prot · G00948 · 1976-12-31 00:00:00 — Och erfarenhet av Sydafrikasraspolitik vet vi nu alt det inte hjälper att gå genom de internationellaorganisationerna. Tillherr Wirmark vill jag säga att del hänger logiskt mycket bra ihop vad jag sadeom att sanktioner kan misslyckas även om de är internationellt uppbackade. Detär därför det är så meningslöst alt skriva som utskottet gör. Utskottet sägeratt vi skall verka genom FN för att försöka få fart på dessa sanktioner. Mendet leder ju inte till någonting. Det finns inget exempel på sanktioner, varesig från Nationernas förbunds tid eller från lid, som pånågot avgörande sätt lyckats ändra en stats politik. Del är därför som det är såviktigt att vi själva gör någonting konkret. Detsammavill jag säga lill . Del är inte alls någon motsättning i dethär resonemanget. Vi måsle göra något själva, eftersom den internationellaopinionen inte kan väckas och göra någonting så länge stora företag - ävensvenska - har ekonomiska intressen i och tjänar pengar på sinverksamhet där. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1134 av herrHermansson m. fi. i motsvarande del, och för- Nr 48 klarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Tnrsdaeen den '-' begärt votering upplästes och godkändes föOande 16 december1976 voieringsproposition: Den somvill all kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 10röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit molionen nr 1134 av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föOande resultal: Ja - 280 Nej - 15 § 4 Utvidgning av territorialhav Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1976/77:11 medanledning av motion om utvidgning av lerrilorialhav. HerrERICSON i (s): Det bifall lill den socialdemokraliskamolionen 1975/76:1150 som utrikesutskottet har enat sig om innebär en klar ochotvetydig rekommendation till regeringen alt utvidga det svenskalerritorialhavet lill . Utskottets skrivning går faktiskt någotlängre än vad motionärerna har begärt. Del beror naturligtvis på den snabbainternationella utvecklingen på del här områdei. Sedan ulrikesulskoilel jusierade belänkandel haryilerligare förändringar i havsräiien inlräffal som moiiverar en snabb svenskhandläggning av frågan. 1 fredags skrev Sovjetunionenspresident under etl dekret, som med omedelbar verkan inför en 200sjömil bred fiskezon längs vårt östra grannlands kuster. Åtgärden har troligenfrämst motiverats av utvecklingen i , men den förändrar ocksåsituationen i . Den nya sovjetiska fiskezonen kommer i allomfatta allt ut lill den s. k. mittlinjen. Var denna mittlinje skalldras är kuststaterna i ännu inte överens om. Enligt ell sovjetisktförslag skulle denna mittlinje på ett ställe gå närmare den gotländskaöstkusten än . Utvidgningen av del svenska lerritorialhavet till tolvsjömil kommer all förstärka den svenska förhandlingspositionen och för allainblandade klargöra all den av föreslagna mittlinjen i Östersjönär orealistisk. Förhandlingar måste las upp om svenska fiskares räll att fiska inom densovjetiska fiskezonen, och i det lägel är del naturligtvis en fördel om Sverige- pä samma sätt som - hävdar 12 sjömils territorialgräns. Jag vill med det här ha sagt alt det kanske vore klokt om regeringenagerade i denna fråga ännu litet snabbare än vad ulrikesulskoilel harrekommenderat. Jag yrkar bifall tillutskottets betänkande. Med detta anförande, i vilket () instämde,var överläggningen slutad. 