prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Nusäger utskottet i sin skrivning om vår motion atl motarbetat lånen lillChile och alt dessa lån inle utgör något skäl för att vi inte skall ingå igruppen. Delta är ju renl hyckleri. Regeringen påstår sig föra enframstegsvänlig biståndspolitik. medverkar man alltså till allvärldens mesl reaklionära regimer - och det gäller inte bara - får slödav svenska statsmedel. All tro sig kunna påverka en polilik när man lillsammansmed de övriga nordiska staterna har 3,51 96 av rösterna medan ensamt har22,av rösterna i och 25,14 96 av rösterna i är rent nonsensoch visar pä skenheligheten i den förda argumentationen. Manhävdar också atl vi inle kan överge bankgruppen därför alt så många av iredjevärldens länder är represenlerade där. är också elt ohållbart argumentAll dessa länder är med beror ju pä alt de anser sig kunna ulnyuja banken ellerpå all några andra allernaliv inle finns. För däremot finns ell annatalternativ. Vi kan lämna denna reaklionära församling och i stället satsapengarna på de länder där vi vel atl de gör nylta, såsom på eller päVietnam. Vi kan salsa dem på progressiva befrielserörelser. Jag finner delmyckel svårt atl finna några hållbara argument /ö> atl vi skall vara med idenna odemokraliska proimperialistiska sammanslulning. Däremol finns del en radskäl mol, och jag skall här bara nämna fyra. Fördel forsla är beslutsprocessen, som jag lidigare nämnl, odemokratisk, eftersomantalet röster bestäms av hur slora bidrag ett land förmår ge. faklumkommer inte att ändras av den översyn av reglerna som är pä gång. 1sammanhangel kan del kanske också noleras all är den slörsiebidragsgivaren per invånare räknal. Fördel andra är del inte ovanligt all gruppen utsätter ell vissl land förekonomiska påtryckningar - politiska påtryckningar - för all del skall få lån.Jag skall ta bara elt exempel. ställdes inför inte mindre än elva kravpå förändringar av den nalionella ulvecklingspolitiken när landel förhandladeom Världsbankslån . Bland de krav som uppställdes var att manskulle förändra den socialistiska bypolitiken så att denna blev mer produktiv,höja matpriserna, frysa lönerna och bromsa de offentliga utgifterna. Denpolitiken känns igen som ett friedmanskl recept på au försvåra social uriämningoch en progressiv ulveckling men underiälla för de multinationellastorföretagens expansion i iredje väriden. Fördel iredje: I valel mellan bidrag lill Världsbanksgruppen eller multilateralabidrag till eller bilaterala svenska in- satser framstår hela lidenVärldsbanken/som del mesl reaklionära allernalivel. Fördel fjärde: Del är uppenbart all /IDA:s verksamhel ingår i eltslörre politiskt mönster som i myckel hög grad är identiskt medUSA-imperalismens makt- och säkerhetspolitiska inlressen. Vpkkräver därför all lämnar Världsbanksgruppen och hell upphörmed sitl slöd. Regeringenföreslår också all vi skall ge bidrag lill Asialiska ulvecklingsbanken ochfonden. Anledningen lill alt vi nu skall starta en sådan bidragsgivning uppgesvara all situationen i har förändrats. Banken var ju tidigare djuptengagerad i mot den nationella befrielserörelsen och gav sill slödåt de amerikanska marioneliregimerna. Förvisso har silualionen i Vietnamförändrais genom USA-imperialismens nederlag, men banken har för den skullinle ändrat karaklär. Den är nu ell organ huvudsakligen för japanska inlressenmol en progressiv ulveckling. Vi yrkar alltså också i denna del avslag. Slulligen,herr talman, några ord om dubbelmoralen från övriga partiers sida i dessafrågor. När vi kom lill husel här mölles vi av fp-ungdomar som slod ochdelade ul lappar om en ny världsordning - en världsordning som skulle innebäraett stöd för de förtryckta folken, sade man. och dess ungdomsförbund,och socialdemokraterna har lidigare förkastatSveriges medlemskap i . Jag kan inle se någon principiell skillnad mellandel vi skall falla beslui om och vårt senare ställningstagande tillregeringens förslag om inträde i IDB. De verkar