prot · G009133 · 1976-12-31 00:00:00 — Men, , för dem somhar något lägre årsinkomster kompenseras enligt vårt förslag den nionde månadenännu bättre, genom atl vi utgår från en sänkning av arbetstiden från åtta tillsex limmar per dag. Jaguppfattar läget så att socialdemokraterna stöder önskemålet om en kortarearbetstid för småbarnsföräldrarna. Det tycker jag också är mycket värdefullt,eftersom vi här i kammaren har mött ett myckel starkt motstånd motdetta från socialdemokratiskt håll. Vi ger nu en möjlighet för föräldrar ochbarn all få vara mer tillsammans. Det är mycket viktigt all man då skaparmöjligheter lill valfrihet. Mankan naturligtvis diskutera dessa frågor hur länge som helst. Jag är medveten omall har den uppfattningen atl det är som skall lagstifta omhur föräldrarna skall använda . Vi har den uppfattningen all vi skallge föräldrarna rätten att stanna hemma Nr 133 för att vårda barnen men att föräldrarna själva skall avgöra i vilkenul- Tisdagenden sträckning mannen eller kvinnan skall göra det. HerrASPLING (s) kort genmäle: Föräldraförsäkring- Herr talman! Jag har två gånger ställt en fråga lill socialministern, en, m. m. men icke fått något svar. Jag frågade varför maninte hade tagit kontakt med löntagarnasorganisationer innan regeringsförslaget redan var fastlåst. Propositionen -del måste socialministern känna till - har mött kraftiga protester frånlönlagarnas organisationer. Jagställde också frågan: Hur blir det i fortsättningen? Tror man verkligen attlönlagarnas organisationer går med på något förslag om vårdnadsbidrag? Och omnu löntagarnas organisationer inte gör del, tänker regeringen likväl lägga framett sådant förslag mot löntagarnas och löntagarorganisationernas bestämda nej?fr Om löntagarorganisationerna vill all den fortsattautvecklingen skall följa förslaget frånarbetsgruppen, som de själva varit med om atl utforma, kommer då regeringen altlyssna på lönlagarna eller kommer man än en gång att köra över löntagarna genomatl införa ett vårdnadsbidrag? Dettaär, , centrala frågor, och jag ställer dem här för att få ettsvar. Jaghar som sagt ställt frågorna två gånger. ställer jag dem för tredje gången. FruHÅVIK (s) kort genmäle: Även jag har till ställt en fråga som jag inte har fåttnågot svar på. Jag frågade: Är det oförsynt all begära alt få en presentationav hur den framtida familjepolitiken kommer all se ut? Tydligen var deloförsynl eller också är del så atl det inte fanns något förslag att lägga fram. Förslagetkommer , säger . Det innebär väl i alla fall att det finnsplaner för hur det skall se ut . Jagfick frågan om jag hade läst propositionen. Jo, , del har jaggjort - med möda och under alltmer stigande förvåning och besvikelse, för jagupplever faktiskt där all vad än pekar på, så kan de 960 kronornainte bli mer. Del mest upprörande är ju all anser atl detinnebär valfrihet för en ensamslående låginkomsttagare som under fyra månadervill avkorta sin arbetstid atl bli kompenserad med . Det visar atl del verkligen inte är låginkomsttagare som herrGustavsson vänder sig till, inkomsttagare som är beroende av förvärvsinkomstenför sin och barnens försörjning. Talet om det dukade bordetär ju så populärt. väl varit med tillräckligtlänge här i för att ha möjlighet att sätta sig in i denekonomiska situationen? Eller stod ni alldeles aningslösa under valrörelsen och baralovade vitt och brett och trodde atl pengar 30 fanns hur mycket som helst? Alt den dåvarande regeringen pekade på den ekonomiskaverkligheten när era överbud blev avslagna har ansetts Nr 133 bero på ointresse förolika grupper i samhället. Atl del fanns en ekonomisk den verklighet bakom när mansade nej, det vägrade ni då att fatta. del har ni tydligen inteförstått över huvud taget, så det måste ha kommit som en chock för er attdel fanns något som heter en ekonomisk verk- Föräldrajörsäkring-lighet. Denhade ni inte en aning om när ni gick ut under valrörelsen en, m. m. ochlovade allt. Då fanns det inga reservationer. om åretlill