prot · G009124 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:124 Förhandlingarnaleddes lill en börian av herr förste vice lalmannen. Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. § 1 Förhållandet mellanstat och kyrka (foris.) Fortsallesöveriäggningen om konslitulionsulskoilels belänkande nr 39. HenSVENSSON i (s): Under punkl 2 i konslilulionsulskotlels belänkande nr 39 las en frågaupp som inle har varit en huvudfråga i den här debatten, men som jag ändå villnämna: kvinnopräslfrågan. Jagskulle från den här talarstolen vilja uttrycka en tacksamhet för vad ärkebiskopOlof sagt i kvinnopräslfrågan och bara knyta ett par enklarefiexioner lill det Jagtycker all det av evangelierna framgår atl Krislus lyfter fram kvinnorna, somi dåtidens samhälle var undanträngda, och gör dem likvärdiga. Som i sä mångaandra stycken var han här en radikal person, slällde många av dålidens reglerpå huvudei och hade andra åsikler. Men del är ju sä med religion all läriungarofta med tiden blir tämligen konservativa. Mångamanliga präster vill ännu i denna dag inte ge kvinnan räll till prästämbetet,och unga präster vägrar alt låla viga sig lillsammans med kvinnliga kolleger.För en lekman är della obegripligt Man frågar sig hur dessa präsler läser sinbibel och hur de praktiserar sin kristendom. Är del någon som tror alt Kristusskulle bry sig om vilkel kön den har som skall föra ui hans lära och budskap?Jag lycker lanken är heli orimlig. Såtill dagens egentliga ärende. Jag vill gärna understryka vad iRonneby lidigare har sagl. Vi vel alt och har olikameningar i den här frågan. Jag lycker inle atl del är någol au slicka understol med. Nuvarande utbildningsministern, , dellog bl. a. iden här debatten för ett lag sedan, dvs. innan del fanns en borgeriig regering,och han slöl då upp bakom de huvudlinjer vi från socialdemokratiskt häll hadepresenterat. Till yttermera visso sade han all han lalade å partiets vägnar. Jaghar noterat att folkpartiels gruppledare, , kommer att lala eftermig och jag skulle vilja slälla ell par frågor direkl lill honom. Delarherr Wirlén de huvudlinjer som vi nu har angivit i motionen och i så fall: närvill -jag förmodar att del gäller hela - ha fråganavgjord? Är del under del närmaste årel eller är det Förhållandetmellan stat och kvrka m.m. bortom ?Jag menar att röstningen kommer atl avgöra den frågan, och det är röstningensom är väsentlig. Idet siycke i belänkandel som socialdemokraterna i konslilulionsulskoUelreserverat sig emot står del på s. 20 alt man förutsätter all "om depågående överläggningarna leder till positivt resultat del fortsattareformarbelel sker under medverkan av bl. a. de politiska partierna"-. Omman med detta menar all vi bara skall rösla är frågan enkel, men menar man enny ulredning med parlamentariskt inslag eller med parlamentariker, får vialltså en ny omgång i den här frågan av ganska belydande art Detsägs vidare alt man skall ha en bred remissbehandling. Förra remissbehandlingenvar verkligen bred, kanske den bredaste vi har haft efter någon utredning. Omjag inte missminner mig var ungefär 800 remissinstanser involverade. Om manskall ha en sådan remissbehandling igen måste det ta ganska lång lid. Dä rullashela frågan upp igen. Delär klart att man inle kan ha någonling emol att den lekniska lösning somarbetsgrupperna kommer fram lill granskas i en remissomgång. Del är säkertnågot som måsle göras. Men atl rulla upp hela den principiella frågan kommeratl la lid. Om fattar ell beslui i enlighei med majorilelensförslag, har vi skjulil frågan bortom den här mandatperioden och kanske ännulängre, och del är med säkerhei också syftet Jagvill påminna om att utredningsarbetet har pågåll och alt detföreligger en ganska bred majoritet för de riktlinjer som , visocialdemokrater och säkerl en hel del andra ledamöter från de övriga parliernaär överens om. Jagkan förslå svårigheter genom dess regeringssamarbete med cenlernoch moderaierna. Men jag vill än en gäng säga all vår inställning harmanifesterats lydligl lidigare och atl vårl förslag egentligen inle innebär någotnytt Tongångarna är ganska mjuka, och utan att yrka bifall till motionernasäger vi i reservalionen alt frågan bör av efler vår motionshuvudlinjer. 