prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Nog hade detvarit bättre om arbetarrörelsen mer beslutsamt och på en bättre ideologiskgrundval enigt kunnat bekämpa den konservativa politik som förs. HerrJosefson säger alt vi inte skall ta upp någon diskussion om vilkennäringspolitik vi skall föra. Det tycker jag visst atl vi skall göra. Vibehöver ju inte diskutera om vi skall ha socialism eller kapitalism -del ärkanske atl gä litet långt; del var inte heller min avsikt. Men vi kan diskuteravilken ekonomisk politik man skall föra i ett kapitalistiskt samhälle - om detskall vara en progressiv politik eller en politik som är reaktionär och baragynnar kapitalet. Det må väl ändå höra hemma under denna ärendetitel altdiskutera det, och jag skall försöka göra det med . Närman beviljar sådana här förmåner, bygger upp ett stort system med direktasubventioner och stöd åt företagen, företrädesvis då de stora bolagen, får manockså en viss fördelningspolitisk effekt. Man lar alltså statliga pengar elleravstår från skatteinkomster i form av lättnader. De pengar som man på dettasätt ger bolagen tar man från någonting annat, från dem som skall betala demeller dem som skall avslå från sociala förmåner. Hur får del atlstämma med en någorlunda rimlig socialt ansvarig syn på fördelningspolitiken? Hardet aldrig föresvävat att man kan driva en stimulanspolitik påett helt annal sätt? Vad skulle det vara för fel på all i stället stimulera denefterblivna och eftersläpande daghemsutbyggnaden, som en del moderatatrumpetstötar nu angriper - om skall vika sig för dem eller ej vet manaldrig. Ärdel då viktigare all subventionera förelagen direkt än att skapa en marknad fördem genom viktiga sociala investeringar, som fyller etl behov förfolkflertalet och viktiga kategorier människor, vilkas behov är eftersatta? Ärdel viktigare än all föra en direkt statlig industripolitik med statligaindustriinitiaiiv, som skulle kunna bli ett skapande inslag för alt bekämpaden strukturkris som håller på att utvecklas i många landsändar och i mängabranscher? Är del verkligen viktigare och bättre med förmåner och direktasubventioner, över vilkas användning man inte alls har någon kontroll? Finnsdel i tänkande ingen plats alternativ lill en1800-talsmässig konvenlionalism som härstammar från den borgerliga ekonominsvulgärupplaga? Förlängdtid för särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag Förlängdtid för särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag Hen JOSEFSON (c) kortgenmäle; Som jag sade i mitt förra inlägg har vi olika uppfattningar om hur vårtsamhälle skall se ut och vilken inverkan de åtgärder kommer att ha somföreslås. Jag tror ingen kan förneka att investeringsbidragen innebär enstimulans och förbättrar förutsättningarna för sysselsättningen. Och en avvåra målsättningar är att i en lågkonjunktur skapa förutsättningar förbibehållen sysselsättning och förbättra förutsättningarna för framtidaproduktionsmöjligheter. i kan väl inle förneka all det harbetydelse för hela det svenska samhället om vi kan åstadkomma en förbättradproduktion och om vi, när etl bättre konjunkturläge inträder, kan produceravaror lill konkurrensmässiga priser och avsätta varorna i utlandet. Del är väländå på del sättet vi skapar förutsättningar för bättre förhållanden för helasvenska folket. Jag anser att man inle skall bortse frän detla. Deprincipiella åsiktsskillnaderna mellan oss tänker jag inte spinna vidare på -de är helt klara. övriga fyra partier står i princip bakom delförslag som har lagts fram i propositionen, och utskottet har tillstyrkt det. i (vpk) kort genmäle: Då fick vi syn för sägen, alt det som är bra för bolagen är bra för ossalla och del skall vi fortsätta att acceptera. Del är precis den reaktionärautgångspunkt som den borgeriiga regeringen har för all sin politik. Detförvånar mig att