prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Det misstag vpk har gjort är att mandå fattade beslutet om högskolan icke yrkade avslag på förslaget omall folkhögskoleeleverna skulle utgöra egen kvotgrupp vid intagning tillhögskolan. Detta är en uppföljning av ell lidigare fallat beslul. Läl ossbetrakta omdömena - och därmed skall jag avsluta diskussionen om dessa - ickesom någol tvång för eleverna utan som en tillgång för de elever som lilläventyrs kan komma atl behöva dem. Fröken (vpk)kort genmäle: hade uppenbariigen svårt all följa debatlen i kammarenockså den gäng när vi diskuterade högskolereformen. Vad vi krävde vid deltillfället - och del har jag sagl också här - var etl helt nyllintagningssystem som självfallet också skulle omfalla elever fränfolkhögskolan. ställde en direkt fråga till mig. Jag vill inte närmarekommentera den skrivelse som åberopade. Jag skulle naturligtviskunna inskränka mig till atl instämma i vad sade - inle minst ide ord av som han citerade och som är tidlösa. Men några allmännarefiexioner vill jag ändå göra. Detär grundläggande atl del i folkhögskoleförordningen kommer att stå alt allverksamhet skall bedrivas i en anda av tolerans och respekt för oliklänkandeoch utformas sä atl allsidighet i undervisningen eftersträvas. Jag tror inlealt del finns någon svensk folkhögskola som skulle vilja begränsa sig till altbli en snäv partiskola. Tvärtom är del väl så att alla folkhögskolor, vare sigde är rörelseskolor eller landstingsskolor, vill ha så breda folkrörelse- ochorganisationskontakier som någonsin är möjligt. Om man ulmålar bilden alt detskulle finnas risk för alt man på skolorna skulle vilja försnäva sig, tror jagatt man dåligt känner de svenska folkhögskolorna . Detär lill sist också så att varje folkhögskola är beroende av att kunna rekryteraelever, och en folkhögskola får inle elever genom all försnäva sig till att blien pariiskola eller genom all presentera etl ensidigl kursutbud. Elever får enfolkhögskola, om den i all sin verksamhel iakttar kraven på tolerans ochrespekt för oliktänkande och på allsidighet i undervisningen. För min del harjag fullt förtroende för folkhögskolornas rektorer och lärare och för derasvilja och förmåga atl profilera skolorna med iakttagande av jusl delta. Jag tar lill orda för alt säga något om motionen 1440. Jag gör det inteminst därför atl den är så knapphändigt hanterad i betänkandet. Avtexten i belänkandet framgår all jag önskar alt statsbidraget lill Nordensfolkhögskola. , skall höjas med . utöver schablonbidraget- men motiven till min motion berörs inte alls. Molionen avvisas med en kortskrivning - utskottet erinrar om "att även en skolas huvudman skall lämnaekonomiska bidrag till skolan". Det innebär en antydan om atl huvudmanneninle lämnar bidrag. Textenvisar atl utskottet måste ha missuppfattat min motion - om del nu kan bero påall den är för knapphändigt skriven eller ej. Huvudmanför är tillkom år1950. Stiftelsen startade folkhögskoleverksamheten 1968. Stiftelsens uppgiftär främsl att bedriva - enkelt uttryckt - nordisk kurs- ochkonferensverksamhet. Skolanär en folkhögskola med nordisk anknytning - den har alltså inte bara svenskaelever utan också elever från grannländerna. Jusl denna omständighet har i höggrad medverkat till att folkhögskolan visat betydande underskoll. Underskottet har täckts avskolans huvudman. stitut, genom överskott påinstitutets verksamhet. har det kärvat till sig.Verksamheterna vid folkhögskolan och institutet är sammanflätade. Den ena är ihög grad beroende av den andra. Folkhögskolansväxande underskott är en följd av skolans nordiska särprägel. Del är av dellaskäl folkhögskolan - i likhet med t. ex. i ochSamernas folkhögskola - behöver bidrag utöver schablonbidraget Utskoltelsskrivning atl en skolas huvudman skall lämna bidrag till verksamheten saknaralltså relevans- sädana bidrag utgår ju, som framgår av vad jag sagl, medalla de medel stiftelsen kan ställa lill förfogande. Somsituationen är nu måste antingen folkhögskolans eller stiftelsens egenlligaverksamhel bli lidande. Eftersom del är folkhögskolan som är den tärande harjag motionerat om ett statsbidrag utöver schablonbidraget till folkhögskolan. Jag avser inle alt yrka bifall lill min motion. Jag vill bara klarläggahur del faktiskt