prot · G00928 · 1976-12-31 00:00:00 — Det sker ju oerhört många förändringar under en så långtidsepok. Jag vill därför i detta sammanhang understryka betydelsen av att manverkligen har en uppläggning tidsmässigt som passar in i den bild som ändå ären förutsättning för atl en utredning skall kunna vara i alla delar aktuell dåden läggs fram. Närdet gäller tillgängligheten spelar självklart också priset en väsentlig ioll.Jag vill gärna instämma i de synpunkterna - del har också utskottet gjort. Vadsom nu reglerar prissättningen är del avtal som finns med Allmänna Förtaget.Del finns redovisat i utskottets betänkande på s. 7. Där görs sammanfattningenatt minimipriset för offentliga utredningar skall sättas till . Men förlaget har efter samråd med finansdepartementetmöjligheter att då efterfrågan är stor sälla ett lägre pris än det som betingasav de regler som finns i avtalet. Jag vill understryka att det är just deltasom utredningen poängterar i sin skrivning. Med del sagda ber jag att få yrka bifall lill utskottets hemställan. Hert LÖVENBORG (vpk) kortgenmäie: säger att det som reglerar priset är avtalet med , och så är det naturligtvis. Men utskottets talesman ger lika litetsom utskottsbelänkandet någon hållbar motivering till att man inte kan göraSOU-betänkandena verkligt prisbilliga. Jagnämnde i mitt första anförande några viktiga utredningar. Dit hör exempelvis §32-utredningen, som kostar . Det var kanske egentligen del som gjordeatt vi skrev den här motionen. Debatten kring den utredningen var som alla velsynnerligen intensiv. Man blev kontaktad av många fackliga kamrater ochintresserade som ville få tillgång till Men även somriksdagsledamot har man som bekant begränsade möjligheter, och man var tvungenatl hänvisa intresserade till bokhandeln. Det var flera som återkom beslörlaöver priset. Det slår också klart för mig att många avstod från att sälla sigin i grundmaterialet just pä grund av prissättningen. ,som tillsammans med sina bilagor kostar , är också ell exempel på enprissättning som jag tycker är olycklig, eftersom det rör sig om frågor som äroerhört viktiga för många människor i produktionslivet. Det handlar om behovetav gränsvärden, arbetsgivarnas skyldigheter, vilka ämnen som är farliga, varman kan överklaga, hur besvärsrätlen fungerar osv. Jaganser inle att detla är ett rimligt tillstånd. Det kan sägas att vikligautredningar alllid refereras i press och andra massmedia, men det räcker inte.Varenda människa måste ha rätt och därmed också möjlighet att sälta sig in iutredningsmaterialet - det bör, som vi säger, vara en demokratisk rättighet.Del är del naturligtvis inle i verklig mening om priset för del är så högt atldel avskräcker människor från all förvärva det. Utskottet har, tycker jag,avstått från atl fundera särdeles mycket på denna fråga och sägerbara: " liksom tidigare förutsätter utskottet vidare all dennainformation skall kunna erhållas ulan alltför stora kostnader för denenskilde." Alt utskottet har förutsatt delta har tydligen inlepåverkat prissättningen. Jag tycker därför att formuleringen är skäligenmeningslös och till intet förpliktande. () kortgenmäie: Konstitulionsulskottels ordförande säger atl oppositionensenda möjlighet är alt via krav på utredningar i sina motioner aktualiserafrågor. har större erfarenhet av all vara i oppositionsställning änjag, men vad jag reagerar emot var att man krävde en sådan mängd utredningaroch att det inte fanns någon som helst samordning mellan de borgerligapartierna. Jag sade alt 228 utredningar redan arbetade och man krävdeytterligare 531 utredningar. Jaghar, , roat mig med att titta på hur mänga människor som i genomsnittsitter i en utredning. Det är 10-12 personer. De arbetar i genomsnitt tre år.Om alla krav på utredningar hade bifallils skulle alltså c:a 6 000 människor hablivit engagerade . Det skulle, menade jag, ha medfört all hela detsvenska utredningsväsendet