prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — Jo, den fryseranslagen lill Filminslitutel. Den minskar möjligheterna att ta vara på gammalfilm som snabbt riskerar atl förstöras. Den vill all vi skall förlila oss påosäkra lotterimedel för alt finansiera den här verksamhelen. Delta stämmerganska illa med statsminister uttalande i det föredrag somjag hänvisat till. Utöverdet förslag jag redan nämnt vill jag påminna om ytteriigare några uppslag somfördes fram av filmulredningen för all förbättra förhållandena på dettaområde. a. inrättande av samhällsstödda biografer för visning avkvalilelsfilm. Tanken på lokala programråd lanserades. Påbarnfilmområdel föreslogs att statliga produktionslån skulle utgå under tre år.Ulredningen föreslog statliga lån för dubbning av importerad film. Vidareföreslog vi statliga intäklsgaranlier för mali-névisningar.Dessutom föreslogs en vidgad verksamhet för granskning av barnfilm saml ökadinformalion om barnfilm. Vibegärde ökade insatser för att förbättra undervisningen om film och TV i såvälgrundskolan och gymnasieskolan som folkbildningsverksamheten, där utbildningenpå delta område skulle förbättras. Filmarkivensproblem skulle utredas och anslag till filmvetenskap beviljas. Föratl möjliggöra en ökad produktion av kortfilm skulle statsbidrag beviljas . Förslag om upprättande av regionala filmverkstäder på sju platser ilandet framfördes. Detta förslag framfördes i avsikten alt filmen förhoppningsvisskulle kunna tillföras nya talanger. Filmverk-städerna skulle drivas isamarbele med . Talfilmenskulle uppmärksammas bl. a. genom att en särskild filmkopiebank upprättades. Biografverksamhelenskulle förankras i kommunernas kullurliv. Frakl-stöd skulle ulgå för värdefullfilm. Viföreslog elt successivt stöd lill Filminslilulel för atl institutet skullekunna fullfölja och bygga ul sin verksamhet för filmlivet. Denna uppfattningdelar jag alUjämt fullt ut med hänsyn lill den utveckling som sker inom denkommersiella kultursektorn. Jaghar redan erinrat om att ulredningen förde fram frågan om samarbele mellanSveriges Radio och en ökad svensk filmproduktion.På della område föreslog utredningen dessutom bl. a. all börlägga ul besiällningar hos svenska film-producenler för en ökad sändningslid avminsl 100 limmar. Alladessa förslag ger elt gott underlag för en praktisk politik på filmens område.Men, herr lalman, jag finner i likhet med de socialdemokratiska reservanterna ikulturutskottet att det kan vara motiverat atl den statliga filmpolitiken ocherfarenheterna av olika insatser på nytt blir föremål för analys och ulredning.Några skäl kan nämnas: lämnade sina första delbelänkanden har nya grepp tagits bl. a.genom tillkomsten av s. k. kvalitetsbiografer. Ett sam-arbetsavlal mellanSveriges Radio och har upprättats och tillämpats.Erfarenheterna av dessa insatser borde utvärderas. Delpågår alltid diskussion om huruvida filmutbudel har förbällrats. En förbättringav filmproduktion och distribution var ju en gång motivet för atl vuxencensurenför biograffilm skulle avskaffas. Filmcensurutredningensbetänkande har legat i kanslihuset begärdesupprepade gånger av den dåvarande borgeriiga oppositionen att filmcensuren skulleavskaffas. har vi en folkpar-listisk utbildningsminister, som - mot mångaav sina uppdragsgivares förväntningar - inte aktualiserat denna fråga. Jagförslår både de nuvarande och de lidigare problemen så länge filmutbudel serul som del gör. Krävervi filmcensurens avskaffande måsle vi vara beredda all betala ell pris för det.Enligt min mening krävs därför betydligt kraftfullare insatser från samhälletssida på filmens område innan man bör vidta en sådan åtgärd. Här vågar jag påslåalt jag lalar mot bakgrunden av många års erfarenheter. Deföreslagna åtgärderna beträffande filmundervisningen i skolorna tycks hittillsinte ha givit så stora resultat Den intressanta frågan hur filmutbudelmarknadsförs har inle heller blivit föremål