ligger till. Delär min varma förhoppning all utbildningsministern skall noga granska del härärendel och om möjligt på andra vägar skaffa fram medel lill stöd för denytterligt viktiga verksamhet som bedrivs såväl av stiftelsen som avfolkhögskolan . Den15 inlämnades en skrivelse till departementet medhemställan om ett utökat statsbidrag. Denna ansökan har fått starkt stöd istatens kulturråd. Det är som sagt min förhoppning alt utbildningsministernkommer alt göra vad han kan för all finna en lösning. Det är riktigt att det finns en sådan skrivelse på ui-bildningsdepariemeniet,och vi har ännu inle lagil ställning till den. Jag kan försäkra ärendet ligger i goda händer. HenALEMYR (s): Del finns en väg till all gä. Den värderade ledamoten av riksdagenskulturutskott kan ju den vägen - den rätta kanalen - medverka tillatl denna nordiska verksamhel får ökade anslag i . HenSUNDMAN (c): Till min glädje kan jag notera atl ärendet synes ha fallit någotframåt. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1442 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Nr 143 Hjelmslröm begärl votering uppläsles och godkändes följande voterings- Den som vill all kammaren bifaller utbildningsutskoltels hemställan i Folkhögskolan betänkandetnr 30 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 1442 i molsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då frökenHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: Ja- 297 Nej - 14 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 990 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl volering uppläslesoch godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsulskolieis hemsiällan i betänkandet nr 30 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 990 i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmslröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja- 297 Nej - 14 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1442 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl volering uppläslesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 4 röslar ja. den del ej vill röslar nej. 32 Vinner nej har kammaren bifallit molionen nr 1442 imolsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då fröken begärde rösträkningverkslälles votering med omröslningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Ja- 298 Nej - 14 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1442 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottels hemställan i betänkandet nr 30 mom. 6röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil utskotlets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till motionen nr 1442 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmström begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparatDenna omröstning gav följande resultat Ja- 298 Nej - 14 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 988 av herrWerner m. fl. i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt volering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 30 mom. 7röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 988 i molsvarande del. 3 protokoll 1976/77:143-144 Nr 143 Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Tisdaeen den ledamöterha röstat för ja-propositionen. 11 mai 1977 rösträkningverkslälldes votering med omröslningsapparat Denna om- röstninggav följande resultat: Folkhögskolan Ja - 297 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1442 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt volering uppläslesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 12röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1442 i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då frökenHjelmslröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparatDenna omröstning gav följande resultat Ja- 298 Nej - 14 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till molionerna nr 1425 av herrJohansson i m. fl. och nr 1442 av m. fl. i molsvarandedelar, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan fröken begärt votering uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 30 mom. 13 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till motionerna nr 1425 och 1442 i mot- .34 svarande delar. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Dä fröken begärde rösträkningverkställdes volering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1425 av herrJohansson i m. fl. i molsvarande del, molionen nr 1432 av herrar Johanssoni Skärstad och samt motionen nr 1442 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan fröken begärl votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller ulbildningsulskolieis hemställan i betänkandet nr 30 mom. 14,röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 1425 i molsvarande del, molionen nr 1432 ochmolionen nr 1442 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då frökenHjelmslröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i desssa momeni hemställt §3 Ändring i medbestämmandelagen betänkande 1976/77:32 med anledning av proposilionen1976/77:137 om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet jämtemolioner. Iproposilionen 1976/77:137 () hade regeringen eflerföredragning av herr arbetsmarknadsministern föreslagit att riksdagenskulle anta av lagrådet granskade förslag till lag om ändring i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås tilläggtill 32 och 57 SS och en ändring i 33 S lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet (MBL). Tillägget lill 32 S har lill syfte att markera, allmedbestämmandeavtal kan träffas om överlämnande av beslutanderätt lillarbetsgarförelrädare eller särskill inrättade partssammansatla organ i denutsträckning och med de verkningar som utvecklas närmare i proposilionen.Bakgrunden lill förslaget är den diskussion som har förekommit rörandeförhållandet mellan MBL och viss annan lagstiftning, främsl denassocialionsrällsliga. Tillägget lill 57 S är avsett att ge en lösning på vissaav de ansvarsfrågor som uppkommer vid utövande av beslutanderätt ipartssammansatla organ eller i övrigl av företrädare för arbetstagarna med stödav medbestämmandeavtal. Ändringen i 33 S är en följdändring med anledning avtillägget lill 32 S." Idelta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1976/väckta motionerna 1976/77:223 av frökenEngman (s), 1976/77:335av hen i Siockholm m. fl. (fp), 1976/77:540av (), vari yrkats alt skulle anla av motionärenframlagt förslag till lydelse av nytt, andra stycke i 3 S lagen om medbestämmandei arbetslivet av innebörd alt genom avtal enligt 32 >; kunde bestämmas altbeslul i viss fråga eller i viss grupp av frågor i styrelsens ellerverkställande direktörens ställe skulle - utan hinder av vad som föreskrivits iaktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar eller annanassocialionsrällslig lagstiftning - fattas av företrädare för arbetstagarnaeller av särskilt inom företaget upprättat parts-sammansatt organ. 1976/77:544av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats atl riksdagenskulle 1. hos regeringen begära att arbelsrällskommilténbefriades från uppdraget att utreda frågor om den negativa föreningsrätten ochföreningsrättsskydd för arbetssökande, 2. med anledning av vad som anförts i motionen i frågaom tolkning av begreppen synnerliga och särskilda skäl i samband med centralförhandling, rätten till informalion, tystnadsplikten och tillämpningen avskadeståndsreglerna hos regeringen hemställa om förslag lill sådana lagstiftningsåtgärderalt innebörden av berörda bestämmelser i medbestämmandelagen blev den somavsågs med proposilionen i dessa delar, 3. anla av motionärerna framlagt förslag till ändradlydelse av 58 S medbestämmandelagen, innebärande all arbetsgivare som utkrävtarbete enligt 34 ij andra stycket - dvs. omtvistat arbete - utan att sådanasyn- nerliga skäl som däravsågs hade förelegal, skulle ersätta uppkommen skada, 4.anla av motionärerna framlagt förslag lill ändrad lydelse av 60 Smedbestämmandelagen, innebärande alt enskild arbetstagare ej i något fall kundeådömas skadestånd med högre belopp än tvåhundra kronor, 8.hos regeringen begära att förslag skyndsamt lades fram om lagstiftning omförhandling vid förvärv av aktier i aktiebolag eller andelar i handelsbolag. 