prot · G009133 · 1976-12-31 00:00:00 — När man från den borgerliga regeringens sidaför alt fälla del socialdemokratiska förslaget om bättre långtidssjukvård harägnat sig åt allehanda räknekonster om hur felaktigt det skulle vara alt höjasocialförsäkringsavgiften för dessa uppgifter, så finns del anledning erinra omatl del nu föreliggande regeringsförslagel om andra delar avsjukvårdskostnaderna faktiskt föreslås finansierat genom en höjdsocia|försäkringsavgift. Det skulle vara av intresse all från Ulskottsmajoritetenstalesman, , som ju har rik erfarenhet på sjukvårdsområdet, fåveta hur han ser på möjligheterna att ett kraftigt statligt stöd tillsjukvårdshuvudmännen kunna genomföra den erforderliga utbyggnaden avlångtidssjukvården. Det skulle också vara klargörande atl få veta om herrHörnlund med sin erfarenhet som landstingspolitiker delar vår uppfattning omnödvändigheten av att på sjukvårdsområdet prioritera utbyggnaden avdistriktssjukvården och långtidssjukvården. Jag hoppas atl det finns ensamstämmighet mellan mig och i dessa viktiga frågor. Jagvill härefter, herr talman, ta upp de tre reservationer som de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet har fogat lill utskotlsbelänkandet. 1 reservationen 1redovisar vi vår principiella syn på frågan om patientavgifterna inom denallmänna sjukvården. Det behövs enligt vår mening en ökad uppmärksamhet pådessa frågor så att utvecklingen inte leder bort från de grundläggandeprinciperna om en i stort sett fri sjukvård och med en låg enhetlig avgift förläkarvård. För socialdemokratin är det ett grundläggande krav att ekonomiskaoch sociala faktorer inte får avgöra människornas vårdmöjligheter. Det ärvårdbehovet som skall vara avgörande. Genom all sjukförsäkringen tillförsäkraralla en sjuklön som kompensation vid sjukdom finns en garanti för alt alla pålika grunder skall kunna söka sjukvård. Inom ramen för sjukförsäkringen gesockså rätt lill i princip fri sjukhusvård och garantier för läkarvård till enlåg enhetlig avgift. För socialdemokratin är det en angelägen uppgift alt slåvakt om dessa betydelsefulla sjukförsäkringsförmåner. Sjukförsäkringen skall haen dubbel funktion genom alt tillförsäkra patienterna förmåner av lågaenhetliga avgifter och genom all i kollektiva former tillförsäkra Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. sjukvårdshuvudmännenfinansiella resurser för en tillräckligt utbyggd sjukvård. Vi tar bestämtavstånd från de tankegångar som förts fram i den allmänna debatten frånföreträdare för borgerliga partier om en större finansiering medpatientavgifter för sjukvård och från omförsämrade sjukpenningförmåner. Del finns skäl alt understryka detta medanledning av del föreliggande regeringsförslaget om höjda patientavgifter ochhöjt sjukpenningavdrag. Idetta sammanhang finns det anledning peka på att vid sjukhusvård blir del genomsjukpenningavdrageis höjning till . inte mycket kvar avsjukpenningen då en låginkomsttagare behöver ligga på sjukhus. Inte minst dennautveckling i fråga om sjukpenningavdraget finner vi oroande. Förslaget ikömpletteringsproposilionen innebär med sin försämring avläkemedelsrabatieringen ett ytterligare steg på den väg som den borgerligaregeringen slagit in på. Enligt socialdemokratins mening bör den fortsattautvecklingen ta sikle på att i ökad omfattning finansiera sjukvården ikollektiva former genom sjukförsäkringen och mindre genom patientavgifter ochsjukpenningavdrag. Med den viktiga deklarationen yrkar jag bifall tillreservationen 1. Ipropositionen som ligger till grund för utskollsbelänkandet läggs fram förslagorr. en höjning av socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen med 1,6procentenheter fr. o. m. , dvs. från 8 lill 9,6 96 avlöneunderlaget. Motiveringen för avgiftshöjningen, som kan beräknas tillomkring 3 000 milj. kr. , är dels etl