1mänga frågor som behandlas här i har ledamöierna inle helt följlparlilinjerna. Senasi behandlades alkoholpolitiken, däruppfallningarna skar genom partigränserna. Även abortfrågan var en sådan fråga.Jag lycker alt den fråga som vi nu behandlar tillhör dem där med bredmajorilel kunde manifestera och säga lill regeringen au del är lid au handla.Vi är inle ule efter eii definitivt beslut på hur alll skall ordnas i detalj,utan vi är ule efter en viljeinriktning med det förslag somstai-kyrka-beredningen en gång lade som bas. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till reservationen av ,och jag skall med intresse la del av vad gruppledare atl säga. Hen (): har genom landsmötesbeslui och 1975 klargjort vårprincipiella inställning i fråga om hur de framlida relalionerna mellan staloch kyrka skall utformas. Närriksdagen vid lidigare tillfällen behandlat frågorrörande dessa relationer har våra represenlanler i ulskoll och kam-mardebalierhänvisai lill dessa slällningsiaganden. Iform av ell särskill yttrande har detta skell även vid konslilulions-ulskoiletsbehandling av till della framförda molioner angående slal och kyrka. Ingenoklarhel behöver alltså råda om folkpartiels principiella uppfallning. Vihar vid landsmöte sagt: "De nuvarande banden mellan staten och måsle upplösas. Reformarbelel bör ålerupptas. Enligl parliprogrammel börfolkpariiei verka för kyrkans frihel, jämslälldhei mellan trossamfunden iförhällande lill staten och den enskildes räll att själv avgöra medlemskap ochekonomiskt engagemang i trossamfund. garanteras goda möjligheteratl också i fortsällningen verka som öppen folkkyrka och all bedriva sittarbele över hela landel." Förförverkligandet av den målsättningen fäster vi frän sida avgörandevikl vid de pågående överläggningarna mellan sialen och förelrädare för . Del är vår beslämda uppfallning au dessa överläggningar skallfullföljas enligl de rikllinjer om vilka parterna enades när arbelsgruppernalillsalies, dvs. atl överiäggningarna skall ulgå från de grundläggandeprinciper som beredning har föreslagit samt beakla de synpunkter somförls fram i remissyttrandena. Denna uppfattning har f ö. bekräftats av dennuvarande regeringen. Delär angeläget att, så snarl sådana förslag till praktiska lösningar kommer framsom de berörda parterna kan enas om, dessa görs lill föremål för remissbehandlingför att sedan tillsammans med remissinstansernas synpunkter läggas till grundför en proposition lill om ändrade relalioner mellan stal och kyrka.Vi kommer inle alt medverka till all avgörandel i de här vikliga frågornaskjuls på framliden genom yllerligare utredningsarbete utöver vad sominnefaltas i de pågående överläggningarna, som ju beräknas vara slulfördaunder innevarande år. Med hänsyn till den tidsplan som arbetet bedrivs efter anser vi ifolkpartiet del inle nödvändigt au nu lar något inilialiv isakfrågan. Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. Idella anförande inslämde herrar , , , Guslafsson iBorås, , , , och i , ,i , fröken , , fröken , , , och , herrWäslberg i Slockholm, , herrar och , (samlliga fp). Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. sade alt genom ålminsione tvä landsmötesbesluihar klargjort sin inställning i slal-kyrka-frågan. Jag vill gärna vilsorda del,och jag lycker dessulom att har gjort del på ett ovanligt klart,enkell och redigt sätl i den här i och för sig utomordentligt svåra frågan.Men mot den bakgrunden tränger sig ändå frågan fram, om del inle då hade varilangeläget för att försöka medverka till att den målsättning somlandsmölel har fastslagit också förverkligas. HerrWirlén säger alt det är mening all samlalen skall fullföljas. Jagtror också all del är mening all samlalen skall fullföljas med deursprungliga avsikter