prot · G00936 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidarevill jag slå fast, eftersom den frågan har diskuterats ganska mycket, att detär en välkänd ståndpunkt hos de tre regeringspartierna som kommer till uttrycki den proposition vi nu behandlar. 1 samband med länsstyrelsereformenmotionerade sålunda del parti som jag själv tillhör om all allalekmannaslyrelsens företrädare i skulle utses och väljas avlandstinget. Dessutom var det så atl i länsberedningen reserverade sig tre avföreträdarna för de nuvarande regeringspartierna för en sådan ordning. Detär viktigt all komma ihåg detta, tycker jag, när man i debatten har gjortgällande atl propositionen borde ha föregåtts av en remissbehandling.Remissbehandling har skett, nämligen av länsberedningens betänkande, som varute på remiss 1974. Och jag vill tillägga alt om lolt-resullalet gått i annanriktning så hade den här propositionen inle behövts. Då hade denordning som föreslås redan varil genomförd. Låtmig också få säga: Alt de nuvarande regeringspartierna inle byter ståndpunkt pånågra månader i en viktig principiell fråga tycker jag är någonting somoppositionen inte borde kritisera efter allt det tal som lyvärr har förekommitom svek m. m, från den nuvarande regeringens sida. Deltalas nu om att vi är på väg mol ett delslatssyslem. Jag skall inte utveckladella därför all jag har på mig, men del är ju alldeles fel attsäga att ett delstatssystem skulle kunna utvecklas därför alt landslingen, defolkvalda självstyrelseorganen, ulser de ledamöter som skall ingå ilekmannastyrelserna. Vi kommer all få diskutera de här frågorna frånprincipiella utgångspunkter när vi står inför en slutlig lösning av länsförvaltningensframtida organisation. På det viktiga området kommer utvecklingen inte atlavstanna. De gamla kraven på vidgad länsdemokrati kommer all tas upp i en nyutredning, och därför får dagens proposition ses motbakgrund av den gamla regeringens ovilja . Vi var ju tämligenöverens 1964 om principerna, men sedan har den gamla regeringen inte på allvarvelat pröva länsdemokratilan kärna. Medden uppgiftsfördelning som vi har på del regionala planet och som blivitföljden av lidigare riksdagsbeslut härden lösning som föreslås i propositionenblivit nödvändig. Vilken lösning vi skulle ha vall om vi haft ett merlänsdemokratiskt system tycker jag att det finns föga skäl att spekulera över . Oppositionenshuvudsakliga invändning mot regeringsförslagel har jag av debatten uppfattat vara att organisationerna kommer att hållas utanför länsstyrelserna. I reservationen till utskoltsbetänkandel sägs det, vilket har citerats från denna talarstol, all "regeringens förslag måste upp fattas som en utmaning mot arbetstagarnas och näringslivels organisa tioner". Låtmig, herr lalman, säga alt för den som följt propositionen och vad där skrivsframstår denna argumentering inle bara som överdriven också som klartfelaktig. Den ordning som genomfördes av den förra regeringen innebar all allaledamöter i styrelserna skulle utses av regeringen och att fyra ledamöterskulle ha "erfarenheter från länels näringsliv och arbetsmarknad". Dennya ordningen innebär all alla ledamöter skall utses av landstingen. Och jagbetonar all det i länsslyrelseinstruktionen kommer att stå alt erfarenhet frånverksamhet i näringslivet och arbetstagarorganisationerna bör vara företrädd istyrelserna. Observeraalltså, ärade kammarledamöter, atl den enda skillnaden i denna fråga, som idebatten drivits upp till en stridsfråga, är all organisationerna i det enasystemet får lita på regeringen och i det andra, del som bär propositionenssignum, får lila på landslingen, dvs. på samtliga politiska partier. Detfinns skäl att erinra om att organisationerna inle alls hargaranterats någon representation i dessa styrelser. Denläns-siyrelseinstruktion