prot · G00921 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:21 §1 Fyllnadsval till utskott : De på föredragningslistan uppfördavalen är föranledda av att ersättarna för herr förste vice talmannen i skall beredas plats i utskott. Centerpartietspartigrupp har anmält i som suppleant i utrikesutskottetoch som suppleant i socialförsäkrings- och socialutskotten. Herrtalmannen förklarade därefter valda till suppleanti utrikesutskottet i (c) suppleanti socialförsäkringsutskottet och socialutskottet () §2 Justerades protokollen för den 22, 26, 27, 28 och . §3 Herr talmannen meddelade att återtagit sin platsi , varigenom uppdrag som ersättare för henne upphört. §4 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Till kammare På grund av offentligt uppdrag anhåller jag härmedom ledighet från mitt riksdagsuppdrag för återstoden av /77.Stockholm, p. t. Kammarenbiföll denna ansökan. Herr talmannen anmälde alt () fr. o.m, skulle inträda som ersättare för under hennesledighet från riksdagsmannauppdraget. Omåtgärder med anledning av situationen i § 5 Om åtgärder medanledning av situationen i Fru utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:32, och anförde: har ställt följande fråga: "Vilka åtgärder har regeringenvidtagit för att medverka till alt de dagliga kränkningarna av demokratin ochde mänskliga rättigheterna i stoppas samt att förföljelserna,polisbrutaliteten och dödandet av oskyldiga människor upphör?" Jagvill först erinra om vad jag sade i mitt anförande i om den vikt som regeringen tillmäter skyddetav de mänskliga rättigheterna. Jag underströk att kommer att georubbligt stöd till kampen mot förtryck av människor och folkgrupper. Vifördömer varje form av förföljelse av människor lill följd av deras politiskaeller religiösa övertygelse, på grund av ras eller etnisk tillhörighet,varhelst sådan förekommer. Vihar nu i massmedia konfronterats med upprörande bilder från sammanstötningarnautanför , då ett antal unga människormisshandlades och dödades. Ett stort antal personer, som inom ramarna för denthailändska demokratin var politiskt verksamma fram till militärkuppen, hararresterats och fängslats på obestämd lid. Vi bevittnar i fiagraniakränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter. Demokratin sätts åt sidanoch förhånas. Regeringenönskade på ett tidigt stadium klargöra sin oro över kränkningarna av dessarättigheter för att söka påverka de nya makthavarna i att upphöra meddessa kränkningar. beslöt regeringen att framföra ett meddelandetill regeringen i , vari uttrycktes en bestämd förväntan om att demänskliga rättigheterna skulle respekteras under den pågående politiskautvecklingen i . I meddelandet uttalades också ett djupt beklagande avatt många människoliv gått till spillo. Vi följer med uppmärksamhetutvecklingen. FruDAHL (s): Jag ber attfå tacka fru utrikesministern för svaret. Tyvärrkan jag inte säga att jag är nöjd med innehållet i svaret och ännu mindre medtidpunkten för besvarandet. Vikänner alla till vad som har föranlett min fråga: den alldeles oerhörtupprörande händelseutvecklingen i och då inte bara vad som hände den 6oktober, då en militärregering olagligt tog makten, utan också vad som därefterdagligen har ägt rum. Det har varit ständiga försämringar av situationen,ständiga inskränkningar i de demokratiska rättigheterna - av vilka det nu intelängre finns några kvar - och ständigt ökad brutalitet och förföljelse. a.upprättas nu koncentrationsläger på olika platser i . Vadkan nu väriden göra i en sådan här situation? Om något skall göras skall detgöras snabbt, tveklöst, och offentligt - och det skall tas initiativ till samordnadeinternationella aktioner. Vad har skett här i landet? Inte ord, inte någon föromvärlden känd handling förrän talade i och dåsade ungefär detsamma som i sitt svar här , som inte innehåller ett ord avfördömande av den olagliga regeringen som sådan, som inte innehåller ett ord avkrav mer än mycket hovsamt framförda förväntningar och beklaganden. Jagskulle vilja fråga : Varför har inget annat gjorts? Kommer något meratt ske? Varför utnyttjade t. ex. inte den svenska utrikesministern tillfälletdå hon var i FN att i sill tal ta som ett exempel på sådana fall därmänskliga rättigheter behöver försvaras? Andra fall togs ju upp - varför inteThailand? Utnyttjade den främsta företrädare iutrikespolitiska frågor sitt besök i för att ta kontakter med andra ländersregeringar för att förbereda internationella aktioner till stöd för demokratini ? Utnyttjade sill besök i och sina samtal medföreträdare för den holländska regeringen till alt diskutera frågan omeventuella samordnade internationella aktioner? Jagtycker att det skulle ha varit alldeles självklart att göra det, och jag vetatt den förra regeringen utnyttjade motsvarande besök och internationellaresor på det sättet. Vi kräver att den på ett helt annatsätt än träder upp lill försvar för demokratin och de mänskligarättigheterna i . Det var en lång räcka anklagelser som riktade mot regeringen. Jagvill då konstatera att har den enda regering i , ja, i dendemokratiska väriden som över huvud taget har reagerat mot kränkningarna av demänskliga rättigheterna i . Detta vittnar väl om något om att dennuvarande regeringen tar initiativ och tar ansvar också i handling för vad manhar sagt i andra sammanhang om skyddet av de mänskliga rättigheterna. Härfullföljer vi en god tradition från den föregående regeringen, del vill jaglivligt understryka. Sedanhar det faktiskt, för att beröra frågan om tidpunkten, i den allmänpolitiskadebatten anmälts oro inför vad som händer i , Jag gjorde ett uttalande- på ett i förhållande lill vad som varit fallet i andra länder tidigt stadium- i , och det har också uppmärksammals i och annorstädes ivärlden. Vidmitt besök i diskuterades sådana här kränkningar av de mänskligarättigheterna i liksom i andra delar av väriden. vet likaväl som jag all jag hade myckel lill förfogande, men att våradelegater - som företräder oss i - alltid har i uppdrag attfullfölja sådana här frågor och undersöka vad som är möjligt att göra igemensamma aktioner. Jag håller med om, alt skall vi kunna åstadkomma någontingför att stödja människor som förtrycks och terroriseras - där det alltså skerflagranta kränkningar av grund- Omåtgärder med anledning av situationen i Omåtgärder med anledning av situationen i läggande mänskligarättigheter - måste vi ha en bred opinion. Då räcker det inte med en röst. Dåmåste det vara många röster. Där har vi alla ett gemensamt ansvar. Låt oss häri på bred basis gå ut i de här frågorna. Låt oss inte diskuteraprocedurfrågor - det har vi inte heller gjort så mycket här . Låt ossgemensamt värna om de mänskliga rättigheterna överallt i väriden där dessakränks. Jag håller medfru om att det finns en mycket god tradition att fullfölja från den gamlaregeringen när det gäller alt ta initiativ lill att försvara de demokratiskafri- och rättigheterna i väriden. Men jag kan tyvärr inte hålla med om att dennya regeringen i det här fallet har fullföljt de traditionerna. I så fallskulle den själv ha gjort ett uttalande. dröjde det fiera veckorinnan man gjorde det. Det är rätt mellan och den 31oktober, som var det första tillfället när tog upp denna fråga somsvensk utrikesminister. Vidareskulle man ha utnyttjat varje tillfälle till all både öppet och pådiplomatisk väg söka åstadkomma internationellt samarbete. Det skulle då havarit självklart att den svenska utrikesministern i sitt tal i FN t. ex. hadetagit upp denna fråga. Jag har mycket noga läst tal, och där harandra exempel nämnts. Det slår där bl. "Jag har redanunderstrukit den vikt som fäster vid skyddet av demänskliga fri- och rättigheterna. . "Sedan nämner och som två exempel med särskildaktualitet. Varför,, var inte ett exempel med särskild aktualitet eftermilitärkuppen, den vecka när tusentals människor fängslades och torterades?Jag har inte fått svar på någon av de frågor jag ställt. Jag vill betona attdet inte bara gäller procedurfrågor. Formen för hur man arbetar på detta områdeär