prot · G00938 · 1976-12-31 00:00:00 — har tillägg till statslönen varit pensionsgrundande påATP-sidan men icke på den statliga sidan, och det har gjort att lönetilläggenhar försvunnit i pensionshänseende vid samordningen med statspensionen. Det ärfaktiskt att trolla bort en rättmätig pension för de statsanställda. Man skallalltså rätta lill delta . Även här får vi se en förbättring, och del glädeross mycket. Livräntornahar vi också bråkat om här i kammaren. De är nu indexreglerade från1973, och alla livräntor i framliden kommer atl vara indexreglerade. Däremot ärde gamla livräntorna inte index-reglerade. Vi hörde bara för sedan enfråga besvaras av socialminister , varvid han talade om, alllivräntor som grundar sig på en yrkesskada kommer att räknas upp. Men det finnsandra livräntor också, s. k. ofullständiga pensioner, som man inte har talatom. Jag tycker all del är väldigt angeläget atl vi försöker förbättra dem. Jagkänner en kvinna som under tragiska omständigheter blev änka 1957. Hon fick dåen livränta på . Ända upp har hon försöktskaffa sig elt tillägg lill folkpensionen genom en kaférörelse, men orkarhon inle med den längre. Hennes livränta slår kvar på . var delganska mycket, men är det 3 protokoll 1976/77:380 Det ärverkligen angeläget att man tittar också på gamla livräntor och försökerjustera upp dem lill en rimlig nivå. Menfortfarande, ärade kammarledamöter, samordnas pension på sidoinkomster förstatsanställda med statspensionen. Denna samordning innebär all de aldrig fårATP-pension på den inkomsl som de haft vid sidan av sin anställning. Även t.ex. standardlillägg lill folkpensionen samordnas bort. Det finns alliså en heldel kvar att göra. Samordningsbeslämmelsernaär en myckel komplicerad materia. Men jag skall ge elt exempel som jag tror allockså var och en kan förslå som inte sysslar med dessa frågor. Omjag är privatanställd och har en sidoinkomsl, t. ex. som biografvaktmästare påkvällstid, får jag ATP på den sidoinkomsten ovanpå min folkpension -självfallet. Vi säger all en person är privalanslälld och fungerar t. ex. sombiografvaktmäslare och har . Han håller på med dettai . Det betalas avgift för extrainkomsten; det finns poäng registrerad ikassorna. Efter15 år går han över och blir statsanställd. betalas del ATP-avgifterförden extra inkomsten på , fortfarande registreras den i sjukkassan.Han betalar skall på dessa pengar, han får reducerat bostadsbidrag på grund avdem; de betraktas som en vanlig inkomst. Han sitter som statsanställdoch har alltså också denna extrainkomst. Sedanblir han och skall få pension. Men då inträffar någontingsynnerligen märkligt. Han får pension , när han varprivalanslälld. Denna ATP-pension läggs ovanpå statspensionen. MenATP-pensionen från , när han var statsanställd, samordnasbort; det dras av lika mycket på statspensionen. Det är ju ganska fantastiskt,för det har betalats avgifter för denna inkomsl hela liden. Pengarna finnsregistrerade i kassan; det är bara atl anordna en utbetalningsavi, så får handem. Men de kom bort i samordningskarusellen. Följdenblir all trots all han har i ATP-systemet - 15 som privat-och 15 somstatsanställd - och alltså skulle ha full ATP-pension, så får han bara för de15 första åren. Han får alltså bara halv ATP-pension. Hade han haft denna extrainkomst som statsanställd under alla de 30 åren, hade han inte fåll någon ATP. Jag tror inle att vibehöver vara oense om atl detta är orimligt. Nuär ju ATP en laglig rätt. Vi konslalerar i vårt särskilda yttrande au ATP harav beslutats och skall utgå. Vi hade litet olika värderingar i frågaom konstruktionen när vi tog beslutet om ATP. Men när beslutet nu är faltal ochATP är en laglig rätt, så skall den självfallet betalas ul. Dethar sagts mig att man i de pågående förhandlingarna har uppmärksammat detla.Del har hävdats all del är en avialsfråga, och det här skall interiksdagen syssla med. Ja, okay, det är kanske i första hand en fråga somriksdagens lönedelegalion skall ta upp, och jag hoppas atllönedelegationen bevakar den. Men tack vare att vi har Nr 38 bråkatså om den här frågan i har förhandlarna tydligen blivituppmärksammade på den och gjort vissa förbättringar. Jag är mycket glad åt attdessa förbättringar har kommii till stånd. Det har ryktats att även denna frågaskall komma upp i en förhandlingsomgång. Jag förutsätter att förhandlarna, ivarje fall representanterna för de an--ställda, bevakar detla område, för delär verkligen en rättvisefråga. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets förslag. Det finns fåsaker som retar fiitiga och strävsamma människor så myckel som känslan av allefter ell långl arbetsliv förlora egenhändigt intjänade pensioner i enoöverskådlig djungel av undantags- och samordningsbestäm melser. Jagvel inte exakt hur många pensionärer det finns i med den känslan.Men jag kan försäkra att det är många. Ja, uppriktigt -Sagt är det vanligareatt möta pensionärer som i något avseende upplever .sin pension som orättvistotillräcklig än pensionärer som är lugnt övertygade om att allt är rätt ochriktigt. Säkertförekommer missuppfattningar och felaktiga föreställningar bakom en delklagomål. Men är det egentligen så konstigt? Principerna för pensioneringenligt lagen om allmän försäkring är ju egentligen rätt ensidiga. utmärkta skriften , 12:e upplagan, som går ul i 955000 exemplar, förklaras vilka som har rätt till folkpension så här: "Föratt ha rätt till folkpension krävs yor det första att man är svensk medborgareoch för del andra atl man är bosatt i eller har varit mantalsskriven iSverige från och med del år man fyllde till och med det år man fyllde 62år." Dessutom kan invandrare och utlandssvenskar under vissaförutsättningar få folkpension. Rättenlill ATP beskrivs så här: "För att få rätt till ålderspension" - frånATP - "krävs all man haft pensionsgrundande inkomst och fått pensionspoängJör ." Meden sådan beskrivning är det inte så konstigt om del är en allmänt spridduppfattning alt alla svenskar som bor i har samma rätt till folkpensionoch att alla som intjänat pensionspoäng har samma rätt till ATP. Meni ett förord till kommer ordföranden i Folksamssociala råd, tillika riksdagsledamoten, med en brasklapp.Hon påpekar: "Det är naturiigtvis inle möjligl att i en bok av det häromfånget beskriva hela vår sociala politik." Det är en välbetänktreservation, ty på de 232 sidorna har det inte funnits plats med mer än tvårader om elt problem som för de flesta pensionärer från statlig eller kommunaltjänst är del helt överskuggande, två rader som bara kort konstaterar alt"den statliga och kommunala personalpensionen blir --- minskad medfolkpensionen och ATP". Eller i klartext: till folkpension och ATPgäller inte på samma sätt för anställda i offentlig tjänst som för övrigainkomsttagare. Resultatetblir ofta ganska makabert. Tekniskt fungerar det så all personalpensionen -eller kompletteringspensionen som den brukar kallas i samordnad form - minskar,ibland så all det inle blir någonting alls eller bara bagatellsummor kvar. Ielt brev som en pensionerad järnvägsman tillställt socialförsäkringsutskoltetflnns fotostatkopia på utbetalningsavier medkom-pletteringspensionsbelopp på , och . Är detkonstigt om den mannen är upprörd över resultatet av en pensionering som-enligt vad han skriver-"var ordnad genom personalorganisationen ochriksdagen innan ATP-lagens tillkomst". Enannan illustration och kanske mer representativ har sammanställts av riksdagensupplysningstjänst. Man har beräknat del sammanlagda pensionsutfallet för enrad statspensionärer i olika lönegrader och med olika födelseår. Låt oss tittapå utfallet för kontorsbiträden i A 13. Den som är född och idecember 1973 har en lön på . får under januari-november 1974en lotalpension på . - helt och hållet beslående av statligtjänstepension. inträder den allmänna pensionsåldern, som juvar vid det tillfället. Men pensionen ökar inte nämnvärt, bara till 2 281kr. Den utgörs av 1 085:18 ATP, 