hade kollapsat. Jagdelar uppfattningen att det är viktigt atl utredningar tillsätts för atl fåfram ell ordentligt beslutsmalerial i stora och vikliga frågor. Jag delar ocksåuppfattningen att det skall vara ett brett pariamentariskl inslag iutredningsväsendet. Men jag reagerar när man från den gamla oppositionens sidai motioner hävdar all del är den förra regeringen som har minskat detpariamentariska inslaget. Den överväldigande delen av krav på utredningar frånoppositionspartierna har nämligen gällt s. k. 2 protokoll 1976/77:28-30 Manskall, menar jag, leva som man lär. Del är min förhoppning all så blir fallet ifortsättningen. HerrBOO (c) kort genmäie: återkommer lill prissättningen. I den frågan vill jaigånyo understryka vad utskottet framhåller, all det är viktigt att allmänhetentillhandahålls ett material lill ett pris som är så avvägt alt del inte ikostnadshänseende läggs hinder i vägen. Jag vill också hänvisa lill atl detavtal som finns med Allmänna Föriaget ger möjlighet till siirskildaställningstaganden i de fall då det är särskilt stor efterfrågan påutredningsbetänkanden. Därutöver vill jag framhålla att utredningar oftapresenteras i sammanfattning i s. k. popupplagor, som självklart kommer ul lilllägre priser. Del är en- riklig väg att gå. Det förekommer alllid en diskussionom uppläggningen av redovisningarna. Inte minst i TV-debatlen blevden frågan belyst - en del kräver fullsländighel, andra vill ha mer generellaredovisningar. Del borde därför finnas möjligheter alt få den variant manönskar. Därutövervill jag säga att ett instämmande ånyo från i vad ulskollel härskriver ändå borde vara av betydelse för den fortsatta bedömningen avuppläggningen och prissättningen. Sedanvill jag för i korthet framhålla att jag inte sade alloppositionens enda möjlighet är atl kräva en utredning. Vad jag sade var atloppositionen i de flesta fall inte har resurser all lägga fram färdiga förslag.Oppositionen tvingas då all hemställa all hos regeringen begär enutredning, varigenom man får tillgång lill de resurser regeringen har. Jagvill än en gång understryka att det självfallet bör .förekomma en avvägningmellan olika slag av utredningar. Men när det gäller de stora och lungapolitiska reformulredningarna har jag samma uppfattning som . Viär alltså överens på den punkten. (vpk) kortgenmäie: Men, , om man är överens om att så många människor som möjligtbör få tillgång till den information det här handlar om, måste man dra någrapraktiska konsekvenser av det. säger all föriaget iiar möjligheter attnär det gäller utredningar som behandlar speciella frågor, för vilka man kan förväntasig ell stort intresse, gå in för ett lägre pris. Men jag har redan genom enrad exempel visat att prissättningen inle rimmar med den goda ambitionen utanatt utredningarna är för dyra, och det är ju egentligen det saken handlar om. Jagvill än en gång slå fast att största möjliga information måste vara endemokratisk rättighet. Vårambition när vi sitter i utredningar - vare sig vi är riksdagsmän ellernågonting annat - måste vara att så många som möjligt lar del av vårafunderingar, diskuterar förslagen och lägger nya aspekter på frågorna. Har manden ambitionen bör priset vara symboliskt, och vi har förslagsvis nämnt siffran10 kr. Om affären går ihop eller inte måste vara av underordnad betydelse -värdet av information bör väga tyngre. Jag tycker all det är synd att utskottetinle delar vår mening därvidlag. Det kan jag inle finna att utskottet gör,eftersom man inte drar de praktiska konsekvenserna. Jag beralltså åter att få yrka bifall till vår motion. HertLINDAHL i (fp): När jag hörde kom jag osökt atl tänka på en mycket roligoch framför allt mycket tänkvärd bok som heter man ljuger med statistik.Han gjorde inga som helst försök att kontrollera hur många av dessautredningsförslag som var avsedda alt gå lill en annan sittande utredning. Hanhade inte heller gjort några