1976/77:12 med anledning av propositionen1976/77:25 angående till-läggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1976/77 i vad avser verksamhetsområde 1976/77:13 med anledning av motion om statspensionål f d. generalkonsuln 1976/77:10 med anledningav proposilionen 1976/77:11 med förslag lill lagom tilläggsavgift i kollektiv persontrafik 1976/77:13 med anledning avproposilionen 1976/77:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /77 såvitt avser anslaginom verksamhetsområde 1976/77:14 med anledning avpropositionen 1976/77:40 om ändring i lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift Kammarenbiföll vad ulskollen i dessa beiänkanden hemställt. På förslag av herr förste vice lalmannen beslötkammaren att uppskjula behandlingen av på föredragningslistan återståendeutskoilsbetänkanden till morgondagens sammanträde. Omanvändningen av värnpliktiga för vissa seiviceuppgif ter § 6 Omanvändningen av värnpliktiga för vissa serviceuppgifter Herrförsvarsministern erhöll ordet för att besvara (vpk)anmälda fråga, 1976/77:149, och anförde: har med anledning av uppgifter i tidningenVärnplikts-Nytt om användningen av värnpliktiga för vissa serviceuppgifterfrågat mig om jag avser att undersöka saken och vilka åtgärder jag ämnarvidtaga om uppgifterna visar sig riktiga. 13 protokoll 1976/77:478 Omanvändningen av värnpliktiga for vissa seiviceuppgif ter rustade fartygens besättningar ingår fast anställda regements-, kompani- ochplutonsofficerare, befälselever samt värnpliktiga. All personal bor ombord,det fast anställda befälet ofta , de värnpliktiga som regel i niomånader. Allpersonal har också sin förplägnad ombord. För all driva eko-nomitjänslen finnsfast anställd personal på intendeniurlinjen samt värnpliktiga ekonomimän. Bådakategorierna har även slridsbefattningar på resp. fartyg. Itidningen görs gällande att de värnpliktiga ekonomimännenägnar stor del av sin tjänstgöring ål alt servera den fast anställda personalensprit och nattmål. Enligt vad jag har låtit inhämta anser chefen för marinenall de påstådda missförhållandena, om de är riktigt återgivna, måste varaundantagsfall som dessutom slår i strid mot föreskrifter i gällandereglementen. Han verkar föratl missbruk av alkohol och olämpligt användande avserveringspersonal inte skall förekomma. Jaganser det självklart att ekonomimännens tjänstgöring och tider skall planeraspå samma sätt som gäller för övrig personal. Vid övningar till sjöss nattelidkan givelvis ulspisning och servering bli aktuell. Jag anser attserveringspersonal inte skall användas för spritservering åt befäl avolika kategorier. Under övningar får spritförtäring över huvud laget inieförekomma. Del är enligt min uppfattning inte heller lämpligt att devärnpliktiga över huvud tagel har ansvar för spritservering ombord. Jagförutsätter all chefen för marinen kommer att vidta erforderliga åtgärder ochjag avser därför inte för dagen all la några iniiiativ i denna fråga. Underdetta anförande överlog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen LÖVENBORG (vpk): Jag ber attfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Denföranleddes av uppgifter som återgavs i pressen , och källan vartidningen . Jag har sedan fåll bekräftelse från annat håll påatt de relaterade missförhållandena verkligen existerar och att de förmodligeninte är undantagsfall. Det hade varit bra om försvarsministern hade sagt attvärnpliktiga över huvud tagel inte får utnyttjas för del ändamål som jag tagitupp i min fråga. Del sägs i svaret inte bara all del måsle vara undantagsfallutan dessutom att del slår i strid mot föreskrifter i gällande reglementen. Detsom förekommit är föOaktligen tjänstefel, så det bör behandlas som sådant. Försvarsministerntalar i huvudsak om det förhållandel alt värnpliktiga har fått syssla medspritservering. Jag lycker nog all del hade varil på sin plats all säga altsystemet med värnpliktiga hovmästare över huvud tagel bör avskaffas med delsnaraste. Del kan inte ligga i linje med grundmotiven förvärnpliktstjänstgöringen att de som utbildas för all försvara vårt land skallbehöva ägna sig ät att servera officerare. är en uppenbar skandal attsystemet med värnpliktiga hovmästare för befälens uppassning ännu existerar ochalt man dessutom missbrukar systemet genom att mer eller mindre tvinga värnpliktigaatt stå till förfogande för privata vickningar sent på kvällarna. Det har integjort saken bättre. Vidde andra försvarsgrenarna har man avskaffat det här systemet, och jag trodde imin enfald att det