oerhört viktig för om man skall få till stånd några resultat. Jag nämnde procedurfrågor närmast som en kommentar till den lidpunktnär vi gick ut till offentligheten och till när frågan skulle tas upp här ikammaren, vilket jag vet också har diskuterats. Men i övrigt håller jagfullständigt med om att procedurfrågor inte är del viktigaste i dettasammanhang, och det är också den målsättningen vi har. Jagvill än en gång betona att är det första land som har reagerat i dennafråga. Vi har haft kontakt med andra regeringar, men de har inte velat ställaupp bakom offentliga uttalanden i dessa frågor. Därför är det ännu inte möjligtatt åstadkomma en bred opinion i den formen. Vidaredröjde det ju inte ända till innan vi reagerade. Vår kontakt medden thailändska ambassaden togs . Jag tycker att det bärvittne om alt vi har handlat snabbt och att vi har visat vår avsky för vad somhänder på ett tidigare stadium än någon annan. Vidarekan man självfallet diskutera hur många flagranta övergrepp som skulle nämnas imitt tal i FN. Det finns fier exempel som man kunde ha tagit upp där. Jag villinte ursäkta del förhållandet att inte fanns där, men det som jag sadedär gäller generellt för alla övergrepp som sker i världen, inklusive dem somförekommer i . har vi försökt att på olika sätt uppmärksamma dennafråga. Vi kommer att gå vidare på den vägen. Låt oss då se framåt mot vad vikan göra nu och i stället för att diskutera vad somborde ha gjorts , och där har vi en gemensam strävan, fruDahl, att solidariskt söka tillvarata det förtryckta thailändska folketsrättigheter på olika punkter. Låt oss gå vidare i det arbetet! Omåtgärder med anledning av situationen i Jag kan hållamed om att del viktigaste att göra nu är att diskutera hur vi kan åstadkommanågot konstruktivt, även om mycken värdefull tid har blivit försutten. Därförskall jag i denna debatt inte mera gå in på detta. Jag konstaterar också attfru nu sade att vi har haft kontakt med andra länders regeringar. Får jagdå fråga : Är den beredd att tålmodigt ochenvist fortsätta det arbetet och alt också la initiativ i t. ex. FN föringripande mot brott mot om de mänskliga rättigheterna? Är beredd att på den svenska regeringensvägnar klart och tydligt fördöma den olagliga regeringen i ? Har i övrigt för avsikt all under dennärmaste tiden fortsätta arbetet på att rädda de många människor som i dagförsmäktar i fängelser och koncentrationsläger i ? Det är upprörandeoch barbariska saker som begås där. Det värsta är att man dessutom medtanke på den händelseutveckling som pågår riskerar att den dyrt köpta fredeni går om intet. Vi följer dag för dag utvecklingen i och kommer på allt sättatt se till att vi tillsammans med andra skall kunna vidta åtgärder för atthjälpa människorna där. Därvidlag kan ju FN vara ett forum för åtgärder medtanke på vad som pågår i . Beträffanderegeringen i har vi redan sagt ifrån att den bryter mot principen omde demokratiska fri- och rättigheter som människor har rätt till. Närdet sedan gäller att rädda människor där borta finns det små möjligheteratt få vela vad man kan göra, men när vi kan finna vägar för detta skall visjälvklart också vara aktiva på den punkten. Omåtgärder för att vidga boendedemo-kratin Jag hoppas attvad som har hänt och de relativt vaga löften som jag nu har fått inte skallfå skrivas på kontot att det tar tid för en ny regering all komma in i arbetet,utan att del skall bli större aktivitet och mera medvetet handlande från dennya regeringens sida. Jagmåste också, herr talman, med beklagande konstatera att inte användersig av möjligheten att här uttala ett klart och entydigt fördömande av denolagliga regim som sitter vid makten i - tillkommen med olagligaoch odemokratiska medel. Jag använde kanske inte ordet fördöma i detta sammanhang - om det nuär ordval som betyder mest. Vi har i mycket klara ordalag fördömt de handlingarsom har begåtts i . Detta fördömande omfattar naturligtvis också den olaglighetsom den nya regeringen i innebär. Iövrigt vill jag inte hålla med när hon säger att den nya regeringen iSverige har varit passiv i denna fråga. Vi har varit mer aktiva än någon annanregering i världen. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärder för att vidga boendedemokratin Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:27, till frubostadsminislern, och anförde: har frågat bostadsminislern vilka åtgärder hon ämnar vidtaför att se lill att boendedemokratin kan omfatta alla boende. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Låtmig till att börja med erinra om att ansvaret för bostadsförsörjningen tillstor del ligger på kommunerna. Som röstberättigade medborgare har vi alladärför ett indirekt inflytande över bostadsförhållandena, boendemiljön ochservicen i våra bostadsområden. Detdirekta inflytandet över den egna bostaden och dess närmiljö är däremot f n.olika starkt, beroende på hur vi förfogar över vår bostad. Den som äger ettsmåhus bestämmer själv över sin lägenhet och den mark som hör till huset. finns en väl fungerande form alt förena den enskildesinflytande över sin lägenhet med ett kollektivt inflytande över och ettansvarstagande för de gemensamma delarna av närmiljön. Förden som hyr sin bostad pågår en utveckling mot ökad boende-demokrati. Avväsentlig betydelse för denna utveckling var de ändringar i hyreslagen (12 kap,jordabalken) och bostadssaneringslagen (1973:531) som statsmakterna beslutadeom med utgångspunkt i propositionen 1974:150.Hyresrättsutredningen (Ju 1975:06) som tillsattes har nyligenavlämnat sitt första betänkande (SOU 1976:60) med förslag om förhandlingsrättpå bostadshyresmarknaden. Också boendeutredningen (In 1970:36) har i detslutbetänkande (SOU 1975:51-52), som utredningen haravgelt gemensamt medbostadsfinansieringsutredningen (In 1972:03), behandlat inflytandefrågor. Motbakgrund av dessa utredningars förslag och synpunkter samt remissyttrandenakommer regeringen att överväga vad som kan göras för att ytteriigare stärkainflytandet för den som hyr sin bostad. Jagvill slutligen också framhålla att det på flera håll i landet pågår praktiskförsöksverksamhet med ökat inflytande för hyresgästerna över förvaltningen avlägenheter och närmiljö. De erfarenheter som vinnes i dessa försök är viktigaför den fortsatta utvecklingen. Enligt min mening är det nämligen angeläget attparterna på hyresmarknaden själva finner de lämpliga formerna för hurhyresgästinfiytandet skall utövas. Statsmakternas uppgift är all undanröja dehinder som kan finnas för den fortsalla utvecklingen mot en fördjupadboendedemokrati för alla människor. En sådan utveckling anser jag mycketangelägen. Omåtgärder för att vidga boendedemokratin (vpk): Först skall jag be all få tacka för svaret. Iregeringsdeklarationen kopplas boendeinflytande och ägande av bostad ihop, menbodemokrati måste omfatta alla boende. I många uttalanden har den nyaregeringen hävdat att man skall underiälla för de boende att ta över"sina" hus. Det väsentliga är dock inte att äga sin bostad - manskall inte behöva äga den för att få inflytande - utan det är mera en fråga omvilken förvaltningsform man har. En av förutsättningarna för ett ökathyresgästinflytande är att flerfamiljshusen ägs av kommunen, av allmännyttigabostadsföretag eller kooperativt. Först då kan spekulationen inombostadspolitiken försvinna. Detär viktigt med konkurrens inom bostadssektorn, har sagt vid etttidigare tillfälle. Men det är just konkurrensen och spekulationen som harlett till den situation som vi har i bostadspolitiken, med höga hyror och dålig- om alls någon - boendedemokrati. Det behövs en maktförskjutning tillhyresgästernas förmån. Del är de boende, och inte någon utanförstående, somskall ha maklen och ansvaret för bostaden och området. Ensuccessiv övergång till andra förvaltningsformer för flerfamiljshusen, medökat ansvar och inflytande för de boende, kommer också att minskaprivatiseringen och stimulera till ett ökat kollektivt boende. Detta är ocksånågonting som bostadspolitiken har missal totalt. Delsvar som jag har fått vittnar