för någon analys. Filmens påverkanpå sin publik är också en myckel angelägen fråga. Tankenpå all skapa filmverkstäder på sju platser i - för atl stimuleraproduktionen av god kortfilm - har endast resulterat i tillkomsten aven s. k. work-shop. Möjligheterna atl starta sådana filmverksläder har ökalstarkt sedan regionalradio blivit verklighet. Läggerman härtill all filmavlalel löper ul 1983, talar även detta för atl en ny filmulredningfick analysera dessa frågor. Mol denna bakgrund blir del möjligt att laslällning lill frågan om vi skall fortsätta på den hittillsvarande vägen, som imånga avseenden varit banbrytande och tilldragit sig stort intresse ävenutanför vårt lands gränser. Jag uppskattar positiva uttalande omFilminstitutets stora roll för denna kultursektor. Socialdemokratin varnar ständigt för de faror som följer medkullurlivets kommersialisering. Vi har gjort del i vårl eget land och vi hargjort det på del nordiska planet kartlägga dessa frågor är en stor uppgift.Därför har man vall alt angripa dessa frågor inom olika delområden. Filmen ärell sådant område. Enligtmin mening bör en sådan utredning, om den kommer till stånd, i sitt arbeteknyta an till vad den tidigare filmulredningen framhöll i avsnittet Filmen ochsamhället. "Samhällelsstöd till filmen fördelas med selektiva metoder, efter redovisade principer,med syfte all slimulera lill en mångfald konstnärliga och ekonomiska insatseroch nyskapande på. 70-lalets filmpolitik knyts först och främstlill filmen som en del av kulturområdet, inte den kommersiella filmbranscheneller en viss branschstruktur." Ävenom jag inte är hell nöjd med behandlingen av min och mina partivänners motion,har jag i delta sammanhang, herr lalman, inget annal yrkande än det som anges iden socialdemokratiska reservalionen. HerrSUNDMAN (c): För säkerhets skull vill jag bara betona atl jag inte sade alt det varerforderiigl med en enkel översyn. Jag framhöll alt del kunde räcka med enenklare och snabbare genomförd översyn och alt det ankommer på regeringen attgöra den avvägningen. Sedan vill jag lacka . Jag vet sedangammall alt vi har myckel sammanfallande synpunkter på filmpolitiska frågor.Jag vill tacka honom för den kalalog över goda förslag från den gamlafilmutredningen som han presenterade här. Men, , jag lycker att del ärväl myckel begärl att den nya regeringen redan i sin första budgetpropositionskall genomföra alla de filmreformer som socialdemokraterna försummat attgenomföra under en följd av år. Vi socialdemokrater har inle försummat någonting, , men vifick tyvärr inle tid på oss alt fullfölja jobbet. Vi var i gång på det härområdet, och vad jag ville säga med mitt lilla anförande var att jag hoppas fortsätter de initiativ som den socialdemokratiska regeringen böriade med. Närdet talas om utredning eller inte utredning så vill jag erinra om att de storaproblem vi mötte på pressens område föranledde tre rejäla parlamenlariskaulredningar innan vi någorlunda fann formen för del Del är rikligt som säger, att han och jag i långa stycken är överens i våra bedömningar. Men jag är inte alls säker på all dessa bedömningar delas av de övriga poliliska grupperingarna och intressena Bidragtill regionala som finns inom politiska revir. Mom. I och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen av herrAndersson i m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kullurulskollets hemställan i betänkandet nr 36punkten 2 mom, 3 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparat Denna omröstninggav följande resultat Herr förste vice talmannen tillkännagav au anslagulfärdals om sammanträdels fortsättande kl, 19,30, § 16 Föredrogskullurulskollets betänkande 1976/77:37 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till regionala museer m, m. jämte motioner. FrökenELIASSON (c): som frågan om statsbidraget til länsmuseiverksamheienstötts och blötts är del glädjande atl kommeratl fatta beslut om atl införa