prot · G00938 · 1976-12-31 00:00:00 — Nr 38 SÖ:s prognoser för behov som skulle gälla liden lill . Torsdasen den akutaålgärder som behövs för au daghemsplaiser som blir byggda också ''*"'' i verksamhet med utbildad personal. --------------- Vadman politiskt arbeiar med och kämpar för är alltid en fråga om Om ökad Ulbildning prioriteringar.Del är bara all konstatera att detla område inte prioriteras av fölskollärare avborgerliga politiker i regeringen. Jag beklagar det. Jag vill erinra kammaren, liksom själv har gjort,om att den nuvarande utbildningskapaciteten har beslutals med utgångspunkt idåvarande statsrådet bedömningar. På hennes förslag beslötriksdagen alt öka utbildningen av förskollärare innevarande budgetår sålångl utbildningsorganisationen medgav. Praktiska skäl satte enspärr för ytterligare utbyggnad. Tillfälligasvängningar i utbyggnadstakten för barnstugor - som den som kunnat förmärkas- bör inte leda lill en ryckighet i utbildningsplaneringen. Som alldeles är en ökning av utbildningskapaciteten förenad med en radpraktiska problem, t. ex. i fråga om antagning av studerande, ulbildning avseminarielärare m. m. Delta gör, enligt min bedömning, atl man under pågåendeläsår bör visa stor försiktighet med att vidta sådana åtgärder. Jagtycker inte all skall dra så vittgående slutsatser av vad jaghär svarar på fråga. Del råder faktiskt inie fullkomligpassivitet i sedan lämnade del, detkan jag försäkra. Normaltsett är det riktigt att man bör akta sig för att göra yllerligare insatserunder löpande läsår. Del ställer alllid lill slora problem för dem som har allhandlägga planeringen. Men denna situation är ju hell unik. Redan de insatservi gjorde var av extraordinär karaktär. När dessutom kommunerna nubygger så myckel mera än som var beräknat, kan de som har riksansvaret intesitta med armarna i kors. Del är detta jag lycker mig märka har skett, eftersomden borgerliga regeringen inle utnyttjade möjligheten att i tilläggsbudgetföreslå ytterligare åtgärder. Jag vill försäkra och alla andra oroligamedborgare i della land alt vi icke sitter med armarna i kors. Regeringenutgår för sin del i planeringen av antalet utbildningsplatser från behovet avförskollärare . gjorda beräkningarvisar, atl sammantaget ligger utbyggnadstakten inivå med överenskommelsen mellan staten Inga tecken finns f n. som innebär alt förut- sättningarna enligtöverenskommelsen väsentligt skulle ha förändrats. Avpressuttalanden har jag förstått, och kanske kunnat utläsa här också, attden förra regeringen hade planer på alt försöka öka kapaciteten iförskollärarutbildningen. Jagutgår ifrån att det fanns planer på många områden. Men för att lägga framförslag i tilläggsbudget, dvs. vid sidan av del ordinarie budgetarbetet, tordeändå krävas att viss händelse har inträffat som nödvändiggör en sådan ålgärd. Delframgår av milt svar, som jag nu lämnat, all della enligt vårt bedömande inleär förhållandet. Omökad ulbildning av förskollärare FruMogård talar om perioden fram lill 1981. Jag talar om det akuta läge somuppkommit i och med det som hände . Kommunerna byggde då inte 16 000platser, som var beräknat, utan 27 000 platser. Detla måste väl ändå vara ensådan förändring som skulle kunnat möjliggöra för regeringen atl lägga fram euförslag om ytterligare utbildning med start redan lill våren, om viljan tilldet hade funnits. Jag bara konstaterar att den viljan inie fanns. Jag lycker kanske all vi kunde sluta med all ifrågasäiia varandras godavilja. Det är ju faktiskt inte detta diskussionen gäller, utan vilken bedömningden nuvarande regeringen har gjort i förhållande till den lidigare regeringenseventuella planer. Jagär inle så alldeles säker på atl den lidigare regeringen heller skulle hafunnit del lämpligt, med hänsyn till att vi inle skall ha ryckighet iplaneringen, all komma med förslag i tilläggsbudgeten. Delär klart alt alltid kan säga: Jo, vissi hade vi länki del. Dåsvarar jag: Men del var ju synd, för vi tänker inte likadant! Nej, del är rikiigi - vi