prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Folkpartiethar även betonat vikten av all högskoleuibildningen inte blir loialspärrad. Somredan framgått av deballen går också propositionen och utskottet på denlinjen. har i den tidigare debatten framskymtal den uppfaliningen - ochden har framskymiai också - alt högskoleutbildningens fria del skulle kommaalt bli myckel liien. Så förhåller del sig inle. som ulskotietföljer, anges ett 40-tal ämnesområden inom vilka fria kurser kommer att finnas.Del fria områdei blir därför belydande. Man kan räkna med att omkring hälftenav de sluderande vid ulbildningar som motsvaras av utbildningar vidfilosofisk fakultet i framliden kommer all läsa på kurser eller linjer inom delfi'ia området. Somherr Guslafsson i påpekade efterlyser man i densocialdemokratiska parlimolionen moliven bakom förslagei när del gäller delfria området Lål mig på den punklen hänvisa lill s. 22 i proposilionen. Därunderstryker departementschefen att förslaget om del fria områdei. ligger ilinje med strävandena atl vidga möjlighelerna för nya grupper av sluderande allfå tillträde lill högskoleulbildning. I del sammanhangel vill jag direkl lillherr Guslafsson i säga atl de nya grupper som kommer lilluniversitet och högskolor självfallel har ett mycket slorl iniresse av au det finnsett frill område. I verkligheien förhåller del sig så - och del har jag visalmed de siffror jag lidigare anfört - atl väldigt många nya studerande viduniversilet och högskolor redan har efterfrågat jusl utbildningar som kommeratt tillhöra den fria seklorn. Del ulgör självfallel ell värde för allabehöriga studerande all vela au om de anmäler sig lill utbildning somutbjudils som fri, så får de ocksåplals. Del är nalurliglvis därför som man från slu-derandehåll så häri hardrivil jusl den här frågan. Sedanlill frågan om huruvida förslaget om del fria området innebär en kompletteringeller inte. Sanningen är hell enkell den - del har alldeles rälli - all del är fråga om en komplellering. Men del är en för individen mycketviklig komplellering som vi får genom förslaget om det fria områdei. Entredje fråga som drev 1975 gällde viklen av enordentlig ekonomisk saisning på forskning och uibildning. Högskolepropositionenföreslår ett påslag på närmare 100 milj. kr. i s. k. friska pengar, dvs. pengarvid sidan av aulomaliska ökningar, för högskoleulbildning och forskning. Äveni ell kärvi ekonomiskl läge har man nu från regeringens sida priorileral högskoleulbildningoch forskning. Enfjärde fråga som vi från folkpariiels sida har engageral oss i gällersammansällningen av de nya högskolestyrelserna och linjenämnderna. Redan 1975gjordes del klarl all represenlanler för sluderande, lärare och övrigaanslällda vid universitet och högskolor i motsats lill U 68-förslaget skall hamajoritel i högskoleslyrelserna. Yrkeslivet kommer all finnas med ilinjenämnderna och allmäninlressena i högskoleslyrelserna. Men de ulgörminoriteter i båda fallen. De vid högskolan närmast berörda kommer alltså allha majorilel i dessa vikliga organ. Delfinns en opinion som menar alt yrkeslivs- och allmänrepresentanter inle allsskall ha någon plals ens i minorilelsslällning i högskoleorganen. Efler allunder inom elt universitet ha arbelal med kontakter genlemol delomgivande samhällel kan jag inte alls förslå den uppfattningen. Del förhållersig ju inte så, alt de nya som lågar in i linjenämnder och högskoleslyrelserkommer au dikiera vad universilelen skall göra. De är ju som sagl i minoriiei,och f ö. har de inle den ambilionen. Bådei skriften högskolan och i folkpartiels parlimolion 1975 framhållsviklen av all utbildningens innehåll skulle slå i cenlrum för reformarbelel. Pådel områdei har redan myckel inträffat erbjuds efter ell intensivtförberedelsearbete de sluderande flera intressania nya utbildningar. Någraexempel: jurisluibildningen förnyas liksom flera nalurveienskapligaulbildningar. Kullurkommunikalionslinjen är liksom samhällsvelarlinjen hell ny.Båda