prot · G00991 · 1976-12-31 00:00:00 — Kanske något av detla kundevara tillämpligt även inom kroppssjukvården, därför att så forl man har attröra sig med jourproblematiken mäste man tänka på kostnaderna. Och kostnadernablir minst där man har tillgäng till den största personalreserven. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om en utredning angående videogram Herr utbildningsministern erhöll ordet föratl besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:308, och anförde; i har frågat mig när jag kommer att tillsättaen utredning angående videogram. Arbetet med direktiven till videogramutredningen äri det närmaste slutfört. Jag räknar med att utredningen skall kunna tillsättasinom . i (s); Jag ber atl få tacka utbildningsministern för det koncentrerade svaretpå min fråga. Densocialdemokratiska regeringen anmälde under vårriksdagen 1976 i propositionenom TRU all den hade för avsikt att tillsätta en utredning om videogram. Ikulturutskotiet hade vi alt ta ställning till tvä motioner i samma fråga, ochför att fä in synpunkter från så många som möjligt sände vi ut de motionerna påremiss till en rad organ. lingen uppsköts därförtill . Innan kulturutskottet hade slutbehandlat nämnda motionermeddelade emellertid den nye utbildningsministern sin avsikt atttillsätta en utredning om videogram. Jag uppfattade utbildningsministernsuttalande dä som ett uttryck för en vilja att handla skyndsamt. Isitt betänkande 1976/77:20 uttalade kulturutskotiet att "en utredningskyndsamt bör tillsättas med uppgift all följa och studera utvecklingen påvideogramområdet samt alt föreslå sådana åtgärder frän samhällets sida som kanbehöva vidtagas för att möta och påverka denna utveckling i syfte alt slå vaktom yttrandefriheten, den politiska demokratin och de kullurpolitiskasträvandena". Detär mig bekant att ett utkast till direktiv till en sådan utredning fannsutarbetat inom departementet redan före den nye utbildningsministernstillträde. Mot denna bakgrund finner jag det överraskande atl ett så långtdröjsmål har skett. säger utbildningsminister att utredningen skallkunna tillsättas . Det blir alltså ytteriigare något dröjsmål.Jag vill dock hoppas att det blir mycket kort. Lätmig också tillägga atl jag är ganska nyfiken på innehållet i direktiven tillutredningen. Jag vill därför fråga utbildningsministern om kulturutskottetsoch uttalande beträffande direktivens innehåll lill alla delarkommer att beaktas. Omen utredning angående video-gram Det är riktigt all jag sade all vi skulle tillsätta enutredning. har vi dock för framlagt en budgetpropositionoch ell tiotal särpropositioner, av vilka somliga är sä pass omfattande som desom gäller högskolereformen, folkhögskolan, stödet till bokhandeln,kulturtidskrifterna, de handikappades kulturella verksamhet, samerna m. m. Vihar alltså fått ägna rätt mycket tid åt detla. Tilldetla kommer atl direktiven blir ganska omfattande. Jag kan avslöja sä myckelsom alt de inle är identiska med dem som den gamla regeringen hade förberett.Vi har begärt in förslag till ledamöter från partierna, ordföranden är vidtaladoch en sekreterare för utredningen kontaktad. Allt della visar attutbildningsdepartementet handlägger denna fråga såväl med skyndsamhel som medefterlänksamhet. HenANDERSSON i (s): Utbildningsministern säger nu att direktiven inte blir identiska meddet utkast som den förra regeringen hade utarbetat. Det kan jag i och för sigförstå, och det är inte överraskande. Jag är ändå nyfiken på ett svar på denfråga jag ställde, om regeringen beaktar det uttalande som kulturutskotlel ochriksdagen enhälligt gjorde beträffande innehållet i direktiven. I så fall kandet inte - om jag bedömer situationen rätt - bli så stora avvikelser från denförra regeringens utkast lill direktiv. Självfallet utgår vi från den beställning som kulturut-skottel hargjort, och de förändringar i direktiven som har skett är naturligtvisförbättringar. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om verksamhet i Herr utbildningsministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda interpellation,1976/77:99, och anförde; har frågat mig om regeringen kommer att vidta åtgärderför alt förbättra situation i radio-och TV-hänseende och omresurser kommer att anvisas till centra av typ , , m.fi. som inte har distriktskonlor för att effektivare täcka nyhetsbevakningen isådana områden. Närdet gäller lokalradio får anses förhållandevis väl tillgodosettgenom den egna lokalradiostationen, som har till huvudort. Inom ramenför regionala organisation finns en fast anställd reporter iGävle. och Lokalradio strävar efter att samlokaliserasina resurser i . När en permanent lösning av lokalfrågan har nåtts kommerSveriges Radios nuvarande provisoriska TV-utrustning att bytas ut. Äveni och strävar och Lokalradio efteratt genom sambruk av resurser tillgodose nyhetsbevakningens behov. Som inlerpellanten känner lill ägnarradioutredningen stort intresse åt frågan om den regionala programproduktionensomfattning och innehåll. Utredningen kommer att överlämna sitt belänkande inomkort. Jag finner del inte lämpligt atl nu föregripa beredningen av utredningensförslag. Hen (): Jag ber att få tacka för svaret. Del gav inga löfien om åtgärder föratt förbättra radio- och TV-situationen i eller för de centra avtypen , , och vilka liksom inte hareget distriktskonlor. Herr statsrådet vill inte föregripa radioutredningensbetänkande, vilket är klokt. Det har dock sipprat ut en del om förslaget,vilket gör att man kan ha onda aningar också för framtiden. Är det så allriksbevakningen för TV skall skötas från och inget filmteam placerasi , lär situationen inte bli bättre efter ell beslut med ett sådantbetänkande i botten. Men pä den punkten har ju statsrådet möjligheter altingripa i den kommande propositionen. Jag förmodar att representanter fördeandra nämnda centra de- lar mina farhågor. VadGävleborg beträffar tycks vi ha hamnat vid sidan om intresse. 1min interpellation pekade jag pä att man f n. har en enda reporter stationeradi . Just den vecka när interpeliationen skrevs befann han sig pådistrikiskontoret i , och det var . I sitt svar uppreparstatsrådet min uppgift om denna enda reponer. Det tilläggs att det är en fastanställd reporter. Efiersom svaret kommer efter interpeliationenringde jag i går upp i , och det lät på följande sätt. "Dethär är en automatisk lelefonsvarare. lokalkontor i ärobemannat t. v., och den som vill ha upplysningar eller lämna etl meddelandekan ringa till distriktskonlor i , telefon /19620." förstår är del inte myckel till fast anställd reporter vi har vidSveriges Radio i . sedan min fråga ställdes har hanenligt uppgift arbetat i och har ett vikariat som reporter i framlill den sista i innevarande månad. Jag har full förståelse för omdistriktskontoret i bedömer det så alt reportern gör större nyttatillsammans med de fyra andra vid distriktskontoret än som ensamreporter iGävle i det närmaste ulan tekniska hjälpmedel. hänvisar också till att när en permanent lösning av lokalfråganskett, så kommer nuvarande provisoriska TV-utrustning att bytasut. Det låter förnuftigt, även om man har svårt att begripa att just RadioGävleborg, som fungerat fint i ljudradion, skulle behöva utsättas för enså dålig planering att lokalfrågan inte var löst vid starten. Det kan ocksåtilläggas att i redan fått en ny TV-kamera. Del är baradet all där inte finns någon tekniker att sköta den. Någon robolkamera lär detväl knappast vara, och utan tekniker är sändning omöjlig. Varpåkan det egentligen bero att blivit, som jag sade i mininterpellation, en ? Händer det för litet i länet? Detkan knappast vara orsaken. är tillsammans med ett primärtcentrum, som ger underlag för mängder av radio- och TV-inslag.Sysselsättningsmässigt borde ett unikt specialsiålverk ge mängder av uppslag.Vilken kommun har i likhet med varit de stora rubrikernas kommun förplanerade stora förelagsetableringar, som i tur och ordning gått om intet:först ell koksverk, sedan ett varv och f n. ett valsverk skjutet pä framtiden,alla med ca 500 sysselsättningstillfällen? Eller var satsar man så myckel påkulturella aktiviteter som i detta område? Föratl inte tala om vilken dominerande ställning länet har när det gäller sport,som ju utgör en stor del av sändningstiden. t. ex. hade vilänsmästerskap i bandy. Det kallas också , och därför föriades det lillSlockholm, vilket var tur för radio-TV. Helgen före tog två hälsingar frånDelsbo hem 50 km- och damlopp. går hockeyfinalen iGävle. Då kommer förmodligen från Stock- OmSveriges Radios verksamhet i OmSveriges Radios verksamhet i holm för att visa landet iövrigt vad vi borde ha fått producera frän eget SR-konlor i . Mångafler exempel skulle kunna dras på hur klubbar från och Hälsinglanddominerar speciellt vinleridrotten men hur vi ändå kommer på undantag när detgäller sändningar från alla dessa begivenheter. Speciellt illa ute är givelvisHälsingland, som inle ens har någon SR-frilansare. Detmest lovande i statsrådets svar är ändå att och Radio Gävleborgkommer att samordna sina resurser, när lokalerna har tagits fram. Det är ändådet vettigaste sättet att använda knappt anslagna medel för att läcka ocksådenna vita fiäck på karta. Kommer statsrådet att verka för ensnabb sådan utveckling? Självfallet byggde jag mitt svar på uppgifter som jag har inhämtat fränSveriges Radio. Men man kan ju knappast förbjuda en fast anställd reporter iGävle atl då och dä besöka . Båda städerna kan ha sina förtjänster ochingår i samma distrikt. Nästanalla de frågor som tar upp berör internaplanering och resursfördelning. Det tillfälle då regering och riksdag kan taställning till de frågorna är när radioutredningen har lämnat sitt material ochdet har remissbehandlats. Då kan en proposition läggas fram som fårta ställning till. Jag delar naturiigtvis uppfattningatl det är viktigt att alla regioner i landet får sitt behov av radio- ochTV-verksamhet tillgodosett. Jag tolkar inlägg som ett förstaled i den opinionsbildning som bör ske i anslutning till radioulredningensbetänkande. Hen (); Det är alldeles givet att en anställd i kan behöva göra entjänsteresa till , men att den skall behöva ta har man litetsvårt att förstå i Gävleområdel. Jaghar försökt få fram statistik på hur mycket sänder inom olikadelar av landei. Del är inte så lätt att få den länsvis, men en viss tendenskan ändå skönjas. Närdet gäller distriktens produktion visar det sig att för ljudradio låg Gävle-Dalaområdetförra budgetåret sist i antalet sändningslimmar för samhällsprogram, seriösmusik, teater - saknas helt trots stadsteater - ochungdomsprogram, som också saknas helt. När det gäller den totala sändningstidenligger vi också bland de sista. Beträffande TV är del ännu sämre. Där liggervi med långt efter alla övriga distrikt.Regionalt har vi där Mitt Nytt, som förbättrar statistiken. Men skall man varariktigt sanningsenlig visar statistiken också all av Mitt Nytts två distrikt,och nedre Norriand, har nedre Norriand, dvs. Y- och Z-län, femgånger så mycket Det betyder att vi gävleborgare tittar på andra läns inslag 80-90 %av sändningstiden i Mitt Nytt, eftersom med sitt filmteam givelvislättare åker ut för sändning i än i . Vid samtal medFaluredaktionen betonar man också att del sker en noggrannare prövning avinslag från , innan man skickar ut sitt team dit. Man säger också attför riksinslag och Mitt Nytt gör man mer frän än från . Klyftanmellan de tvä länen har vidgats när det gäller sändningstiden. Jag hoppas att jag med det här tillägget har gjort klart för statsrådethur illa ställt det verkligen är i . Det är alltså ingen tillfällighetatt som den här interpeliationen har framställts beträffande länetharen likartad framställts i av en partikamrat lillherr statsrådet beträffande kommunen. Det underlättar kanske för departementetalt verkligen göra en insats för en förändring på den här punkten. Jag lackar än en gång försvaret. OmSveriges Radios verksamhet i Gävleboigs län L prövar vi självfallet alla förslag medsamma goda vilja oavsett vem som väcker dem eller vem som ställer frågor. Jagvill understryka att det inte bara är i som man börfölja denna fråga utan också i ledningen för Lokalradio och SverigesRadio. Jag är övertygad om all man där kommer att läsa inlägg. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades Motioner 1976/77:1445 tillkulturutskottet 1976/77:1446 yrkande 2till näringsutskottei och i övrigt till försvarsutskottet /77:1447 tillfinansutskottet §12 Föredrogs men bordlades äter konstitutionsutskotlels belänkanden /77:29och 30 finansutskottets belänkanden /77:12 och 13 skatteutskotietsbelänkanden /77:29-33 lagutskottets belänkanden /77:20 och 21kulturutskollets belänkanden /77:33 och 34 utbildningsutskottets betänkande1976/77:19 trafikutskottets betänkande 1976/77:11 jordbruksutskottetsbetänkande /77:14 näringsutskotlets betänkande 1976/77:22 § 13 Föredrogs och biföllsinlerpellationsframslällningen 1976/77:119. §14 Anmäldes och bordlades 1976/77:90 om semeslerlag,m. § 15 Anmäldes ochbordlades 1976/77:14 med anledningav motion om bojkottåigärder mot 1976/77:15 med anledning av motion om erkännande avoch bistånd till m. m. 1976/77:16 med anledning av propositionen1976/77:1001 vad avser vissa anslag m. m. för /78 inomutrikesdepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1976/77:16 med anledning av propositionen1976/77:60 angående vissa av internationella arbetskonferensen vid desssexiioförsta sammanträde fattade beslut, m. m. 1976/77:17 med anledning av redogörelsen /77:3för lönedelegations verksamhet 1976/77:20 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag lill m. m. jämtemotioner 1976/77:21 med anledning av dels propositionen1976/77:100 såvitt gäller Arbetsmarknad m. m., dels propositionen 1976/77:65 omtillfällig höjning av bidrag till företagsutbildning i vissa fall, m. m.,jämte motioner §16 Anmäldes och bordlades 1976/77:1448 av henWerner m.fl. med anledning avpropositionen 1976/77:80 om insatser för samerna 1976/77:1449av hen m.fl. 1976/77:1450 av hen med anledning av propositionen 1976/77:93 ombeskattning av ränta på vinslandelslån, rh. § 17 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:120 av herrGustavsson i (s) till herr industriministern om hotet motstålindustrin i Eskilstunaområdei: Eskilstunaområdet, som är en utprägladindustribygd, har brottats med svårigheter som är en följdav strukturproblem inom den i området förhärskande metallindustrin. Avdetta skäl har statsmakten ansett det angeläget att genom den s. k.metallmanufakturulredningen specialstudera de problem som haft sin grund i dennabransch. Redan från de utgångspunkter som denna utredning kunde ange bestämdesatt lokaliseringspolitiskt stöd kunde utgå till området. Ellallvarligt hot mot bygden har ånyo rests genom stålindustrins kris. Detla harföranlett kommun atl, efter den s. k. specialstålsutredningensoffentliggörande och det hot mot som därmed uppdagats, verifieraproblemen genom all bl. a. anmäla att kommunen under 1970-talel redan förlorat2 600 arbetstillfällen, varav 1 700 inom tillverkningsindustrin.Sammanställningen av de tvä siffrorna ger ett mätt på spridningseffekten av ennegativ utveckling inom en bärande sektor av näringslivet. Denna har förEskilstunaområdei kunnat karakteriseras som successiv blodavtappning. Att tilldenna lägga en koncentrerad nedskärning i ett av ortens större företag av denstorleksordning som specialslälsutredningen, utifrån sina utgångspunkter, harangett är en åtgärd som helt enkelt inte får vidtas. Detkan tilläggas atl , utöver sin betydelse för län och bygd, är denhelt dominerande försörjningsbasen för i kommun. Andralösningar än de som den Hagströmska specialstålsutredningen har presenteratmåste därför prövas. För Nybys vidkommande skulle redan måttliga ochsnabbt insalta insatser på kreditgivningens område, i en form som värnade desamhälleliga intressena och de anställdas behov av trygghet, kunna ge rådrumoch reducera de här angivna problemen väsentligt. Jaggår därför inte här in på frågorna om måhända erforderligt samgående inombranschen och statligt ägarengagemang. Etl statligt stöd kan, som statsrådetÅsling uttryckte det i en interpellationsdebatt med mig förraåret, "ske med staten som kreditgivare eller som direkt aktiv ägare". Motbakgrund av vad jag här anfört vill jag ställa följande fråga till herrindustriministern: Ärindustriministern beredd alt när det gäller medverka till åtgärdersom tar sikte på hela den situation som här redovisats för Eskilstunaområdet? §18 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1976/77:335av () lill fru bostadsminisiern om uttalande rörande en särskildskall på fritidshus: Vid ett framträdande i framfördebostadsminisiern tanken på atl man bör införa en särskild lyxskalt påfritidshus. Bostadsministern uttryckte stor oro för fritidsbyggandet iBohuslän och påpekade att det måste prövas utifrån vad samhället har råd med.Flertalet av de frilidsstugor som finns i och ägs av vanligainkomsttagare torde knappast kunna betecknas som lyxobjeki. För många arbetareoch tjänstemän i ett storstadsområde - flertalet fritidshus i ägs avfolk som är bosatta i - med en ofta trist arbetsmiljö och ettofta högt uppdrivet arbetstempo är tillgängen lill en fritidsstuga en stortillgång. Genom ett idogt sparande har man kunnat förverkliga målet - enfrilidssluga. Många har också fritidssiugan som sitt sparmål. Det är därförnaturligt alt mänga känner sig oroade över bostadsministerns uttalande om atttillgängen pä fritidsstugor ytterligare skall regleras genom en särskildlyxskalt på friiidsboendet. Motdenna bakgrund vill jag till fru bostadsministern ställa följande fråga: Vilka motiv har bostadsminisiern för alt medbeskattningsinslrumeniel ytterligare reglera tillgängen på fritidshus för vanligainkomsttagare? 1976/77:336 av herrSvartberg (s) till herr industriministern om användningen av AB Atomenergitillhörig mark i : Vid Sannäs i äger AB Atomenergi ettmarkområde, som man ursprungligen avsäg att använda för en upparbetningsstationför kärnbränsleavfall. Vilka planer föreliggerbeträffande nämnda markområde ? § 19 Kammaren åtskildeskl.