ett nytt siaisbidragssysiem. Del sialliga slödsom funnits hiitills har varit avsett för avlöningar inomlandsanlikvarieorganisalionen, och del är en ordning som i synnerhet efteromorganisationen av den regionala kullurminnes-vården inle längre är ändamålsenlig,Någol museistöd har det egentligen inle varit. Detstöd lill regional museiverksamhet som införs fr. o. m. det kommandebudgetåret bör ses som ett betydelsefullt led i en kulturpolitik inriktad pådet decentraliseringsmål lade fast i beslutet omden framtida kulturpolitiken. Från sida ser vi det som angelägel attge den kvalificerade och goda museiverksamhet som bedrivs på många håll ilandet möjligheter alt utvecklas, och vi har aktivt drivit på i riksdagsarbetetför att åstadkomma ett statligt stöd lill denna verksamhet. De tunga centralariksinstitutionerna här i är långt ifrån alltid den givnautgångspunkten när del gäller att på bästa sätt dokumentera människorslivsmiljöer och aktivt följa skeendet i vårl kulturliv och samhällsliv. Detväxande intresset för närmiljö och för sammanhang och kullurliv i del lokalaoch regionala perspektivet bör tas till vara också på museiområdet. Denlänsmuseala verksamheten kan och bör här spela en viktig roll. Delnya regionala museistödel skall enligt min mening ses som elt instrument fördecentralisering i två väsentliga avseenden. För det första är det fråga om attmedvetet stödja uppbyggnaden av museiresurser ute i landet på regional nivå ochmed ett regionalt ansvarstagande. För det andra innebär de växande krav somställs på länsmuseerna, inte minst inom kulturminnesvården, alt ambilionsnivånmåsle sättas högt när del gäller att täcka in hela länen i verksamhelen och nåut lill och samarbeta med de enskilda kommunerna, hembygdsrörelsen, andraorganisationer och den breda allmänhelen. Länsmuseerna måste känna som sinuppgift att vara museer för hela länen, inte bara för värdkommunen och dessomgivningar. Attdel tagit lid atl komma fram till en lösning i slatsbidragsfrågan hänger sammanmed atl de första förslagen som presenterades inte omfattade län därlänsmuseum i vederlagen mening saknades, I proposition 1975/76:100 framhöllsall frågan om statsbidrag lill museiverksamheten i sådana län borde behandlassamtidigt med förslaget om ett nytt länsmuseislöd. Det är en uppfattning somockså har delat. Förväntningarna har därför varit stora på detförslag som lagts fram för . 1Stockholms län finns inte något länsmuseum i vedertagen mening, och sedan någraår tillbaka har del pågått ell arbele inom för att fåtill stånd en länsmuseal verksamhet, avpassad för de förhållanden och behov somär aktuella i länet Arbetetmed detta förslag, som man ägnat åtskillig möda åt från många håll, har haft ensådan inriktning att man nått fram lill en bred enighet bland alla berörda parler.Några partipolitiska meningsskiljakiigheter har inte heller rått Så sent som imåndags beslöt enhälligt all anta förslaget lillinrättande av ett decentraliserat länsmuseum. Del praktiskt inriktadeförhandlingsskede som tar vid mellan parterna beräknas kunna avslutas Den länsmuseala verksamheten skall ledas av förtroendevald styrelse,representerande landsiingel, de berörda kommunerna och ,och baseras på de lokala museerna , ,museer och Roslagsmuseet i , I organisationen kommer avnaturliga skäl alt få en framskjuten roll. Medden struktur Slockholms län har är det givetvis av särskilt intresse att prövaen organisatorisk lösning som bygger på samverkan mellan flera institutioner istället för en enda central institution, lokaliserad i länets kärna, därmuseitätheien f ö, är den högsta i landet, Idet budgetarbete som föregått budgetpropositionen har det beslut somlandsiingel fallat inle kunnat beaktas. Något närmareresonemang som anknyter lill Slockholms läns situation förs inte iproposilionen. Med den provisoriska lösning som föreslås komma med ett statligtstöd till stadsmuseums service inom är delnaturligt alt det uppslår