prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Reservanterna talar om "mycket allvarliga incidenter". Allahar nu varit överens om alt detta index skall läggas ner ochersättas med etl annat index, som bättre mäter del som man avser att mäta. Detär riktigt att det finns ett antal avtal inom näringslivet, som är knutna tillpartiprisindex. Ett tjugofemtal företag skall enligt uppgift vara berördainnevarande år. lär det vara fyra företag som fortfarande har sådanaavtal. Det är sannolikt också så alt det med hänsyn till tillämpningen av dessaavtal är av viss betydelse att statistiken i fråga är offentlig. Detär dock ingenting som hindrar de berörda förelagen att betala SCB kostnadernaför en föriängning av denna statistikproduktion. Kostnaderna uppgår till ca . Näringslivet har självt visat med hur litet allvar det betraktar frågangenom all inle vilja betala dessa , och socialdemokraternas oro förnäringslivets intresse på denna punkt Reservanternasandra exempel pä all regeringens krav på sparsamhel skulle kunna få ickeönskade effekter gäller arbetskraflsundersökning-arna. Del är naturiigtvisallvariigare. Även här tycks det dock föreligga missförstånd. Del är inte allsavsikten all, som det sägs i reservationen, "konsekvenserna av regeringenskonsolideringsslrävanden skulle gä ut över arbetskraftsundersökningarna"eller alt dessa, för att använda ord, inte pä långt när skullebevara kvaliteten. Dåvarande regeringen förbjöd för ett par är sedan av integriteisskäls. k. individanknuten imputering. Jag skall bespara kammarens ledamöter ettförsök att närmare klarlägga vad som menas med det. beslut - det var manmedveten om - skulle komma alt leda lill vissa kostnadsökningar, osäkert då hurstora. Trots medvetenheten därom plussade den förutvarande regeringen inle påanslaget /76, men klarade sig ändå. Statistiskacentralbyrån har skrivit lill regeringen om denna kostnadsökning. Denskrivelsen har föranlett ett arbete inom regeringen och centralbyrån för attutröna möjligheten att klara arbetskraftsundersökningarna utankostnadsökningar. De s. k. AKU-undersökningarna ligger inom en anslagspost på19,6 milj. kr., och det är där man i första hand skall försöka spara ochrationalisera. Utrymmet bör rimligtvis vara ganska stort. I och för sig finnsdet heller inget som hindrar att man försöker spara också inom andraanslagsdelar. Regeringen avser inte att försämra arbetskraflsslalisiiken utanvill behålla statistik av tillräcklig kvalitet men ämnar försöka hålla den inomdenna kostnadsram. Tillherr i vill jag säga, alt vad utskottet har skrivit beträffandehans och motion måste uppfattas så, atl utskottet har denstörsta förståelse för önskemålen om en förstärkning av verksamheten inom detepidemiologiska området. Det är också enligt utskottets mening något myckelangelägel. Utskoliet ansåg att det var tvivelaktigt om detla primärt var enuppgifi för centralbyrån. i hade en annan uppfattning. Vadsom för utskottet stod alldeles klart var, atl även om detta myckel väl skullekunna finansieras inom ramen för arbelarskyddsfonden, borde det inle ankomma påriksdagen atl uttrycka någon vilja när det gäller vilka projekt som fondenskall stödja. Hen GADD (s); Det var etlrätt märkligt inlägg som herr gjorde. Hangör gällande att efter brev där SCBframhöll risken för allvarliga försämringar av kvaliteten i arbetskraftsundersökningarnaså har förhandlingar påbörjats mellan ämbetsverket och regeringen som skullekunna leda lill atl man omfördelade resurserna för att kunna bibehållakvaliteten på arbetskraftsundersökningarna. I sä fall vilka dä? Detla skeralltså under pågående statbehandling i ! Motionärerna kräver fullöppenhet, sä alt kan fatta de beslut som ärväsentliga för sysselsättningen. Del som sker här är verkligen raka motsatsentill full öppenhet. Faktumär alt påvisade redan i sina petita att det varnödvändigt med anslag på en viss nivå. beaktades inte avekonomidepartementet. Resultatet blir en