om att anser att det ärägandet, och därmed pengarna, som skall bestämma om man skall få någotinflytande eller inte. Del står på ett ställe i svaret att man skall "ytierligarestärkainflytandet förden som hyrsin bostad", Jagskulle därför vilja fråga: Anserverkligen att hyresgästerna har något infly- Omåtgärder för att vidga boendedemokratin Sedan skulle jag viljaställa ytterligare några frågor: Hurskall man kunna förverkliga boendedemokratin, om man inte är beredd all stoppaspekulationen? Vilkentyp av boendedemokrati har tänkt sig? Är det fråga om inflytandeöver tvättider och om sandlådedemokrati, eller gäller det något meraheltäckande? Ärdet verkligen meningen att det är ägandet som skall få bestämma hur stortinflytande man skall ha? säger att regeringsdeklarationen kopplar ihopboendeinflytande och ägande. Det är fel; del slår i en särskild mening att manskall underiälla för de boende att genom bostadsrättens form överta ägandet. annan mening står det alt det är angeläget att öka de enskilda människornasinflytande över sill boende. Det är på del sättet att vi under en lång framtidkommer att ha en mycket stor andel bosläder med hyresrätt, och det skall vi ocksåha därför att många människor vill bo på det sättet. Därför skall man inte troalt man kan överföra alla lägenheter i ägandeform och därmed säkra ettinflytande. Del är tvärtom mycket viktigt att säkra boendeinflytande även fördem som hyr bostad. Vadjag tycker är viktigt är att de försöksprojekt som pågår fortsätter ochatt de kan utvidgas samt att det skapas många nya projekt, så att man får mererfarenhet. Jag tycker också att del är viktigt att hyresgäster och hyresvärdartillsammans kommer fram till lämpliga former för boendeinflytande. Jag vet altdet hos många hyresvärdar finns ett stort intresse för ett ökatboendeinfiytande, men de är litet osäkra på i vilka former det bör utövas. Attett sådant intresse finns hos hyresgästerna är en självklarhet. Jag har sagtde här hyresvärdarna att de inte skall avvakta att någon kommer och sticker enformel i händerna på dem för hur boendedemokratin skall se ut, utan de böromsätta viljan i praktisk handling, , sätta båten i sjön. FruLantz frågar om jag anser att hyresgästerna har något infiytande. Ja,del anser jag. På marknaden finns del ju förhandlingsordningar som reglerarförhållandet mellan hyresgästorganisation och hyresvärdar. Där finns ettinflytande för hyresgästerna. Det är inte tillräckligt. Det bör utvidgaskraftigt. Förhandlingsordningarna ger dock möjligheter till ettökat boendeinflytande. (vpk): att man måste säkra inflytandet för hyresgästerna. Hon tror tydligen attdet går att göra utan att man förändrar ägarstrukturen inom bostadsbeståndet.Men man måste ju stoppa den spekulation som sker , man måste göra slut pådet förhållandet att någon tjänar pengar på det enkla faktum att folk måste hanågonstans Jag förslår attfru inte kan gå med på detta, för del skulle innebära väldigt starkaingripanden mot de intressen som den borgerliga regeringesn i mycketföreträder. Vadman skall göra för att garantera ett boendeinflytande är först och främst altstoppa spekulationen, och det skall man göra med lagstiftning och medbestämmelser. Då skapar man en förutsättning för boendedemokrati. Sedanmåste hyresgästerna få lagliga och organisatoriska instrument för alt kunnautöva boendeinflytandel. Jag tror personligen på bostadsrättsföreningen somförvaltningsform, men jag tycker att det är fel att man skall behöva satsapengar för att få något inflytande. Insatserna i den här boendeformen får ocksåen segregerande verkan; de utestänger ju de människor som inte har råd att köpaen bostadsrätt. 