som helst försök att undersöka hur många av dessautredningskrav som kunde rymmas inom samma utredning. Detta är ett par exempelpå vad som har förbisetts. Detegentligen enda som lyckades bevisa var atl under förra riksmötetsatt socialdemokratin i regeringsställning och de nuvarande regeringspartiernai oppositionsställning, och del är ju inte någon speciell nyhet för kammarensledamöter. HertHUGOSSON (s) kort genmäie: Eftersom jag själv är statistiker skall jag delvis ge iHamburgsund rätt i att några av dessa ulredningskrav förvisso innebar att någonredan tillsall utredning skulle få uppdraget. Tyvärr har jag här inte densiffran, men det var en försvinnande liten del. Kvar står atl man i över 500motioner krävde ulredningsaktiviteier - det är så mycketsom antalet redan arbetande utredningar med bakom sig. Detär alltså en relativt stor mängd krav man har fört fram. Även om det finnsvissa statistiska hakar så är väl det korrekta intrycket alt man verkligenförsökt sätta i gång utredningsmaskineriet. iHamburgsund (fp) kort genmäie: Herr talman! Del var roligt att idet här inlägget erkände vissa så att säga mindre missar. Vi får väl vänta ochse hur läget är när socialdemokraterna har varit i opposition ett tag. Den senaste polemiken har visat att redan backat frånsitt första ställningslagande, då han visade tabellerna över de tre icke socialistiskapartiernas yrkanden i partimolioner och enskilda motioner om utredningar. Mendet var ell av de arbetssätt vi hade alt tillgå i oppositionsställning. Kravenvar, säger , all en del av de begärda utredningarna skulle ulförasav experter. Ja, bl. Men del betyder väl inte att man därför kommer utanfördet parlamentariska inslaget. Det finns experter även bland riksdagsmännen. Omherr yttrande grundas på erfarenheter av alt det inom den egnagruppen socialdemokratiska riksdagsmän inle finns några experter, så kan jagförsäkra att det gäller icke för hela kammaren. Anledningentill alt vi inom den tidigare oppositionen fick yrka på utredningar var att densocialdemokratiska regeringen myckel godtyckligt tillsatte sina utredningar.Därav följde bl. a. snedvridningen med ell ökat antal enpersonsutredningar, somjag har kritiserat i min motion och i lidigare inlägg . lärsig väl, i oppositionsställning, hur man får jobba somoppositionspolitiker, när inle insynen i kansliet står till förfogande ulantillhör flydda dagar. Hert (): Jag har inlebackat. Jag har sagt all man kanske i några fall krävde all en redan tillsattutredning skulle få en ny arbetsuppgift, att det inle nödvändigtvis behövde blien ny utredning. Men därmed har jag inle backat från grundprincipen, nämligenalt man krävde mer arbete genom utredningar. Jagvill också rätta . Det var inte bara de borgerligaoppositionspartiernas utredningsförslag jag visade i tabellerna, utan jagvisade även krav som framförts i enskilda socialdemokratiska motioner och ivpk-rnolioner. Men det jag reagerade mol var atl isin motion och i sitt inlägg här hävdade atl den socialdemokratiskaregeringen bara tillsatte expertulredningar, när del alldeles övervägandekravel i de motionsyrkanden om utredningar som de tre borgerliga partiernaförde fram under förra just gick ul på all expertulredningar skulletillsättas. bör väl efter de här åren i vela att manskiljer mellan parlamentariska utredningar och expertulredningar. Därmed intesagt annat än atl det finns 349 experter i den här kammaren - experter på mångaolika områden. Men man gör ändå skillnad mellan expertulredningar ochparlamentariska utredningar. Därtill kommer, , alt väldigt mångaav de utredningar som arbetar har tillsalts efter beslut som faltals i dennakammare. Del är alltså som i stor utsträckning har ställt kraven påatt de olika utredningarna skulle komma till. Jag måste be all läsa protokoll efter den härdebatten. Jag har inle i tidigare inlägg kritiserat ex-perttillsällandelsom sådant. Mendet här kan inte innebära - vilken statistik man än har att tillgå - att om manskall använda experter måste del bli fråga om enpersons- Det kan intevara den allmänna uppfattningen, och del är detta jag har kritiserat i minmotion. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels ul-skotlets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill motionen nr 903 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m.m. Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 5 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall lill motionen nr 903. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §6 Utvärdering av kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. betänkande 1976/77:6 angående motioner rörande enulvärdering av kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. Kommunindelningsreformen har diskuterats i vid olikatillfällen. är upprinnelsen en motion från m. fl.centerpartister. De kommunaldemokratiska problem som diskuteras i motionen ärvärda all uppmärksamhet. Den socialdemokratiska utskollsminoritetens kritikgäller inte detta utan förslaget atl en så genomgripande reform skallutvärderas efter endast . Jagär också av andra skäl ytteriigare förvånad över att de borgerliga partiernajust nu anser en ulvärdering av kommunindelningsreformen nödvändig frånkommunaldemokratisk synpunkt. Del är precis del som har skett oavbrutet sedan1970. En stor parlamentarisk utredning har, enligt min mening på ettföredömligt sätt, gått igenom hela problematiken och har publicerat betänkandeefter betänkande i nästan total enighet. Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. Förslagen har följts upp ien stor proposition som just nu håller på att behandla.Ett av de största samhällsforskningspro-jeklen någonsin här i landet,kommunalforskningsgruppen, har haft som huvudfrågeslällningkommunindelningsreformens konsekvenser, i första hand för den kommunalademokratin. Forskningsarbetet har redovisats i 36 licentiat- ellerdoktorsavhandlingar och i fem volymer i . Vadär det egentligen för material som saknas för bedömningarna avkommunindelningsreformens konsekvenser? Inte i någon annan fråga finns ett sårikligt och så genomarbetat material som här. De borgerliga partierna har nuregeringsmakten, och de kan använda detta rika material för all lägga fram deförslag som materialet kan ge anledning lill. Men på detta område, som på fieraandra, bedriver de en s. k. optisk politik. De vill ofta ge sken av att de ärmera intresserade av demokrati än andra. Naturligtvis är del inle så.Vi kan ha olika meningar om på vilka vägar vi når bäst resultat, men atl vialla har i grunden samma intresse för den kommunala demokratin, det utgår jagifrån. Detskulle också vara otillfredsställande att begränsa utvärderingen lill dedemokratiska aspekterna, som motionärerna föreslår. Man kan vidare fråga sig omdet ens är möjligl att göra en studie av della slag. Varken politiker ellerforskare kan säga hur det skulle ha varit om ingen reform genomförts. Kan viinte få svar på den frågan, så förefaller det inte särskilt meningsfullt med enomfattande ulvärdering. För oss politiker måste det väsentliga vara atlreformera den verklighet som vi lever i. Del tjänar de enskilda människornabäst. Delär klart att en så genomgripande förändring i samhällsstrukturen somkommunindelningsreformen inte kan göras utan all det uppslårme-ningsmolsätiningar. Del är också naturligt alt del i ett öppet och avdemokratiska värderingar präglat samhälle blir debatt om reformerna både föreoch efter genomförandel. Det är ett friskhetstecken i sig, och jag kan inle senågot fel i att den debatten är engagerad och att argumenten skärps för ochemot olika ståndpunkter. Förändringar av det här slaget har naturligtvis inteenbart fördelar eller enbart nackdelar. Det är emellertid ofta så alt det somupplevs som negativt faller i ögonen, medan de positiva resultaten inleframstår som lika påtagliga och