dessa kännelecknas av valfrihel och fördjupning. En försöksverksamhel meden särskild sludiegång lill läkare för sjuksköterskor startar. Angelägenhetenav all ulbildningens innehåll skall stå i cenlrum för ulvecklingen även efterden är en bärande lanke i hela högskoleproposilionen. Medlillfredsslällelse kan också noleras all högskolereformen innebär au en mängdbeslut, t. ex. om hur anslag skall fördelas, om kursulbud m. m., som i dagfallas av regeringen eller UHÄ, i framliden kommer all fallas regionalt ellerlokalt Mångaav de frågor som folkpariiei drivil har alliså genom den här proposilionen ochulskollsbehandlingen fåll en lillfredsslällande lösning. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. En förklaring lill deltaär nalurliglvis all regeringen efler höstens remissbehandling, Irois en långlframskriden planering och en hård lidspress, vidtagit en rad förändringar somen socialdemokralisk regering aldrig hade föreslagil. Delär viktigt atl slå fast atl en socialdemokratisk regering aldrig hade låtitreformförslaget gå ul på remiss . En socialdemokralisk regering hadeinte föreslagil en fri seklor. Den hade inle heller gåll remisskritiken lillmöles när del gäller förändringar i ändamåtsparagrafen ellersamhällsveiarlinjens uppförande som allmän utbildningslinje. Den hade inlefiireslagil de ändringar i formerna för reklorsval som ulskollel anslulii siglill. Ingenling lyder heller på all man skulle ha tagit initiativet lill denöversyn av beslutsbefogenheterna som skall starta med siktet inställt på allflytta ner beslutsbefogenheterna så långl som möjligt. Däremol hade vi med ensocialdemokralisk regering fått yllerligare 30 administrativa riänster. Delfinns; alltså klara skiljelinjer mellan majoritet och minoritet. Men del finnsockså områden där samstämmigheten är slor. Del som enar oss är bl, a,betoningen av all högre utbildning skall göras tillgänglig för flera, Atl delfinns förulsällningar för samsiämmighet visar också del faktum attulbildningsulskollel, efler förslag från bl, a, socialdemokraierna, på några punkleri enighei har justeral propositionen. Bl, a, sker en ytterligare uiökning avanlalel förskollärarplaiser, vilkel är myckel glädjande, Lålmig sedan, herr lalman, gå över lill all i egenskap av lalesman för ulskollelkommenlera elt par socialdemokratiska reservationer. Ireservalionen 6 hänvisar man lill moiionen 1398 av i Barkarbyrn. fl., där del föreslås en lokalisering av förskollärarutbildning lill Fiujai söder om . Man åberopar både i moiionen och i reservalionenförord från organisalionskommillén för Slockholms högskoleregion och frånbyggnadsstyrelsen för en sådan lokalisering. Denhänvisningen är korrekt men bör kompletteras med uppgiften allskolöverstyrelsen och UHÄ gett uttryck för en annan uppfattning. Som utskottetframhåller har också lokal- och ulruslningsprogramkom-mitlén för Stockholmanföri all del inle råder någol Ivivel om atl del tillkommandelärarulbildningsbehovel bör lillgodoses inom en eller flera av de nu befintligaskolorna i stället för alt ylleriigare en frislående ul-bildningsenhetlillskapas - della bl. a. för all ge möjlighel lill sambruk av lokaler ochutrustning. Dethär var bakgrunden till regeringens beslut om atl enseparat utbildningsenhet inte skall inrättas i Fitria utan alt i slälletBlommensbergsskolan skall användas för bl. a. förskollärarutbildning.Ulskollel ansluler sig till regeringens bedömning och har inle heller velalgöra någol ullalande om en lokalisering av förskollärarutbildning i Fiujainför läsårel 1978/79. I reservalionen 9 vill desocialdemokraliska ulskollsledamöterna atl skall geregeringen lill känna all det är angeläget atl utbildning och forskning siarlasvid lekniska högskolan i enligl det förslag som utarbetats avorganisalionskommillén för högre leknisk utbildning och forskning i övreNorrland. har kommenterat den reservalionen. Påden här punklen föreligger ingen större skillnad mellan ulskotls-majoriiel ochulskotlsminorilei trols