prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Värnpliktsförsvarel är också en viktiggaranti för atl försvarsmakten blir föremål för folkels insyn, kontroll ochpåverkan." Eftersomherr i är i kammaren skulle jag vilja fråga honom: Vad var det iden socialdemokraliska skrivningen som inte kunde acceptera? ju dem som sade nej lill del socialdemokratiska förslaget, trots attvi var beredda att diskutera det och trols att ni hade haft lång lid på er altdiskutera det. Dettaställningstagande är onekligen illavarslande därför alt del lyder pa au regenngenhåller pä atl fiärma sig från det som man trodde var allmänt accepterat. Jagkan peka på den syn på försvaret som värn-pliklskonferensen gav uttryck för ochsom också ordföranden i de värnpliktigas arbetsgrupp skriver om i det senastenumret av . Han skriver sä här: "Vi måsle slå vakt kringvärnpliktsförsvarel. att försvaret bygger på hela folkets medverkan finnsinga förutsättningar för elt trovärdigt försvar av vårt land. Ettvärnpliktsförsvar och en fortgående demokratisering av försvaret förhindrar atldel skapas en klyfta mellan folket och försvarei." Demokratiseringav försvaret - som väl var den andra aspeklen i villediskulera när han tog upp frågan om lekmannainsyn - är en mycket väsentligfråga. Men man lyfter onekligen något på ögonbrynen när säger all dengamla regeringen var alltför defensiv och atl den nya regeringen och denborgerliga majoriteten skulle driva en mycket omfattandeaktivitet på denna punkt. Vilkel initiativ har regeringen tagit för allförstärka denna ulveckling? Del är i själva verket på del sättet all denutredning som arbetade med frågan om lokala lekmannaslyrelser och omlekmannainflytande - - avsattes och den nya utredningenfråntogs uppdraget all utreda denna fråga. Man lade över uppdraget pä försvarsmaktensledningsulredning som därmed fick en ny uppgifi, vilket också ledde lill allfrågan i sak förlorade . Om man nu är så intresserad från borgerligt hållalt klara lekmannainsynen och lekmanna-frågorna och demokratiseringen, varföranslöt man sig då inte lill den socialdemokratiska reservationen iförsvarsmaktens ledningsulredning som krävde elt inrättande, inte av någolslags lekmannainsynsförfarande, ulan av en lekmannaslyrelse som därmed skullege en bestämmanderätt i dessa frågor. Jagser med stor förväntan fram mol i kommentarer till den storaenergi som hela svenska folkel ovetande den borgerliga regeringen lagt ner föratt lösa dessa problem. Jagskall återgå till värnpliklsfrågorna. Från socialdemokratiskt håll vill viuppriktigt beklaga all den borgerliga riksdagsmajoritelen inte har velatdiskulera den allmänna värnplikten som princip. Man har - vilkel framgår närherrar Benglsson i och i ciierar sin egen skrivning -reducerat delta lill en fråga om geografi och strategi. Det är allvarligt, förom vi inte ser värnplikten som en förutsättning för uppbyggnaden av ettfolkförsvar reduceras frågan om den allmänna värnplikten till en fråga ommänniskan som en lämplig eller olämplig produktionsfaktor när det gäller allskapa krigsförband. Visocialdemokrater anser alt försvaret måste spegla samhället i övrigl, och viljaoch förmåga lill försvar vilar ytterst på upplevelserna i det samhälle somskall försvaras. En utveckling mol ökad solidaritet och gemenskap i samhälletbildar därmed också ytterst grunden för etl starkt försvar. I delta perspektivär del självklart att man utgår från den allmänna värnplikten, och del avföljande skäl. Försvareimåsle vara en spegling av samhället i övrigl och bygga på de maleriella ochmänskliga resurser som där finns. Alternativet - ell yrkesförsvar - skulle ledatill uppenbara risker alt försvarei Oärmade sig från det samhälle del är sattall försvara. Värnplikten är en förutsättning för alt försvaret skall ha en förankringi samhället. Delandra skälet är atl i elt demokratiskt samhälle intar elt militärt försvar enhelt unik position. Det är del enda organ som i betydande omfattning harmöjlighet all använda sig av fysiskt våld. Därmed utgör