konstaterat underskott isjukförsäkringens finansiering, dels kostnadsökningar för försäkringen tillföljd av de i propositionen redovisade nya ersättningsbeloppen tillsjukvårdshuvudmännen och det i propositionen 1976/77:117 framlagda förslaget omen utbyggnad av föräldraförsäkringen. Som jag tidigare nämnt ställer vi ossfrån socialdemokratiskt håll bakom förslaget om en höjning av arbetsgivarnassocialförsärkingsavgifi till sjukförsäkringen. Med beaktande av deförbättringar i förhållande lill regeringens förslag som vi i annat sammanhanghar föreslagit i föräldraförsäkringen skulle arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen behövt fastställas till 9,65 96 av löneunderlaget. Vi beklagaratl riksdagsmajoritelen genom beslutet om familjepolitiken inte harantagit våra förslag om dessa förbättringar i föräldraförsäkringen. Därigenomhar reservationen 3 i det nu föreliggande utskotlsbelänkandet tyvärr förfallit,och jag har därför inte anledning alt nu ställa något yrkande beträffande dennareservation. 1reservationen 2 har vi från den socialdemokratiska utskoltsgruppen funnitanledning för att reagera mot den av regeringen till-lämpadebehandlingsordningen i fråga om inrättandet av en enhet vid SBL för bekämpningav sjukhusinfektioner. Jag skall inte nu ta upp tiden med att försöka beskrivaregeringens underliga turer i denna enligt vår uppfattning myckel viktigafråga, utan jag hänvisar här lill ulskollsbe-tänkandel. 1 reservationenföreslår vi atl för /78 anvisar ytterligare 700 000kr. utöver vad tidigare beslutat till förslagsanslaget Statensbakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorie-uppgifler. Jag ber att få yrkabifall till denna reservation nr 2. Beträffandede övriga frågor som behandlas i utskottets belänkande har vi från densocialdemokratiska utskoltsgruppen inte funnit anledning atl avge någrareservationer. Ivad gäller de s. k. fritidspraktikerna finner vi del tillfredsställande altutskottet med anledning av vår motion 1569 har klargjort att de nyaanslutningsreglerna skall omprövas, om dessa regler - t. ex. i fråga omvolymbegränsningen - skulle få andra effekter än som förutsatts i förslagetfrån läkarvårdsdelegation. 1den vikliga frågan om de handikappades möjligheter alt få tillgång till egenbil som har tagits upp i den socialdemokratiska partimotionen 1298 begärutskottet ett förslag från regeringen. Slutligenfinner vi del från den socialdemokratiska utskottsgruppen också vara av storbetydelse att utskottet med anledning av socialdemokratiska motioner harställt sig positivt lill en bättre lösning möjligt av pensionärernasoch de lågavlönades situation vid längre sjukhusvistelser. Det är angelägel atl de rikllinjer som den socialdemokratiskaregeringen fastställde för hälso- och sjukvårdens fortsatta utbyggnadfullföljs. Vissaområden måste ges en särskild vikt vid fördelningen av sjukvårdens resurser.De förebyggande insatserna måste ställas i förgrunden för en offensivhälsopolitik. Genom en målmedveten utbyggnad av den decentraliseradedistriklsvården vid vårdcentraler och läkarstationer skall alla tillförsäkrasen lättillgänglig, taxebunden hälso- och sjukvård i närmiljön.Långtidssjukvården måste ges förtur i hälso- och sjukvårdens utbyggnad ochtillförsäkras ökade personalresurser. Hemsjukvården skall utvecklas för atl gede äldre större möjligheter alt bo kvar i sin invanda miljö. Enhelhetssyn i vård- och behandlingsarbetet är av stor betydelse. Hälso- ochsjukvården måste därför i ökad utsträckning samverka med socialförsäkringen,socialvården och arbetsvärden. Sjukförsäkringen skall medverka till utvecklingenav en hälso- och sjukvård som ger alla lika rättigheter. Det är genom etlfullföljande av dessa riktlinjer vi i en konstruktiv samverkan mellan statenoch landslingen kan ge patienterna och deras anhöriga den trygghet för en godhälso- och sjukvård som de har rätt all kräva. Jag ber alt få yrka bifall till reservationerna 1 och 2 vidsocialförsäkringsutskotteis betänkande nr 28. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Påförslag av herr förste vice talmannen beslöts att kammarens fortsallaöverläggningar skulle uppskjutas till § 6 Anmäldes och bordladesProposition 1976/77:155 om ändrat huvudmannaskap för vissa avde tvälterier som drivs av förenade fabriksverken §7 Anmäldes och bordlades Motion 1976/77:1647 av herrSvensson i m.Jl. med anledning av propositionen 1976/77:145 omändrade tider för allmän fastighetstaxering §8 Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1976/77:461av () till herr industriministern om företagarnas sociala ansvarvid företagskonkurser: inställde Byggmakoncernen, dotterbolagtill de tre börsnoterade företagen , sinabetalningar. En utredningsgrupp med representanter för företagsledningen.Ackordscentralen och de fackliga organisationerna tillsattes för alt sökarekonstruera företaget. Denna grupp krävde att ägarna skulle ta sitt fullaansvar och skjuta lill det kapital som krävs för att rekonstrueraByggmakoncernen. Iskrivelse lill industriministern hemställde de anställdas fackligaorganisationer alt regeringen måtte vidta åtgärder så alt del rekonstruktionsarbetesom påbörjats kunde genomföras. försattes i konkurs. Med hänvisning lill detanförda vill jag fråga herr industriministern: I vilken utsträckning kan den s. k. Åslingdoktrinenom företagens sociala ansvar motverka skador för anställda och leverantörer isamband med förelagskonkurser? 1976/77:462 av () till herr industriministern om alternativ sysselsättning i : Efler beslutet om nedläggningen avspecialslålverket i meddelade regeringen att det ålåg alt skaffa alternativa sysselsättningstillfällen somersättning för de ca 440 arbetstillfällen som försvinner vid stålverketsnedläggning. Regeringen tillkallade även en särskild utredningsman med uppgifialt medverka vid framtagandet av nya jobb. Enligt uppgift föreligger , , beslut om nyetableringar i som vid fullt utbyggdverksamhet skulle ge 217 nya arbetstillfällen . kommer vissa gemensammaservicefunktioner, som beräknas sysselsätta ca 20 personer. Det betyder att ca200 arbetstillfällen ännu saknas. Utredningsmannen har överlämnat en rapport,varav tycks framgå att han betraktar sitt uppdrag som avslutat. Med hänvisning lill delanförda vill jag fråga herr industriministern: åtgärder avser regeringenvidta för att infria löftet till befolkningen i om allalternativ sysselsättning skall skapas? 1976/77:463av herryo/?a/?sson i (s) till herr industriministern om deregionalpolitiska medlens framtida utformning: I anslutning till riksdagsbehandlingen avarbetsmarknadsutskottets betänkande 1976/77:23 anfördes av utskottsmajoriletenatl regeringen skulle ge möjlighet alt ta ställning lillde regionalpolitiska medlens utformning. Meddenna motivering som grund behandlades ett antal regionalpolitiska motioner,och utskottet hemställde därefter alt motionerna inte skulle föranleda någonåtgärd av . Den12 maj meddelade industriministern vid debatt i kammaren omarbetsmarknadsutskottets belänkande 1976/77:26 att propositionen om deregionalpolitiska medlens utformning kommer att bli försenad och kan läggasfram för först . Sysselsättnings-och strukturproblemen i bl. a. är emellertid av den arten att detfordras snara regionalpolitiska åtgärder. Med det anförda vill jagställa följande fråga till herr industriministern: Vilka åtgärder tänker industriministern anvisa istället för dem som kommer alt försenas? 