reservalionen. Utskottet hänvisar till alldiffereniieringen av ulbildningen vid högskolan i av föredragandeslalsrådel har framhållils som önskvärd. Det är därför propositionen föreslårall utbildning med inriktning mot samhällsbyggnadsteknik skall anordnas där1977/78. Det görs också ett klarl uttalande i propositionen om all en professuri anläggningsmetodik bör prioriteras inför budgelårel 1978/79.Utskotlel ansluter sig till denna differentiering av utbildningen i . Fråganom en yllerligare differenliering av ulbildningen bör enligl ulskollel fåanslå och de av moiionärerna aktualiserade frågorna bör därför prövas ibudgetarbetet inför kommande år. Del föreligger alltså en belydande enighei isak i de här frågorna. Densisla reservalion som jag skall kommenlera är reservalionen 8. Där villsocialdemokraierna all regeringen skall uiarbela en plan för delarbetsveienskapliga utbildnings- och forskningsområdet Även den reservalionenhar kommenierals av . Ulskolismajoriielen instämmer i vadsom sägs både i proposilionen och i moiionen av i m. fl.om del angelägna i en utbyggnad på della område. Den här frågans viklunderstryks också av att departementschefen nu vjll att en professur iarbetsmiljöleknik skall inrättas vid i . - Någonulbyggnadsplan från regeringen behövs dock inte, enligl utskottet, av den enklaanledningen atl UHÄ redan lagl fram ett handlingsprogram för arbetsvelenskapligutbildning och forskning. Den planen bör enligt utskottets mening fullföljas ianslagsframställningar för kommande budgetår. Någon plan därulöver behövsalltså inle. Jag ber all få yrka bifall lill ulskotlels hemslällan i alla delar. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. i (s) kort genmäle: Jag skall inle i någon slörre ulslräckning gå i polemik mol herrUllenhag jusl . Jagnolerar all läsle upp en rad punkter pä vilka han sade all ensocialdemokralisk regering aldrig skulle ha kommii au göra det och det.Säkerligen är del rikligl alt man på en del av dessa punkter inle skulle havidtagit någon ålgärd, men del fanns en punkl där jag Iror all lilel oförsiklig. Han sade atl översynen av beslutsbefogenheterna skulle ensocialdemokralisk regering aldrig ha tagit inilialiv till. Del Iror jag varlilel förhaslat all säga. Behovel av all göra översyner och ulvärderingar harfunniis med ganska länge i U 68- och Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Del äralltså ingel nyll påfund som kom på höslen 1976. Jag vill bara varna mol atldriva det resonemanget för långl, för del finns lilel för myckel belägg ihandlingarna om den saken. Vidaretyckte jag all del var onödigt av alt komma med en släng om attdäremol har vi plockal in ytterligare 30 administrativa tjänster. Det varlitel grand av elt återfall i det här föraktet för administration som har gjorlsig brett inte bara ulan hela liden i denna högskole- ochuniversileisdebatt Jag känner inle särskill myckel för föraklel motadministratörer. De är nödvändiga de också. Man skall inte som akademiker sillai en himmel och med förakl se ned på adminislralörer. Jag upprepar all debehövs minsann också på högskolor och universilel. Sedanbara en sak lill. log upp resonemangei om förskollärarutbildningi Fitria. Jag skall inte i och för sig gå in mera pä det - del är möjligl alldel kommer all beröras av andra i fortsättningen. Men del varju inle den slorafrågan när del gällde förskollärare, ulan del fanns - .som vel om - andra bilar i ulskollsbetänkandet därförskollärarproblemaliken logs upp yllerligare och där vi ändrade på en del iproposilionen. Del är kanske vikligare än den här bilen, men jag skall därmedinte säga atl delta med FiUja är ovikligt Jag vill belöna atl det är ell områdedär del är synnerligen vikligi all man får förskollärarulbildning. HenSUNDGREN (s) kort genmäle: ansåg alt förslaget i vår reservation 8, all regeringenbör utarbeta en plan för förslärkning av resurserna på del arbetsveienskapligaområdei, inle var nödvändigl, efiersom UHÄ redan haren plan. Men vi lycker