småbarnsföräldrarna. Jagkonstaterar än en gång alt det blev en månad kvar med kompensation för förloradarbetsinkomst. De grupper som är intresserad av är de som intetänker gå ut i förvärvsarbete men som tycker det kan vara bra att få en månadändå med . För varje framträdande som här gör och av varje hennesanförande framgår allt tydligare hur svårt har att komma underfundmed att socialdemokraterna nu har förlorat regeringsansvaret. Jag tycker allherr Aspling och borde kunna komma överens om hur ni vill ha det.Herr Aspling ställer frågan lill mig: Hur kommer det att bli när det gällerlöntagarorganisationernas medverkan? Kommer ni alt köra över dem? Och frågan: Hur kommer ert familjepolitiska program att se ut? Delvar inte med avsikt som jag förut underlät att svara på fråga,som jag helt enkelt hade glömt bort, men jag skall besvara den . Propositionenbygger på resultatet från tre tidigare utredningar, redovisade i tvåbeiänkanden och en rapport, som alla tre har remiss-behandlats. Därpå har vihaft kontakter med representanter för arbetsmarknadens organisationer. Dettaär det första steget som vi har redovisat och som har legal till grund förpropositionen. Omfru ser efler litet mera noggrant i propositionen finner hon att det därframgår - vilkel jag också har sagt förut - att vi skall läggafram ytterligare förslag i frågan. Det arbetet har påbörjats, och vi kommeratt ta kontakt med olika organisationer, liksom vi hade sådana kontakter tidigare,innan vi skrev propositionen. Det tredje steget kommer . Detta ärklart redovisat, ; det är bara att läsa i propositionen, där vi hardel samlade programmet som senare skall redovisas. Sedankommer tillbaka och ställer frågan, om vi är helt aningslösa då del gäller den ekonomiska situationen. Nej, när vi gick ut i valrörelsen sade vi också atl vi var medvetna om atl det skulle komma att bli stora problem, men vi var inte helt medvetna om den ekonomiska situationen. Huruvida den dåvarande regeringen var del vet jag inte, men om den var del hade den bort öppet redovisa situationen litet bättre. Jag vet inte om var medveten om exempelvis situationen för Norrbollens eller 80, men varvsindu- 31 Föräldraförsäkringen,m. strins problem borde välfru känna till. Somjag sagt tidigare är del väsentligt för tryggheten all man kan klara sysselsättningen,och del har vi under den här liden gjort som vi satsat på detaktuella programmet. Jag hoppas också att vi skall lyckas med all ordnasysselsättning och därigenom åstadkomma trygghet för människorna. Därmed läggervi också grunden för en utbyggnad av den fortsatta familjepolitiken i den taktoch enligt de rikllinjer som vi har gett besked om i propositionen och somskall skapa trygghet och valfrihet ål föräldrarna. Herr talmannen anmälde att och fruHåvik anhållit alt lill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt lillytterligare repliker. Häreftertillkännagav herr talmannen att anslag utfärdals om sammanträdets fortsättandekl. (vpk): Verkligheten har blivit så påträngande alt familjepolitiken utgören viktig bil i debatten om den socialpolitiska verksamheten. Del visar allafamiljepolitiska debatter som förekommit i under vårsessionen. Mennär del gäller konkreta åtgärder för all förändra den verklighetsbild som såväl dokumenterats av etl otal utredningar, undersökningar och av vad vidagligen möter hänger inte viljan med längre. avslutande kapitlet i den statliga barnmiljöutredningen framhålls:"Det går inte all skapa en god livsmiljö för barnen ulan atl skapa ettgott samhälle för alla, grundat på allas rätt till arbete, en jämn välståndsfördelning,en produktion för de många människornas behov och en rättvis fördelning överdet hela, men också direkt över den egna livssituationen. Reformer som syflartill atl förbättra barnens levnadsvillkor kan således inte bara riktas direktpå barnen." Förett fullföljande av den målsättningen krävs ett annat samhällssystem, ettsamhälle med planhushållning, ett socialistiskt samhälle. Vårt kapitalistiskasamhällssystem