det inte väcker skarpa kritiska anmärkningar frän densocialdemokratiska sidan. HerrJosefson säger atl delta atl sätta in stödåtgärder är bästa sättet att stärkaförelagen och åstadkomma ökad sysselsättning. Hur vet han det? Det beror jualldeles på vad de används till, var de sätts in, vilken utformning de får. Delkan inte säga ell dugg om, för när han släpper pengarna ifrån sighar han och och staten över huvud taget ingen kontroll. De pengarnakan ju flöda ut ur landet - indirekt naturligtvis, genom att pengar som annarsskulle ha använts för maskininvesleringar nu frigörs genom subventioner och kananvändas för kapitalexport. Då måste deras verkan på sysselsättningen blinegaliv. Hur kan påstå atl verkan på sysselsällningen skulle blipositiv? Del kan han aldrig garantera, för han avhänder sig varje kontroll överprocessens vidare steg när han väl har beviljat bolagen dessa förmåner. Jaghar inte diskuterat socialism kontra kapitalism - den diskussionen för jag intehär - utan jag har diskuterat vilken politik som under kapitalistiskaförhållanden är den mest folkliga, den mest progressiva, den mest demokratiskapå detta område. Då vill jag fråga : Vilket anser han ur socialfördelningssynpunkt vara den riktiga stimulansåtgärden 1.all genom direkta stöd och subventioner öka bolagens vinster ulan någon garantiför vad de tar sig för med dessa pengar eller 2.alt genom riktade statliga investeringar i industri eller t. ex. daghem ökaefterfrågan på sådani sätt att det även blir ökat utrymme för de privataföretag som levererar materiel och utrustning till dessa statliga projekt?Genom dessa vidgade avsättningsmöjligheter kan de ackumulera vinster som desedan kan använda för de maskininvesteringar som är till fördel för dem. Mannår pä den andra vägen ell bättre fördelningspoliliskt resultat - manåstadkommer daghem eller nya typer av industrier, vilket måste vara ettframsteg jämfört med den traditionella väg som är så alt sägafrälst på. Vilket tycker är ur folkflertalets och de småinkomsttagarnas synpunkt det mest progressiva, det fördelningspoliliskt riktiga?Det var den frågan som en gång ställde, när han presenterade enfrån den gamla borgeriiga konjunktur- politiken skild ny konjunklurpoliiik. Förlängdtid för särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag HenJOSEFSON (c) kort genmäle: Den principiella frågan är huruvida man skall stimulera eller dirigeranäringslivet, och det är på den punkten som vi har helt olika uppfattningar. När i ställer frågan, ominvesteringsbidrag och investeringsavdrag är det bästa sättet att åstadkommastimulans, vill jag svara att detta bara är en av de stimulansåtgärder som bädeden nuvarande och förutvarande regeringen använt för att upprätthållasysselsättningen och utnyttja den tillgängliga arbetskraften effektivt ocksåunder en lågkonjunktur. Stimulansåtgärderna spänner över ett mycket brettområde. Det är således felaktigt att, såsom gjorde i sittanförande, framhålla investeringsbidragen och invesleringsavdragen som den endaåtgärd som vidtas i dagens läge. Det förekommer etl mycket brett fält avåtgärder för atl vi på bästa sätt skall klara oss ut ur lågkonjunkturen, ochdessa åtgärder har också haft en betydande effekt utan atl man har behövt gä inpå den hårda statliga reglering som i gör sig lill talesmanför. Hen KOMSTEDT (m): Det besvärliga ekonomiska läge som vårt land befinner sig i gör attolika slimulansfrämjande åtgärder måste vidtas. Ipropositionen föreslår regeringen att man för att stimulera sysselsällningennu skall förlänga de befintliga investeringsbidragen resp. investeringsavdragen.Den socialdemokratiska regeringen införde systemet med investeringsbidrag resp.investeringsavdrag, och man föriängde giltigheten av dessa strax förevalrörelsen. Som nämnts tidigare i debatten är detla f ö. någonting sompraktiserats tidigare. Ivissa lägen