prot · G00945 · 1976-12-31 00:00:00 — Det vill jag gärna understryka, och jag vill också uppfatta herrJohanssons i inlägg från denna talarstol som ett ullryck för delta. i föreliggande betänkande har haft att behandla fiera motioner på delhär ämnesområdet, har också utskottet i sin skrivning understrukit färdriktningenoch dess betydelse när del gäller att åstadkomma en så bra situation sommöjligt för den enskilde. Jagvill sedan direkt anknyta till ett par av de frågeställningar som i här tog upp. hävdade att utskottetsmajoritet krävde en fullständig revidering av förvaltningslagen. Så haringalunda yrkandena framställts i motioner, och så skriver inte hellerutskottet. Utskottet framhåller att del är angeläget att "förvaltningslagen,som varit i kraft , blir föremål för översyn liksomförvaltningsrättsskipningen på olika nivåer". Det betyder, precis som jagsade tidigare, att myckel av regelsystemet här också kommer in i bedömningen. Dennya regeringen har aviserat åtskilliga utredningar som på ett eller annat sättkommer all la upp problemkomplex i detta avseende. Jag vill inte minst hänvisatill den fortsatta utredningen beträffande decentralisering, den nyautredningen om blankeiisiluationen och självfallet också den utredning om denenskildes situation beträffande fri- och rättigheterna som kommer attlillsätias. Densocialdemokratiska delen av utskottet hänvisar i sin reservation till alt denfortsatta utredningen i de frågor som tidigare behandlades i arbetsgruppen ikommundepartementet skall fortsätta på de villkor som den förra regeringen ladefast. Jag vill endast ytterligare konstatera all det självfallet är angelägetatt bedömningarna om utredningsarbetet kommer alt göras på ett sådant sätt får en så bra inriktning som möjligt när det gäller att minska onödigbyråkrati, göra vägen fram till rättigheterna lättare för den enskilde och ommöjligt förebygga att den enskilde får problem och bekymmer med alt få sin rättoch utnyttja sina möjligheter i samhället. Med hänsyn lill den stora enighet som trots allt föreligger om deövergripande målsättningarna på detta område ber jag att få yrka bifall lillutskottets hemställan. Jag ber om överseende med att jag tar till orda i den här frågan, meneftersom jag har en motion som behandlas i det aktuella betänkandet tycker jagalt det finns anledning alt göra en kommentar, i all synnerhet som herrJohansson i var litet kallsinnig inför de frågor som denna motionliksom övriga motioner behandlar. Jagtrodde faktiskt all vi här i var överens om del angelägna i attsträva efter att myndigheterna skall stå till allmänhetens tjänst. Jag troddeall detta var allas vår strävan. i Trollhällan förenkladeproblemen litet när han föreslog att vi skulle diskutera antalet administratöreroch när han menade att detta var den stora frågan. Jag tycker inte det, och jaghar i den motion som jag har väckt försökt framhålla att del är delgenomreglerade samhället som på något sätt bidrar till att öka avståndet mellanenskilda människor och myndigheterna. När man inte längre vet vad man har atträtta sig efter blir man osäker. Idetta sammanhang vill jag också understryka att vad som har kännetecknat densenaste tidens utveckling är en enorm ökning av lagsiift-ningsproduklionen. Vihar fått i genomsnitt en ny lag och tre nya författningarper dag i det här landet. Då är del inte så konstigt om allmänhelen till slutbörjar känna sig främmande i vårt samhälle och om man inte riktigt vet vad manhar att rätta sig efter. Därför har vi i vår motion föreslagit att man skullevidta en del praktiska åtgärder för att stärka den enskilda människansställning gentemot myndigheterna. Jag hoppas all detta är en målsättning somherr i och jag är överens om. Imotionen har vi föreslagit all myndigheterna skall tillsäiia servicegruppersom skulle verka för att underlätta allmänhetens kontakter med myndigheterna.De större myndigheterna skulle I.ex. uige en ser-vicekatalog där manklart kan se vilken avdelning som sysslar med den ena eller den andrafrågan. En annan praktisk åtgärd vore all ordna del så att en person somskriver till en myndighet i en fråga kan begära all få besked frånmyndigheten om