prot · G00968 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:68 §1 Val av ombud och suppleanter i Förelogs val av sex ombud jämte sex suppleanter iEuroparådels rådgivande församling. HerrWIRTÉN (fp): Valberedningen har enhälligt godkänt en gemensam lista för valet av ombudjämte suppleanter i . Iegenskap av ordförande i valberedningen ber jag att till herr talmannen fåöverlämna den gemensamma listan. Den för ifrågavarande val avlämnade gemensammalistan upplästes av herr talmannen och godkändes av kammaren, varvid befannsatt följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan,valts för liden från öppnandet av den rådgivande församlingens nästa ordinariemöte till öppnandet av församlingens därpå följande ordinarie möte: Onsdagen den 9 februari1977 Valav ombud och suppleanter i herrSjönell (c) iBorrby (c) i (m) § 2 Justerades protokolletför den I innevarande månad. §3 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet på grund av enskilda angelägenheter under liden den 1 mars-den15 paril 1977. Kammaren biföll dennaansökan. Herr talmannen anmälde att {m) fr.o. m. skulle inträda som ersättare för under hansledighet från riks-dagsmannauppdraget. §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:68 tillskatteutskottet §5 Föredrogs och hänvisades 1976/77:9 tillkonstitutionsutskottet § 6 Föredrogs ochbifölls inierpellationsframställningarna 1976/77:92-94. § 7 En särskildpolitisk Föredrogs betänkande1976/77:22 med förslag till ordning för utseende av en särskild nämnd förriksdagsförvaltningen med vissa uppgifter på arbetsrättens område. HerrBERNDTSON (vpk): Frågan om gränsdragningen mellan de anställdas inflytande och denpolitiska demokratin på arbetsrättens område inrymmer en rad problem. Somhuvudregel har kommunisterna anfört att de offentliganställdabör ha samma demokratiska rättigheter på arbetsplatserna som vi kräver föranställda på andra sektorer av arbetsmarknaden. Konstitutionsutskottetsinitiativ är begränsat till frågan huruvida kammaren eller annat riksdagsorganskall ha uppgiften att utse ledamöter i den särskilda politiska nämnd somförutsätts skall verka på riksdagsförvaltningens område. Utskottet förordaratt bemyndigar att utse dessa ledamöter. Manhar låtit de praktiska skälen väga tyngre än de principiella, vilka talar föratt kammaren borde utse ledamöterna i en eventuell nämnd. Dettadelegeringsförfarande är inte invändningsfritt. Delär emellertid frågan om de offentliganställdas demokratiska rättigheter somvpk vill peka på i detta sammanhang. Vidbehandlingen av arbetsrättsreformen yrkade vpk på att förslaget till lag omoffenllig anställning skulle underkännas och begärde ett nytt förslag. Vi menadealt en lag om demokratiska rättigheter på arbetsplatserna bör slå fast bl. a.obegränsad förhandlingsrätt och strejkrätt för de offentliganställda. Riksdagenavslog dock detta yrkande. Som framgår av det avtalsom är fogat vid be- länkande får nämnden storabefogenheter atl fastställa vad som kan anses kränka den politiska demokratin.Reglerna för nämndens sammansättning talar också för att arbetstagarsidan kankomma i ell ogynnsamt läge, särskilt med en borgerlig riksdagsmajoritet. Degränsdragning.sproblem som kan finnas på detta område bör inte lösas på sä sättatt offentliganställdas möjligheter att hävda sina intressen allvarligtbegränsas. Det måste finnas andra metoder att lösa dessa problem. Det är inteheller omfattande avtal som är viktigast utan att offentliganställda fårobegränsad förhandlings- och strejkrätt liksom andra demokratiska rättigheterför att kunna kämpa för bättre arbetsvillkor. Det kan gälla anställningstryggheten,lönerna, arbetsmiljön etc. Risken för att den politiska demokratin därigenomskall komma i fara får inte överdrivas. Vänsterpartietkommunisterna hävdaratt demokratiska rättigheter inte skall göra några undantagför offentliganställda. Denna ståndpunkt intog vi vid behandlingen avarbetsrättsreformen. Denna ståndpunkt har vi också hävdat i en molion tillårets , som kommer att behandlas . Med hänvisning till dessa ställningstaganden deltar inte vpk-gruppen ibeslutet om en särskild . Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1976/77:16 med anledning av propositionen 1976/77:4om höjning av vissl avdrag vid arvs- och gåvobeskattning av förmånstagarförvärv 1976/77:17 med anledning av propositionen1976/77:29 med förslag till godkännande av tilläggsavtal rörande ändring iavtalet mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt det tillavtalet fogade protokollet 1976/77:18 med anledning av propositionen1976/77:51 om inskränkt skattskyldighet för turistråd 1976/77:19 med anledning av propositionerna1976/77:50 om ändrade beskattningsregler för vissa ersättningar vid personskadaoch 1976/77:52 om ändrade beskattningsregler för avgångsersättningar till vissatjänstemän. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 9Hemspråksundervisning för invandrarbarn Onsdagen den 9 februari1977 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1976/77:10 med anledning av propositionen 1976/77:22 om statsbidrag tillhemspråksundervisning för invandrarbarn m. m. jämte motioner. I propositionen 1976/77:22() hade regeringen - efter föredragning av frustatsrådet - föreslagit alt 1. godkänna de grunder för statsbidrag tillkommunernas hemspråksträning i förskolan samt hemspråksundervisning igrundskolan och gymnasieskolan som förordats i propositionen, 2. besluta att avlöningsförmåner och andraanställnings- och arbetsvillkor för hemspråkslärare fastställdes undermedverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämde i sammautsträckning som för övriga statligt reglerade lärartjänster i , 3. i övrigt godkänna vad som anförts i propositionenom tjänst som hemspråkslärare, 4. anta i propositionen framlagt förslag till lag omändring i skollagen (1962:319). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "Pågrundval av beslut med anledning av proposition om hemspråksundervisningför invandrarbarn (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76:391)framläggs förslag om bl. a. nytt statsbidrag till kommunerna förhemspråksträning i förskolan och för hemspråksundervisning i ochgymnasieskolan. Förhemspråksträning i förskolan för sexåringar föreslås statsbidrag tillkommunerna utgå med ett schablonbelopp per deltagande barn och år. Beloppet harpreliminärt fastställts till I . inkluderande bidrag till vissaarbetsgivareavgifter. Schablonbeloppet skall jämkas med hänsyn till dengenomsnittliga åriiga löneutvecklingen. Förhemspråksundervisning i och gymnasieskolan föreslås utgå ettschablonbelopp till kommunerna. Detta belopp beräknas som en kostnad för varjeuttagen lärarveckotimme undervisningen omfattar. Därvid skall för grundskolanräknas per deltagande elev och läsår samt förgymnasieskolan per deltagande elev och läsår.Schablonbeloppet har preliminärt bestämts till . per lärarveckotimmevartill kommer bidrag för sådana arbetsgivareavgifter som ersätts urbidragsanslagen för grundskola och gymnasieskola. Schablonbeloppet skallåriigen jämkas med hänsyn till löneutvecklingen m. m. Vissaövergångsbestämmelser föreslås, som medger en successiv anpassning förkommuner som enligt nuvarande regler erhåller högre bidrag än vad det nyastatsbidraget medger. För det övervägande antalet kommuner innebär förslageten betydande resursförstärkning. Ipropositionen behandlas också vissa frågor rörande tjänster som hemspråkslärare.Enligt bör särskilda statlig reglerade tjänster som hemspråkslärarevid kommunens skolväsende inrättas fr. o. m. ." Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:34av i m. fi. (s), vari yrkats att beslutadeatt statsbidrag till hemspråksundervisning i skulle utgå enligt nugällande regler, 1976/77:35 av . (m, c, fp), 1976/77:36 av m. fl. (c), variyrkats att beslutade att hos regeringen hemställa atl det ipropositionen 1976/77:22 föreslagna systemet för statsbidrag tillhemspråksundervisning för invandrarbarn kompletterades med en särskild resurstill förfogande för att möta särskilt höga kostnader förverksamheten i vissa kommuner och garantera att ingen kommun skulle behövaminska ambitionsnivån på sin hemspråksundervisning. 