någon osäkerhet i länetoch i landsiingel. När och hur kommer in i det nyastaisbidragssysiemet för regionala museer? Varför har det provisoriska slödelfått den utformning del fåti, och varför finns det under en annan anslagspost? Motbakgrund av dessa oklarheter väcktes moiionen 746 för atl utskottet i sinbehandling av ärendet skulle kunna beakta alt länsmuseifrå-gan i länförls alll närmare sin lösning och också låta detta förhållande påverkautskottsbehandlingen. Min medmotionär, socialdemokraten , ochjag ansåg all en klargörande ståndpunkt från utskottets sida med hänsyn tillhändelseutvecklingen skulle vara betydelsefull för alla dem som i länet villåstadkomma en slutlig lösning . Utskottet är emellertidmycket kortfattat i denna fråga och även i övrigt när del gäller utskottets synpå det nya statsbidragssystemet till regionala museer och vad som därmed skallåstadkommas. De frågor som aktualiseras i vår motion bemöts i slorl sell meden hänvisning lill det föreslagna provisoriet med . i anknytning till motionen konstaterar alt statsbidragssystemet iprincip är utformat så, att det kan tillämpas över hela landet, torde dock varaen markering för atl möjliggöra atl Slockholms län snart kommer in istatsbidragssystemet Medden erfarenhel jag har av kuliurulskotieis arbele känner jag väl lill detintresse ulskollel har haft för all man skall nå fram till ettheltäckande statsbidragssystem för länsmuseiverksamheten. Jag vill ställa ell parfrågor lill utskottets ordförande för atl få elt klarläggande frånutskottets sida. Det skulle vara värdefullt för många som frågar sig hurriksdagens kulturutskott ser på det provisorium för Slockholms läns del somutskottet nu ger sitt godkännande, 1, Anser utskottet alt det ärpositivt att enhälligt kommit fram lill en lösning påmuseifrågan som beaktar både länets förhållanden och museiverksamhetens behov? 2, Anser utskottet att Slockholmslän i likhet med andra län möjligt skall omfattas av det statligastödel lill regional museiverksamhet? i (s): uttalar i sitt betänkande nr 37 stor tillfredsställelseöver atl elt beslut om nytt bidragssystem för regional museiverksamhet nu kanfallas av . Den väsentliga ökning av statens slöd till länsmuseernasom därmed genomförs utgör en viktig byggsten i den kullurpolitiskautvecklingen, Kullurulskolleltillstyrker propositionens förslag i vad gäller bidragsbeloppels slorlek.Däremol har ulskollel funnit anledning att göra en avvikelse från propositionenbelräffande bidragssystemets konstruktion. Jag vill gärna kommentera dellanågol. Enstark opinion bland dem som är direkt engagerade i regional museiverksamhethar övertygat utskottet om atl del bidragssystem som föreslagil äralt föredra framför det som föreslås i proposilionen. Utskottet tillstyrkerdärför motionerna 365, 1139 och 1140 i denna del. Genom alt ställastatsbidraget i relation till antalet riänster vid museerna på samma sätt somgäller vid bidrag till regionala teatrar och musikensembler vinner man enliglulskolieis mening vissa fördelar. En långsiktig planering i regionernaunderlättas, enhetlighet belräffande statsbidragssystem för skilda former avregional kulturverksamhet bibehålles och det bidragssystem som utskottetföreslår anser vi utgör en bättre stimulans för kommuner och landsting allvidla ålgärder på museiområdet Delönskemål som framförs i moiionen 1139 är därmed tillgodosett I anslutningdärtill vill jag framhålla att det nya statsbidraget bör göra del möjligt altförstärka och utvidga den regionala museiverksamheten i skilda delar av landet.Del skulle enligl min mening vara olyckligt om de regionala huvudmännen skullese statens bidrag som en möjlighet all minska de egna insatserna. Verksamhetenbör i stället utvecklas. Därför behövs ett starkt engagemang från kommuner ochlandsting. Slatens stöd skall ses som en ytterligare stimulans i dethänseendet. Utskottets förslag till bidragskonstruklion är utformat i enlighetmed delta synsätt