under samma villkor. Del ärhyckleri om man försöker påslå motsatsen. Vad det gäller är ellställningstagande mellan å ena sidan ökade inkomster för ett anlal svenskastorföretag och å andra sidan de förtryckta folkens möjlighel atl befria sigfrån regimer som den i , Argenlina eller . Den som väljer attrösla för regeringens förslag begår en handling mot folken och för regimerna idessa fascislslater. Socialdemokraienherr i upprepade alldeles från lalarsiolen argumentationenfrån föregående år, att Väridsbanksgruppen skulle vara en mellanfolkligorganisation. imperialisliska organ skulle alllsä främja mellanfolkligarelationer. Vi tycker atl motsatsen är fallel. Däremol är kriiiskmol Asialiska . Engagemanget i denna bank, hävdar han, ärbara en ex port främjande åtgärd. Den ger lån lill reaklionära regimer. Menförklara då, , på vilkel sätt Världsbanksgruppens länderval skiljersig från den Asiatiska ? Jag anser atl det är elt dubbelspelfrån socialdemokraternas sida och elt fraseologiskt biståndshyckleri. Jagvill med del, herr talman, yrka bifall till våra motioner 338 och 339. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Myckel av dagens deball har handlal om indusirialisering i u-länderna.Även jag lar mig friheten au uppehålla mig vid detia ämne några minuier. Efterdagens deball är del väl ingen som längre är oveiande om klaraönskan om ökad industrialisering. Överförande av leknisk kapacilet ochforskningskapaciiei lill är angelägna mål som dessa länder självahar sall upp. I FN:s generalförsamlings själle exlra möle ingick även eltavsnitt om industrialisering, och enligl del bör de iniernalionella samfundengöra alla anslrängningar i syfte all befrämja industrialisering av . a. fasl, all om framsläller önskemål om finansiering avindusiriprojekt, så bör i-länderna slälla sig positiva lill del. En annan punkli deklarationen är att det skall ske under allt hänsynstagande lill de lagaroch regleringar som gäller i , och alt i-länderna inte på något sättpåtvingar saker och ling- produkler eller vad del kan vara - som deinte önskar. Delta gäller naturligtvis även exporlinriklad produklion. Råvaranulvinns i många länder, men den bearbelas i induslrier i den indusirialiseradevärlden, Nalurliglvis är det en önskan från de som producerar råvarornaatl de i framliden skall få möjligheter all även bearbeta dessa råvaror. År1975 utvecklades dessa krav vid UNIDOS andra generalkonferens, där man bl, a,ställde upp som några vikliga punkler alt andel av världensinduslriproduklion skulle ökas successivi från 10 96 upp lill om möjligl 25 %år 2000, Man slog vidare fasl all de fria marknadskrafternas spel inie är denlämpligaste metoden atl slödja indusirialisering i världsvid skala. Man varockså kriiisk mol vissa - för all inle säga en hel del - mullinalionellaförelags verksamhel, som man ansåg måsle bli föremål för reglering ochövervakning. och svensk socialdemokrali vill medall kraft slälla sig bakom kravet på alt denna reglering och övervakning kommerlill stånd. Deområden som man då i första hand tänker på för denna utvidgadeindustrialisering i är de områden som är jordbruksbaserade eller harjordbruksrelaterad induslri. Men även basindusirier som stålindustri, kemiskoch petrokemisk induslri saml mekanisk induslri bör få ell från den övrigavärlden ekonomiskl oberoende. Mot denna bakgrund ärdel naturligt atti-länderna skall stimulera sina förelag all delta' i investeringsprojekt iu-länderna, men det bör ske inom ramen för dessa länders egen ulveckling ochplanering. Avdet här framgår att strävan har varil densamma sedan somgrupp böriade formulera sina krav och gjorde det gemensaml. Allmänt uttryckthar målet varil all öka utbyie av sina ekonomiska relationer med länderna. Trots all de har olika samhällssystem och befinner sig på skildautvecklingsnivåer har alllsä somgrupp kunnal slälla sig bakom ell krav av denna lyp. Hurskall då krav pä ökad indusirialisering och pä leknisk och annanöverföring rill i relation lill den svenska