kan det naturligtvis vara en bra åtgärd att på detta sätt stimulerainvesteringar. Man kan diskutera hur länge sådana stimulansåtgärder bör fåfinnas kvar. Jag tror all man uppnår den bästa effekten om intervallerna ärkortare än vad som blir fallet. Förlängdtid för särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag Menvarför behöver vi egentligen dessa åtgärder? Jo, helt enkelt därför atlföretagen i värt land har kommit upp i etl sådant kostnadsläge att de undernormala förhållanden inle kan göra de investeringar som de behöver göra.Näringspolitiken skall enligt mitt synsätt bedrivas på ett sådant sätt atlskatter och avgifter på företagen inle är större än alt företagen kan görasina investeringar efter normala företagsekonomiska principer. Jag hoppas borgerliga regeringen kommer alt nå dithän. Men den vägen blir naturligtvisbesväriig efter de många åren av socialdemokratiska misslyckanden när detgäller näringspolitiken. Naturligtvisär del den svenska tillverkningen som särskilt bör stimuleras med sådana häråtgärder. Det skulle också ge ett värdefullt tillskott lill vår fögatillfredsställande bytesbalans. Imotionen 1420 har jag föreslagit att produkter, tillverkade inom ,skulle fä ett högre bidrag resp. avdrag än importerade varor. Den differentieradeskala som jag har föreslagit skulle gynna den industri som finns inom landetsgränser. Detär många människor i detla land som delar den här uppfattningen, och jag kanväl knappast vara den ende ledamoten av denna kammare som möter de härproblemen ute i landei. Nuhar inte utskottet ansetts sig böra ta någon större hänsyn till den härenskilda motionen. Det är tydligen en politisk tradition i riksdag -oavsett vilken regering som sitter - atl några nya idéer inte bör prövas. Nej,den här idén är förmodligen inte tillräckligt progressiv; den skulle gynnasvensk tillverkning. Det är tydligen bättre att man ger stimulans till varorsom köps utomlands och att man lånar pengar utomlands lill statskassan för allkunna ge bidrag till de importerade produkterna. Dethar myntats uttrycket den svenska modellen, och den har i de fiesta fall gälltarbetsmarknadens parters sätt att göra upp. Men det har också funnits andrasvenska modeller, då den svenska flaggan kanske stod litet högre. skall deti stället vara fiaggor från mer revolutionära stater längre bort. Vadär det majoriteten av politikerna vill? Jo, vi skall hålla full sysselsättningi . Vi skall inte lägga ned företag. Vi får inte tolerera någonarbetslöshet i . Vi skall ha världens högsta löner. Vi skall ha världensbästa sociala förmåner. Vi skall utan urskillning ge hjälp åt länder i olikahörn av världen. Är det egentligen någon som iror alt vi kan klara allt detta?Möjligen den siste entusiasten. Ledamöternai riksdag håller på det sättet på all skapa en negativ inställningtill svenska produkter. Det är den bittra sanningen. Vi borde i stället överalla politiska gränser skapa bättre förulsätlningar för tillverkningar inomlandet och därmed förbättra förhållandena för berörda människor. Det gynnar detland som vi har förmånen alt få bo i. I del praktiska handlandet visar man inlenågot sådant. Isill tidigare anförande sade såsom utskottets talesman att dethär inte var så lätt att genomföra. Men om bara viljan finns så är man inte läst vidvad man hänvisat till i olika situationer. Ettstöd lill inom landet tillverkade produkter i förhållande till de importeradeborde vara en självklarhet. Därmed inte sagt att stödet lill de importeradeprodukterna skall tas bort, men med en differentierad skala skulle man kunnaskapa bättre förutsättningar för den inhemska tillverkningen, därför attkostnadsläget är som det är. Detbeslul som nu kommer all fatta om förlängning av bidrag resp. avdraggynnar alltså i högre grad importerade produkter än svensktillverkade. Eftersom jag hade hoppals på en annan