som antogs av den förra regeringen och utfärdades 1971sade ingenting om organisationerna. Den förra regeringen skulle alltså, med detspråkbruk man använder, ha tillåtit sig en flerårig "ulmaning"mol dessa organisationer som - märk del - ändrades först genom vårens besluthär i . Jagvill sluta med att säga att jag förutsätter att den föreslagna reformen inte ipraktiken kommer att försvaga representationen för arbetslagarnas ochnäringslivets organisationer. Jag vill också, herr talman, bekräfta atl helafrågan om en vidgad länsdemokrati kommer alt upptas till behandling iöverensstämmelse med regeringsförklaringens principdekla-ration. iTrollhällan (s): På en punkt vill jag gärna instämma med kommunministern, nämligen allfolkviljan i länet bör komma till uttryck i . Men behöver delnödvändigtvis innebära atl skall utse 14 av de 15 ledamöterna medde komplikationer som följer av detla och som kommunministern här inle kundereda ut? Enligt del förslag som tog skall ledamöterna utsespå förslag av de politiska partierna och arbetsmarknadsorganisationerna.Avspeglar inle del länsopinionen lika bra, ja, enligt min mening bättre än vadlandstinget gör? Vad är del för fel med den ordning som införde ivåras? Länels befolkning träder fram i men ännu mer i primärkommunernaoch i de olika organisationerna där. Med den nuvarande ordningen undgår man denbesvärliga ansvarighetssiluation som kommer atl uppstå. Detär sant all del i propositionen slår att styrelsen självfallet har statligkaraktär. Men man kommer inle ifrån del genom att, som en av talarna gjorde härtidigare, säga all ledamöterna är ansvariga inför . Hur skalllandstinget kunna utkräva ansvar av ett statligt organ? Då skyndar man sig atllägga lill all allt måste ske enligt gällande författningar. Ja, det instämmerjag helhjärtat i. Men inom ramen för dessa författningar måste del ske en radbedömningar. Jag har suttit i en länsstyrelse så länge alt jag begripit att detgäller inte bara att tolka vissa paragrafer i författningar ulan också alttillämpa dessa författningar, och det ger utrymme för en rad olika bedömningar.Framför allt gäller del de planeringsålgärder som är en central uppgift förlänsstyrelsen. Hur skall del ansvaret krävas ut med den ordning som nuföreslås? Det gäller ju inte bara atl granska alt minutiöstiakttagit gällande författningar. Dåkommer frågan om utmaningen mol organisationerna in. Jag uppfattar det självsom en utmaning mot de stora intresseorganisationerna alt i vårasbeslöt att de har en självständig nomineringsrätt men atl denna nu las ifråndem. Del är möjligl alt de via de politiska partierna får företrädare ilänsstyrelsen, men nog borde de ha en självständig nomineringsrätl. Jag varväldigt angelägen om att detta skulle flnnas med i det beslut som fattades ivåras. Närdel sedan gäller brådskan i ärendet trodde jag all kommunminislern skulle gesig in på den delikata situation som uppstått genom alt ett landsting fattatbeslut om atl utse ledamöter i innan har fattat sittbeslut och alt en rad landsting kommer atl göra del innan de får författningen. Jagvet alt kommunminislern har vidtagit beredskapsålgärder i del här stycket. Menkan det vara riktigt bra att behöva sända ut papper till landstingen och talaom propositionsinnehållet och be dem ta kontakt med landstingsgrupperna förnominering - visseriigen under förutsättning all bifallerregeringsförslaget? Jag riktigt hör hur en delav dem som tillhör den tidigare oppositionen skulle ha angripit denlidigare regeringen om den hade handlat på detta sätt. Då och då fick vidiskussioner om att någon författning kommit , och det har jag aldrigförsvarat . Men här uppmanar regeringen ett organ all handlasom om skulle fatta ett visst beslut. Det är ändå en ordning som jagtycker är otillfredsställande. i , som är mycket