biståndspolitiken kunnatillgodoses? Ja, frågan har i ett par utredningar varit föremål för en ingåendebehandling. Jag vill bl, a, nämna induslribislånds-utredningen, som i sittbetänkande 1972, Industriuiveckling och ulvecklingssamarbeie, har gjorl ensludie av privala investeringar i , deras omfallning, fördelning ocheffekler. Dennasludie visade att det inte är möjligt att dra några generella slulsalserbelräffande dessa invesieringars effekler för . Det fanns bådepositiva erfarenheler - man kunde visa all invesleringarna hade haft åsyftadverkan - och negaliva erfarenheler, Hell nalurlig är då frågan: Vad är bislåndenligl önskemål, och vilka är de kommersiella mål som induslrin harlill syfte all utveckla? Densvenska poliliken på del här områdei har hillills inneburii att privalainvesteringar och direkta biståndsinsatser betraktats som olika menkomplementära delar av de ekonomiska förbindelserna mellan ochu-länderna. En sådan klar avgränsning mellan dessa akiiviieler harefterslrävais i de flesla fall, ålminsione då del gäller del sialliga slödel,Förulsällningen för all sådani slöd skall ulgå har varil au insalserna legat ilinje med de bislåndspoliliska målen, och i sådana sammanhang har ellomfallande samarbele mellan bisiåndsmyndighei och svenska företag skett,framför allt i form av konsultuppdrag, avlämnade ulredningen om samarbele med flnnsockså en del överväganden och förslag som del lyvärr inle blivii någon allmänenighet om. Bakom majoritetsytlrandel slår socialdemokralernas ochfolkpartiels representanter, del inte råder full enighei är ju inle dennaulredning del första beviset för. Vi vel från tidigare behandling av svensku-landspolitik t, ex, all moderaierna har haft väldigl svårt all dra gränsenmellan vad som är bislåndspolilik och vad som är kommersiella inlressen, Dellakommer också fram i mo-derailedamolens säryrkande, Cenierrepresenlanlernai ulredningen för ett grumligt lal om all de förulsälier all överförande avmodern, slorskalig produklionsleknik som bistånd till inte skallkomma i fråga förrän människorna där fåll sina grundläggande behov läckla. Ja,vad som menas med della borde nog cenlerparliel försöka ulveckla lileltydligare. Den bild som gav kammaren var åtminstone för mig inlealls lillfredsslällande. För mig är del orimligt all säga som cenlern gör, allett u-land inle skall få syssla med projekt som har slor belydelse för dessulveckling pä olika områden. Bai Bang-projekiei har lidigare varil föremål fördebatt, och jag skall inte gå in närmare på det . Dengrundläggande principen för svenskl bislånd, som en majoritet slår bakom, är juall bislåndel skall ulformas och inriklas i linje med egna önskemåleller med de synpunkler som mottagarlandets Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. regering har framfört lillde svenska biståndsorganen. Den här viktiga punklen innebär enligl vårl sällall se del all mollagarlandels egen planering skall läggas lill grund för hurlillgängliga resurser skall ulnyujas, Hellnaluriigl kan svenska myndigheler slälla upp reslriklioner. Del kan gällafinansiella villkor, del kan gälla krav pä framlida bindningar eller brisl påsvensk kunskap i fråga om insalser som efterfrågas. Och självfallet kan detgälla vapenexport, där ju har en myckel restriktiv hållning. Men vi ärövertygade om all den metod all planera som hillills har lillämpals germollagarlandel slora möjligheter all frill välja hur svenska bislåndsmedelskall ulnyujas. Del har också visal sig all önskemålenfrån som vi samarbelar med mer och mer har inrikials på induslriseklorn.Den lar f n. ungefär 10 96 av vårl biståndsanslag, alliså den del som SIDAadministrerar. Delta belyder all induslriseklorn nalkas den slorlek somjordbruk och skog hillills har haft och som lar i anspråk 12 96 -undervisningsseklorn ligger på . Delslörsla projektet inom industrisektorn är otvivelaktigt Bai Bangprojeklel iVielnam. När del blir färdigl kommer del all innebära all Vielnam får hellandra möjligheier alt framställa