behandling av motionen iutskottet och eftersom den erforderliga lagtext som skulle åstadkommas i denhär uppgörelsen inle finns i motionen, kan jag inte yrka bifall till motionen.Tyvärr går del inle atl komma så värst mycket längre än så här, men jagkonstaterar med ledsnad att utskottet inte har velat se speciellt seriöst pådella. HerrJOSEFSON (c) kort genmäle: Utskottets ställningslagande beror inte på någon nonchalans motmotionären utan pä det faktum att vi, om vi skulle föreslå generella åtgärdersom gynnade de svenska varorna, skulle bryta mot våra internationella åtagandenpå del handelspolitiska området. Däremot har det vidtagits speciella åtgärdermot vissa branscher, s. k. direkta stödåtgärder. Det framgår också klart av utskottelsmotivering alt de internationella åtagandena är de avgörande för utskottetsställningstagande. HenKOMSTEDT (m) kort genmäle: Nog finns del väl vägar, , att gå om man bara vill. Vadjag har pekat på är behandlingen av de svenska produkterna. Lät oss talantbruket som exempel, etl område som ligger nära i hans civilajobb, och se hur besvärligt del är på maskinsidan. Man vill egentligen inlegöra dessa investeringar, därför att man håller på alt skaffa sig ett lager avbegagnad utrustning, något som kommer att fä konsekvenser längre fram. Imyckel hög grad är det ullandslillverkade produkter som man för in i landet. Omman köper en jordbruksmaskin för . i ell annal europeiskt land,skapar del inle ett enda arbetstillfälle i della land, . Dendifferentiering som jag efterlyser hade emellertid gjort del hela intressant,efiersom vi prismässigt ligger väldigt högt med våra produkter. Den hade givitden svenska varan en möjlighet att konkurrera. Det kan inte vara rimligt -åtminstone för en borgerlig regering - att vi utomlands lånar upp pengar föratt kunna ge en stimulans till någonting som tillverkas utomlands och tas in iSverige. HenJOSEFSON (c) kort genmäle; Eftersom inle alls vill beakta de internationellaöverenskommelser som har träffat, är det inte lönt att fortsättaresonemanget längre. Förlängdtid för särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag Förlängdtid för särskilt investeringsavdrag och stadigt investeringsbidrag Hen i (vpk); Denna borgerliga regering blir underbarare för varie dag. Den ene ärför kärnkraft och den andre är emot. Den ene är för kvinnans frigörelse, ochden andre romantiserar modersmyten. Det är faran av att ha tre partier i sammaregering. har det blivit ännu värre. Handelsministern som är moderat är frihandlare,och som också är moderat är raka motsatsen, nämligenprotektionist. Vad kan det bli av en sådan soppa annat än handlingsförlamning? Nuvill jag övergå en smula till , för han har väl inte riktigtförstält eller velat förstå vad jag ville diskutera. Om staten utvecklar ettsubventionssystem - del kanske i och för sig kan finnas skäl härtill från mångasynpunkter - som blir väldigt stort, måste vi väl någon gäng här i ,där vi beviljar pengar, kunna föra etl principiellt resonemang om huruvidasubventionsmetoden är den i princip rikliga eller om del finns riktigaremetoder och bättre sätt alt använda de rätt betydande belopp som del ändåhandlar om. Jagkan då se fyra olika metoder atl använda de belopp som vi här skall bevilja.För del första kan man subventionera företagen direkt. Då blir företagen glada.Men löntagarna får bära dels bördan av skattebortfallet, dels bördan av deninflatoriska effekt som subventionerna skapar genom de direkta investeringarsom de påstås ge upphov till. Alternativt får löntagarna bära bördan av altkapital försvinner ur landet, men det är lika illa. Fördet andra kan man stimulera de militära rustningarna med hjälp av ökadestatliga beställningar lill rustningsindustrin. Då blir militären ochrustningsindustrin glada. Men vi vet alla atl konsumenterna och löntagarna fårbetala priset. Fördet tredje