skarp skrivning från SCB där riskernaför kvalitelsförsämringar anses påtagliga. får vi då mitt underriksdagsbehandlingen reda pä att det finns pengar på annat håll. Motionenskrav pä full öppenhet är ytterst aktuellt efter herr försvar avekonomiministerns behandling av anslagen lill arbetskraftsundersökningarna. HenAF (); Jag begärde egentligen inte replik för att svara pä senasteinlägg utan närmast för att säga atl jag blev så engagerad i detta ämne alt jagglömde bort att yrka bifall till utskottets hemställan, vilket jag nu ber attfå göra. Medanjag har ordet skall jag kanske tillägga att det nog ändå är etl missförståndatt tro alt regeringen, i sin strävan alt verka för att man skall vara sparsamoch när den vill ålägga sparsamhet, haft någon somhelst avsikt alt della skall gå ut över just AKU-undersökningarna. Del har inteheller vid behandlingen av delta ärende kommit någon ny information, som gernågot som helst belägg för detta. Regeringens avsikt är atl på detla områdeupprätthålla en statistikproduktion av fullt tillräcklig kvalitet. Hen i (vpk); Vi har i många sammanhang hört talas om att de borgeriiga, när de komtill maklen, skulle skära bort onödiga byråkratiska utväxter och utveckla ensparsamhetsanda. Här ser vi nu ett konkret exempel på hur denna sparsamhetsandadrabbar totalt missriktat och hur den uppenbariigen grundar sig på bristandekännedom om den praktiska verklighetens krav. Det är fullständigt orimligt allsälla sysselsättnings-slalistiken i skottgluggen för några former avbesparingar. Det är icke så, som herr påstår, att denna statistikskulle vara tillfredsställande eller alt det med nuvarande metoder skullefinnas en garanti för att den förblir så. AKU-undersökningarna och övrigsysselsättnings-statistik har redan när det gäller sifferaggregaten på delnationella planet en lång rad diskutabla metodiska drag. Metoderna skullebehöva förfinas avsevärt för atl fylla de ändamål som en nutida, modernsamhällsplanering kräver. Dellaär emellertid inle det stora problemet. Detta kommer på det regionala planet, ilänsmyndigheterna, där man verkligen har behov av en lokalt väl avspeglande ochväl fungerande sysselsättningsstatistik. För della ändamål ärAKU-undersökningarna i sin nuvarande form fullständigt oanvändbara. Det kommeratl krävas ell avsevärt, och kanske rätt kostnadskrävande, arbeteför all fä fram information som kan ligga lill grund för den regionalaplaneringen. Man kan behöva välja en helt annan bas föratt få fram regional ochlokal sysselsättningsstatistik som fungerar. Det är möjligt atl man inle allskan använda den urvalsmeiodik som gäller för . Man måste kanske använda t.ex. skalledata som bas eller utveckla ett fortlöpande företagsregister. Kortsagt kan man konstatera, alt för alt den regionala planeringen skall fungeratillfredsställande och inte hänga i luften när det gäller centrala avsnitt,mäste man på ett helt annat sätt lägga ned arbete och metodisk granskning, ochsatsa pengar, för att fä denna del av den statistiska informationen altfungera. Atl regeringen inte har förstått och uppfattat del tyder pä ensällsynt dålig verklighetsförankring. Man har anledning att känna fruktan ifalldet övriga besparingsnitet, som vi kommer alt få se exempel på i framliden,skall utgå från samma dåliga verklighetsförankring. Frånvpk:s sida kommer vi givetvis i della ärende att stödja reservationen. Hen AF (): Till vill jag säga all AKU-undersökningarna skullekunna förbättras. Del är en sak som jag inte vill förneka. Jagär övertygad om atl de kan förbättras steg för steg. Jag är övertygad om attdetta är etl område där vi ännu inte vet tillräckligt. Att mäta arbetslöshet,sysselsättningsgrad - i synnerhet när man kommer ned på olika kategorier ellerolika regioner - hör till det absolut svåraste inom samhällsslalistik överhuvud laget. Mendella har absolut ingenting att göra med de påståenden som här har framförtsfrån annat håll, atl regeringens strävan efter sparsamhet, efter enkonsolidering av centralbyråns verksamhet, skulle vara direkt ägnade allförsämra arbetskraflsslalisiiken. Detta är nämligen inle regeringens avsikt. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrFeldt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Skatteutjämnings-bidragtill kommunerna, m. m. Den som vill atl kammarenbifaller flnansutskotlets hemställan i betänkandet nr 12 punkten 3 mom. 2 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationenav m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 148 Mom. 3 och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 14 betänkande 1976/77:13 med anledning av i propositionen1976/77; 100 framlagda förslag om vissa anslag för /78 inombudgetdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna, m. m. Regeringenhade i propositionen 1976/77:100 bilaga 11 (budgeldepariementet) under punktenD2 (s. 126-129) föreslagit att till Skatteuljämningsbidrag tillkommunerna m. m. för /78 anvisa etl förslagsanslag av . Idetla sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:442av m. fl. (vpk), vari hemställts att som sin meninggav regeringen lill känna vad som i motionen anförts om extraskatteutjämningsbidrag till kommun, 1976/77:1009 av herrarLindahl i (fp) och () samt 1976/77:1010 av henNordberg m.fl. (s). 1. atl skulle avslå motionen 1976/77:442, 2. att skulle avslå motionen 1976/77:1009, 3. att skulle avslå motionen 1976/77:1010, 4. atl till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. för /78 anvisade ett förslagsanslag av . Vid denna punkt hade fogats etl särskilt yttrandeav herrar , Pel- Nr 92 tersson i , Gadd och i , samt den i (samtliga s). Hen i (vpk): På initiativ från vpk:s lokalorganisation i har vår riksdagsgruppväckt motion om kommuns problem i samband med den uteblivna statligaindustrisalsningen. Vi menar att skall ge regeringen till känna attLuleå bör ges etl stöd som bättre motsvarar den faktiska belastning som kommunenoch dess invånare måste bära. Mankan anlägga tre olika synvinklar för alt motivera en större statligsolidaritet. Denena har att göra med den speciella situationen just i . Det som orsakadekommunens trångmål var inte svårigheter i största allmänhet. Det var inteheller stora privatförelags godtyckliga dispositioner. Del var etl stortstatligt företag som övergav sina tidigare planer. Det var ett förelag för varsplaner påtagit sig ett särskilt ansvar. Det var etl förelag varsprojekt hade en grundläggande effekt pä hela regionens ekonomiska läge. Och dellåg därtill i en region där alla nedskärningar av ekonomiska projekt fårallvarligare följder än annars på grund av att regionen är mer drabbad änflertalet andra delar av landet. Såmyckel allvarligare framstår statens ansvar som det numera står klart attStålverk 80 i sin ursprungliga version inte motsvarade vad staten djupare settvar beredd atl ställa upp på. Luleåborna kan därför med visst skäl göragällande att man blivit offer för förespeglingar, vilkas grund var vacklandeoch diskutabel. Det är då ell anständighetsvillkor att staten tarkonsekvenserna så långt som dessa vållats av statens handlande. Del är interimligt atl en kommun i en region med utpräglat ekonomiska problem skall betalai ett sådant läge. Nästasynvinkel utgörs av det faktiska lägel i kommuns ekonomi. De direkta ochindirekta förlusterna är långt större än de stödåtgärder som hargaranterats. Del framstår som orimligt att man vid stora och lunga statligainvesteringar skall kunna påfordra att kommuner, belägna i regioner medsociala och ekonomiska problem, skall bära följdin-vesteringar av denstorieksordning det här är fråga om. En kommun är en för liten enhet försådant. Bördan måste spridas på ett annat sätt. 1 annal fall blir följden atlen kommuns invånare måste avstå från social service eller ta på sig extremaräntekostnader för lånefinansiering på grund av omständigheter som kommunen harsaknat möjligheter atl kontrollera. Slutligensammanhänger