som lidigare är redovisade. Denenda punkt där enligl milt sätl alt se egenlligen är oklar är närhan säger all denna uppfallning har den nuvarande regeringen givit uttryck åt.Jag har inle kunnal finna all den nuvarande regeringen har givit ullryck åtuppfattningen atl man skall eftersträva den lösning som beskrevhär. Regeringsdeklaralionen innehåller ingenting annat än att det är bra omsamlalen fortsätter. All regeringsdeklaralionen inle ger någon anvisning omhur frågan skall lösas förslår naluriiglvis både och jag. Det finnsingen regeringspolitik i stal-kyrka-frågan, del finns bara partiernas politik. Detär möjligl att tänker på den interpellationsdebatt som jag hade medden nuvarande kyrkominisiern här i kammaren. Jag fick på sedvanligl säll eltskriftligt svar från honom, som innehöll uppgiften all man skulle eftersträvaall fullfölja samlalen enligl de rikllinjer som hade gälll från börian. Jagsade i min replik alt jag var myckel lacksam för del och hoppades att svarel skullestå sig deballen ul. Emellertid tvingades jag innan debatten var överkonslalera alt del gjorde del inle. Det går nämligen inte - vilkel lika bra som jag - all åsladkomma likslällighel och rällvisa mellanIrossamfunden genom atl bibehålla kyrkans beskattningsrätt,församlingssiyrelselagen och ell självskrivet medlemskap. Kyrkominisiernvisade ingen tendens till atl ge avkall på den uppfattningen, som jucenlerparliel lillsammans med moderaierna dessulom har del nödvändiglatl åberopa i det ulskollsbelänkande som vi nu behandlar. Jagkan bara beklaga all som har haft en utomordentligt klar och rediginställning i den här frågan, inte har velal låla den komma lill uttryck i ensen så blygsam begäran som atl de grunder som motionen har angivit skulle kunnautgöra arbetsmaterial för de pågående samlalen. Omdel nu är så, all den nya regeringen har de avsikter som beskriverhär, då förslär jag ännu mindre varför man inie kan insiämma i vår reservalion.Våra förslag går ju inte utöver den ståndpunkt som har beskrivitSnarare är de myckel försiktigare än det som åberopade somfolkpariiels landsmöles uppfallning. Om vi är överens i sak - och del är vilydligen - kan jag inie inse all del skulle behöva innebära en sä slorsjälvövervinnelse alt ge ullryck för det i enlighet medreservationens anda. 1del här sammanhanget vill jag också la upp frågans fortsatta hand- Onsdaeen den läggning, som bl. berörde när han sade all cenlerninie vill ,q-j-j Jag har inle ulgåll frän del, men det yll- rande somulskoltsmajoritelen lämnar innebär de faclo della. Först skall Förhållandetsamtalen avslulas, sedan skall det inom de poliliska parlierna bli en ny mellan stat och beredning, sedan skall remissinslanserna komma lill tals ochsedan skall kyrka m. m. det möjligen bli en proposilion. Var och en somhar litel erfarenhel av det här problemkomplexet ser ju att vi skjuter fråganin i en oviss framtid. sade i sill anförande atl han lyckle del varanmärkningsvärt au jag, som själv hade varil med om all dra upp rikllinjernaför behandlingsordningen, nu ville all skulle ingripa i denna. När behandlingsordningen faslslälldes vissle vi vad samlalen syfiadelill. Del vel vi inie . Del är del som är den avgörande skillnaden. Hade vivelal all samlalen syfiade lill all åsladkomma den likslällighel mellanirossamfunden och den rällvisa som var ulgångspunkien frän börian, så kundeockså jag lycka all moiionen varit onödig. Fårjag återupprepa min fråga till om vad avsikten med depågående samlalen är. HenSVENSSON i (s): Del inlägg som gjorde var utomordentligt klarl. Jag glädermig åt all folkpariiei på den här punklen inte har ändral insiällning. Del harlidigare varil lilel osäkert, men hans inlägg var alllsä klarl. Jag fattade detså atl del hade adress åt tvä håll. Det hade adress ät socialdemokratiskt håll- ål oss som har lalal här. Men dess huvudsakliga adress varju den regeringsom sitter f n. Jag förmodar atl syftet var att man genom instämmandena skullege tyngd ål inställning i den här