712:50 folkpension, 483:32 statlig pension. Iaugusti 1976 har pensionen ökats till . har ettpensionerat kontorsbilräde i A 13 med , alltså yngre,exakt samma pension. Är det då inle självklart? Ja, del kan man faktiskt frågasig. Sammansättningen av de två exakt lika stora pensionerna är nämligen rättolika. Båda har självklart lika stor folkpension, . Men den som är yngrehar högre ATP på grund av fler ATP-poäng, . permånad för den äldre. Hur kan de då få samma slulpension? Jo, den statligapensionen, som de arbetat exakt lika mycket för atl bli berättigade till,samordnas så alt den utgår med olika belopp, . lill den äldre och 543 kr.till den yngre. Resultatet blir alltså exakt samma totalpension. Dåfrågar man naturiigtvis: Är inie detla en ganska rimlig och rättvis åtgärd ijämlikhetens tecken? Nej, jag kan inle utan vidare finna det, i varje fall inteså länge förhållandena är olika för offentliganställda och andra inkomsttagare.Del är nog den största principiella bristen med hela samordningssystemet. Hurkan man begära alt vissa yrkesgrupper lojalt skall acceptera en påtvingadinkomstutjämning i pensionsåldern när jämlikhetsprincipen inte gäller allayrkesgrupper och - framför allt - inte alla åldersgrupper i samhället? Det haralltid förefallit mig skevt att elt samhälle som inte lyckas skapa jämlikhetbland sina starka, yrkesarbetande och produktiva grupper skall genomdriva enpåtvingad jämlikhet för pensionärer som kan hävda sina intressen påarbetsmarknaden. Enav effekterna av sysiemei beskrivs så här i socialförsäkringsutskolletsbelänkande nr 9: "En följd av systemet är atl en ökning av folk- ellertilläggspensionsförmånerna för betydelse för en statspensionär endast i detfall ökningen innebär att dessa förmåner överstiger 65-pro-centnivån".Eller i klartext: För ett betydande antal pensionärer som arbetat i offentligtjänst går en höjning av folkpensionen spårlöst förbi. Visserligenhar en förbättring skett genom en avtalsuppgörelse 1975 om en värdesäkring avstatspensionerna. Men fortfarande borde man kunna kräva - det görs ifp-motionen 1975/76:2058 - atl "även stals-och kommunalpensionärer får delav folkpensionshöjningarna". Samordningssyslemetinnehåller också en rad andra orimligheler. En del brister håller nu på atträttas till. I ett avtal mellan avtalsverket, /SR, Statsanställdas förbundoch TCO av blir en rad lönetillägg, som varpensionsgrundande enbart inom ATP, pensionsgrundande också inom statspensionen.Men fortfarande får de flesta stals- och kommunalpensionärerna ingen ATP' påsidoin-komsler, trots alt de i de flesta fall är tvingade all betalaATP-avgift. Om någon däremot under en del av sitt liv haft privata inkomsteroch sedan statlig tjänst, utgår prival intjänad ATP ograverad. Bestämmelsernasäger nämligen all samordningen enbart gäller sådana pensioner som intjänatssamtidigt. Resultatet är - som redan nämnt -atl offentliganställdasom regel slälls utanför möjlighet all förstärka sin pensionslrygghet genomsidoinkomsler, en möjlighel som alltså står till buds för andra inkomsttagare.Nog borde man kunna slå fast som princip att den lagfästa rätten till ATP skallha samma innebörd för offentliganställda som för privalanslällda. Denlidigare omnämnde järnvägsmannen har räknat ut att han på grund av samordningenav ATP på sidoinkomsler gått miste om , som han anser siglagligt berättigad till och därför berövad genom "elt rättstridiglövergrepp". Orden är hårda, men jag försäkrar alt de speglar en myckelutbredd och enligt min uppfattning djupt förståelig reaktion. Molden bakgrunden borde alla kunna vara överens om atl något måste göras. Vi harfrån folkpartiels sida motionsvägen krävt en översyn av samordningsbestämmelsernamed sikte på två huvudprinciper: 1. stats- och kommunalpensionärer skall få del ifolkpensionshöjningar, 2. statspensionssystemel bör i högre grad spegla denrespekt för intjänad pension som präglar privat pensionering. Vihar också i vår motion sagt: "kan inte nöja sig med atl