväsentligaste anledningen till detta är att man har fått felaktigainformationer om lagens innebörd. En annan anledning är naturligtvis också denutformning som lagstiftningen hade från början, men som den nu inte längre har.Spaningsåtgärderna kan sättas in mot några få personer i etl litet antalvälkända terroristorganisationer. Vederbörande vet själva all de är utvisademen att de får stanna i , trots att vi bedömer dem som farligaterrorister. Det gäller bara etl tiotal fall. Jag tror inte att de invandraresom känner till lagens innebörd känner den minsta oro. Del är tvärtom så, atten av de här organisationerna, Ustasja, sprider myckel mer oro bland invandrareän lagstiftningen, det ligger även i invandrarnas intresse att vi är bereddaatt vidla åtgärder mot lerrorverksamhet. Nusade all man antingen är ute efter den inskränkta tillämpningenav lagen som vi nu har, och då kan man avstå från lagen, eller också vill manha möjlighet till en mera vidsträckt tillämpning, och då är del oroande. Nej,det kan också vara så, att man är ute efter en lagstiftning som är restriktivoch som också skall tillämpas återhållsamt, men som man inte är benägenatt helt avskaffa, just därför att man i ett litet antal fall anser sig behövasätta in spaningsåtgärder mot människor som bedöms som farliga, men som intekan utvisas från av hänsyn till risken för politisk förföOelse. Detgäller alltså ett litet antal personer, som man vill kunna sätta inspaningsålgärder mot för alt hindra all de förbereder terrordåd i . Del härär inte någon rent akademisk fråga.