pappersprodukter för landets eget behov inomutbildningsväsendet osv. Jag vet inle om del är della projekl somcenterpartiets representanter i bislåndsutredningen vänder sig mot därför atlde anser det vara för storskaligl och all man i slällel borde salsa på små ochmedelsiora förelag. Vad de sedan skall syssla med framgår inle av ulredningen,och har inle heller sagl del. Möjlighelen finns naturligtvis att dekan bli legolillverkare åt mullinalionella förelag eller bysmedjor och liknandesom behövs för all hälla cyklarna rullande i de länder som länkerpå. är inle bara i Vielnam som efterfrågan på svenskt induslribislånd finns.Del kommer - del vel vi - från , och många andra länder som visamarbelar med och där man är i full färd med all projeklera för all inplanlerasvenskl induslrielll lekniski kunnande. I alla de här fallen är del dock frågaom önskemål frän som framställts till SIDA. Å andra sidan vet vi attmånga svenska förelag opererar i och där försöker sälja sitlkunnande lill landels regimer. Del är på della område som vi som sysslar meddessa frågor har anledning alt se upp. Vad är det för förelag som opererar iu-länderna? Kan vi ge dem fullmakt bara därför atl de är svenska förelag? Viskall vara på del klara med all här finns syflen hos dessa förelag som gör allvi har all anledning all la avslånd från dem. Därför måsle del vara av väldiglslor vikl all den överföring av induslrielll kunnande som sker lill u-ländernaäger rum på villkor och inie enligt villkor uppställda av dekommersiella intressen som kan ligga bakom ett svenskl förelag som villetablera sig i ell u-land. Vihar mött denna fråga lidigare i molioner och i ullalanden från den nuvarandeborgerliga majoriteten. Man har bl. a. velal ha inveslerings-garanlisyslem,utbyggda all gälla över hela världen. Man vill ha inve- sleringsfonder, och viskall också behandla frågan om ulvecklingsbolag. Delkan vara myckel betänkligt alt göra denna sammanblandning, om vi vill allsvensk bislåndspolilik även i framliden skall ha del goda anseende som den hari dag. Jag lycker all man mer och mer från sida försökerge intryck av all kommersiell verksamhel och bistånd har samma mål. Vi måsleklart slå fast alt det är en skillnad därvidlag. Delfinns enligl socialdemokratins mening all anledning för atl ånyoullala sig för all biståndsverksamheten inle får sammanblandas med åtgärder somsyftar till att främja svenska företags kommersiella verksamhel. Vi anser inleall detta på någol säll slår i slrid med aklivare svenska insatser för attfrämja den industriella ulvecklingen i . Dessa insatser måsleemellertid precis som hillills ulformas med ulgångspunkl i moiiagarnas priorileringaroch allmänna önskemål. Och det är mol bakgrund av denna uiformning av densvenska poliliken på del här områdei som alll fler mollagarländer bell Sverigeom bislånd för industriuiveckling. Jagär övertygad om all överföringen av lekniski och induslrielll kunnande lillu-länderna kommer all bli en alll viktigare del av del svenskaulvecklingssamarbeiet har ju lidigare ullalal sig för all dellabislånd skall medverka lill all öka sysselsällningen i moUagariänderna ochhjälpa lill all minska de regionala inkomst och sysselsällningsskill-naderna. Genomall man lillämpar en mer arbelsinlensiv produklion och lek-nologi kan enliglvår mening också induslrialiseringen spridas jämnare över mollagarlandel. Vivill därför undersiryka viklen av all vårl lands indusiriinsalser får eninriklning som är i linje med den allmänna bas-behovsslralegi som u-ländernalägger upp. Viinstämmer gärna i SIDA:s målsättning att induslribislåndel bör utformas så,alt del minskar moiiagarnas ullandsberoende genom all vidga del egna landelsinflylande över industrins kapitalbildning, dess pro-dukiionsinriklning ochnalurliglvis även dess lokalisering. Vi vel nämligen av erfarenhel au del ärvikligi all man uppmärksammar de kommersiella förelagens roll - del gäller mullinalionellalika väl som andra. Del finns alllför många exempel där de