hänvisalill all området är förhandlingsbart, eftersom effekterna för pensionärerna såintimt är förknippade med beslut om folkpensionsförmånerna vilka inte ärföremål för förhandlingar." Tyvärrhar vi inte fått allmän anslutning till våra synpunkter. Det har ju också sedanmotionen skrevs hänt en del på avtalsfronlen som visaratt man kan nå en god bilden vägen. har ju, som utskottet skriver, möjlighet attverka genom lönedelegationen, något som vi från fp-håll redan tagit initiativtill. Vihar därför avsiått från reservation. Men det innebär inte att vår grundläggandeprincipiella syn skulle ha förändrats. Den har vi uttryckt i klartext i ellsärskilt yttrande. Jag vill fästa uppmärksamhet på följande meningari yttrandet: "Vi föriilar oss således på att lönedelegationen lar upp dei motionerna berörda allvariiga bristerna i det statliga (och därmed indirektockså i det kommunala) pensionssystemet lill en kritisk bedömning ochkonstruktiv översyn. I annat fall kommer vi att även fortsättningsvis se ossnödsakade att motionsledes fästa uppmärksamhet på problemen." Detär min förhoppning atl en sådan utveckling skall bli onödig. 1 lönedelegationenborde del vara möjligl att nå enighet om ett kraftfullt handlande. För jag kaninte tänka mig all de som av hänsyn till arbetsmarknadens parter avvisarriksdagsingripande därmed skulle mena atl samordningssystemet som sådanl ärinvändningsfrill. Det vore i så fall ett mycket nedslående besked lill Sverigesstats- och kommunalpensionärer. Underdetta anförande överlog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (s): Bestämmelser om de statsanställdas pensioner finns i statens allmännatjänstepensionsreglemente med följdförfaltriingar. Vissa bestämmelser ireglementet har med verkan fr. o. m. givitsavtalskaraklär. Administrationen av statspensionerna handhas av statenspersonalpensionsverk. Det statliga pensionsreglementet omfattar statsanställdatjänstemän, oavsett anställningsform, vilka fyllt och innehar anställningmed minst halvtidstjänstgöring. Pensionkan utgå i form av ålderspension, sjukpension - beräknad på samma sätt somålderspensionen -, förtidspension, egenlivränta, familjepension samtfamiljelivränta. Statspensionerna liksom de statliga livräntorna är numeravärdebeständiga. De bestäms på grundval av basbeloppet vid ingången av det årdå de utbetalas. Detär riktigt som här har sagts atl statspensionerna och ATP är samordnade såtill vida som att en extra inkomsl vid sidan om en statstjänst och samtidigtmed denna samordnas med statspensionen. Men både och glömt alt lala om alt det finns skilda bestämmelser i dessa bådapensionssystem. Statspensionären är tillförsäkrad på slutlönen under allaförhållanden, medan ATP-pensionen uppgår till . Manhar förhandlingsrätt när det gäller pensionerna, och man håller på med attförbättra dem. Jag vill påstå att tvärtemot vad och sagt har personalorganisationerna uppmärksammat Från 1960genomfördes brullopensionssyslemet, och personalorganisationerna är välmedvetna om de orättvisor som kan föreligga. En bedömning görs från gång tillgång med hänsyn till de förhandlingar som förs, och pensionerna har blivitförhandlingsbara. Närdet gäller livräntorna vill jag liksom stryka under socialministernsuppgift här att kommer atl lägga fram förslag omreglering av lidigare yrkesskadefall inom både den offentliga och den privatasektorn. HerrRingaby menar atl det är framstötar från honom och andra motionärer som harmedfört att det blivit vissa förändringar i pensionssystemet. Jag vill inle taifrån honom glädjen all anse det, men jag tror att personalorganisationernasjälva driver på och bedömer vilka möjligheler som finns och vilkaprioriteringar som skall göras vid varje förhandlingstillfälle. Detföreligger ett enhälligt betänkande, och jag yrkar bifall till utskottetshemställan. HerrRINGABY (m): Vi behöver ju inle ägna denna fråga någon längre debatt, eftersom detinte skall bli någon votering. Jag vill bara göra ytteriigare ett