också del miliiära försvareien myckel stark maktfaktor, som - om den inte är föremål för insyn och kontrollav breda samhällslager - skulle upplevas som elt hol. Därför är värnplikten enförutsättning för att försvaret blir föremål för denna insyn och kontroll frånallmänhetens sida. Deltredje skälet är alt försvarseffekten blir störst genom den allmännavärnplikten. Ett föriilande på en ensidig satsning pä högteknologi ger inteutrymme för ett brett utnyttjande av medborgarnas kunnande och erfarenheter.Genom värnplikten möjliggörs ell system som bygger på såväl civilt som militärtkunnande. Och värnplikten är därmed en förutsättning för etl effektivtförsvar. Detfjärde skälet man kan anföra är alt viljan till försvar av de värden värtdemokratiska samhälle står för självklart är av avgörande betydelse. Folkelsförsvarsvilja bestäms, som jag sade förut, av den gemenskap man känner med delsamhälle man lever i. Därför kan man inte överlåta försvaret av demokratin tillnågra andra än folkel självt. Därför är också värnplikten en förutsättning fören god försvarsvilja. Det är dessa tankar som vi socialdemokrater har som grund i vår syn närvi diskuterar del militära försvarets uppbyggnad. Denna syn måste självklartvara bestämmande för strukturen av det militära försvaret.Malerielanskaffningen måsle därmed inriklas på sådana vapen och vapensystem somär anpassade lill värnpliklsförsvarets behov. När man från borgeriigt håll ioch Kr sig accepterar den allmänna värnplikten men inle utgår från den syn jagredogjort för, så kan vi inte se detta som annat än all man inte utgår frän atlvärnplikten har ell egenvärde i elt demokratiskt samhälle. Och delta ärallvarligt, eftersom det innebär all man ju i förlängningen kan tänka sig allkompromissa om värnpliktens princip. Man upplever också med jämna mellanrumdiskussioner om kalegoriklyvningar, myckel kraftiga differentieringar, radikalaminskningar av utbildningstiden osv., som skulle innebära alt den allmännavärnplikten skulle försvinna. Och att ha ett försvar som består enbart avstridisar, del belackar vi oss för. Attregeringen stänger in sig bakom låsta dörrar för att diskutera dyra nyavapensystem som B3LA - som man för resten från delar av borgeriighelen inte villdiskutera därför alt del tydligen inte tål offentlighetens ljus - ochalt den borgeriiga utskottsmajoritelen vägrar att acceptera socialdemokraternasförslag lill skrivning vad gäller värnplikts-försvaret är oroande tecken. Ochinte blir man precis lugnare när försvarsministern hänvisar de värnplikligalill socialhjälpen i stället för atl försvaret lar på sig koslnader orsakade avvärnpliktstjänstgöringen. Därmed,herr talman, är vi också inne på frågan om de värnpliktigas ekonomiska ochsociala villkor. Del måsle vara samhällets plikt att garantera de värnpliktigaen ekonomisk och social trygghet. Den lidigare socialdemokraliska regeringenhar också tagit initiativ till en rad förbättringar av värnpliktsförmånerna.Det gäller t. ex. "repgubbarna" som får 90 96 av sin lön underreptjänstgöringen. Det gäller Vpl-1 O-resorna, som jag, uppmanad av GunnarBjörk, skall åierkomma till. Del har också skett höjningar avutryckningsbidragen. Här tycker jag nog all del är på sin plats att ge elt klarterkännande lill de värnpliktiga själva när del gäller alt driva påopinionsbildning för bättre förmåner. Med den nuvarande regeringen som sätterkanoner framför social och ekonomisk trygghet är de värnpliktigas arbete än merväsentligt. Genom den ständiga stegringen av priserna som den borgeriigapolitiken lett till drabbas de ekonomiskt svaga grupperna hårdast, och blanddem finns ofta de värnplikliga. 