1976/77:37 av i (fp), variyrkats att beslutade atl statsbidrag till hemspråksundervisning igrundskolan skulle utgå enligt nu gällande regler, 1976/77:38 av m. fl. (vpk), vari yrkats atl till regeringenuttalade 1. all tjänster som hemspråkslärare gavs likvärdigtjänsteställning med likvärdiga kompetenskrav som gällde för annanlärarpersonal med motsvarande pedagogiska uppgifter på motsvarande nivå iskolsystemet, 2. atl tjänster som hemspråkslärare borde insättasäven i gymnasieskolan, 3. all de kurativa uppgifterna för invandrarbarnen iförsta hand borde skötas av kurativt utbildad ivåspråkig personal och alt i defall då hemspråksläraren ändå handhade dessa uppgifter de inte fick inkräktapå den pedagogiska verksamheten, 4. alt hemspråksundervisningen gjordes obligatoriskoch gavs samma ställning som övriga obligatoriska ämnen inom , 5. att de större invandrarspråken som t. ex. finska,danska, norska, grekiska och serbokratiska gavs samma status som t. ex. tyskaoch franska på högstadium (dvs. B-språks status), 6. att, även då hemspråksträningsgrupp ellerhemspråksundervisningsgrupp omfattande fyra elever ej kunde ordnas utanolägenhet för eleverna, statsbidrag ändå skulle utgå som om gruppen bestod avfyra elever, 7. atl statsbidrag skulle utgå för hemspråksträningför alla ålderskategorier inom förskolan, 8. att rätten till en första lås- och skrivträning påhemspråket garanterades alla invandrarbarn i lågstadium, 9. atl tvåspråkiga förskole- ochgrundskoleläraraspiranter gavs en bestämd kvot vid intagning till resp.lärarulbildningsanslalter. 1. att beträffande inrättande av tjänst somhemspråkslärare skulle bifalla propositionen 1976/77:22 och avslå motionen1976/77:38 yrkandet 2, 2. att beträffande behörighet lill tjänstsom hemspråkslärare samt befordringsgrunder för hemspråkslärare med anledningav propositionen 1976/77:22 samt med avslag på motionerna 1976/77:35 och1976/77:38 yrkandet 1 bemyndigade regeringen att utfärda bestämmelser ienlighet med vad utskottet förordat, 3. alt i övrigt godkände vad som ipropositionen 1976/77:22 anförts om tjänst som hemspråkslärare, 4. att med bifall till propositionen1976/77:22 beslutade atl avlöningsförmåner och andra anställnings- ocharbetsvillkor för hemspråkslärare skulle fastställas under medverkan avregeringen eller myndighet som regeringen bestämde i samma utsträckning somför övriga statligt reglerade lärartjänster i , 5. att beträffande bestämmelser omstatsbidrag till kommun för hemspråksundervisning i med anledningav propositionen 1976/77:22 samt motionerna 1976/77:34, 1976/77:36, 1976/77:37och 1976/77:38 yrkandet 6 i denna del som sin mening gav regeringen till kännavad utskottet anfört, 6. alt beträffande grunder för statsbidragtill kommun för hemspräksundervisning i gymnasieskolan med avslag på motionen1976/77:38 yrkandet 6 i denna del godkände vad som förordats i propositionen 1976/77:22, 7. all beträffande grunder för statsbidragtill kommun för hemspråksträning i förskolan med avslag på motionen 1976/77:38yrkandet 6 i denna del godkände vad som förordats i propositionen 1976/77:22, 8. atl beträffande åldersgrupper förhemspråksträning i förskolan skulle avslå motionen 1976/77:38 yrkandet 7, 9. allriksdagen beträffande obligatoriskt deltagande i hemspräksun dervisning i skulle avslå motionen 1976/77:38 yrkandet 4, 10. atl beträffande rätt till en första läs-och skrivträning på hemspråket skulle avslå motionen 1976/77:38 yrkandet 8, 11. atl beträffande hemspråk som tillvalsämnepå högstadium skulle avslå motionen 1976/77:38 yrkandet 5, 12. alt beträffande tvåspråkiga sökande tilllärarutbildning skulle avslå motionen 1976/77:38 yrkandet 9, 13. att beträffande hemspråkslärarnasuppgifter skulle avslå motionen 1976/77:38 yrkandet 3, 14.att skulle anta i propositionen 1976/77:22 framlagt förslag till lagom