dagens frågeställning med den allmänna frågan omkostnadsfördelning mellan stat och kommun. Ur fördelnings-politisk synvinkelkan man inte fortsätta atl på det här sättet binda kommuner vid vittgåendeskyldigheter och stora konsekvensinvesteringar utan att också aktualiserafrågan om ett helt nytt fördelningssystem, en annan princip. Gör man inte del,får man en rad fördelningseffekter Skatteuljämningsbidraglill kommunerna, m. m. Skatteutjämningsbidraglill kommunerna, m. m. som slår hårt på de småinkomsttagarna och de värst drabbade länen och kommunerna. Motdenna allmänna bakgrund är del därför principiellt betydelsefullt alt statentar ett verkligt kostnadsansvar för den situation som har uppstått i . Omvi hade haft ett rättvist och solidariskt skatte- och fördelningssystem ilandei, skulle och dess invånare aldrig ha kunnat belastas som sker.Delta borde göra klart. Jag yrkar bifall tillmotionen 442. Hen LÖVENBORG (-); Sedan vi skrev denna motion har frågan om kommuns ekonomi kommiti ett något annorlunda läge. fanns inga andra garantier än attLuleå kommun skulle få ett extra skatteutjämningsbidrag på . Detta skulleinnebära sammanlagt 110 milj. kr. har NJA beslutat kompensera kommunenmed drygt 100 miljoner. Såsom har sagts här tidigare innebär detta ändå intenågon full kompensation för de förluster och bekymmer som kommunen har drabbatsav sedan man beslutade alt slopa projektet 80. Deytterligare innebär alltså att NJA skall stå för en stordel av fiolerna. Men NJA har, som alla vel, sina särskilda bekymmer efter debeslut som frän början och fram till avvecklingen har fattats av riksdag ochregering. Det korrekta vore naturiigtvis all staten genom anslag ur statskassantar de fulla konsekvenserna av besluten. Nufår kommun som plåster på såren etl par hundra miljoner ur skilda källor,men delta innebär inte att någon skall inbilla sig att kommunen får tillräckligersättning. Verkningarna av atl slopa 80 är inte möjliga alt mäta ihela sin vidd. Man kan inte mäta besvikelse och grusade förhoppningar. Man kaninte mäta verkningarna av den minskade sysselsättningen i förhållande lill vadman hade räknat med. Man kan inle mäta det reella bortfallet i skattekronor.200 miljoner utgör heller ingen kompensation för den industriellaspridningseffekt som man hade räknat med. Klartär att kommun har stora ekonomiska bekymmer. Kommunen har mycket storaoch dyrbara lån som drar väldiga summor i form av räntor och amorteringar. Manhar höjt skatten med . och har en av landets högsta kommunalaskattesatser. Inle hela men en stor del av orsaken till detla är de storainvesteringar som gjordes medan siktet ännu var inställt på byggandet avStålverk 80. Jag ber att få yrka bifalltill motionen 442. HenNORDBERG (s); Jag har inle för avsikt atl nu ta upp en sakdebatt i de frågor sombehandlas i motion 1010. En sådan debatt har vi anledning atl föra när denkommunalekonomiska utredningen har lämnat sina för- slag och vid den tidpunktnär regeringens förslag lagts på bord. Jagvill emellertid ta tillfället i akt atl stryka under nödvändigheten av atlutredningen lämnar sina förslag sä snart som möjligt och senast i enlighet med de direktiv som utredningen har fått. Den försening somredan har uppstått är nämligen tillräckligt allvarlig. Kommuner som exempelvisBotkyrka och kommer all befinna sig i en mycket svår ekonomisksituation även . a. de kommunerna inle kan komma iåtnjutande av en eventuell inomregional skatteutjämning förrän ,är det nödvändigt alt regeringen är beredd alt ge dessa kommuner erforderligtekonomiskt stöd i avvaktan på mer permanenta lösningar. Utskottethar i sin skrivning sagt att det anser att det bör ankomma på regeringen attgöra en prövning av enskilda kommuners behov. Jag tillåter mig dock attuttrycka den förhoppningen att den borgerliga regeringen är beredd atl se likaallvarligt på dessa kommuners problem som den socialdemokratiska regeringengjorde, och även behandla de här kommunernas framställningar om ekonomiskt stödpå samma positiva sätt. Närdet gäller frågan om den inomregionala skatieuljämningen tolkar jag utskotlelsbetänkande så, att det tillkännagivande som pä utskottets förslaggjorde till regeringen står fast. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna, m. m. Hen iSlaffanstorp (m): Vi är alla medvetna om alt kommun har råkat i betydandeekonomiska svårigheter genom att de högtflygande planer man haft beträffandeStålverk 80 har visat sig, efter konfrontation med verkligheten, vara alltförvågade. Det finns nu inle möjlighet att förverkliga dem - det är vi också allaöverens om. Sombekant har regeringen utlovat ett extra skatteutjämningsbidrag under enfemårsperiod med början 1978, tillsammans motsvarande 110 milj. kr. Vidare haröverenskommelse träffats med NJA, innebärande alt ytterligare drygt 100 milj.kr. ställs till kommunens förfogande. Om därutöver har behov avytterligare stöd får bli en senare fråga, och del finns ingen anledning förriksdagen all binda sig i detta läge. Direktiventill den kommunalekonomiska utredningen innehåller ocj så en passus där detheter alt den ordinarie bidragsgivningen även i fortsättningen bör kompletterasmed extra skatteutjämningsbidrag till kommuner med behov av särskilt stöd.Kommittén bör undersöka om skäl inte föreligger alt disponera en relativtstörre andel av de totala skatteutjämningsbidragen än f n. för extra bidrag. Därmedfinns det alltså möjligheter för kommun att återkomma, om del visar sigatt de pengar som har ställts lill förfogande inte räcker till. Beträffandeutredningsarbetet har, som också angav, direktiven sagt alt delskall bedrivas skyndsamt. Skatteuljämningsbidraglill kommunerna, m. m. ganden bör föreligga föreden . Man är alltså från regeringens sida väl medveten om attdet brådskar med att fä klarare linjer i fråga om de statliga bidragen lillkommunerna. Med anledning härav yrkar jag bifall till utskottets hemställan. HenSVENSSON i (vpk): Del är kanske en illustration till den nya regeringens attityd lillallvarliga samhällsproblem alt i avfärdar de härproblemen så lättvindigt. Han förebrår staten för dess "högtflygandeplaner" när det gäller NJA. Nåja, ni var ju själva med om altgodta dessa "högtflygande planer" i alla deras aspekter. Er kritikhar ju kommit mycket sent. Om ni redan på den tiden då ni själva godkände dessaplaner tyckte alt de var högtflygande har ni i själva verket etl mycket stortansvar, och då borde ni verkligen nu när ni är i regeringsställning takonsekvenserna av eventuella felbedömningar. Nihar drivit kritiken pä senare tid mot 80. Ni har också kritiserat NJAför att det har engagerat sig i belastande projekt. Men det hindrar inte att ninu fått en lösning där en del av de kostnader som det uteblivna projektet harorsakat skall vältras över på NJA och därmed indirekt belasta regionen ochregionens ekonomi. Det rimliga hade väl ändå varit att staten centralt hadetagit sitt ansvar. Del hade varit mera solidariskt. blir del obestridligenså all situationen kommer att framtvinga besparingar i kommuns ekonomi,som annars icke hade varit behövliga. Frånden utgångspunkten skulle jag vilja fråga: Är ni, för atl undvikadiskriminatoriska sociala effekter för befolkningen i , villiga att genågra allmänna utfästelser eller löften om ytterligare stöd och ytterligareullryck för solidaritet med denna drabbade region? Jagkan slutligen, herr talman, inle underlåta att påpeka att skåning bör se med litet större vyer på det rent principiella i denproblematiska situation som hamnat i. Vi har en för obekant stad i västra , , som är utsatt för en myckel allvariigulglesningsprocess, som i den nuvarande konjunkturen drabbats av allvariigabakslag pä sysselsättningsområdet. Detta kommer att leda lill - det kan manförutse - betydande problem när del gäller den kommunala ekonomin och därmedockså invånarnas sociala standard. Det hade kanske varit bättre om man i