frågan. Jagvill då gratulera om man klarar detla. Här har det ju varil inläggi en deball. Men det som går lill regeringen är vad som slår imajorilelsbelänkandet, och del är del som kommer au bli avgörande för hurregeringen skall handla. Del vore väl mol all den erfarenhet som vi har, omfolkpartiet med det här inlägget skulle kunna beslämma hur denborgerliga regeringen skall handha denna fråga. Vi vel nog från börian hurslutel blir pä den matchen. Om skulle få beslämma skulle delnämligen belyda, all slora delar av både moderala samlingspartiel ochcenlerparliel, som i uilryckle del, hell fick ändrasin inställning, och del är svårl au länka sig all det kan ske. HerrLARSSON i Slaffanslorp (c): Jag vill bara kort deklarera att givetvis också har en åstundan atl denna fråga handläggs utan dröjsmål. Jag kan gärna bekräfta atl frågan så snart som möjligl bör las upp till behandling och all man därvid söker nå bredaste möjliga lösning i bäsia samförslånd 135 med kyrkan ochtrossamfunden. Fölhållandetmellan stat och kyrka m. m. Hen (vpk): säger all del inle bör råda någon oklarhel om folkpartietsprincipiella ståndpunkter. Men, , bör man inte också drakonsekvenser av principuttalanden? Annars blir de ju av föga värde. HerrWirlén säger också alt del är angeläget all frågan löses sä snarl förslagkommer fram som berörda parter kan enas om. Men om nu inle berörda parter enas,vad sker då, ? Jaghar i lidigare debatter i stal-kyrka-frågan hänvisai till de hätska angrepp somgjorls frän vissa kretsar mol lanken på kyrkans skiljande från staten. Jagskall inte la upp de frågorna , men jag vill ändå slå fast atl med dekretsarna kan del vara svårl all uppnå en lugn och avspänd aimosfär, som manbrukar lala om. Vi får kanske ta även uppslitande politiska diskussioner för allnå lösningar som överensstämmer med demokratins och religionsfrihetensprinciper. Jagtycker all man finner av anförande atl pendlar mellansina principer och regeringssamverkan med moderaierna och . Det ärinte ägnat att medverka lill en snar lösning av stal-kyrka-frågan. Hen (): Jag harinte anledning alt bemöta myckel i i Ronnebyoch i anföranden. ansåg alt en punktinle var riktigt klarl framställd i mill första inlägg; Den gällde varregeringen slår i fråga om rikllinjerna för del fortsatta arbelel i den härbesväriiga frågan. Jag syfiade naturligtvis just på den interpellationsdebattsom så rikligt anlog. I den debatten har del nu ansvarigastatsrådet klart utsagt atl man skall fullfölja arbetet efter de lidigarerikllinjerna. Vidare meddelade slalsrådel Anlonsson atl hela regeringen slodbakom den ulfäsielsen. Del är alllsä hell klarl all regeringen vill all manskall arbela efler de lidigare utfärdade rikllinjerna. F.ö. lyckerjag, herr lalman, att man skall akta sig för alt blåsa upp deballen till ett ställningstagande i själva sakfrågan, dvs. de framlidarelalionerna mellan staten och kyrkan. Varför skall vi behöva krångla tilldeballen på del sättet? Del är i själva verkel räll enkelt. Ett inträngandearbete har salts i gång med att klara ut de många och besväriiga frågorna. Detarbetet bedrivs inom kyrkan och i samråd med statsmakterna. Låt då i all sindar del arbelel fullföljas efler de rikllinjer som vi har varil eniga om! Närresultalel föreligger kommer vi i att pröva del med utgångspunkt ide principiella ställningstaganden som vi har gjorl. Vi har redovisal demtidigare år, och vi har gjorl del . avsleg har gjorls från deställningsiagandena. Så var lugn, , när sakdebatten kommer är vii beredda att la den. Men är inte inne . Hen iTrollhättan (s): och har på ell utmärkt sätt klarlagt densocialdemokraliska ståndpunkten i denna fråga. Av hell naluriiga skäl har deinte kunnal gå in på den historiska delen, som åberopats av vissa lalare. Menman måsle se den reservalion som socialdemokraierna i konslilulionsulskoUelavgivii mol bakgrund av de lidigare slällningstagandena inom ulskollel. Låtmig erinra om att vi har debatterat den här frågan två gånger tidigare- 1975och 1976. Vid