kan man bygga ut daghemmen. På det sättet skapar man inte bara enökad marknad för de företag som levererar materiel och produkter till dennautbyggnad, utan man lyckas ju fä ell annal fördelningspolilisktresultat än med de tvä föregående metoderna: man åstadkommer en socialt viktiginvestering. Det blir en annan fördelningspolitisk effekt än om man bara gersubventioner direkt till företagen. Genom de ökade avsättningsmöjligheterna kanföretagen ackumulera vinster, som de sedan kan använda för sina maskininvesleringarutan att behöva några subventioner. Fördet fjärde kan man låta staten investera direkt i nya framålsyftandeindustriföretag. Också då får man en annan fördelningspolitisk effekt, för dähar man möjlighet att styra dessa investeringar till förnyande branscher,vilket kan leda till en ökad förädlingsgrad och kompensera strukturomvandlingensnegativa verkningar för de lönearbetande. Man kan styra investeringarna, så när bästa möjliga sysselsättningseffekt. Även där uppnår man genom insatsenen annan fördelningspolitisk effekt än man gör om man ger förelagen direkta ochrena subventioner, vilka bara ökar företagens profit. Man vet inte omsubventionerna verkligen stimulerar maskininvesteringarna, eftersom dessainvesteringar kanske hade kommit ändå. De berorpå andra ting. Dåvill jag fråga: Är så socialt likgiltig alt han, när han skallbevilja anslag, över huvud taget inte frågar efter vilken fördelningspolitiskeffekt de får? I sä fall är ännu reaktionärare än jag först hadeföreställt mig. HenKOMSTEDT (m): Jag anser inte att i skall raljera över att det kanfinnas någon ledamot i etl av de borgerliga partierna som har en avvikandemening i en viss fråga. I sådana här fall tycker jag alt jag vill ha denfriheten som enskild ledamot. De tre regeringspartierna förfogar över 180mandat, , och då kan det finnas vissa skillnader. ju ett väldigt besvär med alt få till stånd en linje på 17 mandat - del ärminst tvä. Förlängdtid för särskilt invesleringsavdrag och statligt investeringsbidrag Hen i (vpk); Men skillnaden är ju den, , att vi tänker ordna uppsituationen innan vi inträder i någon regering. Det lycker jag atl niockså borde ha ägnat er åt innan ni bildade en tre-partiregering som intehåller ihop. HenKOMSTEDT (m): Skall ni bara reda upp situationen innan i kommer iregeringsställning så har ni god tid på er. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill l;o) utskottets hemställan, 2:o) reservation av herrWärnberg m. fl. samt 3:o) motionen nr 1422 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i begärtvotering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 1 antar reservationen avherr m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1422. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller skatleulskoiteis hemställan i belänkandet nr 33mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKrisienson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: 1976/77:20 med anledningav motion om viss översyn av namnlagen 1976/77:21 med anledning av motion omrätt till ersättning vid skada på grund av felaktigt tandtekniskl material Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §21 Stöd till idrotten Föredrogskulturutskotlets betänkande 1976/77:33 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till stöd till idrotten jämte motioner. Regeringenhade i propositionen 1976/77:100 bilaga 13 () underpunkterna I 1 och I 2 (s. 154-158) föreslagit 1. att till Stöd lill idrotten: Organisationsslöd m.m. för /78 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m.m. för /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1 delta sammanhang hadebehandlats motionerna 1976/77:142 av (), 1976/77:479 av herrarCarlslein (s) och (), 1976/77:745 av herrar () och () samt 1976/77:1142 av m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade 1. all till