vem som handlägger ärendet, så att man vet vem man skall vändasig till. Dessa förslag är inte revolutionerande men de inrymmer enligt min meningganska praktiska åtgärder. Ettannat problem i detta sammanhang är besvärstiderna. Vi har ju blivit vana vidall när enskilda människor skall inkomma till myndigheterna med uppgifter harman ganska korta respitlider, men när en person kommer med en anmälan till enmyndighet kan det dröja månader innan myndigheten lämnar besked. Vi tycker alldel måste råda en rimlig korrespondens mellan det krav på snabbhet när delgäller handläggningen av ett ärende som åläggs den enskilde och del som åläggsmyndigheterna. Det sista vi anförde i vår motion var en önskan om en ökaddelegation inom myndigheterna för all man därigenom skulle kunna få snabbarehandläggningsruliner. Jag inbillar mig att vi här i borde kunna vara överens omdessa målsättningar, och jag blev därför förvånad över iTrollhättan tidigare inlägg i debatten. Hen iTrollhättan (s): Såvitt jag förstår av dessa inlägg är vi eniga om de två centralapunkterna, nämligen för det första att vi skall arbeta för rättssäkerheteninom förvaltningen - på den punkten är jag allt annat än kallsinnig -, för delandra att myndigheterna skall tjäna allmänheten. Jag använde också dettauttryck i milt huvudinlägg. Detta gör att jag ställer mig positiv till mänga avde förslag som har redogjort för. Det var också därför jagtog upp de direktiv som den socialdemokratiska regeringen giviilill en arbetsgrupp. Dessa direktiv tog sikte på just sådana konkreta frågor. Jaggläder mig också över all vi är överens om alt det för den enskilde medborgarenär nödvändigt med de olika sociala åtgärder som har vidtagits under de senasteåren. Jag reagerar således inte mot de konkreta förslagen utan mot deskrivningar man har i motionen. Del som slår i början av den motion som AstridKristensson burit fram stämmer helt enkelt inte med verkligheten, anser jag,och del har jag vänt mig emot - man skall ju besvara motioner. I den motion somherr m. fi. har väckt har man på samma sätt givit ullryck åltankegångar som för mig är helt främmande. Jag har anfört citat ur bådamotionerna för alt belägga min uppfattning. Såvitt jag nu kan förslå får manbetrakta dessa skrivningar som olycksfall i arbetet. Ingenting kan vara meraglädjande. Avherr inlägg fick jag intrycket att man inte avsåg en allmän revision avförvaliningslagen. Del noterar jag med tillfredsställelse. Men om man läser pås. 10 i motionen av m. fi. kan man inte få något annai intryck änall syftet iir att göra om förvaltningslagen. Där slår del: "Likaklart är emellertid all den antagna lagen inte utgör ett rimligt slutresultatav utredningsarbete. Som påpekats bl. a. i regeringsrättensremissyttrande över del sista belänkandet innebär lagen väsentligen enkodifiering av redan tillämixid praxis." Jaglog fram regeringsrättens remissyttrande. Av del fick jag intrycket att del ärnågonting annat man syftar lill, all man vill stöpa om detta. Del har jag väntmig emot. Jag tycker all det är fel all efter det all antagiten lag göra om den. lar jag på Orden när han säger att del inte ärfråga om någon totalrevision, men jag har utgått från motionen. förde in i debatten ytterligare ett element som jag helt kort villkommentera. Del är anlalet förfallningar som vi har fåll. Jag håller helt medfru om all antalet har ökat mycket kraftigt. Det är klart att delskapar svårigheter all skaffa sig en överblick över detta område. I mittanförande återkom jag med viss envishet till tanken all man skulle vidtaåtgärder för all förbättra den enskildes möjligheter till insyn och överblickpå detta område. Men jag vill inte dra slulsaLsen alt vi nu skall underlåta allvidta välmotiverade lagstiftningsåtgärder därför all den enskilde får förmänga lagar i sin hand. Avgörande måste ändå vara behovet avlagstiftningsåtgärder. Jag hoppas all inte den regering som sitter skall laså starka intryck av rädslan för att vi får alltför många lagar all denkraftigt slår av på lagsliftningstaklen. HenBOO (c): Först vill jag konstalera att i Trollhällan användeordet "totalrevision" när del gällde förvaltningslagen. Någontotalrevision