tänker inte likadant. Planernavar så långl utformade att efter kontakter mellan ministrarna isocialdepartementet och utbildningsdepariemeniei offeniliggjorde jag de planersom vi hade. Del gjorde jag i en lal den 31 augusii, så behöver iniesälta det i fråga. Men siiuaiionen är den all vi tänker inle likadant ochprioriterar tydligen inte della område på samma säll. Jag beklagar det. Överläggningenvar härmed sluiad. Om utländsk beskicknings inflytande på svensk myndighetspersonalpolitik § 9 Omutländsk beskicknings inflytande på svensk myndighets personalpolitik Fru utrikesministern erhöllordel för au besvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:102, och anförde: har lill mig siälll följandefråga: "Anser uirikesminisiern att främmande beskickningars inblandning isvenska myndigheters personalpolitik genom politiska misstänkliggöranden skallvidarebefordras av ?" Enligt Wienkonvention om diplomatiskaförbindelser, till vilken anslutit sig, skall "alla officiellamellanhavanden med den mottagande staten, vilka anförirotls beskickning av densändande staten, avhandlas med eller genom förmedling av den mottagande statensutrikesministerium eller, om så överenskommits, annat ministerium". Redan innan anslöt sig till Wienkonventionenskedde enligt etablerad praxis utländska ambassaders kontakter med svenskadepartement och myndigheter genom . När utländska ambassader i sina kontakter medutrikesdepartementet tar upp frågor som berör andra departements ellermyndigheters verksamhet vidarebefordrar således , ienlighet med och etablerad praxis, vad ambassaden haft attanföra för berörd parts kännedom. Hert MÅBRINK (vpk): Jag lackar för svaret. Skall jag tolka svaret så, fru utrikesminister, atl när ensvensk myndighet - i detla fall en polismyndighet - anställer en svenskmedborgare för lolkningsuppdrag skall främmande länders ambassadörer kunnaspringa upp på uirikesdeparlemeniei och blanda sig i den här inre svenskafrågan och säga, all den tolken vill vi inte au ni skall anslälla? Är del såjag skall tolka fru utrikesministerns svar, då är det uppseendeväckande. är ju i realiteten vad som har hänt i del härfallet. Den iranske anibassadören gick upp lill UD, beklagade sig ochframförde, efter vad jag kan förslå, direkt kravel att Solnapolisen skulleavpollettera den anställde tolken. Ordningen bör väl i dylika fall ändå varaatl UD bestämt avvisar sådan inblandning från ambassadörers sida. Och vidare: UD skall väl inte heller vidarebefordrahandlingar - låt vara att det nu var en PM - till polismyndigheten, för det ärju indirekt att tillgodose den här ambassadörens krav, UD:s handlande i det här fallet strider såvitt jag kanförstå mot regeringsformens Il kap. 7, och jag vill ställa två frågor: Tänkerutrikesministern i fortsättningen bestämt avvisa utländska beskickningschefersförsök att kränka svensk suveränitet? Tänkerutrikesministern se till alt svenska myndigheter - i detta fall UD - ifortsäliningen inte bryter mot svensk grundlag? Jag vill som svar på de två frågor som slutade sittanförande med säga atl även den här regeringen - det var under den förra som ärendethandlades i - självfallet kommer att följa svensk lag ochkommer också, vilket är vikligt alt understryka, att liksom andra berörda följaden överenskommelse som utgör. Bakgrundenlill den av åberopade promemorian, som UD överlämnade tillpolismyndigheten, är att den iranske ambassadören hade besökt chefen för denpolitiska avdelningen och då berört vissa tolkars politiska hemvist. Chefen förden politiska avdelningen framhöll för ambassadören att UD inte har någramöjligheter, och inte heller ämnar skaffa sig några, alt påverka enskildasvenska myndigheters förfarande i anslällningsfrågor. Men vi har också altinformera berörda myndigheter om uppgifter av del här slaget som vi får. Del ärmyndigheterna själva som sedan drar slutsatserna. Och det vore helt felaktigtom vi skulle blanda oss i de svenska myndigheternas ämbetsutövning. Den prövasju av rältsvårdande myndigheter. Eftersom