kunnig i frågor av del härslaget, ägnar sig ändå i det här fallet åt hårklyverier. Då propositionen ladesfram bad jag landslingen underrälta partiorgani-salionerna om all man, ifallriksdagen godkänner förslaget, skall inrikta sig på att ha val i december månadeller under det höstmöle som skall äga rum. Närherr i Trollhällan anlägger en konstitutionell aspekt och säger atllandstingen förrättar val innan lagen trätt i kraft måste jag erinra om all dennya landstingsuppsäiiningen, som sammanträder eller december,förrättar alla val lill samtliga landstingskommunala nämnder, direktioner ochstyrelser för den kommande treårsperioden, men formellt träder icke dennalandslingsuppsätining i laglig kraft . Jag tycker inte alt detär så märkvärdigt atl man utgår från all samma syslem skall kunna gälla för valav länsstyrelser. Jagär ledsen all behöva säga det, men är det inle något av en misstroendeförklaringmol de politiska partierna i länet all i debatten agera som om man intetilltror partiorganisationerna och landstingsgrupperna förmågan ochansvarskänslan all utse en länsstyrelse som dels kan tillvarata de allmännaintressena, dels får representation från löntagarorganisationerna ochnäringslivet? När jag i propositionen anmäler atl det ilänsslyrelseinstruktionen direkt kommer all skrivas in en erinran om vikten avatt näringsliv och arbetsmarknad i länet skall bli företrädda, är det då någonsom tror alt ledamöter kommer all nonchalera en sådanlänsslyrelseinslruktion? Jag måste säga att jag har tillräckligt stortförtroende för landstingskommunernas ledamöter för atl inte tro della. Närherr i på nytt påpekar att del uppfattas som en utmaning,när fackorganisalionerna och näringslivsorganisationerna inte får densjälvständiga rätten att nominera, kan jag inte låta bli alt återkomma till atldessa organisationer icke har haft någon nomineringsrätl. Om det ärrikligt som angivits i anförandena och reservationen atl delta är en "utmaning"måste jag upprepa vad jag sade tidigare: I så fall har den föregåenderegeringen ända fram lill vårens beslut ägnat sig åt samma utmaning motnäringslivsorganisationerna och löntagarorganisationerna. Jag tilltrorsamverkan på länsplanet så mycket innehåll alt jag utgår från att ingasvårigheter kommer all uppstå. iTrollhättan (s): Jag skall inle ta upp en stor diskussion om vad som är hårklyveriereller inle. Men jag måste uppriktigt säga att jag har svårt att beteckna detsom hårklyverier när man hävdar att ell organ skall fatta sitt beslut efter detatt har fattat sill. Det ter sig för mig främmande att man ute ilandsting och kommuner skall behöva gå till beslut innan man känner lillriksdagens beslut. Men jag förslår att del kan vara praktiskt att förrätta allaval . Omman från regeringens sida hade så bråttom att införa den här ordningen, hademan möjligen kunnat tänka sig att begära en förlängning av den nuvarandeordningen något halvår. Då hade man undgått det som jag tycker ärkonstitutionellt betänkligt, och då hade man heller inle behövt ha den brådskaman nu fått utveckla inom de politiska partierna. Huruvidaorganisationerna blir företrädda eller inte får vi se på sedan. Vi kan så småningomgemensamt gå igenom förteckningen över valen. Men utmaningen ligger i attorganisationerna fick självständig nomineringsrätt och all denplötsligt lagils ifrån dem. i (s): hänvisar till vad som kommer att stå ilänsslyrelseinstruktionen om att landstingen bör tillgodose önskemålet att deerfarenheter vi här talar om kommer till synes i valet av ledamöter tilllänsstyrelsen och frågar litet indignerat om man inle kan lila på landslingensförtroendemän. Jagtror man skall vara försiktig när man ställer ul sådana växlar. I propositionenom införande av länsstyrelsernas lekmannastyrelser fanns ett stadgande om atllandstingen var skyldiga alt