påpekande. Detförhållandet all det är litet olika konstruktion på de statsanställdas och deprivalanställdas pensionssystem får inle föranleda att de statsanställdabehandlas orättvist då det gäller ATP på sidoinkomster. Den statsanställdespension uppgår i de flesta fall till på slutlönen, vilket är något bättreän ATP:s . Man går också efter medeltalet på de femton bästa åren när delgäller ATP, vilket kan ge ett något sämre resultat. Men för den skull skall jude statsanställda behandlas lika när det gäller rätten till ATP på ensidoinkomst. Det olustiga i den här historien är atl om man harmyckel stora ATP-inkomster vid sidan av - så slora att de överstigerstatspensionen - får man del överskjutande beloppet; då gäller den allmännapensionen. Men de allra flesta kan ju inte nå upp i så stor ATP-inkomst,eftersom de har en statstjänst, och kommer då hell bort i samordningen. Dettasystem är alltså oriktigt även från social synpunkt, och del finns verkliganledning för de berörda - främst lönedelegalionen och avlalsförhandlarna - alttitta på denna fråga. Det är möjligen tacknämligt att i informerarriksdagen om sakuppgifter, som finns i utskoltsbeiänkandel och som på intetsätt förändrar den kritik som bl. a. jag riktal mol systemets effekter. Mendet intressanta är om man skall tolka det hela så all i Ronnebyhar en annan uppfattning än vi i när vi slår fast de tvåhuvudprinciperna att stats- och kommunalpen- sionärer skall få del avfolkpensionshöjningarna och att statspensions-systemet i högre grad än f n. börspegla den respekt för intjänad pension som präglar privata pensioner. Det ärde två viktiga principer man som politiker måste kunna hävda. Detinnebär inte att man på något sätt ringaktar de fackliga organisationernasslagkraft. Vi har ju erfarit att de fackliga organisationerna ansett all detfunnits missförhållanden och atl de agerat för att rätta till dessa. Men samtidigtär det uppenbart atl systemet, så som del fungerar för många stals- ochkommunalpensionärer, har blivit en chock när de uppnått pensionsåldern. De hartidigare inte haft klart för sig hur det skulle komma att fungera. Detta kandelvis bero på att de fackliga organisationerna ändå domineras av, för atl inlesäga utslutande beslår av, människor . Pensionärerna ochderas organisationer har ju inle alls haft samma möjligheter alt påverkapensionssystemets utformning. Dåär det rimligt att i någon lämplig form tar på sig sitt ansvar. Vihar varit eniga om all den lämpliga formen f n. är att agera genomlönedelegationen. Det innebär som sagt inte atl vi i sak skulle ha någon annanuppfattning än att del här finns brister. Och jag hoppas verkligen att inteheller i i sak har någon annan uppfattning än att det härfinns brister, som måste rättas till. HerrKARLSSON i (s): Jag vet inte i vad mån herrar och haft möjligheter attfölja de kongresser som de statsanställdas olika fackförbund har hållit ochbehandlingen av de frågor som där tagits upp. Jag kan försäkra att denna frågahar behandlats på varje sådan kongress, och man har alltid kommit tillslutsatsen att bruttopensionssystemel är det bästa. Inomde fackliga organisationerna har man alltså länge debatterat den här saken, ochi fick man ett förhandlingsavtal, som ger de fackligaorganisationerna andra möjligheter än tidigare att bevaka denna fråga. Jagvill påstå att herrar och Ringabys utfall här framför alll riktar sigmot de fackliga organisationerna. Dessa har att tillvarata sina medlemmarsintressen, och det gör de både i detla avseende och när det gäller den direktalönen. Jag tror också all de fackliga organisationerna har tillgång tillexperter som behärskar det här området bättre än vad vi kanske gör i riksdagen.Dessa experter kan säkerligen också göra de bedömningar som är nödvändiga närman vill prioritera olika frågor. Dettaär en förhandlingsfråga, och den bör få vara det. (): Herrtalman! Del är nästan utan pågår fortfarande! tror all valrörelsen inte är slut Dellaär en gammal visa, och vi avvisar