är icke omnämnd vare sig i motionen eller i utskottsbelänkandet.Vi använder, som jag tidigare citerade, begreppet "översyn". Därmedlycker jag vi kan vara på det klara med vad som avses i motionen och iutskottsbelänkandet. i citerade ett visst avsnitt av motion 893. Jag skallgärna bidra lill citerandet med att i protokollet läsa in vad som sägs i bönanav den motionen: "Medborgarnaställer större anspråk på del allmänna liksom det allmänna ställer störrekrav på medborgarna . Genom denna utveckling har nyariilissäkerheisproblem uppkommit som viil-färden ökat. Detta iir enföljd av den enskilda människans bristande förmåga att hävda sin stiillning idet svåröverskådliga komplexet av regleringar och myndigheter liksom också avsamhällets växande svårigheter all på ett fullt lillfredssiiillanilc siitifylla alla de fiinkiioncr som behövs." Delär vår målsättning all samhällel skall kunna göra de saker man vill presenterade enskilda människorna så lättillgängliga som möjligi. Därmed ökar vi ocksårättssäkerheten för den enskilde. Enskilds rättssäkerhet i föivaltningen FruKRISTENSSON (m): Jag är glad över i Trollhänansenaste inlägg - del visade all vi inte har så olika uppfattningar om dekonkreta förslagen. Men det hindrar inte all vi trots allt tydligen hardivergerande åsikter i en viktig principfråga, nämligen hur myckel samhällelskall lägga sig i och hur myckel som skall förbehållas de enskilda. Enligt minpartis mening har samhällel lagt sig i litet för mycket. Del har lett lill enonödig byråkratisering, och onödigt många lagar har stiftats. De enskilda lardärmed allt svårare alt överblicka vilka riittighcier och skyldigheter de haroch vilken lagstiftning som gäller. Bortsett från de ideologiska skillnaderna trodde jag allvi kunde vara överens om att vi bör undvika onödig lagstiftning. Vi kanske inteär överens om vad som är onödig lagstiftning, men jag skulle vilja alt vi ficken översyn område för område och prövade vilken lagstiftning som kundeundvaras. Jag tror t. ex, att vi skulle kunna undvara en del lagstiftning påtrafikområdet, kanske på byggnadsområdel och måhända också på skatteområdet.Jag menar därför all del finns anledning all pröva om del går att ta bort endel lagstiftning som bedöms som onödig. Del skulle kunna öka den enskildamänniskans rällssäkerhel och möjlighet all tillvarata sina intressen gentemotmyndigheterna. HenJOHANSSON i (s); Låt mig få dokumenteraenigheten. Jag delar helt uppfattning all vi inte skall haonödig lagstiftning. Men när vi skall avgöra vilken lagstiftning som ärnödvändig eller inte misstänker jag all våra meningar på vissa punkter gårisär. Jag vill nämligen, ulan all gå i någon detaljpolemik motde föregående ärade talarna, hävda två saker. För del första har denomständigheten att samhällel "lagt sig i" - för att använda fruKrisienssons uttryck - eller har gripit in på fiera områden än tidigare letttill större trygghet i samhällel för de allra fiesta. För del andra har denenskilda människan i dagens samhälle långt större möjligheter all hävda sinrätt än man hade i del gamla samhället trots att lagarna var färre. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering, delsutskottets hemställan med godkännande av den i reservationen av m. fi. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTrollhättan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller hemställan i betänkandet nr 15 med godkännandeav utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen av herrJohansson i m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJohansson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 152 Nej - 140 1976/77:16 med anledning av propositionen1976/77:39 om följdlagsliflning med anledning av nya regler i regeringsformenom medborgerliga fri- och rättigheter 1976/77:17 med anledning av framställningen1976/77:4 från Nordiska rådels svenska delegation om ändring i delegationensreglemente 1976/77:18 med anledning av propositionen1976/77:43 om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten allutbekomma allmänna handlingar. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs finansutskottets belänkande 1976/77:4 medanledning av propositionen 1976/77:30 om förlängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen (1956:236) jämte motioner. Ipropositionen 1976/77:30 hade regeringen () föreslagitriksdagen att godkänna all regeringen förordnade om fortsatt tillämpning av 2,6, 8 och 9 ;;? ; allmänna prisregleringslagen under liden den 21 december1976-den 20 december 1977. 1detta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1976/77:17av m. fl. (s), vari hemställts an med i motionen angivenmotivering beslutade godkänna att regeringen förordnade om fortsatttillämpning av 2-4, 6, 8 och 9 !;? Nr 45 regleringslagen 21 december 1976-den 20 december 1977, Tisdagenden °'-" 1976/77:18av m. fi. (vpk), vari föreslagits att --------------- hosregeringen hemställde att prisstoppet utvidgades lill alt gälla alla Allmänna prisregle- dagiigvaror. 1. alt skulle avslåmotionen 1976/77:18, 2. att med bifall tillpropositionen 1976/77:30 och med avslag på motionen 1976/77:17 godkände altregeringen förordnade om fortsatt tillämpning av 2, 6, 8 och 9 f; allmännaprisregleringslagen under liden 20 december 1977. Reservation hade avgivits av herrar , KnutJohansson i , , i och i , fruGradin samt i (samtliga s) som ansett att utskottet under2 bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av propositionen 1976/77:30 och med bifall lillmotionen 1976/77:17 godkänna att regeringen förordnade om fortsatt tillämpningav 2-4, 6, 8 och 9 !Jl; allmänna prisregleringslagen den 21december 1976-den 20 december 1977. HenFELDT (s); föreslår i detta betänkande att förlängaprisregleringslagens tillämpning . Men vi är inte eniga ommotiven för detta förslag, och de socialdemokratiska ledamöterna har såledesreserverat sig till förmån för en annan motivering än den utskoltsmajoritetenåberopar. Skälen är följande. Prisregleringslagenär en fullmaktslag. Den ger regeringen rätt att under vissa allmänt givnaförutsättningar ingripa med prisstopp och andra pris-reglerande åtgärder. Menhur de ingripandena görs och med vilken kraft och effektivitetprisregleringslagen utnyttjas är helt beroende av regeringens vilja ochförmåga att driva en aktiv prispolitik. Denvilja att driva en sådan politik som regeringen visar i den nu aktuella propositionenmåste betecknas som klen. Den enda motivering som anförs för en fortsatttillämpning av lagen är egentligen att det föredragande statsrådet ännu intefunnit ut hur han skall kunna avveckla prisstoppet på baslivsmedlen. I övrigtär föredraganden mest sysselsatt med att varna för olika nackdelar ochsvårigheter som är förenade med prisingripanden från samhällets sida. Förvår del är vi helt klara över alt prisreglerande åtgärder aldrig kan bli en ersättning för en balansskapande slabiliseringspolitik. Men erfa renheterna visar att även i en ekonomi i balans kan det på olika del marknader uppstå tendenser till överdrivna prisrörelser som, om de inte 80 motverkas, kan spridas till större delar avekonomin. har också visat sigeffektiva för all undvika att konsekvensen av tillfälliga prisuppgångar påinternationella varumarknader slår igenom på vår inhemska marknad. Vianser alltså att punktvis insatta, tidsbegränsade prisingripanden är ettvärdefullt bidrag i den kamp mot infialionen som naturligtvis också måsteföra.s med alla andra medel, framför allt en sund finanspolitik. Denpassiva eller negativa inställning till en aktiv prispolitik från samhälletssida, som regeringen visar i propositionen, finner vi märklig med hänsyn tillalt regeringsförklaringen ger kampen mot inflationen en så framskjuten platsbland målen för den ekonomiska politiken. Vi anser också att den här attitydenär direkt oförenlig med det erbjudande ekonomiministern har gjort lillarbelsmarknadsparterna all han i utbyte mot en återhållsam lönepolitik skallverka för motsvarande återhållsamhet på prissidan. Om det erbjudandet överhuvud taget skall ha något värde - men delta tillhör kanske det Höde avstatsrådsutlalanden som skall uppfattas som personliga och till intetförpliktande - måste regeringen ha både vilja och beredskap att aktivt ingripamot överdrivna prishöjningar från företagens sida. Motdenna bakgrund, herr talman, anser vi det rimligt