samråda med länsavdelningarinnan man valde ledamöter i länsstyrelserna. När nästa omgång val av ledamötertill länsstyrelserna ägde rum gjorde ett uttalandedär man riktade anmärkningar mot att landslingen inle alltid tillgodosettrepresentationen från primärkommunerna. Landslingen hade alltså intetillgodosett del som fanns inskrivet i bestämmelserna, nämligen alt de skulleha ell samråd. De hade inle tillgodosett den kommunala representationen, vilkenför landslingen borde ha legal närmare till hands än de organisationersrepresentation vi nu talar om. Därför skall man vara försiktig när man ställerul växlar. Jag har faktiskt studerat de nomineringar som är gjorda hitintills,och jag förmodar alt kommunministern också kommer atl göra del. Jag tror somsagt del är klokt atl vara försiktig på den punkten f n. Jagskulle gärna vilja fråga kommunministern -jag har frågat meninle fått något svar: Vad är det för fel på del förslag lill val av förtroendemannaslyrelseri länsstyrelserna som antogs ? Vad är del för fel på delförslagel som gör alt man nu måste pressa fram den här lösningen?Proporiionalileten mellan partierna är ju till- Den skallbaseras på antalet röster i riksdagsvalet. Denproposition vi behandlar framstår dessutom som ännu mer tveksam ochbetänklig när ni säger att länsstyrelsernas viktigaste uppgifterskall flyttas över från länsstyrelserna lill landslingen. Om ni avser att göradet, varför har ni då en sådan förfärlig brådska att ändra länsstyrelsernassammansättning? Tillsist måste jag säga att jag är tacksam för en sak i samband med den härpropositionen och diskussionen. Det är all vi nu äntligen fått veta vadlänsdemokrati är. Ni säger att detta är steget mot länsdemokrati. Länsdemokratiär alltså när ett kommunall organ ulser samtliga ledamöter i ett statligtorgans styrelse, vilken är ansvarig inför regeringen. Del är alltså så manskall förstå begreppet länsdemokrati. Jag kan så här i slutskedet av debatten inte gå in på någon utförliganalys av vad som är länsdemokrati eller inte. Vi kommer atl tillsätta enutredning med nya direktiv där man får pröva vissa frågor. Jag vill inte vidtanågra drastiska åtgärder utan jag ser utvecklingen mot länsdemokrali mer som endemokratisk process . Vad jag kan. länka mig är att man övervägervissa planeringsfrågors överförande från till . Delär rikligt, som antydde, alt det finns vissa andra frågor där regeringenmåste ha en övergripande samordningsfunktion. Dit hör - det vill jag gärnamedge - sysselsättningsfrågorna. Jag skulle inle vilja lägga ansvaret för demenbart på landslingen ulan på de organ som existerar - länsnämnderna. Omvi bortser från den principiella diskussionen har vi i det aktuella falletkommit varandra ganska nära. frågar nämligen i vaddel är för fel på den ordning som man, med hjälp, godkände . Jagskulle kunna svara med en motfråga: Vad är del för fel på principen att defolkvalda självstyrelseorganen i landslingen får utse ledamöterna ilekmannasiyrelsen, när lekmannasiyrelsen, trots atl den är regeringens organ,handlägger så många vikliga frågor som direkt angår de enskilda medborgarna?Jag tror all dessa ledamöter känner sill ansvar både inför riksstyrelsen ochinför sina uppdragsgivare i länet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrJohansson i m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTrollhättan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller hemställan i betänkandet nr 12 mom. 1 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJohansson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 16 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 12 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 16. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:6 med anledning avpropositionen 1976/77:20 om ändring i väglrafikskallelagen (1973:601) 1976/77:7 med anledning avpropositionen 1976/77:8 med förslag till godkännande av avtal mellan Sverigeoch för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomstoch förmögenhet 1976/77:1med anledning av motion om straffmäining i samband rned Onsdaeenden 1976/77:8 med anledning avmotion om auktorisation av advokater.-------- Ansvar for funktionärer i offentlig verksamhel Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. §9 Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet Föredrogs justitieutskottels belänkande 1976/77:9med anledning av motion om tillämpningen av lagstiftningen angående ansvar förfunktionärer i offentlig verksamhet m. m. Idelta betänkande behandlades motionen 1975/76:1096 av m. fl. (m),vari hemställts alt hos regeringen begärde atl en arbetsgrupptillsattes med uppgift att kontinuerligt följa den praktiska tillämpningen av1975 års lagstiftning angående ansvar för funktionärer i offentlig verksamhetm. m. och lägga fram de ändringsförslag i lagstiftningen som kunde visa sigerforderliga. Utskottet hemställde atl 1975/76:1096. Reservation hade avgivits av ()och () som ansett att utskottet bort hemställa alt med bifall till motionen 1975/76:1096gav regeringen till känna vad reservanterna anfört beträffande utvärdering av1975 års lagstiftning om ansvar fcr offentliga funktionärer. behandlade frågan om lagstiftningen angåendeansvar för funktionärer i offentlig verksamhet. Det gällde en reformering avlagstiftningen om ämbetsansvaret och sanktionssys-lemei över huvud taget för deoffentliga tjänstemännen. Efter riktlinjer som hade dragils upp av den s. k.ämbelsansvarskommitlén avsåg reformen atl i huvudsak tillgodose tre syften,nämligen 1. attinskränka del strafföara området för funktionärer i offentlig verk samhet, 2. an bällre klarlägga den personkrets som skulle varaunderkastad straffansvar och 3. an åstadkomma en närmande mellan den offentliga ochden privata arbetsmarknadens sanklionssystem. Bådei den allmänna debatten och vid riksdagsbehandlingen uttrycktes del tvivelbeträffande den förändring av ämbetsansvaret - i viss utsträckning enborttagande av della - som de nya reglerna skulle innebära. Ansvar för flinktio -närer i offentlig verksamhel Del påpekades bl. a. i enmoiion, 1975:2087, där del yrkades avslag på propositionen, all del kundefinnas avigsidor förenade med atl anlägga en alltför markerad privaträtlsligsyn på den offentliga anställningen. Särskilt framhölls det alt det fanns risk föratl allmänhetens intresse av korrekt behandling från funktionärer i denoffentliga verksamheten inte skulle bli tillräckligt beaktat. Debatteni frågan, tveksamheten, för att inte säga oron, har inle försvunnit i och medatt lagstiftning har trätt i kraft . Det här ärfrågor som bl. a. har betydelse för pressen och pressfriheten, eftersom de kanberöra det s. k. meddelarskyddet - förbudet för t. ex. en myndighet atlefterforska vem som har gett en tidning en uppgift i en viss fråga. Reglerna itryckfrihetsförordningen har visserligen stramats upp i den här delen efterriksdagsbehandlingen, och slrafföe-stämmelser har införts för obehörigtefterforskande. Å andra sidan träder de inte i kraft förrän den 1 januari 1978.Då kommer måhända den sidan ur bilden. Dennu aktuella motionen 1096 går inte längre än att den begär en arbetsgrupp somföljer tillämpningen av de nya reglerna - regler som är komplicerade och avstor betydelse för enskilda människor, som i olika avseenden kommer i kontaktmed företrädare för statsmaklen. Fel och försummelser av offentligafunktionärer skall nu enligt huvudregeln helt prövas på disciplinär väg. Delinnebär, i förhållande lill tidigare, en mindre insyn från allmänheten. Det ärrisk för atl den enskilde samhällsmedborgarens möjligheter att hävda sig iförhållande till statsmakten