hade att la slällning till moiionen 746 var frågan om i vilkenform man vill bedriva en länsmuseiverksamhet i inte slutligtavgjord i Av fröken inlägg framgår nu atl landsiingel imåndags faltal beslut i frågan. I anledning av fröken frågor iavslutningen av hennes inlägg vill jag först citera kulturrådels skrivelsetill , 8Riksdagens protokoll 1976/77:111-112 "Kulturrådetär positivt till regional museiverksamhet i och till statligtslöd av denna när en sådan verksamhet böriar utvecklas. Omfattning ochutformning måsle givelvis avvägas med hänsyn till de statliga ochstatsunderstödda museerna i och i vilken utsträckning dessa redanläcker behoven. Skulle planerna på en regional museiverksamhetinom kort leda till en samlande lösning bör möjligheten till elt generellt statsbidrag på nytt övervägas." Jagkan som kulturulskollels lalesman instämma i kulturrådels synpunkter på denregionala museiverksamheten i Slockholms län och stålens stöd till denna.Detta får utgöra ett svar på frågor. Eftersomman , som framhållits av fröken , fatlat beslut i landsiingel om denorganisatoriska uppbyggnaden av länsmuseiverksamheien, bör frågan omstatsbidrag lill denna på nytt kunna övervägas. Jagyrkar med del anförda bifall till kulturutskottets hemställan i dess betänkandenr 37. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Föredrogs Kuliurulskotieis belänkande 1976/77:38 med anledning av proposilionen1976/77:82 om slöd lill kul-lurlidskrifter belänkande 1976/77:18 med anledning av motioner omförsöksdjursverksamhelen m. m. i Agnas (m): Jag har väckl några molioner om djurens rätt Framföralll har min gode vän , som har lämnat kammaren, väckl molioneri detta ämne, vilka jag har tagit del av med slor tillfredsställelse. Viddetta har jag i moiionen 213 begärt en ulredning i syfte all begränsaplågsamma djurförsök. 1 del betänkande som vi nu behandlar svarar utskottet meden erinran om vad som har skett under tidigare Man säger alljust den här frågan och de problem som hänger samman med den har ägnats sloruppmärksamhet och alt man förordade en översyn avmöjligheterna till ökad kontroll av försöksdjursverksamheten samt lillanvändande av alternativa metoder. Detta gav man regeringen lill känna. Ibelänkandet nämns också all lantbruksslyrelsen har utfört en översyn ochföreslagit att en nämnd bestående av forskare m. fl. personer skall inrättas.Med detta lämnar utskottet min motion ulan alt besvara allt i den. Nutänker jag inte ställa något yrkande , det vore meningslöst Som jag fattardet anser utskottet att det som är gjort räcker. Jag vill då erinra om denförsöksdjursutredning som framlade elt förslag 1972, och att resultatet av dessarbete knappast är uppmuntrande. Förslaget gick bl. a. ut på all endasl djursom uppfötts för vetenskaplig forskning skulle få användas som försöksdjur såall allmänheiens sällskapsdjur inle hotades. Men vi vel alt förhållandena ännuär desamma som . Vadmenas då med djurförsök? Jag påslår i moiionen att denna verksamhet inlelängre kan försvaras eller anses nödvändig med hänsyn till den mänskligakullurens utveckling och den vetenskapliga forskningens framsteg. Del låternästan ironiskt, men jag menar allvar. När man tar del av djurförsökensomfattning i så blir man rädd. Jag skall nämna några siffror som ärkända för somliga men inte för andra. Undersökningar har visat alt djurförsöken1975 omfattade 7 500 katter, 3 500 apor, 5 000 hundar, 1000 svin, 40 000kaniner, 312 000 marsvin och 1 200 000 möss och råttor. Därtill kommer en mängdandra icke specificerade djur. Insyneni dessa djurförsök är mycket dålig och lycks bli sämre. 