dagfrån utskotlels sida hade ägnat sig åt alt litet mer djupgående ta upp densociala problematik som kan uppstå i situationer av den typen. Del är nämligenett nationellt problem, och del som sker i är bara en bland mångaillustrationer lill delta nationella fördelnings- och planeringsproblem. Ni måväl ändå se detta problem från nationell basis och inte bara, om jag får varaen smula elak, från Slaffanslorps horisont. Hen LÖVENBORG (-); Del går väl inte all förvandla della lill en debatt om 80, menjag tillhör dem som i likhet med de flesta andra norrbottningar aldrig hargodkänt att man lägger 80 i malpåse. Vårt resonemang har varit atlgodkänner man del, så rycker man undan grundvalen för denindustriella expansion som vi vill ha och som måste komma. Del är den ena sidanav saken. Den andra, som vi nu diskuterar, är naturligtvis alt kommun hardrabbats oförtjänt hån av de olika kastningar som har skett när del gäller dethär ärendet. Jagtycker atl del är synd att man inle vill ha en sakdebatt. Del handlar nämligeninle bara om pengar, utan det handlar också i mycket hög grad om principer. Menjag skall sluta med atl säga att med hänsyn till lägel i den aktuella kommunenhåller jag del för mycket troligt atl senare kommer all få taställning lill ytterligare insatser för att reda upp vad man har ställt lillmed. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna, m. m. HenWACHTMEISTER i (m): Det förvånar mig något att i nu försöker att läggaöver ansvaret för vad som hänt med 80 på den nya regeringen, när allavet bakgrunden. När i säger all vi också var med ochbeslutade om 80 vill jag erinra om att vi hade tvämoderata reservationer till utskoltsbelänkandel den gängen. Denena reservationen innebar alt man skulle knyta annan ekonomisk expertis tillprojektet, men då fick vi svaret atl den expertis som fanns inom NJA mer än välräckte lill. Vidare föreslog vi att även andra företag än NJA skulle vara medoch lösa problemen där uppe med tanke på del kunnande som finns hos många andrasvenska stålförelag. Även del avvisades av majoriteten. Sedanvill jag också erinra om atl regeringen nu har ställt inte mindreän 1,8 miljarder lill NJA:s förfogande för atl nollställa företagel - ensatsning som är väsentlig. Slutligenförvånar det mig när i talar om Malmös problem i deltasammanhang som om jag inte hade dem klara för mig. Om hade följtmed riksdagsdebatten tidigare, hade han kunnat ta del av den interpellation somjag ställde just beträffande sysselsättningen i . När sedan säger att jag ser frågornafrån horisont, är jag naturligtvis tacksam för all han nämner minhemkommun - men bl. a. det förhållandet atl jag talar om visar ju att jaginte talar för min egen kommun. Hen i (vpk): Jag försökte bara förklara för hen Wachtmeisier i att delhär är ett generellt fördelningsproblem som man måste ta ställning till och borde ha sett del hela på ett annal vis än Skatteutjämningsbidrag till kommunerna, m. m. Jaghar fortfarande inle fått något svar på min fråga: Är ni beredda atl taytteriigare ansvar om det skulle visa sig nödvändigt för atl förhindraallvariiga bakslag för kommuns ekonomi och för invånarnas socialastandard? Det var det jag frågade efter, Sedannoterar jag att åberopar sig på tidigare moderatareservationer rörande 80. Det ligger väl litet ironi i det, och jagtror inte ens alt han är riktigt medveten om vad han gör. Jag skall inte ta uppnågon 80-debatl, men det må väl vara mig tillåtet all påminna om atlherr Wachtmeisier här inte representerar och inte talar för moderatasamlingspartiet. Han talar för en regering som skall la ett samlat ansvar ochdär de olika partierna inte kan springa ål olika håll och säga: Vi var inte medpä det eller del. De två andra regeringspartierna var med på Stålverk80-projekiel, och är med i regeringssamarbelel och talarför den samlade regeringen. Då duger det inte att skydda sig med partipolitik.Dä får man ta ansvar på en annan nivå. HenWACHTMEISTER i (m):