idrotten anslå etl belopp om 225 000 000kr. motsvarande av tipsmedlen sedan vinsterna utbetalats, varav 143 500 000kr. i enlighet med förslagen i budgetpropositionens 13:e bilaga punkten"1. Idrott" och resterande . i enlighet med vad somförordats i motionen om särskilda anslag lill kommunala idrottsanläggningar,stöd till småföreningar och kvinnoidroU samt handikappidrotten, 2. att efter en övergångsperiod en summamotsvarande hela summan tipsmedel, sedan vinsterna utbetalats och ABTipstjänsts omkostnader täckts, åriigen borde anslås till idrotts- ochfriluftsändamål, 3. att hos regeringen hemställa om utredning ochförslag om utbyggnad av ett system med kommunalt anställda idrotts- ochfritidsinstruklörer, 4. att hos regeringen hemställa om förslag tillåtgärder för ekonomiskt och annat stöd till icke-professionella idrottsledare, 5. all hos regeringen hemställa om tillsättandet av enparlamentarisk utredning som skulle utreda hur kommersialismens grepp överidrotten borde brytas och hur ett samhällsstöd till elitidrottens utövare bordeutformas. 1. atl beträffande frågan om den statligamedelsanvisningen lill idrotts- och friluftsändamål för nästa budgetår skullemotsvara av tipsmedlen sedan vinsterna utbetalats och längre fram efter enövergångslid av hela summan tipsmedel, sedan vinsterna utbetalats ochAB Tipsijänsis omkostnader täckts, skulle avslå motionen 1976/77:1142, yrkande I såvitt nu var i fråga samt yrkande 2, 2. att beträffande anslagsbeloppel medbifall lill propositionen 1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:1142,yrkande 1 såvitt nu var i fråga, för /78 anvisade a) till Stöd lill idrotten: Organisationsslöd m. m. ettreservationsanslag av , b) tillStöd till idrotten: Anläggningssiöd m. m. etl reservationsanslag av 36 370 000kr., 3. att skulle avslå motionen 1976/77:142, 4. att skulle avslå motionen 1976/77:479, 5. att skulle avslå motionen 1976/77:745, 6. att skulle avslå motionen 1976/77:1142,yrkandena 3 och 4, 7. atl skulle avslå motionen 1976/77:1142,yrkande 5. Hen (vpk): kommunisterna har i parlimolionen 1142 ställt följandeyrkanden: 1. aU till idrotten anslås etl belopp om 225 000 000kr., motsvarande av tipsmedlen sedan vinsterna utbetalats, varav . i enlighet med förslagen i budgetpropositionens 13;e bilaga punkten" 1. Idrott" och resterande . i enlighet med vad somförordas i motionen om särskilda anslag till kommunala idrottsanläggningar,stöd till småföreningar och kvinnoidroU samt handikappidrott, 2. atl efter en övergångsperiod en summamotsvarande hela summan tipsmedel, sedan vinsterna utbetalats och ABTipsijänsis omkostnader läckts, åriigen bör anslås till idrotts- ochfriluftsändamål, 3. att hos regeringen hemställer omutredning och förslag om utbyggnad av ett system med kommunall anställdaidrotts- och fritidsinstruklörer, 4. all hos regeringen hemställer om förslagtill åtgärder för ekonomiskt och annat stöd lill icke-professionellaidrottsledare, 5. atl hos regeringen hemställer omtillsättandet av en parlamentarisk utredning, som skall utreda hurkommersialismens grepp över idrotten bör brytas och hur elt samhällsstöd tillelitidrottens utövare bör utformas. Vi har ställt dessa förslag eftersom de nuvarande anslagen är heltotillräckliga och därför skapar en beroendeställning till det storkapital somanser det lönsamt att satsa på vissa idrotter och enskilda idrottsutövare avtoppklass, därför att idrottsreklamen för dessa förelag ger en bra återbäring. Vihar ställt dessa förslag för all man med ordentliga anslag till idrotten frånstatsmaktens sida också skulle motverka denna kommersialisering av idrotten. Vihar ställt dessa yrkanden därför alt del nuvarande systemet understödjer ochunderblåser en diskriminering av kvinno- och handikappidrotterna, genom attdessa inte är så intressanta för storkapitalet all salsa på då del ger för lågavkastning.