också hade skett vid fiollan, men så är ju inte fallet. Itidningen berättaren värnpliktig: "Jag tjänstgör påkompaniofficersmässen. Var Iredje kväll har jag vakt. Vakten gäller till 11 påkvällen och slörre delen av tiden går ål lill att blanda officerarnas groggar.Jag serverar mellan 10 och 16 officerare. Vi är två man som delar på jobbet.Den kvällen man har vakt slipper man åtminstone servera middag." Jagskall inte gå vidare i cilatläsningen, men jag vill understryka attvärnpliktsutbildningen naturligtvis skall vara meningsfull, och det kan man jumed bästa viOa i världen inte kalla kommenderingen som värnpliktig hovmästare.Jag anser att systemet måste slopas och att försvarsministern har sittansvar för att det sker så fort som möjligt. Omanvändningen av värnpliktiga JÖr vissa seiviceuppgif-ter Jag kan lugna med att kategorin värnpliktiga hovmästarehar avskaffats - jag vet inte exakt när, men del är mellan två och tre årsedan. Vad det är fråga om på fartygen är ekonomimän, och de harstridsuppgifter. De kan utöva sin tjänst på ekonomiavdelningen antingen somammunilionsmanskap eller som sjukvårdsmanskap. Det är alltså inte fråga omsamma typ av befattningar. Närdet gäller ekonomipersonalen på fartyg som är i tjänst är det principielltingen skillnad i förhållande till vad som gäller andra försvarsgrenar i sambandmed övningar. Även inom armén och inom marinen finns det faktiskt ekonomivärnplikligasom svarar för vissa servicefunktioner. Jaghar redan i min svar sagt att jag inte finner den påtalade verksamhetenlämplig - den strider som nämnts mot föreskrifterna, och jag räknar med att denhör lill undantagen. Däremot måsle inte bara officerare av olika kategorierutan även värnpliktiga under måltidsuppehåll ha viss servering. Det är ensjälvklarhet. När det gäller uppgift om vad somhar stått i tidningen vill jag bara konstatera all jag inte har lästden tidningen. Jag är inte beredd all kommentera en uppgift i en tidning av denkaraktären, som jag inte haft någon som helst möjlighet att kontrollera. Hen LÖVENBORG (vpk): Del var tidningen jag nämnde i detta sammanhang. Menjag vill säga till försvarsministern all det tydligen råder delade meningar omhuruvida systemet med värnpliktiga hovmästare har avskaffats eller ej. Devärnpliktiga inom fiottan anser tydligen inte det. Otntidpunkten JÖr genomförande av viss beställning för marinen Jag utgår från all deuppgifler som lämnats i värnpliktstidningarna i huvudsak är riktiga. Jag tolkarförsvarsministerns yttranden på del sättet all del kommer all utfärdas sådanadirektiv att de missförhållanden som har påtalats i värnpliktstidningarna ochsom jag har tagit upp i min fråga kommer att avskaffas senast undernästkommande år. Jag kan bara hänvisa till svaret på fråga, där jagsäger all jag förutsätter att chefen för armén kommer all vidta erforderligaåtgärder. Jag har givit min mening lill känna. Ävenom det råder olika åsikter om huruvida värnpliktiga hovmästare existerar ellerinte kan jag verifiera att de i verkligheten inte finns. Vi har inte sådanabefattningar. HerrLövenborg borde med sin tidningserfarenhel ha viss inblick i att delinteärsäkerl att alla tidningsuppgifter är fullständigt kontrollerade. Jag troratt situationen på det formella planet är helt klar. I den mån det harförekommit en felaktig handläggning har jag som sagt tagit avstånd från detta,och jag räknar med att del skall rättas till. Överläggningen var härmedslutad. §7 Om tidpunkten för genomförande av viss beställning för marinen Herr försvarsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:156, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd all medverka lill attbeställning av de nio minjaktfartygen för marinen kan genomföras /77. Regeringenhar i budgetproposition 1975/76:100 bl. a. upptagit besläll-ningsbemyndigandenför minjaktfarlyg. De finns upptagna i regleringsbrevet för /77under anslaget Marinförband: Materiel-anskaffning. Överbefälhavaren hardärefter lämnat sin programplan 1977/82 