har en utveckling i helt motsatt riktning. Allas rättlill arbete är långt ifrån en självklarhet, och del är väl också tvivelaktigtom den borgerliga regeringen har som målsättning "arbete ål alla".En viss arbetslöshet har alltid varit accepterad och önskad av den s. k. friaföretagsamheten. Kvinnorna har i alla lider fungerat som arbeiskraftsregulator.Nu har denna reserv utökats med invandrare och ungdomar; del framgår avarbetslöshetsstatistiken. Enjämn välståndsfördelning - hur skall denna komma lill stånd med en politik somf n. är så inriktad på alt övervältra alla krisens bördor på de små ochmedelstora inkomsttagarna? Såväl skalle- som löne- och prispolitiken har deninriktningen. Man sänker statsskatten, mest för de högre inkomsttagarna, ochsamtidigt höjer man kommunal- och landstingsskatterna, som med sinproportionella fördelning hårdare drabbar människor med småinkomster. Vihar en prisutveckling där prishöjningar sker i allt snabbare tempo och därpriserna på dagligvarusortimentel ökar mest. Ovanpå delta kommer enmomshöjning, som ytterligare påverkar prisbildningen i fördyrande syfte. Ingenvet vad prishöjningarna kommer atl uppgå till . Samtidigtfortsätts avvecklandet av prisstoppet på dagligvaror. Inflationenfortsätter - en inflation som förtar värdet av alla små reformer ochförbättringar som görs på olika områden, för såväl pensionärer sombarnfamiljer. För löntagarna står del klart att årets avtalsuppgörelse långtifrån ger kompensation för kostnadsökningarna. Inflationengynnar i stället andra grupper: storfinansen, monopolen, markägarna ochfastighetsägarna. De som har kunnat skaffa sig fasta värden berikar sigytterligare på bekostnad av dem som redan har det svårt ekonomiskt. Dettastämmer dåligt med den välståndsfördelning som barnmiljöutredningen förordar. Produktionför de många människornas behov - hur uppfylls del kravet? Vad som i dagprioriteras är den produktion som ger mest utdelning av profil till företagen,inte vad som ger människorna tillfredsställelse. Utbyggnadenav barnomsorgen hör definitivt inte lill vad som prioriteras - detta trots attalla politiker borde vara medvetna om att den brist på barnomsorg som vi har kommer atl orsaka samhället stora kostnader på andra områden. Närvänsterpartiet kommunisterna avvisar propositionen 117 om utbyggnad av föräldraförsäkringenm. m. utom på en enda punkt så gör vi det därför utifrån den slutsatsen, att utbyggnadenav barnomsorgen är den viktigaste fråga vi har i familjepolitiken. Detta harflera orsaker, men i första hand är del för barnens egen skull - barnen som farså illa i vårt s. k. välfärdssamhälle. Enfärsk undersökning som gjorts av i visar altmånga barn verkligen far illa. All barnfamiljer och ensamslående mödrar är enklar brislgrupp i hela framgår tydligt. Undersökningen visar attmånga förvärvsarbetande mödrar tvingas lämna sina barn, även små barn, utannågon som helst tillsyn . Från i rapporterasatl av 1 600 sexåringar är inte mindre än 900 kända i socialregistrel - i sambandmed socialhjälp eller tillämpning av barnavårdslagen ellernyklerhelsvårdslagen. Man tror att många omhändertaganden kunde ha undvikits,om man kunnat erbjuda daghemsplals och bättre förebyggande hjälp - menresurserna saknas. LO:ssocialpolitiska enhet för barnomsorgen har redovisat hur det såg ut . De redovisade siffrorna, som enbart gäller barn lillförvärvsarbetande mödrar, är verkligen skrämmande. 