1976/77:464 av fruTilländer (c) lill herr kommunministern om meritvärdet av tjänstgöring somsjömanspräst: Tjänst som sjömanspräst accepteras inte f. n. sombehörighetsgrundande enligt präslvalsförordningen 1 kap. 1 S. Sålundagäller att till komministertjänst kan utses endast den som fullgjort prästerligtjänstgöring inom , och till tjänst som domprost ochkyrkoherde kan utses endast den som förutom alt han fyllt fullgjortprästerlig tjänstgöring inom . Detär enligt min uppfattning en otillfredsställande och obefogad begränsning ibehörigheten att söka dessa tjänster, i all synnerhet som tjänst som sjömansprästinom vid tjänsteårsberäkning i merithänseende skall varalikvärdig annan prästerlig tjänst inom . Ävenom denna begränsning möjligen en gång har haft fog för sig sä framstår detnumera som en föriegad inskränkning atl sjömanspräst-tjänst inte nu skullebetraktas som jämställd med präsleriig tjänstgöring inom . vidta åtgärder för alt ändra präslvalsförordningen, så atl den geruttryck för den uppfattning som väl får anses vara allmän, nämligen attsjömanspräsitjänsl och församlingsprästtjänst i många avseenden är olika ochinnebär arbete på helt skilda fält men ändå bör betraktas som jämställda? 1976/77:465av () till herr statsrådet om fleråriga biståndsavial: Del har kommit till min kännedom att regeringen äri färd med alt göra två- eller treåriga avtal om det totala biståndet med enhel rad mottagarländer. Detta innebär all man i avtal mellan regeringarformellt reglerar vad skall fatta beslut om vid kommande riksmöten.Om kommande riksmöten fattar beslut om annan storlek på biståndet till ettvisst land, tvingas regeringen all bryta redan ingångna avtal. Utrikesutskottetsmajoritet, dvs. de tre regeringspartierna, säger i årets utskottsbetänkande omlångtidsulfästelser bl. a. följande: "Delbemyndigande att göra åtaganden som har beviljat regeringen när detgäller samarbetet med programländer ger en god grund för en långsiktigbiståndsverksamhet. Därigenom får regeringen ikläda finansiellaförpliktelser som motsvarar de för landet fastställda planeringsramarna,nämligen det belopp som har godkänt som årsram för landeti fråga, såvida inte annorlunda har beslutats. Del finns sedan möjlighet atlgöra bindande utfästelser genom årsavtal samt genom insatsavtal som löper överen tid av högst fem framföriiggande budgetår." Detär sålunda utskottets mening att bindande utfästelser om det totala biståndettill ett land skall ske genom årsavtal, dvs. exakt det förfarande somtillämpades under den tidigare regeringen. Medanledning härav vill jag ställa följande frågor lill herr statsrådet : Hur finner statsrådet systemet med två- ellertreåriga bindande re-geringsavial med mottagarländerna förenligt medutrikesulskotiets belänkande 1976/77:17? Finner statsrådet detta förfarande förenligt med deuttalanden som tidigare gjorts om etl ökat inflytande för överplaneringen av biståndet till olika länder? 1976/77:466av () lill herr statsrådet om bistånd till flyktingarfrån i : Inbördeskrigeti medför stora lidanden för civilbefolkningen. utsätts sjukhus, bostadshus och andra civila mål förurskillningslöst bombardemang av plan bemannade av utländska piloter. Tusentalsmänniskor har drivits på flykt in i . Regeringen i , som redan harett ofantligt arbete med alt klara återuppbyggnadsarbetet, tvingas nu ordnaförsörjningen även för dessa nödställda. Ärden beredd att ställa extra medel till Nr 133 den angolanska regeringens förfogande för alt bistå flyktingarna från Sha- den ''a- 1976/77:467av () till herr jordbruksministern om använd- Meddelande ningen av besprulningspreparatet Karmex 80: om frågor Med åberopande av den oro som finns i samband medbesprulning med fenoxisyror förbjöd regeringen användning av 2,4,5-T. Motbakgrund av delta vill jag fråga: Har jordbruksministern uppmärksammat den oro, somuppenbarligen finns bland vissa ungdomar över användningen av Karmex 80 förbesprulning av banvallar? Genom opinionsaktivileter har de ju försökt förhindrasådan besprulning. Kommer jordbruksministern med anledning av nämndaopinions-aktiviteter atl vidta några åtgärder? §9 Kammaren åtskildes .