för del militära försvaret. I denna haranskaffning av minjaktfarlyg uppskjutits i förhållande lill lidigaregällande planer. Chefenför marinen har hemsiälll alt extra betalningsmedel ställs lill förfogande föratt möjliggöra beställning under budgeiärel 1976/77 av minjaktfartygen. Dennatidigareläggning avstyrks av överbelalhavaren. Jaganseratt frågan omanskaffning av minjaktfarlyg bör prövas i samband med försvarsbeslut.Bl. a. kommer då att undersökas om en beställning under innevarande budgetår ärmöjlig genom omfördelning av de medel som står till marinens förfogande. Jag lackarförsvarsministen för svaret. Tyvärrger svaret inte så särskilt stort hopp för Kariskronavarvet. Delta betyder altsysselsättningen måste tryggas för 150 man fr. o. m. Idagslägel blir del ytterst svårt all skaffa annan sysselsättning för alladessa arbetare. Dessutomhar väldigt stora pengar lagts ned på konstruktions- och utvecklingsresurser iKarlskrona för detta projekt. Om man hade vetat alt del skulle uppskjutas hademan givetvis kunnat disponera alla dessa resurser på ett annat sätt.Karlskronavarvet är också det varv som kommit längst i världen när del gällertillverkning av stora fartyg i glasfiberar-merad plast. Varvethar även för avsikt att försöka komma ut på exportmarknaden med en modifieradfartygstyp kallad M 80. Den fartygstypen är av defensiv art. Försenas nu denhär beställningen är del stor risk alt andra varv i t. ex. , ,eller kommer att inhämta försprånget och därmed försvåramöjligheterna att kunna säOa fartyget vidare och att kunna konkurrera påexportmarknaden. Somjag sade lidigare har detta projekt kostat myckel pengar. harKariskronavarvet koncentrerat nästan alla utvecklings- ochkonstrukiionsresurser på detta projekt med avsikt all vid en viss bestämdlidpunkt omsätta projekteringsarbetet i produktion i sina verksläder. Projektethar koslat 13 miO- kr. Förutom marinen harKarlskronavarvet och styrelsen (or teknisk utveckling bidragit med medel tilldel här projektet. En första investeringseiapp på för allskaffa nödvändiga verkstadsresurser är också påbörjad och kostnadsberäknad till2,3 miO- kr. Dessutom har närmare 1 miO. satsats i arkitekt- ochmiOöutredningar för den nya verk-siadsanläggningen. Sedanvill jag också tillägga all hela den kärntrupp av skickliga yrkesarbetare ochplastarbelare som varit sysselsatta med en hel del av detta utvecklingsarbeteinte kan behålla sin kunnande om man försenar projektet . Del betyderall man måste böna en ny utbildning av yrkesarbetare. Jagskulle därför viOa fråga om försvarsministern är beredd all här lämna engaranti för att beställningen av dessa lio minjaktfarlyg kan genomföras 1977,anlingen genom ell exlra anslag eller genom en förändring eller omfördelningav de medel som slår lill marinens förfogande. Omtidpunkten JÖr genomförande av viss beställning för marinen Jag kan fakliskt av formella skäl inte lämna denna garanti. Somjag nämnde tidigare är detta beställningar som får konsekvenser för denkommande programplaneperioden. Frågan ligger hos försvarsutredningen, ochjag kan därför inte lämna någon som helst garanti på denna punkt. Såvitt jag kan bedömalägel är det klart att dessa minfariyg Omlidpunkten for genomförande av viss beställning för marinen Det kan bliproblem med att få fram de ekonomiska ramar som gör det möjligt all byggafartygen . är i första hand enangelägenhet för industrideparle-mentet. Därmed vill jag inte säga all vi iförsvarsdepartementet på något sätt undandrar oss ansvaret. Del är etl delat ansvarmellan industridepartementet och försvarsdepartementet. Jag kan försäkra fruHåkansson all vi skall pröva de möjligheter som finns för attupprätthålla en jämn sysselsättning vid . Men jag har inga varesig formella eller reella möjligheter att ge någon garanti. FruHÅKANSSON (fp): Jag beklagar all försvarsministern inte kan ge den här garantin.Del hade betytt mycket för och Karlskronaregionen liksom för helaBlekinge, som vi vet är ganska häri pressat f n. av