mullinalionellaförelagen med sin kommersiella inriklning och kraft har kunnat utnytriamottagarländerna på ett sätt sorn vi anser står hell i slrid med vår allmännapolicy i de här frågorna. Iårels budgetproposilion signalerade bislåndsminisiern all han ämnade lillsällaen ulredning som skulle se närmare på del svenska induslribislåndel. Och förnågra limmar sedan deklarerade biståndsministern atl han ämnadelillkalla en ulredningsman för all göra denna ulredning och inkomma med dentill oklober månad. Närjag hörde hur denna lydligen interna deparlemenisulredning skulle ledas så vardel inle utan att jag lilel grand hoppade lill i min bänk Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. och böriade fundera överom nu även är på glid ifrån de rent bislåndspoliliska motiven förvårt induslribislånd lill lill de mer kommersiella inlressen sommoderaierna och svenskl näringsliv lidigare har slån för. Jag har nämligen imin enfald iroll pä uttalade önskan atl induslribislåndel skulleges enligl önskemål och inle efler hur den svenska induslrin villsälja sin kunskap och sina industriprodukter lill . Men jag är räddall del blir de senare moliven som kommer all ligga lill grund för dennauirednings resullal. Med all respekl för ulredningsmannen måsle jag nog sägaall jag iror all hans kunskap i första hand ligger på del renl kommersiellaplanet och kanske i andra hand gäller de bislåndspoliliska målsällning-arna. Jagkan inle heller förslå varför de fackliga företrädarna inte skall ingå somledamöler i ulredningen utan tydligen vara en referensgrupp som ligger ulanför.Vi vel ju all de fackliga organisalionerna bör beredas lillfälle all della iolika ulredningar, kanske specielll när del gäller en ulredning av den härlypen. Det är inte bara fråga om en ulredning ulan del gäller även konkrelaprojekt som kommer atl planeras i framliden. Vadhar vi för skäl till den här ståndpunkten? Jo, naturligtvis kan de fackligarepresentanternas erfarenhet vara lill slor nylta vid planeringen ochgenomförandel av enskilda insalser, liksom all själva ulredningen kan kommaall beröra områden av vital belydelse för svenska löntagare. Genommedbestämmandelagens tillkomst har de fackliga organisationerna fått ökadmöjlighet all påverka beslut i de svenska förelagen. Och även möjlighelen allpröva ell fackligl slöd i samband med induslribislånd bör nalurliglvis i dellasammanhang komma fram. skall vi behandla frågan om IDB. Den visar tydligt atlvi är på väg mol inlressen som bygger mer på kommersialism än på bislånd -även om handelsdeparlemenlel där också försöker lägga fram bislåndspoliliskamoliv. Menjag skall inle föregripa den deballen. Jag vill bara konsiatera och kanskebeklaga atl den nya borgerliga regeringens ledamöter har glöml bort atl blandalll som vi sysslar med i vårl land finns också någonling som heterutrikespolitik. Och utrikespolitik, del är mycket av moral. Jag vill be den nyaregeringen att ta under nytt övervägande många av de här sakerna, atl integlömma bort moralen som övergripande argument för att föra en bislåndspolilik,en utrikespolitik som gör rättvisa ål svensk tradition. Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall till samtliga socialdemokratiskareservationer. Underdella anförande övertog herr iredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen (): Utrikesuiskollels belänkande nr 17 handlar om ganska slora summorpengar. Del handlar också om hela svenska folkels ansvarslagande genlemolmänniskor i vår värld som har hamnal på livels skuggsida. Deljag här kommer atl beröra kan synas ulgöra endasl en liien del i del storasammanhangel, men det gäller ett område som av många människor i vårl landanses vara en mycket viktig del - jag länker pä anslagel lillfrivilligorganisationernas verksamhet. Delvar ganska små summor som beviljades då enskilda svenska organisationersulvecklingsarbele första gången uppmärksammades i en proposition tillriksdagen. Den gången gällde det i slorl sett enbart de olikamissionssällskapen och deras