316 000 barn i saknar helt barnomsorg. Ca 300 000 barn mellan sju och tio årsaknar platser på fritidshem. Och för närmare 500 000 barn mellan elva flnns över huvud laget ingen tillsyn. Resultatetav denna brist på tillsyn kan vi lätt räkna ut. Jag skall inte närmare gå in pådetta. har en artikelserie som Föräldraförsäkringen,m. 3 protokoll 1976/77:133-134 Nr 133 började och som alla kan rekommenderas atl läsa. den 'annat genialt sätt atl minska efterfrågan på daghem tror sig kam- 17 mai 1977 markontoreti ha kommit på. Man vill att en avgift skall --------------- las utav dem som står i daghemskön. Och del är klart atl sätter man Föräldrajörsäkring- avgiften tillräckligt högt kan man minska efterfrågan. en, m. m. kommunisterna vill i varje fall intevara med på en sådan lösning avbarnomsorgen, alt minska på efterfrågan. Vi har i vpk-molionen 1573 sagt atl deresurser som föreslås bli disponerade för utbyggnaden av föräldrapenningen istället bör tillföras barnomsorgen, atl beloppet 500 milj. kr. motsvarar enutbyggnad med ca 15 000 barnstugeplatser. Den beräkningen håller kanske inte med den snabba kosinadssiegring som skett på byggsidan just när det gällerdaghemsbyggnader. Men det skulle i varje fall räcka lill en större utbyggnadän den som beslutade . Dettalas mest om småbarnsföräldrar i olika sammanhang. Men även barn långtupp i tonåren behöver en bättre vuxenkontakt och samhällets stöd av olikaslag. Därför vill inte vpk heller pruta på kravet om utbyggnad av fritidshemför alla barn i åldern sju lill . Vi avvisar också den särlösning medarbetstidsförkortning enbart för småbarnsföräldrar som aviseras - dels avsamma skäl, all del inte bara är små barn som har behov av föräldrakoniakt,dels för den diskriminering småbarnsföräldrarna skulle drabbas av påarbetsmarknaden. Bara medvetenheten om denna risk för diskriminering skulleavhålla många från all utnyttja den rättigheten. Jag vet inte - men del kanskejag kan få svar på av statsrådet - hur man har tänkt sig, om lagstiftningenskall utformas så alt del ovillkorligt gäller en kortare arbetsdag för båda föräldrarna,eller om man skall kunna göra som med den föreslagna föräldrapenningen, ochden ene får avstå. 1 så fall blir lagen av intet värde, för då blir del baramödrarna som drabbas av den kortare arbetstiden, med de konsekvenser det fårför kvinnorna på arbetsmarknaden. Vpkvill ha sex limmars arbetsdag för alla, främst därför atl utvecklingen inomarbetslivet med ökad stress och utslagning kräver kraftfulla åtgärder. vill ju nedbringa antalet sjukdagar för delöneanslällda. En kortare arbetsdag för alla skulle säkert vara etl effektivtmedel inte bara för att minska sjukfrånvaron utan det skulle också medverkalill en minskning av omsättningen av arbetskraft som i'dag .är nära noghundraprocentig på vissa arbetsplatser, exempelvis inom vårdyrkena. Det kostarstora pengar med nyrekrytering av arbetskraft, som kunde användas bättre. Desjukhusanslällda driver nu frågan om en arbetstidsförkortning hårt, därför att deras abetsförhållanden nu är sådana att åtta limmars arbetsdag är för mycket. Ofta blir deras arbetsdag på grund av ar betskraftsbristen. Genomförandet av sex limmars arbetsdag skulle med verka lill all de många kortlidsarbelande utökade sin arbetsdag, att andra 34 som slutat sitt arbete på grund avarbetsförhållandena skulle komma Det finns andel utbildad personal som inte kan utnyttjas. En allmänförkortning av arbetsdagen skulle mer än någon annan åtgärd befrämjajämlikhetssträvandena mellan kvinnor och män. Del vore ju ocksåsysselsällningsfrämjande. Imotionen 1976/77:61 har kommunisterna bl. a. föreslagit enutvidgning av möjligheten till föräldrapenning i samband med barns sjukdom ochtillfälligt omhändertagande och en höjning av åldersgränsen från 10 lill 14år. Jag har redan tidigare i mitt anförande motiverat delta förslag: alt ävenstörre barn har behov av tillsyn och inte kan lämnas ensamma, aJJra minst vidsjukdom. Det måste vara en samhällets angelägenhet att se lill att barn intefar illa och hamnar i de situationer som beskrivs i i anslutningtill levnadsnivå- och miljöstudie i . Utskottetsäger i sill belänkande alt barnens behov av personlig tillsyn och vård inormalfallen minskar i samband med att de passerar lågstadium,dvs. Detta lyder på dålig kontakt mellan utskottet ochsocialstyrelsen i denna fråga. Vidare hänvisas till att föräldrar i statligtjänst är berättigade till partiell tjänstledighet med C-avdrag för barntillsynlill dess barnet uppnått ålder. Del kan väl inte vara etl argument attanvända för avstyrkande av