9 protokoll 1976/77:140-141 Avmajoritelsskrivningen framgår dessutom att om de värnplikliga överhuvud laget skall fä förbättrade förmåner skall det las utanför den ekonomiskaramen för försvarei, som i övrigt skall få sina anslag efter netioprisindex somlidigare har diskuterats. Också här tycks kanonerna gå framför den ekonomiskatryggheten för de värnpliktiga. Med de utvecklingstendenser som antyds iregeringens egna ekonomiska bedömningar lär del inte bli särskilt mycket tillstandardslegringar för de värnplikliga. Jagskall la några av de konkrela frågorna. Ulryckningsbidragel har ju av de värnplikliga betraktats som en mycket väsentlig fråga, men den möter borgeriighelen med en axelryckning. Detta är in tressant därför alt etl enhälligt utskott har sagt: "Förmånerna har också med hänsyn till prisutvecklingen och den allmänna standardhöjningen omprövats fortlöpande. Väsentliga förbättringar av de värnpliktigas för måner har skett ." Del var när vi hade en so cialdemokratisk regering. "Detta finner utskottet vara etl verksamt bidrag lill allupprätthålla en positiv inställning lill värnplikten och därmed också till detmilitära försvaret som sådant." Av detta resonemang återstår intet när de borgerliga skall ta ställninglill utryckningsbidragets storlek. Om man menade allvar med vad man säger frånborgerligt håll och som vi är överens om på den här punkten hade del endarimliga varit alt man anslutit sig till del socialdemokratiska förslaget om enhöjning av ulryckningsbidragel lill . belopp motsvarar ungefärden penningvärdeförsämring som skett sedan bidraget höjdes lill 1 000 kr.Tydligen är del igen på det sättet att materielsidan skallgaranteras från att bli lidande av penningvärdeförsämringen. De värnpliktigafår tydligen klara sig bäst de vill. Jagtycker nog alt det hade varit klädsamt om de borgerliga antingen tagitkonsekvenserna av de vackert hållna allmänna fraserna eller också avstått frånatt skriva under dem. Engrupp värnplikliga som generellt sett har slörre problem än andra är de som görsin tjänstgöring mycket långt från bostadsorten. frågarsocialdemokraterna hur man skall ha del med Vpl 10 och hur man skall klara atllåta 10-kronan vad gäller järnvägsresor för de värnpliktiga omfatta ävensovvagnsbiljetten. Jag skall försöka förklara delta så pedagogiskt som möjligt. vägras de värnpliktiga rätten att inom ramen för Vpl 10-kortet fåsovvagn.Vi kan väl ändå vara överens om alt det inle är den värnpliktiges fel alt hanfår genomgå sin grundutbildning långt från hemorten. Felet är statens, somgenom värnpliktsverkel har bestämt detta. Därför är del också felaktigt atl enperson som bor t. ex. i och som gör sin värnplikt i skalltvingas att själv betala kostnaden för sovvagnsplats. Självfallet skallsamhället slå för denna kostnad. Men della vill inle de borgerliga ac.cepiera.De säger alt då behövs fler sovvagnar i landel; del flnns inte tillräckligtmed sådana. demokrater hävdar är atlde värnplikliga inle skall diskrimineras här utan att de skall kunna få chansenatt slåss om de få platser som finns. Och sedan får vi väl se till alt denborgerliga regeringen och den borgerliga riksdagsmajoritelen är med om attskaffa fram tillräckligt många sovvagnar. Vivägrar alltså alt acceptera alt de värnpliktiga skall hamna i strykklass, ochdärför har vi krävt en ändring på den punkten. Men också här går kanonernaframför de värnpliktigas förmåner. Dessutomvet vi ju alt merkostnaderna för samhället blir förhållandevis marginella, såsakligt sett tycker jag nog att det är svårt för de borgerliga atl motivera sinkallsinnighet på denna punkt. Belräffande familjebidraget vill också här socialdemokraterna salsamer på dem som får göra de största ekonomiska uppoffringarna, dvs,barnfamiljerna. Principenomen speciell hustrupenning är onekligen tveksam från jämsiälldhetssynpunkt.Utbetalandet av hustrupenningen utgår ju närmast från synen atl kvinnan är ochskall vara ekonomiskl beroende av mannen för sin försörjning. Denna syn stämmerknappast överens med det familjepolitiska synsätt som är utgångspunkt församhällsdebatten i övrigt. anslöt sig för resten också enhälligt år1975 till denna ståndpunkt. När man då från regeringens sida vill höjahustrubidraget och vara försiktig med höjningen av ersättningen till barnen, såmåsle vi protestera. I stället bör hela höjningen läggas pä barnen. Men ocksåhär har vi kanske ell ullryck för den högervind som blåser inom regeringen.