bådalillfällena har vi alla lalal om belydelsen av enighei precissom vi här nu gör. Men vi har inle nåll fram lill enhälliga utskottsbetänkandenvid något tillfälle. Vid båda tillfällena har det förelegal parlimoiioner,irols de pågående överläggningarna, frän moderaler och cenierpartister. År 1975på höslen fanns del en reservalion av De minnesgoda erinrar sigatl moderaten som Slod bakom ulskollsbetänkandet, sleg upp idenna lalarstol och uppmanade sina partivänner all inte biträdaulskollsmajorilelens ståndpunkt Det utspann sig en hård deball om della här ikammaren. Pä våren fanns re-servaiioner både från cenierparlihåll ochfrån moderalhåll inom ulskotiet Det är ganska intressant atl konslalera atlcenterpartiel i dessa reservaiioner hävdade atl man skulle finna lösningar pågrundval av församlingssiyrelselagen och kyrkans beskaiiningsrält Låtmig få cilera ur reservalionen : "Väsentliga praktiskaförulsällningar för den öppna folkkyrkans bevarande är all del även i framtidenfinns en grundläggande lagstiftning om kyrkan av samma slag somförsamlingssiyrelselagen och all kyrkans beskallningsräli bibehålls." Motdenna bakgrund ärdel väl naluriigl atl vi från socialdemokratiskt håll villmarkera en inställning, vilket nu sker på ett myckel försynt och milt säll ireservalionen till ulskotlsbelänkandet Får jag uppfatta vad nu cenierparlisleranföri på del sätlel au man har fallit ifrån de slåndpunkler man ulvecklade ireservationerna 1975 och 1976 och atl man sålunda även på cenlerhåll har närmatsig vår ståndpunkt? Då skulle vi kanske ändå vid någon senare lidpunkl kunnafinna en lösning pä grundval av den socialdemokraliska moiionen. Får jag lolkainläggen pä del sätlel? I så fall kan vi känna stor lillfredsslällelse även omvi skulle förlora i voleringen därför all man från folkparlihåll inle velal getill känna någon mening vid röstningen utan nöjer sig med - liksom de tväföregående åren - au i särskill yiirande anföra vad landsmölel har sagl? Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. Hen i (s): säger all del är hell klart var regeringen står i den härfrågan och vad som är avsikten med samlalen. I vikliga frågor brukar man kunnahänvisa lill regeringsdeklarationen. Anser den borgeriiga regeringen austal-kyrka-frågan inte är någon viktig fråga, där man inie behöver lämna någonanvisning i regeringsdeklaralionen Förhållandetmellan stat och kyrka m. m. om den politik man skallföra? Det finns inle någonling angivel i regeringsdeklarationen om regeringenspolitik i den här frågan. När nu skall beskriva regeringens politikgör han del med en hänvisning lill en interpellationsdebatt mellan mig och dennuvarande kyrkominisiern. Vi kan inle lolka resultatet av den interpellationsdebattenpä samma sätt som gör. Vi kan inie anse alt vi där har fållklarlagt all den nya regeringen vill fullfölja den målsättning som frän börianlåg lill grund för samlalen. Omvi nu är tveksamma på den punklen, men inte är det ulan har fulllklart för sig hur del ligger till, har jag mycket svårt atl förslå all intefolkpartiet ålminsione kan manifeslera sill landsmöles beslui så långl all mangenom eu stöd till vår reservalion ger ullryck för den klarhet pä den punklensom anser föreligger. Del vore ell blygsamt sätl all manifeslera enså klar inställning i frågan som här har beskrivii all folkpartiethar - och del har jag aldrig betvivlat Men om nu den nya regeringen har sammainställning kan man visa del genom atl lämna sitl stöd till reservationen. Överläggningenvar härmed slutad. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN: Proposilioner ställs försl belräffande utskottetshemslällan och därefter i fråga om motiveringen. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels hemställan i motionen nr48 av m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering uppläsies ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller konstilulionsuiskoUels hemslällan i belänkandet nr 39 mom. I röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallil hemslällan i motionen nr 48. Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöler haröslal för ja-proposilionen. Då begärde rösiräkningverkslälldes volering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följanderesullal: Proposilionergavs på godkännande av dels ulskotlels motivering, dels utskottets moliveringmed den ändring däri som föreslagits i reservalionen av iTrollhällan m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. i begärlvotering upplästes och godkändes följande voterings- Onsdaeen den Densom vill alt kammaren godkänner konstiiuiionsulskotieis moiive- Förhållandet ring i betänkandet nr 39 belräffande mom. 1 rösiar ja, mellan stat och den del ej vill rösiarnej. kyrka m. m. Vinner nej har kammarengodkäni ulskolieis molivering med den ändring däri som föreslagits ireservalionen av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä herrJohansson i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt 1976/77:43 med anledningav motioner om en översyn av vallagen m. m. 1976/77:43med anledning av molion om faslighelsbildningen m. m. 1976/77:12 med anledningav propositionen 1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel III lillstatsbudgeten för /77 såvill avser 1976/77:42 med anledning av propositionen1976/77:84 om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. 1976/77:23 med anledningav propositionen 1976/77:125 med förslagom tilläggsbudget 111 tillstatsbudgeten för /77 såvitt avser 1976/77:25 med anledning av molion omslärkelseindusirins fruklvallen och mejeriernas vassle Kammarenbiföll vad ulskollen i dessa belänkanden hemsiällt § 3 Vatten- ochluftvård, m. m. Vatten-och luftvård, m. m. Föredrogs jordbruksulskollels belänkande 1976/77:26med anledning av motioner om vallen- och luftvård, m. m. Idella belänkande behandlades motionerna 1976/77:121av i Karlslad m. fi. (s), vari hemslällts atl hosregeringen skulle anhålla au en ulredning lillsalies angåendeförulsätiningarna för ändrad reglering av vallenavrinningen ur , 1976/77:391 av herrJohnsson i (c) och (), 1976/77:519av () och (), vari hemslällls all riksdagenhos regeringen begärde all snabba ålgärder vidtogs mot vattenföroreningar ienlighet med vad som i motionen anförts, 1976/77:521av m. fi. (s), vari såvill nu var i fråga (yrkandena I, 2, 3, 4och 7) hemställts atl beslulade 1. all hos regeringen begära altett ålgärdsprogram för begränsning av luftföroreningar från motorfordon ienlighet med vad som anförls i moiionen skyndsaml ularbelades, 2. att hos regeringen begära enkartläggning av de utsläpp som kunde påverka ozonskiktet och klimatet samtanhålla atl regeringen i olika internationella sammanhang aktualiserade enbegränsning av dessa utsläpp, 3. all hos regeringen begärafortsatta ålgärder på det internalionella planet för överenskommelser ombegränsning av svaveluisläpp, 4. all, mot bakgrund av i moiionenredovisade fakla, hos regeringen begära all en ulredning lillsalies med uppgiflall framlägga förslag om meloder alt begränsa användningen av handelsgödselinom jord- och skogsbruket 7.all ge regeringen lill känna vad som i moiionen anförls angående ålgärder isjön , 1976/77:838 av frökenEliasson m.fl. (c) och 1976/77:849av m. fl. ic), vari hemslällls all hos regeringenskulle anhålla atl olika åtgärder prövades i syfte all erhålla en blyfribensin. belräffande skyddei av havsmiljönm. 1. lämna moiionen 1976/77:391 ulan ålgärd, 2. lämna moiionen 1976/77:838utan ålgärd, belräffande skyddei av vissa insjöar 3. anse motionen 1976/77:121besvarad med vad ulskollel anföri. 4. medanledning av moiionen 1976/77:521, yrkandel 7. som sin me ning ge regeringen till känna vad ulskotiet anföri i fråga om prövningen i ärende rörande sjön reglering. belräffande användningenav handelsgödsel inom jordbrukel 5. lämnamolionerna 1976/77:519 och 1976/77:521, yrkandel 4, ulan åt gärd, 6. anse moiionen 1976/77:521,yrkandet 1, besvarad med vad utskottet anfört. 7. anse motionen 1976/77:849besvarad med vad utskoiiet anföri,