fungerar som den görblir det inle ett springande mellan ambassaderna och svenska myndigheter, utannu sker kontakten genom UD, och det är alltså en garanti. Vi skulle kunna fåett helt oacceptabelt förhållande, om ambassaderna själva i sådana här fallskulle uppsöka berörda myndigheter. Vihar alltså följt de konventioner som vi anslutit oss till, och UD har på intetsäll påverkat del utslag som sedan blev följden av polismyndighetensbedömningar, I själva verket skulle vi, om vi drog alldeles speciellaslutsatser när vi överlämnar en uppgift till en myndighet, ha utövat påverkan,men det gör vi inie när vi handlar på det sätt som vi hitintills gjort. Omutländsk beskicknings inflytande på svensk myndighets personalpolitik (vpk): Vad utrikesministern nu sagt kan jag inte tolka på annat säll än attden här nya regeringen kommer atl fortsätta med en av de galenskaper som denförra gjorde sig skyldig till. Delär riktigt att den politiske chefen vid påpekat all man inte kan blanda sigi en enskild myndighets personalförhållanden. Men UD skulle, om UD handlatkorrekt, ha nöjt sig med den informationen lill den utländske ambassadören. Detgjorde emellertid inle UD utan skickade över en pekpinne till polismyndigheteni och refererade ambassadörens lal. Och polismyndigheten drog enslutsats, som tydligen sker i sådana här sammanhang, och avskedade nära nogtolken. Därefter ringde man upp en tjänsteman vid UD och berättade att åtgärderhade vidtagits. Därmed var man nöjd vid UD, och den iranske ambassadören varnaturligtvis också jätlenöjd, för del var precis så han ville att det skullefungera. Jag kan inte acceptera och inte heller tro, fru utrikesminister, atlWienkonventionen innehåller bestämmelser om atl främmande länder skall kunnablanda sig i svenska myndigheters personalpolitik. Omutländsk beskicknings inflytande på svensk myndighels personalpolitik Jag vill påpeka att det inte var någon pekpinne som riktades mot denmyndighet som var berörd i det här avseendet utan en upplysning som lämnades.Det är myndigheten själv som har all dra slutsatserna. Skullevi däremot gå in för en ny praxis, i strid mol , och göraavgränsningar i upplysningarna skulle del uppfattas som pekpinnar. Det är delvi velat undvika i del här fallei - och vi kommer all göra så forlsällningsvis.Men i situationer där del slår i uppenbar strid mot svensk lag och dekonventioner vi anslutit oss lill atl vidarebefordra upplysningar kommer viinte att göra del. Vi har inte på något säll föreskrivii vad den härmyndighelen skulle vidla för ålgärder, ulan del har hell och hållet varit frågaom upplysningar. (vpk): Men, fru utrikesminister, vad UD nu gjort strider ju mot grundlagens 11kap. 7 >;. Det går inle atl komma undan med atl säga: Det var inte direktaorder, del var bara en PM, en upplysning. Tydligen uppfattades det hela ändå avpolismyndigheten i som en indirekt order att avpolleiera tolken i fråga,och del var också det som polismyndigheten i gjorde. Därefter ringdepolismyndigheten upp UD och meddelade resultatet. Ärinte detta en pekpinne ål polismyndigheten att se till all få undan den svenskemedborgaren i fråga, så som den iranske ambassadören begärt. Jag vill bara en än gång underslryka an vi inte utdelar order i sädanahär avseenden. Del är myndighelen själv som prövar. Överläggningenvar härmed sluiad. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren altmeddelandet om interpellationssvar och besvarandet av återstående frågor skulleuppskjutas lill dess alt de på föredragningslistan upptagnautskotisbelänkandena behandlats. § 10 Föredrogs och hänvisades 1976/77:28 och 29lill konslitutionsutskottet 1976/77:30 och 31 till skatteutskottet S 11 Föredrogs och bifölls interpeilalionsframslällningen 1976/77:58. 