90 96 av försöken är"mörklagda". Man skyller på smittorisken när man vägrar att släppa infolk för atl se djurförsöken. Den motiveringen kan jag på sätt och vis förslå. Ärdessa djurförsök verkligen nyttiga? Är det en sådan likhet mellan människansoch djurets konstruktion och konstitution all en test av ett gift eller eii s.k. läkemedel på elt djur verkligen kan vara vägledande när det gälleranvändningen på människor? Är inte verksamheten vid det här laget så gammal allalla länkbara resultat finns redovisade? Injektioner, instrument som opererasin i djurens kroppar, gifter och fistlar som placeras i levande djur är exempelpå sådant som man gjort så länge all man borde veta vad som sker. Sådana försökförefaller mig upprörande och onödiga. Jag tycker det är en makaber forskningoch ifrågasätter om den behöver fortsätta vid utbildning och undervisning. Vetman inte nu hur ingrepp och prov av preparat och ämnen på djur verkar? Ärdå dessa djurförsök plågsamma? Jag har hört somliga säga alt djuren inte begripereller känner så mycket. För mig är del redan en plåga att länka på altdjurförsök förekommer. Jag har på min bänk en pärm med bilder från förvaring avoch försök med djur som jag hade tänkt visa kammarens ledamöler. vel jag atldel inte brukar vara så många som lyssnar, och därför avstår jag. Men blanddessa bilder, som är tagna a. Karolinskasjukhuset och på statens bakteriologiska laboratorium, finns del sådana somverkar skrämmande på mig och som jag har svårt atl se på. Jag lycker all detförefaller vara djurplågeri. I vanliga fall är ju djurplågeri slrafföart, ochdella ler sig för mig som avancerad loriyr av djuren. 1 vilkel fall som helslmenar jag all del är eliskl oförsvariigt och orimligt atl della fortgår. Vidtransporten av djuren använder man sig av myckel diskutabla metoder. Man harofta olämpliga fordon, och djuren är hopstuvade. De sitter sedan i mörka ochtrånga burar vid institutionerna. Det finns också uppfödare som arbetar påkontrakt för dem som skall ha försöksdjur. Som exempel kan nämnas atl på enplats i 250 kattor vid en undersökning av veterinär visade sig varaså sjuka all de måsle avlivas. Hundarna har ingen raslgård ellermöjlighel till rörelse. Somliga av dem har haft långtidsförvaring . Delfinns i bortglömda djur. Forskarna som en gång experimenterat med demhar rest lill andra länder och väridsdelar och fortsatt sin verksamhet, ochdjuren har blivit lämnade kvar. Man frågar sig: Vad kostar del att hysa dem ochatl ge dem mal? Hur länge skall della lål-gå-syslem få forlsälla? Defrågor som jag här har väckl begär jag egentligen inle någol svar på, efiersomjag förslår att jordbruksutskottet inle är berett all lämna någol sådant medtanke på atl en nämnd nu är tillsatt Men debatten är glädjande nog i gång, ochjag menar atl den har gjorl nytta, även om ingenting har hänt i sak. Det finnsen stark opinion i vårt land, och den är växande - troligen är majoriteten avsvenskarna motståndare lill dessa plågsamma djurförsök. Sedanvill jag la upp ytterligare en sak, nämligen frågan om skolan och barnen. Somliten fick jag lära mig att man inte skulle skada djur eller vålla dem plåga. 1dag finns det exempel på all bland skolungdomar pågår verksamhet som faktisktinnebär atl man plågar djur. har t ex. gjorl en anmälan tillskolöverstyrelsen om atl man på ett gymnasium i låtii skolans lokaleranvändas av ivå föreningar för - som de kallar sig - unga forskare. En elevsysslar där med försök, för vilka han har byggt upp ell invecklatlabyrintsyslem ål tre möss. En annan har önskat sig 400 möss för alt undersökahur de påverkas av rök och asbest Vi vel ju redan vilken skadlig inverkanrökning och asbestdamm har på människor, så varför skall då sådana här försökfå utföras? Respekten för levande varelser avtrubbas på del här sättet, och jagskulle önska att man i skolorna mer än som f. n. sker gick in för atl i ställettala om för barnen och ungdomarna atl man skall vara rädd om djuren. Jagvill härefter ta upp den fråga som ulskollel inte har berört men som jag harbehandlat i min motion. Del gäller hur inslilulionerna får lag påförsöksdjuren. Jag har personligen vid julliden kommit all slällas inför någrafall där sällskapsdjur, hundar och kaller, uppenbariigen slals och boufördesfrån elt samhälle här i .