arbele. Denna krels har därefier vidgats rällväsentligt, och förståelsen för dessa organisationers insalser har dess bällrevuxit undan för undan. Från folkpartiels sida har hela liden slätt klart vadsom sägs i den nu aktuella proposilionen: "De enskilda organisalionernasbisländsverksamhel ulgör ell värdefulll komplemeni lill det direkta statligaulvecklingssamarbeiet" Deenskilda organisalionerna och inle minsl missionerna kan ofta -om ullrycketlillåls - nå ner lill de mesl behövande grupperna i mottagarländerna, gruppersom kanske inle alllid kan komma i direkl åtnjutande av de gängse störrestatliga insalserna. Detla all man inte alltid kan nå dem man vill hjälpa har fö. påtalats mänga gånger, inte minst av SIDA, men här har oflafrivilligorganisalionerna större möjligheter atl göra en insals. Dåregeringen nu i propositionen föreslår en höjning av anslagel lill 70 milj.kr., vilket förslag också ulskollel förordar, får detta uppfattas som ellerkännande av dessa organisalioner för det värdefulla arbele som de lägger nerinom den renl humanitära seklorn, t ex. när det gäller sjukvård, undervisning,brunnsborrningar m. m. Idelta sammanhang liksom då del gäller u-landsarbete över huvud tagel har deolika missionerna dessulom gåll före och visal vägen. Sedan mer än 100 årtillbaka har dessa sammanslulningar ulfört stora arbeten med små ekonomiskaresurser, men med slora resurser i form av entusiasm och offervilja. Del ärelt hälsotecken all vårl svenska samhälle lillbaka i handlingerkänner delta arbele genom all bevilja anslag så att SIDA har kunnal inledaell samarbele med missionerna som fördjupas och ulvecklas. Samarbelel mellanSIDA och frivilligorganisalionerna har också del goda med sig all förståelsenför problem och behov verkligen ökar inom de kretsar som stårbakom och uppehåller organisationerna. Anslagel får på della säll en dubbeleffekt, varvid informalionseffekten inom vårl egel land utan tvekan ärvärdefull. Densumma för anslaget lill de enskilda organisalionerna som föreslagils förkommande budgetår, 70 milj. kr., innebär en höjning med 20 milj. kr. jämförtmed anslagel för innevarande budgetår, men summan Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. är ingalundaanmärkningsvärt stor med tanke på de ökade anspråk som kommer all slällas päorganisationerna, I proposilionen ges också - och del med all räll - ellerkännande av del arbele som påbörials inom de fackliga organisalionerna ochden kooperaliva rörelsen, då del gäller all vid sidan av del egenlligabislåndsarbelel bedriva verksamhet inom en del utvecklingsländer. Säkerligenkommer därigenom den samlade efterfrågan på medel från anslagel all ökaväsentligt Dådet gäller missionssällskapens andel och engagemang i u-lands-arbelet har delibland sagls - även av medlemmar i berörda organisationer - att en ökadsatsning från statens sida skulle kunna resultera i en minskning av detvärdefulla personliga engagemanget bland de hundratusentals medlemmarna ute ilandel, engagemang har ju haft och har lill resullal atl man av sinaredan beskattade inkomster sammantaget skänker åtskilliga vaeår. Del finns kanske vissl fog för sådana funderingar. Del är därför medlillfredsslällelse jag har kunnal konsiatera utvecklingen inom ett av de slörremissionssällskapen då del gäller den här frågan. Detsom jag tänker på är Stiftelsen , som jag kännerrätt väl till. De frivilliga insalserna från medlemmarna där har ökat i taktmed höjningen av del statliga stödel. Det ser ut som om anslag harverkat som en utmaning lill medlemmarna att göra sill bästa, och enbart inomdenna organisalion har man kunnal sända ul ell hundralal volontärer ellerexperter av olika slag. HerrWirmark har här givit ell par goda exempel på hurmissionssällskapen nåll fina resullal bland människor som varil i skriandebehov av hjälp. Jag skulle också kunna visa på en hel del sådana exempel, menav lidsskäl avstår jag från della nu - del goda exemplel från ålminsione en delav lalarna före mig manar till efterföljd.