gripbara. För de borgerliga har della i varjefall varit en realitet. Hälsan tiger som bekant still. Kritikernaav kommunindelningsreformen redovisar enligt min mening inte hela sanningen.När statsmakterna 1962 fattade beslut om reformen stod man i själva verket ien valsituation. Alternativet hade varit alt lyfta av kommunerna uppgifter ochlåta regionala eller centrala organ få ansvaret för dessa. En enhällig riksdagvalde i stället att skapa förutsältningar för en stark självstyrelseoch därmed lägga ut den nära medborgarna. Dengeografiska omdaningen av kommunerna var praktiskt tagel helt genomförd förknappt . Det är ett kort tidsperspektiv när del gäller atl bedömaeffekterna. Däremot kan vi konstatera att talet om mastodonlkommuner saknargrund. En fjärdedel av landels korri-muner har under 10 000 invånare, och merän hälften av landets kommuner har mindre än 15 000 invånare. Låtoss därför vara överens om atl indelningsreformen var nödvändig. Jag ser densom en etapp på vägen att förslärka kommunernas roll i samhällsutvecklingen.Indelningen är viktig, den har grundläggande betydelse, men den ingårsamtidigt som ett led i en större helhet. Nugäller det indelningsreformens fullföljande. Del jag syftar på är kommunernasallmänna roll i samhället. Hit hör förhållandet till slalliga organ,kommunernas egen organisation och förvaltning, utvecklandet av den kommunalademokratin liksom samspelet mellan kommunen och medborgarna. Genom tillkomsten avbärkraftiga kommuner har vi lagt en fast grund för fortsatt kommunaltreformarbete. måste vi gå vidare med konkreta åtgärder som stärker denkommunala självstyrelsen. Den socialdemokratiska regeringen hade ettmålinriktat program där viktiga punkter var fördjupad demokrati,minskad statlig detaljreglering av kommunerna, decentralisering av beslut lilllokala och regionala organ, förbättrade kontakter mellan enskilda ochmyndigheter samt förbättrade möjligheter för folkrörelserna att medverka iarbetet för alt skapa en livskraftig demokrati. Detär, herr talman, viktigare alt med kraft arbeta för sådana reformer än attförbruka resurser för ytterligare utvärdering av kommunindelningsreformen. Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. Frågorna om den gemensamma valdagen och kommunindelningen är vikliga idet kommunaldemokratiska panoramat. Hur dessa frågor löses har således storbetydelse för den kommunala verksamhetens innehåll, funktion och organisation. Dengemensamma valdagen tillkom vid den stora partiella författnings-reformen 1968,och avsikten var att bevara det s. k. kommunala sambandet. Det är viktigt attkomma ihåg detla i del här sammanhanget, liksom orsaken till all man kunde nåenighet om reformen. Redan då var ju tveksam när det gälldetillämpningen av reformen i praktiken med tanke på dess verkningar för denkommunala demokratin. Detta framgår av konstilulionsutskotlets utlåtande 1968:27och senare av beslut. Förvår del accepterade vi den gemensamma valdagen och treåriga mandatperioder, dådetta var en förutsättning för atl vi skulle kunna uppnå ett av de mål som visatte högst, nämligen en enkammare som är direkt vald av folkel vid ell ochsamma tillfälle samt i anslutning därtill ett rättvist valsystem på riksnivå. Lika självklart har viunder årens lopp krävt utvärderingar av reformens Utvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser m. m. verkningar just ikommunaldemokratiski avseende, vilket också framgår av redovisningarna iutskottsbelänkandet. Givetvis är vi medvetna om att det är nödvändigt all haett tillräckligt underlag för att kunna göra dessa utvärderingar. Därför har viockså understrukit att så bör vara fallet. Vi har i någon redovisning fåttbeskedel all utredningen om den kommunala demokratin skulle ta upp även de härfrågorna. Del fanns möjligheter för utredningen atl göra det. Eftersom jagsjälv är ledamot av utredningen, som fortfarande arbetar, vill jag tala om allvi inte