ändring i skollagen (1962:319). HerrANDERSSON i (s): Jag skall endast beröra den del av ärendet som rör statsbidrag lillhemspråksundervisning i skolan. När propositionen presenterades för riksdagenoch vi kunde konstatera att det där föreslogs ett schablonbelopp skapade detta en mycket stark oro i de kommuner som har mångainvandrarbarn i sin undervisning. Av de kommunerna finns ett flertal iSlockholrris län. Anledningen till denna oro var att dessa kommuner med hänsyntill att så många nationaliteter där är representerade har tvingats organiseraelt mycket stort antal undervisningsgrupper. Det är inte alllid möjligt attlösa de praktiska problemen med skolskjutsar för alt få en starkare koncentrationav dessa grupper till vissa skolenheter. Nämndakommuner kunde konstatera att det här föreslagna statsbidraget för kommunernasdel skulle ge sämre utdelning än det system som har tillämpats.Samtidigt kunde man konstatera att samma kommuner utgör den grupp av kommunersom pä detta område verkligen har den stora arbetsbördan. Därför upplevde mandet som högst orättvist att just de kommunerna skulle få ett lägre statsbidragän f n. Det var en dålig belöning för ett myckel gott arbete under ett fiertalår. Detär detta som också är anledningen till de motioner som har avlämnats iärendet. Motdenna bakgrund är det därför glädjande alt nu kunna konstatera attutbildningsutskottet har försökt finna lösningar som kan skapa större rättvisaoch tillgodose de berättigade krav som den här gruppen av kommuner kan ställanär det gäller statsbidrag till hemspråksundervisningen. Delsystem som utbildningsutskottet har funnit och föreslår i ell uttalandeanser jag mig som motionär kunna vara med om att bifalla helt och hållet.Systemet innebär alt länsskolnämnderna får rätt atl medge ett högrelärartimutlag än vad propositionens allmänna grunder medger. Med det härsystemet skall de aktuella kommunerna inte behöva få ett lägre statsbidrag än fn., utan man skall kunna fortsätta att organisera undervisningen på detambitiösa sätt som man har gjort. Med det, herr talman,yrkar jag bifall till vad utskottet föreslår. (vpk): I vpk:s motion om hemspräksundervisningen föreslås bl. a. att riksdagenuttalar att tjänster som hemspråkslärare skall ges en med andra lärartjänsterlikvärdig tjänsteställning med likvärdiga kompetenskrav. Det var ocksåriksdagens beslut, när frågan behandlades , att så skulle varafallet. Vissaformuleringar i propositionen väckte emellertid oro eftersom de tolkades som omregeringen velat föreslå att frångå de tidigare antagna principernaoch godkänna en sämre tjänsteställning och lägre kompetenskrav när detgäller hemspråkslärarna. Utskottethar i sin skrivning när det gäller vårt yrkande gjort fullkomligt klart att ensådan förändring av tjänsteställning och kompetenskrav inte är aktuell. Därmedhar vi också uppnått syftet med värt yrkande, och jag ansluter mig därför tillutskottets hemställan under punkten 2. Ilikhet med regeringen har utskottet en märklig syn på hemspråkslärarna ochderas uppgifter. För del första förutsätter utskottet att hemspråkslärarnaobehindrat skall kunna vandra mellan olika stadier i skolsystemet. Detta ärinle rimligt. Hemspråksundervisningen måste självfallet precis som alla andraämnen i skolan byta både form och innehåll mellan olika stadier. Delär klan att del vore önskvärt att hemspråkslärarna liksom andra lärare kundekoncentrera sin undervisning på resp. stadium i . Det är tyvärr integenomförbart. Däremot vore det möjligt att inrätta tjänster som hemspråkslärarei gymnasieskolan. I så fall skulle man åstadkomma en differentiering avhemspråkslärarnas inriktning som, även om den är grov, ändå skulle kunna tjänatill att höja kvaliteten på undervisningen. Fördet andra skall hemspråkslärarna inte bara sköta undervisningen, utan de skallockså ha kurativa uppgifter, som de inle har någon som helst utbildning för. Vihar i andra sammanhang mycket klara anspråk på utbildning för personal medkurativa uppgifter, och jag