1976/77:13 med förslag till ändring av vissatilläggsbestämmelser i riksdagsordningen Rättlill sjukpenning vid förlust av idroitsinkomsi §13 Rätt till sjukpenning vid förlust av idrottsinkomst Föredrogssocialförsäkringsutskollets betänkande 1976/77:8 med anledning av moiion omrätt till sjukpenning vid förlust av idrotlsinkomst. i (fp): föreslog i Rösiånga och jag i en motion attde idrottsmän som får en väsentlig del av sin inkomst genom sittidrottsutövande skulle få räkna den inkomsten som sjukpenninggrundande.Motionen var föranledd av att en del idrottsmän som var kontraktsbundna med sinförening och erhöll en väsentlig del av sin inkomst för detla - de betaladeockså skall för inkomsten - inte kunde lillgodoräkna sig denna inkomst som.sjukpenninggrundande. Deluppsiod belydande problem för de här människorna, som log kontakt med mig. Devar nämligen inie - när de skrev sina kontrakt -införstådda med atl de baraskulle få grundpenning vid sjukdom. Det gick självfallet bra så länge de varkonlraktsbundna - då erhöll de ersättning från föreningen. Men efterkontraktels utgång året därpå hade de bara sina . Några av demhade bildal familj, och det var rätt svårt all klara sig på . Närsociairörsäkringsulskottet behandlade den här motionen tog ulskollelinle ställning lill frågan i sak därför un två besvärsärenden låg iförsäkringsdomsiolen för prövning. Del gällde ivå foibollsspelare, som hadeöverklagat. Men när försäkringsdomstolens beslut kom , eftertvä år och , sade försäkringsdomsiolen nej. Sirax därefter aniogriksdagen beslui om enhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifierpå uppdragsinkomsier. Vi ansåg atl de synpunkter vi hade skulle varatillgodosedda genom della beslui. Vad vi molionärerönskade varan de idrollsmänsom haren väsenilig inkomst av sin idrollsulövning skulle få denna inkomslberäknad som sjukpenninggrundande. Vi var således inie i del förslå skedet uteefter atl de skulle erhålla ATP och liknande sociala förmåner. Frånoch med den gäller följande om sjukpenninggrundande inkomslenligt 2 S lagen om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ersättningi penningar eller naturaförmåner, som i första stycket av paragrafen sagts, förarbete som någon utför för annans räkning utan all vara anställd i dennesijänsl skall, om ersättningen uppgått lill , anses såsominkomsl av anställning. Nr 38 Uppdragsinkomsten skall alltså enligt samsiämniiga bedöm- Torsdaaenden "'" '"'' sjukpenninggrundande och pensionsgrundandeinkomst. ' rnotionäreransluter oss självfallet till utskottets motivering och lillriksdagens beslut och anser, atl oavsett om inkomsten kommer från Rätl lill sjukpenning politiskt deltidsarbete, från fiolspel eller från annan verksamhet vid nö- vid förlust av jesföreställning skall inkomsten varapensionsgrundande osv. idroitsinkomsi ingaspeciella undantag härifrån i beslut. Mendetla gällde tydligen inte idrottsmännen. Därför ålerkom vi med en förnyadframställning lill , och vi stödde oss då på beslut idecember atl några särregler inte skall finnas för någon speciellyrkesgrupp. Ulskoltet har föredömligt skickat ul motionen på en remissomgångtill olika berörda parter. De reniissinstanser som handhar de socialaförsäkringarna, såsom försäkringskassorna och Försäkrings-kasseförbundel,ställer sig positiva till de synpunkter som framförts i molionen.Försäkringskasseförbundet säger bl. a., all genom den lagändring som numeraskett i fråga om uppdragsinkomster bör enligt förbundets meningförutsättningarna för alt även från lagens synpunkt kunna betrakta ersättningfrån idrollsulövning som inkomsl av anställning ha ökat belydligt. Förbundettillstyrker därför motionen och hemställer att frågan utreds. Svenska Ibtbollförbundei och avstyrkt bifall lill molionen. Från de hållen anser man alldet skulle bli katastrof och ruin, om man skulle få ikläda sig detla ansvar. Vivet från andra diskussioner i om sociala förmåner all del alllid försfram tankar om undantag från del sociala skyddet. uttalade , då man i en moiion begärdeundanlag frän lagen, an något undantag inle skulle förekomma. Vimolionärer är medvetna om att man i och för sig i del första skedet, innan manhunnit revidera sina uppgörelser med en del av idrottsmännen - de är trots alltrelativt få - såsom