1976/77:562 av m. fl. (vpk), variyrkats att hos regeringen hemställde om ändringar iarbetarskyddslagen i syfte att minska arbelshets och utslagning genom a. delsinförandet av pauser på betald arbelslid, avbylare, bemanning och reservstyrkor vid löpandebandsarbelen och liknande arbetsprocesser enligt vad i motionen anförts, b. delsall lokal facklig organisation hade rätt att förbjuda ackord och andra prestationslöner, vilka utgjorde en fara för arbetsmiljön, c. delsbeträffande personalsiyrkornas storlek att den lokala fackför eningen tillerkändes vetorätt i de fall förhandlingar inte gav tillfreds ställande resultat, d. dels alt lokal facklig organisation skulle ägarätt atl sioppa pres- lalionsuppdrivande lidmätning eller motsvarande ralionaliseringsmelo- der enligl vad i motionen anförts. 1976/77:907av m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade 1. alt följande sociala målsättning fördes in i lagenom medbestämmande i arbetslivet: "Överordnade målsättningar vidreformering av arbetsrätten och arbetslivets villkor skall vara trygghet ianställningen, arbetstillfredsställelse med meningsfulll arbete och riskfriarbetsmiljö utan arbelshets och utslagning. Frågan om ökad effektivitet ochproduktivitet skall underordnas dessa överordnade målsättningar. 2. atl vidla följande förändringar i lagen ommedbestämmande i arbetslivet: a) atl fackförening skulle ha obegränsadförhandlingsrätt i alla frågor och atl arbetsköparen hade primärförhandlingsskyldighet i alla frågor innan ändring fick vidtas samt all 10-12SS skulle ändras enligt föreslagen lagtext, b) atl den lokala och centrala fackföreningen skulleha obegränsad strejkrätt genom att fredsplikten skulle utgå ur lagen samt atl41 S skulle ändras enligt föreslagen lagtext och au 42-45 SS skulle utgå, c) atl facklig organisation skulle ha vetorätt motarbetsköparens beslul i följande frågor: - vid köp och försäljning samt vid förflyttning ochnedläggning av företag och produktionsenheter, - vid anlitande av entreprenörer. samt att 38 S skulleändras enligt framlagt lagförslag och 39 och 40 SS skulle utgå, d) allfackföreningen skulle ha rätt till insyn och kontroll utan all hindras av sekretess samt atl 21 och 22 SS skulle ulgå, e) atlavtal kunde träffas om anställning, ledning och fördelning samt förelagets verksamhet i övrigl på grundval av demokratiska rättigheter på arbetsplatsen samt alt 32 S skulle ändras enligt föreslagen lagtext, Oatt endast arbetsköpare kunde ådömas skadestånd samt att 54 S skulle ändrasenligt föreslagen lagtext och all 55-70 SS skulle utgå, g)att deltagande i strejk aldrig fick utgöra grund för uppsägning elleravskedande, 3. att kap. 3 skulle ulgå ur lag om offentliganställning, 4. all lagen om medbestämmande i arbetslivet och lagom offentlig anställning tillfördes tre nya paragrafer med den lydelsemotionärerna föreslagit, 5. alt under förutsättning atl punkten 2ovan icke skulle vinna bifall beslutade a) all uppsägning eller avskedande ej skulle fä vidtasmot deltagare i olovlig arbelskonflikl, sålunda ej heller om strejk störde denordinarie fackliga verksamheten, b) att arbetsköpare ej skulle ges möjligheter all blibefriade från freds-plikt för atl möta stridsåtgärd, c) alt strejkande arbetare inle i något fall skullekunna dömas till skadestånd för deltagande i strejk och ej heller derasfackliga organisationer, d) attfacklig organisation aldrig kunde ådömas skadestånd vid ut övande av tolkningsföreträde och vetorätt i entreprenadfrågor och au 57 S skulle utgå ur lagen om medbestämmande i arbetslivet, e) au44 S om kvardröjande siridsräti i lagen om medbestämmande i arbetslivet skulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse. 1976/77:1263 av fruBernström (fp). dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1976/77:1609av m. fl. (s), vari yrkats att i stället för motsvarandebestämmelse i den i proposilionen föreslagna lagtexten skulle anta avmotionärerna framlagt förslag lill lydelse av 32 S andra stycketmedbestämmandelagen, innebärande all parterna i kollektivavtal ommedbestämmanderätt kunde, ulan hinder av vad som föreskrivits i aktiebolagslagen,lagen om ekonomiska föreningar eller annan associalionsrällslig lagstiftning,bestämma all beslut i viss fråga eller i visst slag av frågor, som annarsskulle fattas av styrelsen eller verkställande direktören skulle fallas avföreträdare för arbetslagarna eller av särskilt inrättat parlssammansall organ,och 1976/77:1610av m. fl. (vpk), vari yrkats alt beslutade i anledning avproposilionen 1976/77:137 I. all avslå propositionens förslag lill förändringari 32 och 33 SS, 2. all anla av