en väntad myckel storarbetslöshet vid många av industrierna. Jag behöver bara nämna UddcombochGränges. Vi vet alla vilka problem som förekommer där. Karlskronavarvetär ett varv som funnits i Karlskronabornas hjärtan sedan slutet av 1600-talet.Varvet har gått bra tack vare militära beställningar. kommer väl de ocksåatt skäras ned, och arbetssituationen blir under de förhållandena förändrad vidKarlskronavarvet. Delär alltså en mycket osäker situation för att invänta ettförsvarsbeslut eller . Alla människor som berörs avsysselsättningen vid varvet måste leva i oro till dess. Om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder måste vidtas skall medlen ändå hämtas ur den sammanlagda budgeten. Jaghoppas att försvarsministern i alla fall kan lova mig att på allt sättverka för all denna beställning kan genomföras . Det är helt nalurligt all den besvärliga situation man nu har-och somkan förutses bli ännu allvarligare -i kommer all påverka denbedömning regeringen gör. Man får försöka uppnå en tidigareläggning iförhållande lill överbefälhavarens Ibrslag. Jagvill bara betona att detta har ell klart logiskt samband med del försvarsbeslutsom kommer att fallas. Givetvis måste regeringen göra dessa rent allmännabedömningar, och det var därför jag i mitt lidigare anförande nämnde att dettaär en fråga som angår både försvarsdepartementet och industridepartementet.Jag kan i varje fall försäkra att vi har ambitionen all kommatill rätta med problemet och få en lösning som kan tillfredsställa alla parter. Jag lackar försvarsministernför detta besked. Jag vill uttrycka enförhoppning att försvarsministern verkligen enga- gerar sig mycket hårt iden här frågan, så att den kan få en positiv lösning Nr 48 Överläggningen var härmed slutad. Omstrukturproble men inom svenskt § 8 Om strukturproblemen inom svenskt produktionsliv produktionsliv Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i (vpk) anmälda interpellation,1916/11:11, och anförde: Hen Svenssoni har ställt föOande frågor lill mig: Kommer regeringen alt föOasamma politik av anpassning till storfinansens behov som den förra regeringen? När ämnar regeringen framläggaett långsiktigt utvecklingsprogram för produktionslivet? Vilken syn och vilka riktlinjerkommer alt prägla ett eventuellt sådant program? Innanjag besvarar frågorna vill jag redovisa några principiella synpunkter påinriktningen av och innehållet i den nya regeringens näringspolitik. Grundenför den nya regeringens näringspolitik är tron på de enskilda människornas möjligheter till engagemang och insatser i produktionslivet. Näringspolitiken måste därför utformas så att den befordrar uppkomsten och utvecklingen av ett mångskiftande och dynamiskt näringsliv som bygger pä såväl enskilt som samhälleligt och kooperativt ägande. Oavsett ägarform måste också de anställdas rätt till insyn och medinfiytande tillgodoses. Detta är den allmänna grunden för vår näringspolitik. För alt uppnå målen rimlig ekonomisk tillväxt, arbele åt alla och regional balans med hänsyn tagen till hushållningen med våra energi- och naturtillgångar måste en aktiv nä ringspolitik ständigt anpassas lill dessa mål. Detta innebär emellertid inte att man en gång för alla kan bestämma sig för en viss inriktning eller ett visst program för näringslivels utveckling och sedan styra dithän oberoende av utvecklingen i övrigt. Med utgångspunkt i den nuvarande stmkluren inom näringslivet blir det i stället statsmakternas uppgift att underlätta nä ringslivets anpassning till de konjunktur- och strukturförändringar som stän digt pågår i världsekonomin. Även om företagen själva härvid måsle bära ett stort ansvar kommer naturligtvis regeringen att med de medel som står till buds - lokaliseringsstöd, skattepolitik, ekonomisk politik m. m. - verka för att bl. a. målen arbete ål alla och ökad regional balans kan uppnås. Del är också min uppfattning att den ökade koncentrationen av ägande och sysselsättning som ofta föOer i stmkturomvandlingens spår måsle brytas. Vi måste få ell näringsliv med bättre balans vad gäller fördelningen mellan olika branscher, regioner och företagslyper. Statsmakterna måste bidra härtill genom au skapa bäiire fömisäiiningar för framförallt mindre och medelstora företag att ta fram och utveckla nya idéer och produkter samt finansiera produktionen av dessa. Härvid kan det naturligtvis bli aktuellt all utforma 199 Omstrukturproblemen inom svenskt produktionsliv insatserna så all de ocksåfrämjar en bättre hushållning med våra energi-och råvarutillgångar och/ellermedverkar lill en bättre regional balans. Meddenna redovisning har jag - åtminstone indirekt - besvarat men vill ändå kort sammanfalla vad jag sagt som mer direkta svar. Vikommer inte i regeringen all anpassa vår näringspolitik till storföretagenseller andra enskilda gruppers önskemål. Inriktningen av näringspolitiken kommeralt dikteras av de samhällsekonomiska mål som jag har redovisat. Av dennaanledning är det heller inte vare sig möjligt eller önskvärt att låsautvecklingen inom näringslivet av långsiktiga, de-laOerade utvecklingsprogram.Vi måsle självfallet slå vakt om möjligheten till en ständig anpassning avpolitiken lill en ibland föränderlig verklighet. Enfömlsällning för en aktiv och effektiv näringspolitik är att vi föOer ochanalyserar skilda utvecklingslinjer i svenskt näringsliv. Regeringen kommeratt ta initiativ till en fortlöpande långsiktig sådan analys. Hen i (vpk): Jag lackarför svaret. Sommånga andra har jag vant mig vid att interpellationssvar är en aning vaga ochallmänt hållna. Men detta svar är väl ändå en litet tunn soppa, även om manutgår från alt den är kokt på en spik! Härfinns inga linjer, inga perspektiv. Och ändå har ju stålkrisen slagit lill iNorrbotten och Bergslagen, ändå står den största slmkluromvandlingen hittillsför donen i skogsindustrin, ändå flödar kapital ut ur landet. sådan situation kan man inte försvara sig med alt grunden för näringspolitikenskall vara, som det heter, tron pä den enskilde. Jag vet inte för vilken gång iordningen man skall betona att strukturfrågorna inte är några trosfrågor, utandet är frågor som handläggs av industriministern och icke av kyrkoministern.Det kräver att man utvecklar ett näringspolitiskt tänkande och har åtminstonenågot av en medveten linje i sitt arbete. Avherr Åslings svar framgår tyvärr att han inte har någon linje alls. Vi måsteslå vakt om möjligheten till ständig anpassning, säger han, vi skall inte läsautvecklingen i långsiktiga utvecklingsprogram, säger han, vi skall underiättanäringslivets anpassning, säger han. Kontentanav svaret är skönjbar i två punkter. För del första förnekas altnäringspolitiken skulle vara anpassad lill storföretagens behov och intressen.Strax innan i interpellationssvaret sägs alt staiens uppgift är all underlättanäringslivets anpassning. Och sägs i interpellationssvaret altvi inie skall låsa näringslivet. Detta kan väl utläsas bara på etl enda sätt -all regeringen inte skall ha någon självständig syn, ulan att dess politikskall föOa upp vad som beslutas av de privata kapitalägarna. Fördet andra saknas i svar varje form av strategi för framtiden.Detta är, menar jag, det allvarligaste i den syn han redovisar. Bakslagenpå olika håll i ekonomin är ju bara loppen på isberget. Det är inledningen svär och påfrestande förändring. industri ställs inför en helt nysituation. De gamla, klassiska rikllinjerna är inte nog. Hotet mot sysselsättningenkan inte avvärjas med subventioner, lagerstöd. fälligaimprovisationer eller förtidspensioneringar. Del går inte all hota löntagarna med höjd moms och krävadem på återhållsamhet. Del går heller inte all föOa en låt-gå-polilik när delgäller de ekonomiska strukturproblemen . talar om snabba anpassningar. Det är som jagser det felaktigt ur tre olika aspekter. Del kan ge intryck av att man skallanpassa sig än hit och än dit, allteftersom världskonjunkluren svänger, ungefärsom i NJA-frågan. Men detta är ohållbart.