vid andra löneberäkningar kommer atl få ta hänsyntill vad de sociala kostnaderna innebär i den totala summan man utbetalar. Omdessutom exempelvis en fotbolls- eller ishockeyspelare har en viss inkomst eltår, t. ex. , och man vid uppgörelsen säger att si och så mycket avdetta skall gå lill sociala avgifter, får man också la hänsyn till att spelarenannars skulle ha fått betala en del av dessa pengar i skatt. Han får alltså entrygghet, och det är vad de här ungdomarna, framstående fotbollsspelare som harbesökt mig. Man har inte när kontraktet skrevs haft reda på atl man baraskulle få grundavgiften. Det är klart att vimolionärer är medvetna om atl spelarna har för säkringar de är konlraktsbundna, men problemet är ju att när kontraktet går ul följande år har de över huvud taget inte mer än den här grundpenningen atl leva på. Jag har litet svårt alt hänga med i utskottels resonemang alt eftersom 30 en idrottsutövare slutar med aktiv idrott redan i30-årsåldern har han möjlighet atl sedan tjänain erforderliga pensionspoäng. Del är väl i och för sig riktigt, men utskonelglömmer bort all det är de femlon bästa åren, då inkomsten är störst, som manvill lillgodoräkna sig. Det är ju den största inkomsten som ger utslag ipensionen. Nusäger ulskoltet att man erfarit all avser att"i samråd med närmast berörda specialidrottsförbund påbörja enundersökning av möjligheterna atl få till stånd enklare och mera enhetligaformer för verksamheten inom elitidrotten". Därför avstyrker utskottetmolionen. Nogförefaller det underligt alt man inom ett visst verksamhetsområde skall avvaktaall förhandlingar sker, eftersom utskottet så klart sade ifrån attnågra särbestämmelser inte skall gälla. Jag hoppas bara att utskottet i dellaavseende inle har förlitat sig alltför myckel på Riks-idrollsförbundetsmöjligheter att uppnå samstämmighet. Tidningsuppgif terna varierar ju om hurhöga transfersummor m. m. som föreningarna betalar för sina spelare. Vimolionärer kan bara säga all vi skall ha denna fråga under uppsikl. Del harsagls inför ulskollel all Riksidrollsförbundei kommer all verk-slälla den härgenomgången snart. Men från annal spelarhåll har uualals alt del troligtvisinte kommer all bli gjort inom en snar framlid. Härär del emellertid fråga om samsiämmighel när del gäller de sociala förmånerna.Därför har vi myckel svårt au förslå all en enda grupp som har en väsenilig delav sin inkomst från ell konlraklsbundel uppdrag skall slå ulanför helaförsäkringssysiemel. Vi var, som jag nämnde lidigare, i förslå hand ule efterall idroilsulövarna skulle få en något så när rimlig sjukpenning som grundadesig på deras beskattade inkomsl, men eftersom log del här olveiydigabeslulel om all alla uppdragsinkomsier skulle med i del sociala sysiemei ochvara pensionsgrundande m, m., irodde vi all del även skulle gälla för de häridroilsulövarna. Rätttill sjukpenning vid föllust av idrotlsinkomst Jag kan i långasiycken insiämma i vad i här har anfört, och del är medlillfredssiällelse jag konslalerar all del är en i hög grad enhälligisocialförsäkringsuiskoii som står bakom betänkandel nr 8. Jagvill gärna, herr lalman, säga all del är en viklig fråga som herrar iÖrebro och Pelersson i Rösiånga haraklualiserai i sin moiion, och jag kanförsäkra atl den varil föremål för ingående diskussion i ulskoltet och för enmyckel omfallande remissbehandling. Upplänningen bland remissinsianserna är,såsom framgår av belänkandei och även av vad i framhöll,delade. Riksförsäkringsverkel, Försäkringskasseförbundei ochförsäkringskassorna anser all många skäl hell nalurligi lalar för alt äveninkomst av idrottsutövning bör utgöra underlag för beräkningen avsocialförsäkringsförmåner, medan idrottsrörelsens representanter här har enannan uppfattning. Nr 38 Herr lalman! En i hög grad sakkunnig person i idrottsfrågor-jag tänker Torsd-men den Ppresident - talade vid Föreningen Riksidroltens vänners 60-årsjubileum i Stockholni . a. all hela idroiien befinner sig vid en belydelsefull Rätt till sjukpenning