kom in direkt på den problematiken. De frågorna är alltså intebehandlade i det utredningsbetänkande som , som i Ronnebysade, är under utskottels prövning. Utredningen om den kommunala demokratin harsåledes lagit vissa initiativ men har inte fått tillräckligt underlag i del häravseendet. Kommunindelningsreformenhar, som också sagts här lidigare, varil föremål för intensiv diskussion. Redanvid blockbeslulel 1962 var meningarna delade, men jag vill understryka alluppfattningarna inte skilde sig om behovet av en viss reformering ulan merbeträffande principerna och reformens genomförande. Reformengenomfördes vid del tillfället utan all de kommunaldemokratiska effekterna avden var ordentligt analyserade och genomlysta. Självfallet skulle problemuppstå, bl. a. genom att avståndet mellan väljare och valda skulle öka. Denkommunala verksamheten är den samhälleliga aktiviiei som ligger närmastmänniskorna, och därför är det oerhört betydelsefullt atl just kontakternamellan medborgarna och de valda fungerar på ett tillfredsställande sätt på delplanet. Det är del som vi har velat understryka i våra återkommandediskussioner i den här frågan. Jagvill gärna säga, och det är viktigt, au man i den avvägning som skall skealltid också skall ha med effektiviteten i den kommunala verksamheten. Jagvill understryka atl den delen av bedömningen inle får komma bort isammanhanget. Detär således nödvändigt att de många människorna får en chans till medverkan ochkontroll över - och också får vara med och ta ansvar för - den kommunalaverksamheten. Tappar man bort detla lappar man också bort myckel av vitaliteteni det kommunaldemokraliska arbetet. 1962års beslut innebar en frivillighel och möjlighet för kommunerna att självabestämma om eventuell sammanslagning inom blocken. Delta tyckte vi var ensäkerhetsventil, som också garanterade atl man på del lokala planet noga skullebedöma just de kommunaldemokratiska effekterna av en slutlig sammanslagning. Mennär tvångsreformen kom 1969 var det en kallare hand som tog lag i del häirstora arbetet. Då blev del nödvändigt för kommunerna all eller 1974klara sammanläggningen och krypa in i den av majoritet färdigsyddakappan. Det var först senare som den av i ocksåredovisade utredningen om den kommunala demokratin kom till. Jag vill för min delunderstryka att del är ett utomordentligt värdefullt underlag som utredningenhar skaffat för fortsatta reformer och förändringar i den kommunalaverksamheten och dess uppläggning. Men utredningen hade att börja sill arbetepå basis av den genomförda kommunindelningen och kunde således inte ta upp denlill prövning i sitt arbete. Det var självklart att man då måste poängleravikten av att alla frågor som ändå kan vara värdefulla när det gäller attförstärka den kommunala demokratin också kommer under prövning. Bådeutvärderingen av kommunindelningsreformen och utvärderingen av den gemensammavaldagen, som är aktuella, måste komma att beröras i anslutning tilldiskussionen om fördjupning av den kommunala organisationen genom någon typ avkommundelsorgan. Del har också i regeringsdeklarationen klart uttalals att manskall pröva frågan om den kommunala organisationens lokala förankring ochutvärdera kommunindelningsreformen samt framlägga förslag i anslutninghärtill. Del finns ett starkt samband mellan många frågor i det kommunalorganisatoriskapanoramat, och delta är några bevis för det förhållandet. i menade att utvärderingen kommer alltför snabbt. Som jagser del är det nödvändigt att påbörja en ulvärdering så snart man har ettmaterial som kan ligga som underiag för en sådan. Den forskningsgrupp somarbetat med dessa frågor har bidragit med ett utomordentligt bra material, gäller alt dra ut kontentan av det för att kunna få några resultat avvärde. Jagvill lill sist, herr talman, understryka atl del för utvecklingen av denkommunala verksamheten är värdefullt, om vi kan vara eniga i dessa frågor.