frånsocialdemokralernas sida all det områdei är så viktigt atl här bör regeringen,som del ledande politiska organet, presentera en plan och visa vad man villgöra. Detla område är ju väseniligt för arbetsmiljön och för lönlagarnaspsykiska och fysiska hälsa. Vi har i reservalionen 9 reserveral oss förorganisalionskommitléns för högre leknisk utbildning och forskning i övreNorrland förslag. Del har vi gjorl därför alt vi ändå tycker alt de borgerligavisar ett vissl oinlresse när del gäller induslrielll nyskapande och insalsernaför all ulveckla näringslivet i . Här finns alltså en obesattbiträdande professur i produktionsteknik, som organisationskommittén villförändra till en professur i industriell ulveckling från näsla budgetår, alltså1977/78. Det kostar inga nya pengar. Del är inte fråga om inrättande av någonny professur, utan det gäller en förändring. Vi menar atl del är någol som mannu måste ta slällning lill. Del gäller i detla fall ändå nästa budgetår, ochdel skall vi ju beslula om under denna vårriksdag. Fröken (vpk)korl genmäle: konslalerade all den sociala snedrekryleringen harundergått stora förändringar. Del må vara sanl, men den konstaterade så senl som förra årel allav samlliga akademikerbarn, födda under andra hälften av 1940-lalel, påböriadeuppskallningsvis sludier vid universilel och högskolor, medanmolsvarande andel för arbelarbarn är . Den andelen lär lyvärr inlenämnvärt förändras genom denna proposilion. Återkommandeutbildning lycker vi är jällebra. Men för all kunna genomföra den måsle manäven ge ekonomiska resurser lill de sluderande. Sedanlog ånyo upp della med del fria områdei. harlidigare konstaterat atl del i prakliken inle finns någol frilt område.Herr påstår motsatsen. Jag hävdar bestämt all i det fallet har herrElmsledl rätt. Utbildningsreformen ger möjlighet alt begränsa anlalelstuderande på olika utbildningslinjer, om det inle finns nog med pengar. Ochdel är redan klarl i prakliken. I anslagsframställningen för Slockholmsuniversilel, som ligger färdig, konslaleras all "delar av den uibildning somplaneras för näsla läsår inte kan genomföras och all medelsbrisl däriämteleder till aniagningsbegränsning i inte avsedd omfattning". Detta har bl.a. lett till att man på samhällsvetenskapliga fakulielen skär ned krafligi påanlalel utbildningsplatser. Sålog upp förskollärarulbildningen, Ulskollel har beslutat godtasocialdemokralernas förslag om yllerligare 150 platser. Det betraktar man såsomväldigt posilivi och helt tillräckligt. Men vi hävdar all det inte ärtillräckligt Bristen på förskollärare kommer enligt detla förslag alt bestå ochstyra utbyggnaden av daghemsplalser. Det allvarligaste är ju motiveringen föratt avstyrka vår motion om en betydligt kraftigare saisning. Utskottet hävdarall vårl förslag innebär att man måsle kraftigt minska ulbildningen om någraår. Jag kräver ell svar på den fråga som jag lidigare ställde tillulbildningsminislern: Skall detta lolkas så, att vi inle skall bygga någradaghem på 1980-lalet? Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. () kortgenmäle: Först vill jag till i säga att jag uttryckteen förmodan om att en socialdemokralisk regering inle på del sätt som dennuvarande regeringen har gjorl skulle ta initiativ till en översyn avbeslutsbefogenheterna. svarar alt det skulle den visst hagjort. Det tycker jag i så fall är utmärkt Då är vi överen.s på den punklen. Jaggjorde ingen släng mol administrationen. Det måste hell hamissförslåit Jag har själv erfarenheler från universitetsadministration, ochdel vore mig utomordentligt främmande att lala föraktfullt om den. Jagkonstaterade alt det är en skillnad i bedömningen av påslaget medadministrativa riänsler. Där ligger socialdemokraterna över vadproposilionen och ulskollel har stannat för. Närdet gäller Fiuja vill jag framhålla atl frågan om lokalisering avförskollärarubildningen i är svår. De inkopplademyndighelerna har haft olika uppfattningar. Skälen för och emot har 5 prolokoll 1976/77:121-122 Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. lett lill den bedömningenall man har salsal på Blommensbergsskolan i slällel för på FiUja, Därvidhänvisas bl, a, lill önskvärdheten av en samordning med övrig lärarutbildning. HerrSundgren log i sin replik upp frågan om arbetsvelenskapen. Vi är väl ändåöverens, , om all ulskolismajoriielen liksom minoriieten anser detmycket angeläget med en uibyggnad av den arbetsveienskapliga ulbildningen ochforskningen. Del finns klara och bestämda skrivningar i utskollsbelänkandel påden punklen. Jag vill också hänvisa lill s, 323 i proposilionen, där det lalasom en professur i ar-betspsykologi, särskill socialpsykologi, som från den 1juli föreslås inrättad vid i , HenGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: Det är lillfredsslällande att och jag är överens omöversynen och utvärderingen liksom om de administrativa riänslerna. Del varkopplat på ell säll som gjorde att jag kanske uppfattade det fel. Närdet gäller förskollärarutbildningen i Fiuja säger all del är ellsvårl problem. Del kan jag instämma i. Han säger också all olika myndighelerhar olika bedömningar. Också del är rikligt Del man möjligen kan undra över ärvarför inle den bedömning som den regionala konmiuén, H 75-S, gjorde fick vägatyngre. Det har ju sagts att man skall ta stor hänsyn till regionkommittéernasönskemål och synpunkter. Jag tycker nog alt det i della fall hade varil värtatl lägga slörre vikt just vid vad organisaiionskommitlén för Stockholmshögskoleregion, H 75-S, hade för synpunkler. Den var klarl förFiujaallernalivet På lal om förskollärarulbildning och över huvudtagel ulbildningens anordnande, lokalisering och dimensionering kan man i ochför sig säga att den stora bilen i detla fall var del tillkännagivande somulskollel gjorde, medan lokaliseringen lill Fiuja är en mindre del. Hen () kortgenmäle: De fackliga organisalionerna har ansett att forskningen på delarbeisveienskapliga området ligger efter. Det är ett område som behöverprioriteras. Jag håller med om all del händer en del saker. Mendella är elt så viktigt område, all man behöver få fastare former för enförslärkning av resurserna. Vi anser atl regeringen såsom del ledande poliliskaorganet bör arbela fram en plan. KenULLENHAG (fp) kort genmäle: Vi tvistar inle, , om vikten av satsningar på dellaområde. Därom är vi överens. Del vi diskuterar är om regeringen skall utformaen plan för utbyggnaden. Utskottsmajoriteten lycker inte atl en sådan behövs,eftersom UHÄ redan har lagl fram ell handlingsprogram för arbetsvelenskapligforskning och utbildning. Min slutsats blir alltså att vad göras skall ärallaredan gjort och att reservationen egeni- ligen är onödig. Detviktiga är atl vi är överens om betydelsen av en fortsalt utbyggnad på detlaområde. Närdel galler Fiuja finns det ivå frågor. Skall vi salsa på Blommensbergsskolaneller på Fiuja? Och vad skall vi göra i del läge som vi nu befinner oss i, därdel är klarl atl man på korl sikt satsar pä Blommensbergsskolan? Ulskolismajoriielenhar då slannal vid all inle nu göra någol ullalande om en saisning ell kommandeår. Såsom i med sin erfarenhet väl känner till iakttarulbildningsulskollel med all rätt slor restriklivitet när det gäller uttalandenom framtida lokaliseringar av ulbildningar. Den linjen vill ulskotlsmajoritelenfölja även när del gäller Fiuja. Efter en vägning av skälen för och emol harman funnit atl det mesta lalade för en lokalisering till Blommensbergsskolan.Det var inle bara organisationskommittén, , som yttrade sig idenna fråga, utan även en rad,andra intressenter, som hade en helt annanuppfattning. Slutligenhåller jag med om all det viktiga som hände i utskottet vid behandlingen avförskollärarutbildningen var del kraftiga påslaget med 150 platser inomförskollärarutbildningen, vilkel gör att satsningen sammantagenblir 450 platser. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Fröken (): Verksamheten inom högskolan skall anordnas så alt sam-.band mellanutbildning, forskning och ulvecklingsarbele främjas. Så slår det i denhögskolelag som skall ta ställning lill. Frågan omulbildningens forskningsanknytning tilldrog sig slort intresse i samband medriksdagsbehandlingen av högskolereformen 1975. I det planeringsarbete införreformen som har genomförts har frågan behandlats i olika former och i olikainstanser. Dennya högskolan kommer alt beslå av ulbildningar med vilt skilda traditioner ochförutsättningar. Innehållsmässigt och organisatoriskt skiljer sigutbildningarna ål. En central del i del fortsalla reform- och utvecklingsarbetetblir därför att söka förverkliga principen om ell samband mellan forskning ochgrundläggande högskoleutbildning, såväl statlig som . Inte minstviktigt är detta när del gäller utbildningarna på ulbyggnadsorlerna. Underförberedelsearbetet med högskolereformen har det bl. a. visat sig alt del är ensvår uppgifl all hitta fungerande anordningar för att klaraforskningsanknytningen. Olika modeller har presenterats för olika orter och förolika utbildningar. Det viktiga i årets proposition är all det redan från bönanhar givits ekonomiska resurser för uppgiften. 6 milj. kr. anvisas ipropositionen för detta ändamål. Satsningenpå forskningsanknytning har visal sig kunna öppna nya och spännande vägar. I enarbetsgrupp med representanter för medicinsk forskning, SIHUS och olikavärdskolor i högskoleregion har ett helt paket med förslag tillforskningsanknytning av de medellånga Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Där finns förslag till en påbyggnadslinje för avancerad yrkesutövning,som komplelterar grundulbildningen för behörighel till forskarutbildning försjuksköterskor. Denna vårdämnes-ulbildning skulle t ex. kunna ges som enstakakurser om 5, 10 eller 20 poäng inom skilda vårdområden. Arbetsgruppenkonstaterar att det finns starka skäl som talar för all fier yrkesutövare inomhälso- och sjukvården bör få möjlighet att på olika sätl aktivt medverka iforskning på omvårdnadsområdet I första hand bör man då inrikta sig på atl gemänniskor med en medellång vårdutbildning denna möjlighet, Irapporten skisserar man så länkbara vägar för forskningsuibildning förarbelslerapeuler och sjukgymnasier, laboralorieassisienter och sjuksköterskor.Man skisserar en inledande verksamhel i form av seminarier för att ge bådeundervisande personal och sluderande en introduktion lill och kunskaper om vadden akluella, forskningsanknytningen innebär. Jaghar, herr lalman, med del här prakliska exemplel frän arbelel i en avhögskoleregionerna vetat visa på de stimulerande förslag som kan komma fram närförelrädare för utbildningar som lidigare var hell skilda åt möts inom sammaorganisatoriska ram, nämligen den nya högskolan. Detär min bestämda uppfattning atl de organisatoriska förändringar somhögskolereformen innebär kommer all ge stora möjligheter lill satsningar påatt ulveckla ulbildningens och forskningens innehåll och former. Det viktigaarbete som redan gjorls på della område har lyvärr i deballen kommii iskymundan för de renl organisatoriska frågorna,, den s. k. byråkraiiseringen. Enav de delar i reformen som kritiserats mest från studerandehåll för att enbarlvara byråkrati är regionsslyrelserna. Del är en krilik som enligt min meningskjuter förbi målet. Att finna former för forskningsanknytning förulbyggnadsorlerna och för utbildningar utan anknylning lill traditionellforskning är en av regionsslyrelsernas viktiga uppgifier. Planering ochsamordning av del grundläggande utbildningsutbudet är en annan. Genomfördelning av medel för enstaka kurser, lokala och individuella linjer, kommerregionsstyrelserna inte minst atl kunna vara ett stöd för ulbyggnadsorlerna ochstimulera till satsningar på nya typer av ulbildningar, anpassade lillmänniskornas och arbetslivels behov. Regionsstyrelserna har alltså en vikliguppgift inom den nya högskoleorganisationen. Jagskall så, herr lalman, såsom lalesman för utskottet kommenlera några av desocialdemokraliska reservalionerna.