1svaret sade också att regeringen skall titta påboen-deulredningens och bosladsfinansieringsutredningens slutbetänkande. Det ärsant att man där har diskuterat hyresgästinflytande och lagt fram förslag som,om de genomförs, innebär vissa förbättringar. Men förbättringarna är ju heltmarginella, eftersom det inte föreslås någon form av begränsning avägarintressena. skall fastighetsägare kunna göra vinster på detförhållandel att folk måste ha någonstans att bo, och det tycker jag är fel. Omåtgärder för att vidga boendedemokratin Ett samhälleligt överlagande av bostäderna garanterar inte automatisktett boendeinflytande för de enskilda hyresgästerna eller ens för ett kollektivav hyresgäster. Det vet , men för att få det hela att gå ihop i enteoretisk modell måste hon driva linjen med samhälleligt övertagande. finns det ungefär 3,5 miljoner hushåll i landet, varav ca 2 miljoner självaäger sina bostäder direkt eller indirekt. anser att samhället inågon form skall ta över boendet. Jag tolkar det så, att småhusägarna under enkommunistisk politik skall se fram emot att samhället tar över deras bostäder.Det kommer aldrig all bli den nya regeringens politik. Småhusägarna skall kunnakänna sig trygga. Jag har ingen direkt anledning att diskuteraomfattningen av enskilt eller kollektivt ägande resp. hyresrätt. Vi kankonstatera alt hyresrätten generellt sett ger mindre direkt infiytande änandra upplåtelseformer, all vi framöver kommer att ha och skall ha ett stortantal bostäder med hyresrätt samt att det är angeläget att också hyresgästerfår ett ökat inflytande över sitt boende. (vpk): När jag talar omboendeinflytande menar jag förstås ett heltäckande sådant, där hyresgästen harmöjlighet att påverka både hyran och miljön - alltså ett ekonomiskt och socialtinflytande. För att man skall kunna få en heltäckande boendedemokrati behövsbåde förändrade förvaltningsformer ochgenomgripande förändringar i bostadspolitiken. Det gäller både hur man planerarett område och hur man finansierar det. Den vägen är regeringen inte allsberedd att gå in på. Framförallt måste man se bostaden som en social rättighet och inte som en handelsvara.För att i grunden förändra bostads- och hyrespo-litiken, vilket man måste göra,behövs alltså väldigt långtgående åtgärder. hjälper del inte med någralappverk eller några marginella förändringar. Del behövs en genomtänktbostadspolitik som är social och fri från spekulation och vinstjakt. Då förstkan man få bostaden till en social rättighet. Men att angripa spekulation ochvinstjakt är inte bostadsminislern beredd att göra, och därför kommerboendedemokratin att bli mycket marginell. Vihar här diskuterat boendeinfiytande i fierfamiljshus. När det gällersmåhus vill jag bara säga att vpk har drivit linjen att man i mycket störreutsträckning skall få möjlighet att förhyra sådana. En liten kommentar på slutet: I regeringsdeklarationen slår det allbyggande och förvaltning av bostäder skall ske i former som motverkarspekulation och stimulerar en kostnadspressande konkurrens. Regeringen haralltså på sitt program att motverka spekulation. Närdet gäller formerna för inflytande tycker vi att del är viktigt att parterna påmarknaden själva avgör i vilka former inflytandet skall utövas och hur mycketdel skall omfatta. Det kan alltså betyda alt del blir olika inflytande på olikaområden. (vpk): Får jag då baraställa en sista fråga! Man skall motverka spekulation. Men hur skall man kunnagöra det ifall man inte förändrar ägarstrukturen och inte är beredd att gripain mot spekulationen på det vis som man måste göra? Detskall inte gå att tjäna pengar på det förhållandet att alla människor måste hanågonslans att bo - låt oss slå fast detta mycket elementära ställningstagande.Man skall i stället se bostaden som en social rättighet - och göra den till ensådan - och inte som vilken marknadsvara som helst. Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Om de homosexuellas problem Herr justitieministern erhöll ordet för altbesvara i (vpk) anmälda fråga, 1976/77:35,och anförde: har frågat mig på vilka områden och på vilket sättregeringen avser att i fortsättningen gripa sig an med de homosexuellas problemoch när konkreta förslag i dessa frågor kan väntas. Frågorsom gäller de homosexuella har diskuterats i vid upprepadetillfällen. har därvid ansett att varje problem bör utredas och lösasi sitt naturliga sammanhang.