på del bestämdaste sådana här påståenden; viriktar oss inte på något sätt mot de fackliga organisationerna. Jag hartvärtom sagt all vi har fullt förtroende förde fackliga organisationerna och troratt de kan uträtta oerhört mycket på detta område. innebär inte all man som politiker och riksdagsman inle har ett ansvar församhället som helhet. Inle minst har man ell ansvar för de grupper som är svagai samhället, grupper som inte haft samma makt och möjlighet som andra attorganisera sig. Nuhar emellertid pensionärsorganisationerna under en rad år blivit starkare ochstarkare, och det är min förhoppning alt vi skall få ett system somgör del möjligl för pensionärsorganisationerna att i större utsträckning äntidigare förhandlingsvägen medverka vid utformningen av pensionssystemet. Detär ändå pensionärsorganisationerna som representerar erfarenheten. Det må inomde fackliga organisationerna finnas mycket tekniskt och principiellt kunnandeom hur pensionssystemet fungerar, men del är bara pensionärerna som harerfarenhet av hur systemet fungerar i det individuella fallet. Det är enförhoppning som vi kan återkomma till i annat sammanhang att pensionärsorganisationernasställning när det gäller fördelningen av det totala produktionsresultatet isamhället skall bli starkare i framliden. HerrRINGABY (m): Jag vill på det bestämdaste vända mig mot påslåendet att detta skullevara ett angrepp mot de fackliga organisationerna. Var och en som har lyssnatpå debatterna kan nog konstatera att så inte vartt fallet från minsida. Attbruttosystemel i och för sig är bra, i , utesluter intealt man kan göra det bällre. Det har berättats mig alt man införförhandlingsomgängen överväger att undvika samordning av inkomster som intehör till den statsanställdes lön utan kommer från annal håll, t. ex. från ettfackligt uppdrag. Sådana inkomster skulle alltså inte samordnas ulan ge enpensionsrätl, som läggs ovanpå den statsanställdes pension när han blir . Förhandlarnahar tydligen själva upptäckt att samordningssyslemet inte är bra. Jag vill inteta på mig någon ära härför, men jag föreställer mig all den intensiva debattenhär i kammaren hörs också av fackföreningsmänniskor. Även de kan bliuppmärksammade på en sådan här sak - vilket de tydligen har blivit i detlafall. HerrKARLSSON i (s): Jag vill tala om för herrar Ringaby och att avtalsverkettidigare har erbjudit ett nettopensionssystem till de statsanställda, som dockhar avvisat det sysiemei och hellre velat ha elt bruttopensionssystem. Om denu har kommit till en omprövning under andra Nr 38 omständigheter, har man med del pensionsavtal som föreligger möj- Torsdagenden ''S' " " "'""S till stånd. Överläggningen var härmed sluiad. Obligatorisk begra vningsförsäk -ring m. m. §15 Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. Föredrogssocialförsäkringsutskollets betänkande 1976/77:10 med anledning av motioner omobligatorisk begravningsförsäkring m. m. Detta utskottsbetänkande behandlar ett frågekomplex, som jag väl kännertill. Jag skulle nästan kunna utse mig själv lill sakkunnig på detla område. Ärendetgäller införande av en obligatorisk begravningsförsäkring, en fråga som vidårets början aktualiserades i tre riksdagsmotioner. Jag har inte någrainvändningar atl göra mot utskottets handläggning av dessa motionsyrkanden.Anledningen lill alt jag helt kort vill kommentera belänkandet är den avutskottet påhängda skrivningen om begravningsväsendets framlida utformning. Avnågon för mig obekant orsak diskuterar utskottet denna angelägenhet, fastänmotionärerna i sina motioner inte har något yrkande på den punkten. I ställethar utskottet genom att anknyta lill en tidigare väckt och behandlad vpk-motiontydligen ansett det vara sin plikt att säga något om begravningsväsendetsframlida utformning. Vadville då vpk med sin motion, den som utskottet nu hänvisar till? Jo, vpk villeatt samhället på något säll skulle överta ansvaret för begravningarna. Del ärhär min undran infinner sig.