motionsyrkandet. Snarare borde det ge anledningtill att gränsen för rätt till ledighet vid barns sjukdom höjdes lill tolv årför alla förvärvsarbetande föräldrar. Sammagäller utskottets motivering för avstyrkande av yrkandet när del gällerföräldrapenningen för adoptivbarn. Det kan inte vara och är inte en generellregel alt ju äldre barnet blir, desto mindre omsorg är det i behov av. Om såvore fallet skulle vi inte ha de problem som vi har . Atl del i ställetkan vara tvärtom, bl. a. beroende på vilka sociala och kulturella förhållandenbarnen kommer ifrån, påpekas i motionen. Om vi inte inriktar oss på ett samhälle som del barnmiljöutredningentalar om - etl samhälle grundat på rätten lill arbete, en annanvälståndsfördelning, en produktion inriktad på människors behov, fördelning avinflytandet - får vi fortsätta att dras med alla de samhällets problem som vihar . Socialministerns utläggning var egentligen många ord om mycket småkonkreta åtgärder. Jag tycker f. ö. inte heller atl del socialdemokratiskaförslaget har en avgörande betydelse när del gäller lösandel avfamiljeproblemen i samband med barnomsorgen. Jag förslår inte riktigt debattenom . eller den enda månaden. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall lill vpk-molionerna 1573 och 61 isocialförsäkringsulskoiiets betänkande 1976/77:27. Föräldraförsäkringen,m. Förhållandet mellan barn och föräldrar i dagens är kanskebättre än förr i många avseenden. Dengamla hårda lydnadsuppfostran håller på atl vika. Barn håller så sakta på atltillerkännas en egen identitet. Föräldraförsäkringen,m. Detraditionella faders- och modersmylerna håller på all urholkas. Barn får alltoftare fäder som inte bara är fjärran slraffare, mödrar som inte bara är enblandning av och salmaror. Delheliga föräldraskapel, i betydelsen tron på föräldrars medfödda klokhet ochkunnighet om barn och barns behov, håller på atl naggas i kanten. Detförekommer allt oftare att föräldrar går på kurs för att lära sig barnkunskapoch träna sig i föräldraskap. Ochblodsmystik och vidskepelse kring barn-föräldrar-förhållandet håller på allskingras. Adoptivbarn och barn som fölls i andra samlevnadsrelationer än denäktenskapliga håller på att få alltmer identisk rättslig och social ställningmed barn i klassiskt organiserade familjer. Förvissoär allt delta bara trender. vanvårdas alltför många rättslösa barnav okunniga och auktoriletsbundna föräldrar. Samhället har ett stort ansvar förall stärka barns rätt lill kunniga och ansvarsmedvetna föräldrar. Men, som sagt, mycket gåråt rätt håll. Påett område, däremot, har det alltför länge gått alltför snett. Låt mig citeraen romanförfattares blixtbild ur svensk verklighet: "Vissthade både docenten och hans fru ibland haft del riktigt besvärligt med sin son,inte minst då docenten själv var upptagen av sin avhandling ochbara fick enstaka minuter över till umgänge med pojken; en lid som sammanfallitmed den period, då docentens fru arbetat hårt för all bli klar med sintandläkarexamen. Vissthade de kanske varit tvungna all försumma sonen ibland; tvingats umgås medhonom mindre än vad de själva velat. Men när de väl hade lyckats skaffa sig entrygg samhällelig och inkomstbringande position och en social ställning - hansom akademisk lärare, hon som tandläkare med egen praktik - då skulle de få alllid i väriden över för sonen." Sålångt författaren i Våldets triumf Titeln är betecknande. För närdocenten och hans tandläkarfru hade hunnit klättra upp till lämplig karriärnivåvar del naturligtvis . Deras pojke hade vuxit ifrån dem, snett ochvrångt. Och våldet triumferade. Påkanslisvenska kan man läsa samma verklighetsbild i barnmiljö-utredningensrapport nr 7, Barn och föräldrars arbete. Där heter det med spärrad stil: "Ettförhållande som är viktigt all komma ihåg är all de barnafödande ochbarnavårdande åren tidsmässigt sammanfaller med de år som föräldrarna satsarpå alt finna en bra position i yrkeslivet." Elleri klartext: har inte lid med sina barn. Föräldrar måste jobba.Föräldrar vill göra karriär och köpa villa med gillestuga. Ochpå fritiden grälar de med varandra om arbetsfördelningen i hemmet. I varjefall om man skall tro rykten på stan och ett reportage i senaste numret av , som påstår att arbetsfördelningen i hemmen är vanligastekonfliktorsaken i äktenskapet . 