minskar. Nuhar vi organ som skall arbeta för att ge en tillfredsställande insynsmöjlighetför allmänheten, bl. a. justitieombudsmännen, men deras granskning har mer ochmer kommit att inriktas på myndigheternas uppgifter, mindre på enskildaföreträdare för myndigheterna och på eventuella felaktigheter från enskildatjänstemäns sida. Den s. k. allmänpreventio-nen kanske har visst fog här också.Den inspektionsverksamhet som justitieombudsmännen tidigare utövade i ganskastor omfattning kan anses ha fyllt del syftet, men även deninspektionsverksamheten har numera minskat rätt väsentligt. Vidsammanvägandet av alla de här synpunkterna har och jag vidutskottsbehandlingen - lill skillnad mol utskottet i övrigt - funnit skäl förall man skall tillsätta den arbetsgrupp som föreslagits i motionen. Jag berdärför, herr lalman, att få yrka bifall till den reservation som har fogalstill betänkandet. Den omläggning av ansvaret för offentliga tjänstemän som skedde med1975 års reform är naturligtvis utomordentligt betydelsefull. Jag iror alt detvar en allmän inställning i denna riksdag alt reformen inle skulle få innebäraen försämrad insyn i offentlig förvaltning eller försämrade möjligheter altkontrollera att offentliga tjänstemän skö- ler sina åligganden.Möjligheterna lill insyn är också i princip desamma - offentlighetsprincipernahar inte naggats i kanten genom denna reform. Möjligheterna för JO all reageramot tjänstemän som missköter sig är också i princip desamma. Redan innan vi avskaffadestraffansvaret för tjänstefel var det undantag och inle regel all JO åtaladeför tjänstefel, men det hindrade honom inte att ta upp enskilda ärenden tilldiskussion och kritik och använda andra medel för all hålla försumligatjänstemän i tukt och Herrans förmaning. Denmoiion som föreligger lill behandling andas en oro att, trots alll, det nyamer privaträtlsliga synsättet på de offentliga tjänstemännen och deras ansvarskall leda till försämringar i framliden. Därför har motionärerna yrkat att ensärskild arbetsgrupp skall tillsättas för att följa utvecklingen. Utskottethar vid sin behandling av motionen till all börja med förutsatt alt regeringensjälv kommer atl följa utvecklingen på området med uppmärksamhet. Vidare harutskottet inle kunnat undgå all i del här sammanhanget påpeka all del rör sigom en lagstiftning som är så färsk att den trädde i kraft i år.Under de förhållandena har vi funnit alt det är tämligen obehövligt all redannu tillsätta en särskild arbetsgrupp i överensstämmelse med motionärernasönskemål. Jagber därför, herr lalman, all få yrka bifall till utskottets hemställan, vilketinnebär avslag på motionen. Ansvarför funktionärer i offentlig verksamhet Del kanske inte är så myckel alt säga med anledning av . Jag vill bara påpeka att den oro som förelåg lidigare finns kvar.Del har förekommit en debatt, bl. a. i pressen, efter det altlagförslaget antogs, och vi menar att del är en uppenbar risk för allmänhetenmed en alltför markerad privaträtlslig syn i dessa frågor. Eftersom det gällerså vikliga rätlssäkerhetsfrågor tycker vi atl det kan vara befogal med enarbetsgrupp som följer dem direkt. Vireservanter tycker naturligtvis att det är bra alt utskoltsmajorileten och herrLidbom har tilltro till all regeringen kommer att uppmärksamma eventuellamissförhållanden. Men jag tror att del kan ske effektivare med en speciellarbetsgrupp, som direkt är inriktad på alt studera och följa dessa frågor närde förs ut i praktiken. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskotletshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 4 protokoll 1976/77:36-37 Vissaicke-konventionella behandlingsmetoder inom sjiik\'ården. Den som vill alt kammarenbifaller jusiitieutskottets hemställan i betänkandet nr 9 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: