prot · G009151 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi inom fiskets organisationer serfram emot en snar utflyttning. Jag skall inte använda samma uttryck som mangjort tidigare här, men så snart ske kan hoppas vi att en utflyttning kommertill stånd. Till i vill jag säga att jag blev litet skrämdnär han refererade till sin granne på andra sidan , som hade talat omatt mäta sju gånger och sedan skära. Vi kommer inte från fiskets organisationeratt nöja oss med att man mäter alltför länge, utan vi kommer all se lill altden nuvarande regeringen - på samma sätt som den tidigare - hålls underrättadom fiskets krav. Vad del kan innebära all "mäta sju gånger" vågar jaginte säga någonting om, men om det betyder långdragna förhandlingar vill jagvarna för att gå på den linjen. Jagvill sluta med att säga alt jag är helt klar över att del är riktigt som herrLundkvist anför, att vi är ense om de starka motiven. Del är just i den känslansom jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Jag har blivit lugnad avjordbruksministerns anförande, av vilket det klart framgick att det inte ärfråga om en långdragen förhalning. Under delta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrLUNDKVIST (s) kort genmäle: Jag begärde ordet därför alt ingenting skall gå snett i den s. k.historieskrivningen. åberopade ettuttalande som förre statssekreteraren Lönnqvist hade gjort videlt möte i , där han 78 hade varnat för att gå på en linje som innebar omedelbar ulfiyttning av fiskegränserna ochanfört all man skulle se tiden an. vet lika väl som jag alt vi dåstod inför den s. k. , där vi hade lagt upp en linje enligtvilken vi skulle kunna komma fram på andra vägar. Jag har redovisat den i mittförsta anförande. Sedan visade det sig emellertid att den linjen inte varframkomlig. Därför slår vi där vi slår , och jag förmodar all i varje fallGeorg och jag är överens om all det som återstår som enda möjlighet ären utfiyttning av fiskegränsen. HerrÅberg säger att han anser att vår reservation är litet onödig. Jag är förvånadöver att som företrädare för fiskarna kan nöja sig med en skrivningdär det sägs att man i anledning av fiskarnas framställning inle i princip harnågot att invända emot en utflyttning av fiskegränsen i . GeorgÅberg har sagt till mig alt fiskarna, lika energiskt som de gjordemot den socialdemokratiska regeringen, skall försöka utöva påtryckningar på denborgerliga regeringen när det gäller för fisket livsviktiga frågor. Jag måstenog konstatera att den skrivning som är beredd att ställa sig bakomär något av det beskedligaste i fråga om påtryckning som jag någonsin i mittpolitiska liv har upplevt. Utvidgningav den svenska fiskezonen () kortgenmäle: När det gäller den diskussion som fördes i hoppas jag attdet klart framgick att vi där var överens om hur vi skulle handla. Så långt jagnu kan fatta är del sätt på vilket den nuvarande regeringen handlar helt i stilmed vad den dåvarande socialdemokratiske statssekreteraren uttalade. Det ärriktigt att uttalandet gjordes inför elt möte med . Det varen av motiveringarna till att vi från fiskets sida tryckte på. Vi menadenämligen att etl sådanl uttalande skulle ge oss råg i ryggen vidförhandlingarna, och det har också använts i vissa andra sammanhang. Jagtycker alt det är litet egendomligt alt tydligen går ifrån vad hantidigare var inne på i sin diskussion med jordbruksminislern. Där tyckte jagatt de kom varandra ganska nära. betecknar han jordbruksutskottetsbetänkande som elt mycket svagt aktstycke. Vi vet att det går att leta framsvagare och starkare formuleringar i elt utskottsbetänkande, men vi har tagitfasta på de försäkringar vi har fått här om att det inte skulle bli någraonödiga fördröjningar. Senvill jag säga en sak till. Del ärinte bara som vi har att ta hänsyn till när del gäller fisket iÖstersjön. En handling som av vissa andra länder kan uppfattas som aggressivkan äventyra vårt eget fiske. Det vill inga fiskare vara med om. Jag tror, herrLundkvist, att jag vågar påstå att jag vet var fiskarna slår i de här frågorna- därför all jag sitter som ordförande i , där vimycket ofta diskuterar de här problemen. Utvidgningav den svenska fiskezonen () kortgenmäle: Jag tror säkert att vet var fiskarna slår, och jag hoppasall fiskarna inle skall behöva betvivla var slår i den här frågan.Han uttrycker sig, tycker jag, mycket försiktigt när det gäller all markera vadsom egentligen är hans innersta ståndpunkt. Jag vidhåller all dellautskottsbetänkande på den punkt där man talar om att man inget har att invändamot utflyttning av fiskegränsen är ett mycket svagt aktstycke. Vid jordbruksministernsoch mitt samtal tog sig jordbruksministern i sista omgången friheten all tolkavad jag tolkade in i "omedelbar" till att vara något slags obestämdlid. Jag hoppas att inte upplevde del som ett medgivande från vårsida att vi hade övergett vår tidigare ståndpunkt. Vi står naturligtvisfortfarande kvar vid den bestämda markeringen att frågan måsle handläggas så,att vi kan komma bort från risken för förhalningar, som i grunden kan skada detsvenska fisket. HerrÅBERG (fp) kort genmäle: Jag är litet förvånad över alt herrLundkvist beskyller mig för alt vara svag och passiv i della sammanhang, närjag klart och tydligt sade all jag kan garantera att fiskels organisationer därjag själv är med icke kommer alt finna sig i en förhalning utan kommer atthålla denna regering "varm" liksom vi skulle ha gjort med vilkenannan regering som helst. i (c): För all något klarlägga utskottets inställning till denna fråga villjag läsa högt några rader ur betänkandet: "Utskottet,som noterar alt överläggningar i ämnet har påbörjats med berörda stater,förutsätter att regeringen med kraft fullföljer redan inledda förhandlingar ochövriga initiativ i syfte alt genomföra den åsyftadefiskezonsutvidgningen. Som utrikesutskottet anför är det angeläget attförhandlingsarbetet bedrivs med all den kraft och skyndsamhet somomständigheterna medger. Skulle förhandlingarna visa sig icke leda till önskatresultat lorde elt ensidigt beslut om en utvidgad fiskezon få vidtas." Desvenska yrkesfiskarna har sedan urminnes lider betraktat havets frihet som ensjälvklarhet, och möjligheterna att med båtar av varierande storlek fånga fiskoch skaldjur av olika slag på de mest skiftande fångstområden har undergenerationer varit en styrka för det svenska havsfisket. Näremellertid omständigheterna har förändrats katastrofalt genom att ,, m. fl. länder har utvidgat sina fiskegränser lill 200nautiska mil, är det naturligt att de svenska yrkesfiskarna också har ändratuppfattning i frågan om havets frihet. Motbakgrund av de överläggningar med andra stater som regeringen har tagitinitiativ till efter framställning från fiskets organisationer och av den allmännautvecklingen på fiskets område bör enligt mitt förmenande regeringen taställning till när och i vilken omfattning utfiytt-ningen skall ske för att påbästa sätt tillgodose det svenska fiskets intressen. Inomfiskels organisationer är man givetvis angelägen om att den föreslagnautvidgningen av fiskezonen sker så snabbi som möjligt, men i enlighet medSveriges traditionella inställning i liknande sammanhang och med tanke på desvåra avvägningar som är förknippade med denna ulfiyttning är del angeläget atteftersträva att en utvidgning av fiskegränserna så långt som möjligt vidtas isamförstånd med berörda strandstater. Dettaär en ömtålig fråga, och jag tycker det är olämpligt att under pågående samtalmed berörda länder i detta sammanhang gå in på olika detaljer, i all synnerhetsom vi har begränsad tid till vårt förfogande. Jag vill med detta, herrtalman, yrka bifall till utskottels hemställan. Utvidgningav den svenska fiskezonen Herr förste vice talmannenBENGTSON (c): Havens frihet var ett uttryck som användes med stolthet.Men situationen har förändrats, och det är i stället en kamp om vem som skalläga eller i varje fall disponera haven - del gäller territorialvatten, detgäller fiskegränser, det gäller rätten alt utnyttja rikedomar i haven i form avolja, mineraler o. d. Sverigehar, trots att det till stor del är omgivet av vatten, inte gynnsamma villkorför alt utnyttja omkringliggande hav. Vi har relativt korta avstånd till länderpå andra sidan vattnet, vilka givetvis gör anspråk på alt få så stor nytta avhavet som möjligt. Detråder inga delade meningar om att skall utvidga sin fiskezon. Det slåri propositionen, det har betygals av talesmän för reservanterna - den saken äralltså klar. Vad det gäller är sättet för genomförandet. Då är det enförvånande attityd som socialdemokraterna har intagit. Omriksdagen bifaller propositionen har del ju därigenom uttalats alt fiskezonernaskall utvidgas. har socialdemokraterna i motionen elt yrkande och ireservationen elt annorlunda yrkande. I motionens kläm hemställs "altriksdagen beslutar om en utvidgning av den svenska fiskezonen i lills. k. mittlinje". På ett ställe i motiveringen säger man: "Vi kräverdärför från socialdemokratiskt håll att omgående fattar beslut omatt den svenska fiskezonen i skall vidgas lill s. k. Ireservationen är man litet försiktigare. Där föreslår man följande skrivning: "Utskottet anser försin del alt - i överensstämmelse med vad som anförs i motionen 845-- enomedelbar utfiyttning av fiskegränsen i till mittlinjeär nödvändig för att man skall kunna undvika att svenska fiskarintressenallvarligt skadas." Detta föreslås ge regeringen till känna. 6 protokoll 1976/77: 151-153 Utvidgningav den svenska fiskezonen Idet avsnitt av utrikesutskottets yttrande i frågan, där socialdemokraternaanmält avvikande mening, säger man alt "bör hemställa hosregeringen alt föranstalta om en utflyttning av fiskegränserna iÖstersjön". Ja,vi sysslar ju med fiske här, men det blir väl mest ålsump man tänker på när manser dessa tre olika skrivningar från socialdemokraternas sida. Det måste varaen blåögd optimism om man tror att man utan vidare kan besluta att utvidgafiskegränserna och då tänka alt andra länder, som kommer att beröras, antingenskulle acceptera det eller också börja göra ingripanden. Jag tycker inte attdel är någon särskilt klok diplomati mot välsinnade länder omkring oss att beslutapå ett sådant sätt. Jagerinrar om alt vi förde långa och segslitna förhandlingar med , innan vikom fram till ett resultat på del här området. Självfallet måste vi föra sådanaförhandlingar också med andra länder, och det är detta regeringen tagit fastapå. Del är förvånande att socialdemokraterna, när vi rent av befinner oss iförhandlingar, föreslår att helt hastigt skall besluta att utvidgafiskegränsen. Det skall alltså ske ! Närdet talas om utvidgning till mittlinje frågar jag mig f ö.: Vad är mittlinjen?Alla vet att det råder delade meningar om delta. Vad är mittlinjen utanförGotland? Vilka mindre öar och skär och vilka linjer skall man ta hänsyn tillegentligen? Det är ett lättvindigt beslut som socialdemokraterna vill föreslå. Jagkan inle finna annat än alt det är känslighet i frågor som denna, och då börman inte, när frågan diskuteras och när del förhandlas, gå in på detta sätt.Man får ett starkt intryck av att det rör sig om en elefants inhopp i enporslinsbutik. Det talas om all skall fatta beslut, ochsocialdemokraterna tänker inle på vilka förhandlingar som bör föras. Densocialdemokratiska motionen är oförsiktigt skriven. Reservationen är onödig.Jag yrkar avslag på båda och bifall till utskottets hemställan. Jag bara konstaterar att herr förste vice talmannen inte förstått ettdugg av vad vi har resonerat om här. Vi har konstaterat att här har skett enutveckling som innebär att en rad länder funnit det förenligt med sinaintressen all flytta ut sina fiskegränser. 1 det sammanhanget har dessa ländertagit upp diskussioner med grannländerna om hur den nya fiskegränsen skullekomma att påverka deras förhållanden. Detär precis samma agerande som vi rekommenderar regeringen, därför alt vi troratt det är lika svårt alt komma fram förhandlingsvägen här som det har visatsig vara i alla andra vatten, och vi är rädda för den långhalning som man kanråka ut för om man ger sig in i den typen av förhandlingar som herr vicetalmannen rekommenderar. Delta kan få räcka för migsom en kommentar till vad herr vice tal- Del är alltsånågonting som herr vice talmannen uppenbarligen inte har tänkt på när hanbyggt upp sin argumentation. Herrförste vice talmannen (): Del första jag sade i mitt anförande var att del förelåg enighet om attSverige skall utvidga fiskegränserna. Sedan resonerade jag om vilken formenhärför skulle vara. Jag ansåg att vad som föreslagits i utskottets betänkandevar absolut korrekt. Därför kan man inte begripa vad som menas med densocialdemokratiska reservationen. Det är all anledning attbifalla utskottets hemställan. HerrLUNDKVIST (s): Jag vill bara sluta med att tillägga att jag å min sida förstår attherr vice talmannen inte har begripit vad som står i densocialdemokratiska reservationen. Herrförste vice talmannen (): Herr talman! Om det är så att jag inte harförstått vad den socialdemokratiska reservationen innebär så är det inte mittfel. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrLundkvist m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksulskoUels hemställan i betänkandet nr35 mom, 2 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m, fl. Utvidgningav den svenska fiskezonen Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 160 Nej - 149 1976/77:46 angående uppskov till 1977/78 årsriksmöte med behandlingen av vissa ärenden av statliga och kyrkliga skogar, m. m. 1976/77:32 med anledningav propositionen 1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /77 såvitt avser avskrivningav nya kapitalinvesteringar 1976/77:33 med anledning av i propositionerna 1976/77:100 och 1976/77:150 gjordaframställningar om anslag för /78 till avskrivning av nyakapitalinvesteringar Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §8 Samordnad förvaltning av statliga och kyrkliga skogar, m. m. Föredrogs näringsutskoitets betänkande 1976/77:48med anledning av motioner om samordnad förvaltning av statliga och kyrkligaskogar, om medinfiytande för vissa arrendatorer och om ändrade villkor förförvärv av kronotorp, m, m, Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:376 av , fl, (s), 1975/76:646av i m, fl, (s), vari hemställts att hosregeringen begärde åtgärder som syftade till en samordning av förvaltningen avstatligt och kyrkligt ägda skogar för att främja ett effektivare utnyttjande avresurserna, 1975/76:1773av m, fl, (vpk), vari hemställts alt hos regeringenskulle anhålla om att åtgärder vidtogs i syfte alt garantera kronolorparnarätten att få friköpa tidigare arrenderad kronolägenhet för en symbolisksumma, 1975/76:1777av herrar i (c) och i (c), varihemställts att uttalade att arrendalorerna borde ges medinflytandevid behandlingen av frågor som berörde deras intresseområde i stiftsnämnder ochi domänverkets nyttjanderättssektion, i enlighet med vad som anförts imotionen, 1975/76:1789 av , fl, (c), 1975/76:1817 av herrarStjernslröm (c) och Åsling (c) samt 1975/76:1820av (). 1, beträffande samordnad förvaltning av statliga ochkyrkliga skogar all skulle avslå motionen 1975/76:646, 2, beträffande medinflytande för arrendatorer avstatlig och kyrklig jord all med bifall till motionen 1975/76:1777som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 3, beträffande villkor för förvärv av kronotorp attriksdagen skulle avslå a) motionen 1975/76:1773, b) motionen 1975/76:1817, c) motionen 1975/76:1820, 4, beträffandeöverlåtelse av statlig skog till jordbrukare och skogs arbetare i att skulle avslå motionen 1975/76:1789, 5. beträffandesubvention av viss elkraftsproduktion vid statliga ar rendefastigheter i Norriand att skulle avslå motionen 1975/76:376. Samordnadföiyaltnlng av statliga och kyrkliga skogar, m. m. Reservation hade avgivits beträffande samordnadförvaltning av statliga och kyrkliga skogar av herrar , iLandskrona och , samt herrar , i ochSivert i (samtliga s) som ansett alt utskottet under 1 bort hemställa att med anledning av motionen 1975/76:646som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. i (s): Till näringsutskoitets betänkande 48 om samordnad förvaltning avstatligt och kyrkligt ägda skogar är fogad en reservation, föranledd av ensocialdemokratisk molion 1975/76:646 av i m. fl. Reservationentar upp alt det allmänna, på samma sätt som de stora skogsbolagen ochskogsägarna gjort, borde samordna sin skogsförvaltning för att av rationaliserings-och effektivitetsskäl kunna driva ett ur kyrkans och statens - ja, ett ur helalandets synpunkt - effektivt skogsbruk. Vihar då tänkt oss att detta skulle ske genom att den kyrkliga skogsförvaltningenöverförs till domänverket. Det kunde - som en möjlighet - lösas inom ramen fördet utredningsarbete som pågår om den kyrkliga egendomen i anslutning tillkyrka-stat-överläggningarna. Menvi vill framhålla att reservationen inte på något sätt gäller ägareförhållandeteller hur avkastningen skall disponeras utan endast vem som skall skötaförvaltningen av skogarna. Beträffandeägareförhållandet och avkastningen gäller vad vi sagt i vår partimolion, attsvenska kyrkan i ett fritt läge bör få samma möjligheter som att utnyttjaden kyrkliga egendomen. Mångafördelar kunde uppnås genom en samordning i då det klart framgår att vihar brist på skogsråvara och då skogspriserna stigit till en nivå som gjort attskogsindustrin minskat sin konkurrenskraft i förhållande till bl. a. amerikanskoch kanadensisk skogsindustri - som är våra stora konkurrenter på deneuropeiska marknaden. Denkyrkliga skogen har tolv sinsemellan oberoende stiftsnämnder som sköterförvaltningen, vilket utgör ett allvariigt hinder för strukturrationaliseringaroch ett effektivt skogsbruk. I det moderna skogsbruketfordras skogsmaskiner, utrustning och ex- Samordnadföivaltning av stadiga och kyrkliga skogar, m. m. perlis på etl helt annatsätt . Att stiftsnämnderna med sina relativt sett små enheter skulleskaffa sig dessa resurser kan inte vara försvarbart. Domänverketär rikstäckande och har resurserna, varför vi anser verket lämpligt föruppgiften. För de anställda i skogsbruket skulle den ökade förvaltningen fördomänverket ge större trygghet. Ytterligare argument skulle kunna anföras, men jag anser att de nämndabör vara tillräckliga, särskilt vid ett sådant här tillfälle. Men,skriver utskoltsmajoritelen, socialdemokraterna har ju i sitt ställningstagandevid riksdagsbehandlingen av kyrka-stat-frågan särskilt markerat all denkyrkliga egendomen borde sammanföras till speciella stiftelser under kyrkligförvaltning, och kommer man och vill överföra förvaltningen lilldomänverket. Vi socialdemokrater finner inget motsägelsefullt i detta. skall sköta är den rent praktiska delen ute på fältet - avverkaskog vid lämplig lidpunkt, se till att åter-växien sköts, se lill att det blir vettigaarronderingar m. m. De speciella stiftelsernas huvuduppgifter skulle då varaalt vara huvudman för egendomarna samt sköta förmögenhetsförvaltningen. Delbör väl också erinras om att var del domänverket som förvalladekyrkofondens skogar. Skulle vårt förslag vinna godkännande i , innebärdet alt vi återgår till tidigare praxis. Även har domänverketförvaltningsuppgifter åt andra ägare, bl. a. renbeles-fiällen för samefondensräkning samt vissa andra allmänna skogar. Med det anförda yrkar jag bifall till den vid betänkandet fogadereservationen. 1detta anförande instämde herrar i , I och Mellqvisi (samtliga s). (vpk): Jag begränsar mitt anförande till att gälla den motion angåendekronotorparnas villkor som jag väckt tillsammans med ett antal andra ledamöter.Där begärs att hos regeringen skall hemställa om åtgärder i syfte attgarantera kronolorparna rätten att få friköpa tidigare arrenderad kronolägenhetför en symbolisk summa. Om någon i kammaren lill äventyrs skulle tycka att detordas för mycket i denna fråga när kammarens ledamöter så snabbt sommöjligt vill ta adjö och packa, så vill jag tala om att motionen väcktes ijanuari . Jag vill gärna tillägga alt näringsutskottets kansliförefaller att ha gjort ett mycket grundligt och sakligt utredningsarbete. Däremotdelar jag inte utskottels slutsats att motionen "i det väsentliga"är tillgodosedd genom det utredningsuppdrag som regeringen givit åtdomänverket. Jag är emellertid glad för näringsutskoitets "understrykandeav att det är väsentligt all den fråga som motionärerna har tagit upp får enpositiv lösning". bör ge sitt bidrag till att denna förhoppningverkligen infrias genom att göra del uttalande som vi föreslagit imotionen. erinrar, har jag haft en interpellalionsdebatl medindustriminister om rätten alt friköpa kronotorp. Jag skall självfalletinte upprepa allt jag sade där, men några fakta bör anföras till protokollet omkronotorparnas situation. Det är ingen stor folkgrupp, men den har en speciellhistoria. Islutet av och tre första årtionden bosatte signågra tusental familjer i statens skogar i de sex nordligaste länen. Enkolonisalionskampanj fördes över hela landet. Byggnader och mark att odla upputlovades. Dessutom förespeglades man möjligheter till arbete åt domänverket. Detfanns flera motiv bakom kolonisalionsprojeklet. Statsmakterna försöktebegränsa emigrationen. Del fanns också en rädsla för radikalisering av dejordlösa och arbetslösa. Dessutom ville man skapa en arbetskraftsreserv i denordligaste länen. Vadkronolorparna och deras familjer fick var ett oerhört slit. Marken bestod oftaav myrmark och stenbackar. Byggnaderna var ibland bristfälliga. Utlovatlönearbete kunde inte alltid erhållas. Sommest uppgick antalet kronotorp till omkring 2 600 . På1950-talet började nedläggningen. Jordbruk och skogsbruk skulle rationaliseras.Den kapitalistiska strukturomvandlingen slog hårt också mot kronolorparna. Viddet senaste fanns det 533 kronolorp kvar. Blandstatsmakternas motiv för denna institution var det arbetskraftsbehovet somstod sig längst. är också det borta, I domänverkels "anvisningar förkronotorp och äldre kronolägenheter i norra " sägs detcyniskt att kronotorpen inte är av något värde, eftersom de inte längre harnågon "betydelse för tryggandet av domänverkels arbetskraftsbehov". Mångakronotorpare vill friköpa sina gårdar. kräver de en rimlig ersättningför det arbete de nedlagt. Men friköp vägras i många fall. Under tioårsperioden1966-1975 har 26 kronotorparfamiljer fått avslag pä sina friköpsansökningaroch 48 friköpsärenden hade ännu inte blivit föremål för slutgiltighandläggning. Altdöma av uppgifterna i en enkätundersökning som gjorts varieraravgångsvederiagen från O kr. 1 genomsnitt tyckskro-noarrendatorerna erhålla ca . i avträdesersätlning, konstateras ien undersökning. Vissa lämnade bidrag återkrävs av statsmakterna och ett förslilningsavdragberäknas, baserat enligt praxis på . Bägge reglerna synes heltolämpliga. Kostnaderna för friköp varierar enligt enkätens uppgifter från 8 900till . Delrimliga borde enligt vår uppfattning vara att de kronotorpare som vill friköpasina torp skall ha rätt att göra detta till en summa av närmast symboliskstorlek. Det handlar inte om några stora arealer jämfört med statens samladedomäner. Det handlar heller inte om några stora nominella belopp, om statenskulle ge kronolorparna äganderätt lill mark av statliga och kyrkliga skogar, m. m. Samordnadföiyaltnlng av statliga och kyrkliga skogar, m. m. Därmedskulle man i någon mån ge kompensation slit och mödor. Iboken , utgiven , skriver författaren : "Jagtycker det är otillständigt av det samhälle som en gång lockade ut dessamänniskor i skogarna att nu driva dem bort därifrån, om de eller derasefterlevande önskar stanna kvar.