kan inte acceptera att man går ifrån den principennär det gäller invandrarbarnen, som ju ändå tillhör de mest utsatta isamhället. Detfinns utbildningsvägar, och det finns bland invandrarna många som borde gesmöjligheten atl välja de ulbildningsvägarna. Vpk har i andra sammanhang tagitupp problemen med alt invandrarna sällan eller aldrig får möjlighet att ta delav högre utbildning. Det får vi också tillfälle alt återkomma till här ikammaren. Helaidén med hemspråksundervisningen förfuskas enligt vår mening, dels genom inle tar några hänsyn till de skilda pedagogiska situationerna på olikanivåer i skolsystemet, dels därigenom all man gör hemspråkslärarna till någotslags allmänna hjälpredor. Det finns ju en uppenbar risk för atl de kurativauppgifterna kan komma atl svälla ut och inverka menligt på undervisningen. Manmåste därför, menar vi, inrikta sig på att klara de kurativa behoven med kurativtutbildad personal. Bara undanlagsvis bör hemspråkslärarna ha sådana uppgifter,och då måste det alltid ske på ett sådant sätt att undervisningen inle minskas. Vänsterpartietkommunisterna har länge hävdat att hemspråksundervisningen måsle görasobligatorisk. Skälet framför andra är atl i annat fall de barn som är mestsocialt och kulturellt missgynnade och som därför är mest i behov avhemspråksundervisning kommer all hamna utanför. Det har gång pä gång visat sigall den här typen av reformer, som är villkorliga och i väsentlig utsträckningbygger på initiativ från den enskilde, i det här fallet invandrarbarnensföräldrar, slår på det vis som jag beskriver. Justörre behovet är, desto större är risken att hamna utanför. Destörre invandrarspråken ges B-språks status på högstadiet. I konsekvens medatt hemspråksundervisningen görs obligatorisk är del också rimligt alt ge destörre invandrarspråken samma status som exempelvis tyska och franska pågrundskolans högstadium, dvs. Därmed kommer också hemspråketin i undervisningen på ett naturligt sätt som ell ämne bland andra. Sedantill statsbidragen, som i också var inne på! Ettschablonbidrag sådant som det som föreslås i propositionen kommer att drabba iförsta hand de mindre språkgrupperna men också i betydande utsträckning storaspråkgrupper i de delar av landet där dessa språkgrupper inle är så vanliga. Dekonsekvenserna är uppenbara och kan inte ha undgått vare sig regeringen ellerulskotlet. Men i stället för att inta en mer generös attityd föreslär man ettbidragssystem som kommer att verka diskriminerande för vissa kategorier avinvandrarbarn. Närregeringsförslagel kom blev det en häftig reaktion i åtskilligakommuner och bland invandrarna, eftersom det snabbi kunde konstateras altslalsbidragsbeslämmelserna skulle leda till en kraftig minskning avhemspråksundervisningen i vissa kommuner. Utskottet föreslår nuövergångsbestämmelser som innebär atl den här minskningen avhemspräksundervisning inle genomförs häftigt, utan kommer att dras ut under enlängre tidsperiod. Man räknar uppenbarligen med atl på del sättet dämpaopinionen och möjligen också verka dämpande på de borgerliga och socialdemokratiskamotionärer som i likhet med vår grupp har föreslagit åtgärder för allhemspråksundervisningen skall bibehållas åtminstone i hittillsvarandeomfattning. Jag tyckte mig också spåra en sådan dämpning i iSödertälje anförande. Vänsterpartietkommunisterna står fast vid sitt förslag atl även i de fall där elevantaletinte räcker till undervisningsgrupper om fyra i hemspråksundervisningen skallundervisningsgrupperna i slatsbidragshänse-ende ändå betraktas som om de bestodav fyra elever. Med en sådan bestämmelse kan staten garantera en miniminivå vadgäller omfattningen av hemspråksundervisningen. Vadjag här har sagt om statsbidrag till hemspråksundervisning gäller naturligtvisi lika hög grad för hemspråksträningen i förskolan. Där måste man f ö. ocksåinse behovet av hemspråksträning under hela försko-leliden. Hemspråksträningmåste ges alla ålderskategorier inom förskolan, och efter det börslalsbidragsbeslämmelserna