vändpunkl och au amalöridroilen lillämpar regler som härstammar från vid förlust av . Han påpekade all en idrousman avvilken man kräver idrotlsinkomst lysanderesulial hell enkelt inie kan ha något civilt arbete, ulan han är tvungen all inrikla sigpå loial iräning. Ulanall i någoi avseende vidga denna debatt lill den större och sannerligenkomplicerade frågan om gränsdragningen mellan amatöridroli och professionellidrott så finns den frågan på sill säll inrymd i det här ärendet. Utskottetsställningstagande i sakfrågan är mycket positivt. Vi menar atl del ärberättigat atl en idrottsman som lill följd av sin idrollsulövning hell ellerdelvis avslår från annan sysselsällning skall ha möjlighel alt lillgodoräknasig inkomsl av denna idrollsulövning som underlag för beräkning avsocialförsäkringsavgifter. Men vi anser det inle rikligl atl man redan nu genomlagstiftning på delta område medverkar till att styra idrottens egnaverksamhetsformer. Detla är med andra ord en principiellt viklig fråga, sominle kan avgöras ulan hänsynslagande lill idrolls-rörelsen själv. Del har ocksåvaril beslämmande för vårt slulliga släll-ningslagande i frågan. Denundersökning som Riksidrottsförbundel tillsammans med de närmast berördaspecial förbunden nu skall påbörja -jag utgår från att man kommer atl sälla igång della arbete sä snabbt som möjligl - avser att komma fram till enklare ochmer enhetliga former för verksamheten inom elitidrotten. Det bör också ledalill alt förutsältningarna för en lösning av denna sociala trygghelsfråga såsmåningom kan komma till stånd. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i socialförsäkringsutskolletsbetänkande nr 8. HerrANDERSSON i (fp): Utskonel ställer sig ju positivt till molionen, men hur positivtutskottet än må vara löser vi ändå inte problemet här . Jagsade lidigare alt vad vi motionärer är ute efter är all i förslå hand klara uppsjukförsäkringsfrågan förde konirakisbundna spelarna. Genom del beslut somriksdagen fattade blev det emellertid omöjligt atl bryta loss enbartsjukförsäkringen ur del sociala systemet. Del kanske hade varil enklare au göradel tidigare, men då fanns ju det där överkki-gandeärendel, som låg iförsäkringsdomstolen. Detär nu inle myckel mer all orda om i denna fråga. Jag och min medmoiionär kommergivelvis atl bevaka den, och vi lar kanske anledning atl återkomma i ärendet,om ingenting händer. Överläggningen var härmedsluiad. Utskotlets hemställan bifölls. Föredrogs socialförsäkrtngsutskotlets betänkande1976/77:9 med anledning av motioner om offentliganställdas pensioner. HerrRINGABY (m): Vi moderater är väl inte rikligl nöjda med utskottsbetänkandetsformulering. Jag föreställer mig all detsamma gäller folkpartisterna ochförmodligen också cenlerpartisterna. Det beror helt enkelt på alt motioner avliknande slag har lämnats till arbetsmarknadsutskottet och den 9november avslagits här i kammaren. Där ligger alltså orsaken både till atlvi har fått skriva som vi har gjort i utskottets betänkande och till delsärskilda yttrande som finns fogat till della. Om de här motionerna hade fåttbehandlas i ell sakutskotl som socialförsäkringsulskoilet, hade troligenskrivningen blivit en annan än vad den blev i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande. Vihar inte minst från moderat håll mycket länge agerat i de här frågorna, somgäller statligt anställdas pensionsförhållanden, och vi har också kunnatkonstatera all vi har uppnått vissa resultat . Elt resultat äratt statspensionen numera är indexreglerad och alltså knuten till basbeloppet.Tidigare har man förhandlat om tillägg till statspensionen, men nuföljer pensionerna basbeloppet och får därmed en automatisk anknytning lillpenningvärdeförsämringen. Del lycker vi är väldigt bra, och vi har ocksåföreslagit det . Alldel har funnits orimligheter i del statliga pensionssystemet framgår faktisktav ulskoltels belänkande. Det sägs där alt fr. o. m. det kommer lönetillägg att bli pensionsgrundande även när del gällerstatspensionen.