Även på denna punkt har alltså de borgerliga sagt nej lill socialdemokraternasförslag. Kanske är det ett uttryck för atl en konservativ syn på kvinnanfortfarande präglar och . Var står i frågan vetvi ju sedan gammalt. De värnplikliga måste kunna få en bättre standard. Men de borgerligalåter i avvägningarna kanonerna gå framför de värnpliktigas krav på bättreekonomiska och sociala villkor. Meddetta ber jag att få yrka bifall på samtliga punkter lill de socialdemokratiskareservationerna. i (c)kort genmäle: säger atl vi har något slags negativ inställninglill kvinnan. Det är då bara all konstatera att den stora kategoriklyvning somhan var inne på och som vi har haft även är attvi har skillnader mellan män och kvinnor när det gäller försvarei i desshelhet. Låtmig la upp delta med den allmänna värnpliklen. Del är helt fantastiskt hur mankan göra etl nummer av detta. Låt mig än en gång citera. Det står faktiskt ibetänkandet att del militära försvaret måste vila pä den allmänna värnpliktensgrund. "Endast därigenom kan krigsorganisationen ges en bredd som svararmot de uppgifter som vi ställer pä vårt försvar. Allmänna värnpliklen hardärutöver, liksom frivillig- verksamheten, avgörandebetydelse för försvarels förankring i samhället och hos hela folket." Vadär del för fel pä den skrivningen, eftersom inte kan accepteraden? Vadgäller frågan om lekmannainsyn sä vet myckel väl all det var encenlermotion som försvarsutskottet och enhälligt antog. Om del hadevarit någon fart på socialdemokraterna hade väl den gamla , somleddes av förre statssekreteraren i försvarsdepartementet, sett lill att manfick den frågan avklarad. Det fick man alltså inte. 1 stället har den nyaregeringen fått sälta alla klutar lill för att fräscha upp den utredningen, somnumera heter , värn-pliklsinnytandekommillén. Som jag uppfattar del har denkommittén fåtl en mycket starkare parlamentarisk förankring och slörreförutsättningar att jobba än den förra. Sedanhar man hänvisat frågan om lekmannaslyrelse lill FLU. Där sätter jag hell mintillit till , som ju ingår i den utredningen, all han med allkraft skall kämpa för att molionen bifalles. Jag har stora förväntningar på ÅkeGustavsson i det avseendet. Sedangäller det frågan om kanoner. Vad är det för snack? Vad är del för kaponer? Påvilken punkt i socialdemokraternas motion har man en annan åsikt änutskottsmajorileten i fråga om kanoner? Är det någon haubits lill A 6 som ÅkeGustavsson vill dra in för atl därigenom kunna lägga ner A 6? Det är den endavinkling som jag kan hitta. Tala om, , vilken kanon del är som niavser! Sedanförsöker göra ett nummer av att socialdemo kraternas alternativ skulle vara så mycket billigare. Låt mig ciiera vad överbefälhavaren har sagt inför försvarsutskottet: "De kostnadsreduce ringar som föreslås ger mycket små reduceringar under den aktuella pe rioden. Läggs till detta de åtgärder som medför kostnadsökningar leder motionens ram till krav på reduceringar utöver vad som krävs i pro posilionen -- ." kan själv läsa på s. 3 i det betänkande som ÖB har avgett. Del äralltså inga alternativ som socialdemokraterna har i försvarsfrågan. Man ärinle trovärdig. Hen i (s) kon genmäle: Jag lovar i alt jag skall undvika all tala symboliskt.Jag beklagar den pedagogiska brist som detta symboliska tal var etl ullryckför. HerrBjörk säger alt den största kalegoriklyvningen inom försvaret är alt vi harmanlig värnplikt men inte kvinnlig. Antingen är del elt uttryck för en ny synhos i , nämligen att vi skall ha kvinnlig värnplikt, och i såfall tycker jag atl skall deklarera det här i kammaren. Eller ocksåär del ett uttryck för alt delar uppfattningen atl vi inte skall hakvinnlig värnplikt. Jag för min del vägrar att acceptera all man i jämlikhetensnamn skall lägga ytterligare en börda på en redandiskriminerad grupps axlar. Kvinnan är diskriminerad i arbetslivet och i enrad andra hänseenden. Är det då rimligt alt från jämlikhelssynpunkl lägga dennabörda på hennes