1 och för sig ingen nyhet, lika litet somden skeva fördelningen mellan män och kvinnor. Men nog baxnar man, när manläser all hushållsarbete i en lypfamilj. mamma-pappa-lvå barn, lar40 limmar ! Och nog hisnar man Nr 133 när man ser att föräldrar i 110 undersökta barnfamiljer ägnar sig ål städ- den ning, matlagning, uppköp, disk och undanplockning om 17 mai1977 dagen! Hurskall hellidsarbeiande föräldrar i en sådan situation få någon lid Föräldräförsäkring- över lill barnen? en, m. m. Nej,alltför många föräldrar får alltför litet tid över för alltför många barn. Ärdå föräldra°r över lag karriärsugna cyniker med villa i blick? Nej, lyckligtvisinte. Tvärtom är protesterna häftiga. Man kan se del på många Sätt. Etltecken är deltidsarbetets snabba ökning. har antalet deltidsarbetandetotalt ökat från 630 000 till 902 000. I en kommentar i senaste numret avTCO-tidningen säger TCO:s familjepolitiska expert följande ord: "Del härvisar att kravet på en arbetstidsförkortning är så starkt att människor börjarta ut förkortningen själva." Nufinns det naturiiglvis många orsaker till ökningen av antalet deltidsarbetande.Och utvecklingen är ingalunda enbart positiv, den har många aspekter. Menföräldrars önskan att få mer tid tillsammans med sina barn är otvivelaktigt enviktig faktor. I har socialförvaltningen genomfört en undersökningav del latenta behovet av barntillsyn. Man fann ett ganska stort antal kvinnorsom skulle vilja ta förvärvsarbete, om barntillsynen kunde ordnas. Men den heltövervägande delen ville bara ha deltidsarbete. Enliknande tendens finns i Deltidsarbete 1974(SOU 1976:7). Två siffror pekar på att kvinnor i åldern med småbarntrots tillgång på barntillsyn ofta ändå inte vill arbeta , dvs. Hela17 96 av barnen i åldern lill deltidsarbetande mamma har barntillsyn. Avde 24 000 kvinnor som uppger atl svårigheter med barntillsynen , var huvudorsak lill att de tog deltidsarbete skulle ändå bara en tredjedel vilja utöka sin arbetstidtill heltid om barntillsynen kunde ordnas. Siffrorav det här slaget måste naturligtvis alltid tolkas med viss försiktighet. är uppenbart, atl allt fler föräldrar känner en allt störreolill-fredsslällelse med heltidsarbetets förödande konsekvenser för deras förhållandetill sina barn. Delär mot den bakgrunden förslaget till utbyggd föräldraförsäkring utgör etl efterlängtat och principiellt nytt steg på vägen mot mänskligare avvägning mellan föräldrars lid i arbete och deras tid tillsammans med sina barn. Självfallet måste målet vara mänskligare och kortare arbetstid för alla. Men en sådan reform är samhällsekonomiskt omöjlig , det inser i varje fall alla som tvingas ta hänsyn till praktisk verklighet. Nr 133 I det läget är del rimligt alt resonera som redan barnmiljöutredningen den gjordei rapport nr 7, där man föreslog en anpassning av dygnsrytmen 17 mai 1977 ''"aHiriänmänskliga behov men också slog fast: "Särskild hänsyn bör tas lillbarnen." Föräldraförsäkring- kom med ett konkret förslag till kortare ar- en, m. m. betstid för småbarnsföräldrar. En särskildarbetsgrupp filade på tanke- gången och kom medett vidareutvecklat förslag. Eflersocialdemokratins tidigare minst sagt vinglande agerande är det högsttillfredsställande att socialförsäkringsulskottel nu kunnat nå enig uppslutningbakom den utbyggda föräldraförsäkringens principiella nyhet: Det skall blimöjligt för föräldrar lill barn upp lill första skolåret atl fritt förfoga överen föräldraledighet som bl. a. skall kunna las ut som en förkortad arbetsdag.Del betyder all småbarnsföräldrar i viss utsträckning får förtur tillförkortad arbetsdag - alltså just del krav som regeringspartierna länge harställt men som socialdemokratin envetet gått emot.