avpassas. Förutomden övriga hemspräksträningen och hemspråksundervisningen är del nödvändigt,för alt invandrarbarnen skall få samma möjligheter som svenska barn altutveckla sitt språk och sin språkförståelse, alt de tillförsäkras rätten första läs- och skrivträning på sitt hemspråk i lågstadium. Denläs- och skrivträningen skall ge dem färdigheter som utgör grundstenarna förden fortsatta hemspråksundervisningen. Närman, som i det här fallet, har försummat ett område som hemspråksundervisningenfordras det sedan extraordinära åtgärder för atl reparera de tidigareförsummelserna. Sädana extraordinära åtgärder är exempelvis all aktivt gå utbland invandrarna och leta efter personer som är lämpliga och villiga attgenomgå en utbildning till hemspråkslärare och sedan se lill, att de får denutbildningen. Det förutsätter att förskole-och grundskoleläraraspiranter ges enbestämd kvot vid intagningen till resp. utbildningar. Det är inte trevligt att behöva konstatera att när man frän regeringenssida äntligen tar itu med en så viktig fråga som hem-språkslräning och-undervisning för invandrarbarn så gör man en halv-mesyr av det. Jag kan förmin del inte acceptera della. Från vpk:s sida har vi i motionen 1976/77:38föreslagit en rad konkreta åtgärder för att invandrarbarnen verkligen skall fårätt och möjlighet alt utveckla sitt hemspråk. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till motionen 1976/77:38 yrkandena 2-9. Jag skall inte ta upp någon lång diskussion med ; jag villbara på en punkt protestera mot hennes ordval. När hon kallar det beslutriksdagen nu kommer att fatta en halvmesyr är det nämligen en felaktigbeskrivning. Isjälva verket torde vara det enda land i hela världen som har ålagt delokala skolledningarna att ge invandrade barn undervisning eller - förförskolans barn - träning i deras hemspråk. Det var ett utomordentligt viktigtbeslut som fattade , och det har ute i - iTurkiet och andra länder - väckt en berättigad uppmärksamhet atl harvarit berett att göra de här insatserna för de många barn som vandrat in tillvårt land. Viskall vara medvetna om, herr talman, alt det är komplicerat att anordnaundervisning av den här typen. Förhållandena är sä olika i olika kommuner. Påsina häll rör det sig om ett fåtal barn, pä andra häll är det många, mångabarn. I vissa kommuner är det fråga om både många språk och många barn. Det ärväldigt svårl att hitta ett regelsystem som passar överallt. Av det skälet villjag gärna säga, herr talman, att om del skulle visa sig att det regelsystem somriksdagen nu tar när det gäller statsbidraget behöver justeras framöver, så kanvi alltid göra del. Vilåser oss alltså inle . Det som händer är alt vikonstruerar elt statsbidragssystem som i de flesta fall - vi har undersökt deti utskottet - är tillfredsställande. Vissa kommuner behöver för att klara sinauppgifter ett extra tillskott av statsmedel, och det får de under enövergångsperiod. Kommuner med särskilda problem kommer emellertid även efterövergångstiden atl få ett extra tillskott. Denkonstruktion av lärartjänsterna som utskottet föreslår är också såvitt jagförstår den enda framkomliga vägen f n. Del går inte, som tror, attinrätta tjänster i de olika stadierna i skolväsendel; oftast är antaletinvandrarbarn alldeles för litet för det. Vi har vall metoden all inrättatjänsterna vid , men lärarna skall användas även i gymnasieskolan.En garanti finns alltså inskriven i utskollsbe-tänkandet för att ävengymnasieskolans ungdomar skall få denna undervisning. När jag nu bara konstaterar atl här har gjort insatser sominternationellt uppmärksammas, vill jag inte ha sagt att vi skulle ha varitgenerösa i överkant. Vi gör en viktig insats för vikliga och storabefolkningsgrupper i landet, och det är självklart att vi i takt med vunnaerfarenheter och ökande resurser ytterligare kan bygga ut dessa insatser. Meddetta, herr talman, ber jag att fä yrka bifall till utbildningsutskottetshemställan på samtliga punkter. FruMARKLUND (vpk):