axlar? Sedansäger alt han har stort förtroende för milt arbete i FLU när detgäller lekmannainflytande. Jag ber alt få tacka för den tilltro som han visarsocialdemokraterna i utredningen. Det har han också anledning att göra, därföralt socialdemokraterna i utredningen stod ju ensamma mol de borgeriiga när vislogs för lekmannaslyrelse. Man kan kanske i fortsättningen hoppas atl i vartfall någon liten del av den borgeriiga riksdagsgruppen kommer att stödjasocialdemokratin i dess strävan att inrätta lekmannaslyrelser. Jagskall inle la ifrån eller äran när det gällerlek-mannainflytandel. Diskussionen om lekmannaslyrelser kom ju upp i sambandmed en socialdemokratisk motion på den centrala nivån. Därefter kom ,antagligen inspirerad av socialdemokraterna, med en motion om del lokalainflytandet. Sen säg jag ingen som helst anledning all gå emol, och ingen annansocialdemokrat heller. Det var ett steg i rätt riktning. Men det blev faktisktpä del sättet, när regeringen beslutade sig för atl frånta Fia-utredningenuppdraget, att utredningen om lekmannainflytande därmed försenades, eftersomFLU inte kunde börja med den utredningen . Tillslut, herr talman, beträffande värnpliklen: På vilka punkter av vad jag sagt omvärnplikten är del som inte kan instämma i skrivningen i densocialdemokratiska motionen? HerrBJÖRK i (c) kort genmäle: tog tidigare upp devärnpliktigas förmåner och menade att den nya regeringen inle driver defrågorna med kraft. Lät mig bara poänglera att det är först under den nyaregeringens lid som Vpl 10 har kommit i gång på allvar. Lål mig också poängteraalt förslaget i den socialdemokratiska motionen, som lades , var pä enmyckel lägre ekonomisk nivå än regeringens förslag. har man visserligen kommitefter och bjudit över, men det är väl etl utslag av den överbudspolitik mannumera ägnar sig ål. Hen i (s) kort genmäle: beskylls vi för alt ägna oss åt överbudspolitik. Under hela denlidigare debatten har vi beskyllts för att vi skär för myckel iförsvarskoslnaderna. får ni verkligen bestämma er för vilken linje ni skalldriva i den här debatten! Sedanskall jag hålla med i på en punkt, nämligen närdet gäller desociala förmånerna. Vi hade i vår partimotion ell förslag om höjning avdagpenningen från 10 lill . och regeringen föreslog . Men inle kundevi i vår vildaste fantasi tänka oss att den borgerliga regeringen skulle föraen sådan inflationistisk politik atl det skulle vara nödvändigl au snabbt gåupp med ytterligare åtminstone en krona. hade räknat med att manskulle föra en något mer sansad politik, som inle drev inflationen i höjden.Därför var del självklart för oss att föreslå en höjning av den härstorleksordningen. HerrBjörk har fortfarande inte svarat på frågan: Vilken punkt i reservationen ärdet som ni inte kan skriva under på? Det är en huvudfråga, eftersom det handlarom värnplikten som idé och som princip. Herrandre vice talmannen anmälde att i anhållit att lillprotokollet fä antecknat alt han inte ägde rätt lill ytterligare replik. Hen (): Jag har etl par särskilda yttranden. Dem tänker jag inte prata om. Ärdet någon som till äventyrs är intresserad finns de alt läsa i irycket.Delsamma gäller en motion. Jag vill i stället säga någol om dagens debatt. EricHolmqvisl sade alt det här försvarsbeslutet innebär att har tagithem spelet. Jag tycker alt man lika gärna kunde säga all i sak harsocialdemokralerna tagit hem spelet. Han gav själv ganska många av argumenten.Han räknade upp alla de olyckor som man från moderat sida sade skulle händagenom det förslag som röstades igenom 1972. Del var alltså en krigsorganisationman då fattade beslul om. Man sade att vi skulle ha så och så många brigader, såoch så många divisioner etc. Precis det försvaret skall det härförsvarsbeslutet innebära. Det finns ingenting utöver skytleregementena som manökar ut. De som vill öka ut förband i förhållande till vad man hade sommålsättning 1972 är faktiskt reservanterna i utskottet, som där bestämtskriver alt de tio infanteribrigader man uttalade sig för är 1972 om möjligtbör utökas lill tolv. Jaghar gjort elt försök alt titta tillbaka pä de olika försvarsbesluten under1900-talet, dvs. de som jag uppfattar som de största. Del visar sig attsocialdemokraterna har stått bakom praktiskt taget alla försvarsbeslut sedan1925. Beslutet innebar en mycket stor , för genom delförsvarsbeslutet - som så ofta har kritiserats - fick vi för första gängenmajoritet hos folket för etl beslut om försvaret. Man kan diskutera om beslutetvar bra, om del var tillräckligt framsynt etc, men insatt i den dåvarandesituationen - både ur internationell och inrikespolitisk synpunkt - var delett positivt beslut. var socialdemokraterna inle med, men alla vel attbara några månader efter beslutet accepterade man det. Innehållet i delbeslutet kom sedan all inför krigsutbrottet i flera etapper ökas ut av en enigriksdag. Dåär frågan: Är del som händer , , då socialdemokralerna inte längrestår bakom försvarsbeslutet, någonting som kraftigt bryter denna utveckling? Omman ser på vad socialdemokraterna sagt både som reservanter och iförsvarsutredningen flnner man att resultatet i sak skulle bli praktiskt tagetsamma försvar som majoriteten vill ha. Ni trycker hårdare på att man behöverett större antal brigader. också inom ramen satsa merpå de värnpliktiga. Detni vill ta bort är bl. a. fartyg för ledningen av ytatlacker - den ledningenvill ni ha till lands. Regeringssidan har där sagt att man ännu inte harunderiag för alt la ställning till den frågan. Det blir nog något billigare omman har ledningen lill lands plus en helikopter än om man har elt fartyg förledning. Men låt oss dä notera att detta fartyg ännu inte skall finnas inomperioden - alltså hör den saken inte hit. Närdet gäller ytattacken vill socialdemokraterna ha en mindre robot, och det gervissa besparingar. Ni säger också att man bara skall skaffa ett mindre antaltunga pansarvärnsrobotar. Del är i huvudsak de skillnader som finns. Jag antaratl del ni vill lägga till och del ni vill ta bort ungefärligen tar utvartannat. Sedanvill ni göra större besparingar på personalsidan, alltså minska personalen medmer än de 2 500 anställda som regeringen hade föreslagit. Ni vill koncentreradenna minskning lill de centrala staberna. I försvarsutredningen fanns del enbrasklapp på den punkten, nämligen om det går med hänsyn lill medbestämmandelagen.Del betyder i klartext: Vi kan nog inte avskeda folk. Jaghar varit med i utredningen om de centrala staberna. Det kan vara svårt allgöra större besparingar än utredningen föreslår och göra del så snabbt att delger stora pengar . Enligl utredningens förslag, somförhoppningsvis framläggs som proposition , skall dennaorganisationsförändring ske 1980-1981. Det behövs alltså för socialdemokralernamycket kraftiga reduktioner myckel snabbt. Det här hänger bl. a. ihop medlokalproblem. Det är mycket svårt att gå samman och tillsätta gemensammaberedningsorgan osv., om man är utspridd på en massa olika ställen på stan. Jagtror atl del rent praktiskt blir svårt att genomföra den besparing som ni därföreslär. Enannan besparing skulle vara alt dra in första flygeskaderstaben. Det harfaktiskt försvarsledningsutredningen också liital pä. Den kom fram till alt maninte bör dra in staben. Flygvapenchefen föreslog indragning. Varför skall mandä inte göra del? Ja, inte skall man sprida ut ledningen av vårt rätt lillaaltackflyg på milostaberna - det blir dyrare. Kan man då plocka in den påcentral nivå? Ja visst, men ÖB vill inte ha en operativ stab inne i enförsvarsgrensstab; del skulle innebära atl en avdelningschef där plötsligt löddirekt underÖB, i operativt hänseende. Vi har i sedan längeuppfattningen alt försvarsgrensstaberna inle skall vara operativa enheter. Mansparar inle mycket pengar på en centralisering, men man skulle krångla tillprinciperna rätt ordentligt. Atl då begära en utredning om ett förslag somsamma utredning just uttalat att den efter prövning tagit avstånd frän finnerjag något märkligt. Vadgäller den här diskussionen då?