motionärerna framlagt förslag lilländrad lydelse av 32 S, innebärande att principen om fredsplikt under löpandeavtalstid skulle upphävas, att fackföreningarnas uppfattning om innehållet ikollektivavtal obetingat skulle gälla, atl skadeståndssanktioner molarbetstagarna och deras organisationer skulle utmönstras och all de fackligaorganisationerna skulle ha vetorätt i ett flertal frågor, och 3. all avskaffa 57 S och därmed också avslå förslagetlill ändrad lydelse av denna paragraf 1. beträffande principerna för arbetsrätisreformen atlriksdagen skulle avslå dels motionen 1976/77:907, utom såvitt angick 32 och 57SS medbestämmandelagen, dels molionen 1976/77:562, 2. alt med avslag på molionerna 1976/77:540,1976/77:907 i fråga om 32 och 57 SS medbestämmandelagen, 1976/77:1609 samt1976/77:1610 skulle anla det i proposilionen 1976/77:137 framlagda lagförslaget, 3. beträffande utredning om en ny aktiebolagslag attmotionen 1976/77:335 inte föranledde någon åtgärd, 4. beträffande utredning om vissa föreningsrättsligafrågor att skulle avslå motionen 1976/77:544, yrkandet I, 5. belräffande uppskovsreglernas tillämpning vidcentral förhandling atl skulle avslå motionen 1976/77:544, yrkandet 2i motsvarande del, 6. beträffande regler om information och tystnadspliktatl skulle avslå motionen 1976/77:544, yrkandet 2 i motsvarandedelar, 7. beträffande skadeståndsreglerna atl riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:544, yrkandet 2 i molsvarande del, samt yrkandena3 och 4, 8. beträffande lagstiftning om förhandlingsskyldighetvid överlåtelser av aktier m. m. att med anledning av molionen1976/77:544, yrkandet 8, som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 9. beträffande anpassning av lagen om allmänförsäkring lill medbestämmandelagen atl motionen 1976/77:223 inte föranleddenågon åtgärd, 10. beträffandeföretagsdemokratin i statliga företag att skul le avslå motionen 1976/77:1263. Följande sex reservationer hade avgivits av herrarFagerlund och i , och ,i , samt (samtliga s): 1. beträffande principerna för arbetsrättsreformen,vari reservanterna anselt att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanternaangiven lydelse. 2.belräffande förhållandel mellan medbestämmandelagen och aktiebolagslagen, varireservanterna ansett all utskottet under 2 bort hemställa delsmed avslag på motionen 1976/77:907, i fråga om 32 och 57 SSmedbestämmandelagen, och molionen 1976/77:1610, delsmed anledning av motionen 1976/77:540 och proposilionen 1976/77:137 samt medbifall lill motionen 1976/77:1609 anta del i propositionen framlagdalagförslaget med den ändringen att 32 S medbestämmandelagen skulle erhålla avreservanterna föreslagen lydelse, 3. beträffande utredning om vissaföreningsrältsliga frågor, vari re servanterna ansett atl utskottet under 4 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1976/77:544, yrkandet 1, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 4. belräffande uppskovsreglernas tillämpning vidcentral förhandling, vari reservanterna ansett att utskottet under 5 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1976/77:544, yrkandet 2 i motsvarande del,som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 5. belräffande regler ominformation och tystnadsplikt, vari reservan terna anselt att utskottet under 6 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionen 1976/77:544, yrkandet 2 i molsvarandedelar, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 6. beträffandeskadeståndsreglerna, vari reservanterna ansett atl ut skottet under 7 bort hemställa A. medbifall lill motionen 1976/77:544, yrkandet 2 i motsvarande del, begära förslag från regeringen i enlighet med vad reservanterna anfört, B. med bifall lill motionen1976/77:544, yrkandena 3 och 4, anta av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet iVarberg (s): Det förslag lill medbestämmandelag som vid den härtiden hade alt ta ställning till var väl förankrat blandlöntagarorganisationerna. Lagförslaget byggde bl. a. på elt omfattande rådslagbland LO:s medlemmar, där 125 000 hade gett lill känna sin syn pä hur reformenborde utformas. Även TCO-medlemmar hade aktivt deltagit i förberedelserna. Vidriksdagsbehandlingen lyckades de borgerliga partierna med hjälp fämajoritet för en del av sina motionsförslag.