att uttalar att omregeringen skall ges fullmakt att använda prisregleringslagen, då skall denfullmakten också användas i en aktiv prispolitik från samhällets sida. Enmycket viktig del av den politiken är den fortlöpande övervakning avprisutvecklingen på varor och tjänster som utförs av statens pris-ochkarlellnämnd, SPK. Genom SPK:s verksamhet har för konsumenterna mycketkännbara prishöjningar kunnat undvikas, begränsas eller åtminstone skjutas påframtiden. Men förutsättningen för att SPK skall kunna fullgöra den häruppgiften är att den har regeringens fulla stöd. Det bör stå klart för allaparter att SPK som en sista utväg kan vända sig till regeringen och att ensådan hänvändelse inte i princip avvisas därför att regeringen tycker illa omprisstopp. För all förhindra att den negativa attityden i regeringensproposition leder lill att SPK:s prisövervakning försvåras anser vi attriksdagen bör uttala att den förväntar sig all regeringen ger SPK det stöd sombehövs i den prisövervakande verksamheten. Denborgerliga majoriteten i finansutskottet tycks ha insett att det saknades någoti propositionen eftersom man i sitt betänkande säger att det är självklart atttillämpningen av prisregleringslagen skall ske i effektiva former. Om detta ären uppmaning till handelsministern att i handling ge SPK del stöd som behövs ärdet i och för sig en väsentlig uppstramning av propositionens dåliga hållningpå den här punkten. Men den allmänna negativism som det ansvariga statsrådetvisar motiverar enligt vår uppfattning att ett betydligt klarare språk användsän vad utskottsmajoriteten vågat kosta på sig. Utskottetsmajoritet avvisar den motion som vår reservation bygger på - 1976/77:17 - medargumentet all den är så positiv till prisreglering 6 protokoll 1976/77:445 Nr 45 att den i själva verket förordar en permanent prisreglering. den permanent prisreglering menar långvariga prisstopp, är majoritetens Som jag tidigare redovisat anser vi att prisstopp, för alt --------------- varaeffektiva och hanterliga, måste vara tidsbegränsade och så kortvariga Allmänna prisregle- sommöjligt. Del ärockså så den aktiva prispolitiken med ett undantag ringslagen harbedrivits av den tidigare socialdemokratiska regeringen. är priskonlrollen påbaslivsmedlen, men redan före regeringsskiftet hade en utredning startats föratt se över formerna för priskontrollen på det Inteheller anser vi att prisstopp skall införas utan konkret motivering i detenskilda fallet som visar att prisslopp faktiskt kan tillämpas och skulle geavsett resultat. Därför instämmer vi i att motion nr 18, som yrkar prisstopp påalla s. k. dagligvaror, bör avslås. Viär positiva till en aktiv prispolitik från samhällets sida därför att vi troratt den behövs och kommer att behövas också i framliden. Om "de borgerligapartierna har en annan uppfattning och tror att den aktiva politiken nu kanövergå i en mera passiv låtgåpolitik, bör de redovisa vilka andra insatser mani så fall vill göra i kampen mot inflationen. härden borgerligaregeringens insatser varit av det motsatta slaget. Med sitt skalleförslag för1977 försvårar man avtalsrörelsen och ökar inflationsriskerna. Och den kraftigahöjning av livsmedelspriserna man nu anser sig tvungen att släppa igenom bidrarförvisso inte till ökad prisstabilitet. Efter de här bedrifterna borde regeringen skärpakraven på sin an-tiinfialionspolilik i stället för att skapa ytteriigare oroför en infiationistisk utveckling genom att demonstrera sin tillit lill de s.k. marknadskrafterna. Vad dessa krafter än har åstadkommit , såinte är det en rimlig prisstabilitet. (vpk): kommunisterna har konsekvent ställtkravet om slopande av mervärdeskatten på livsmedel. På samma sätt har vi krävten utvidgning av prisstoppet lill att gälla alla dagligvaror. Detta har vigjort i syfte att dämpa verkningarna av de allt snabbare prishöjningarna pånödvändighetsvaror för dem som drabbas hårdast, dvs. de som har begränsadeinkomster och barnfamiljer, som obestridligen måste använda större andel av sininkomst lill inköp av livsmedel och andra dagligvaror. publicerade tabelleröver hushållsulgifter för olika familjeenheler. Där framgår all av de olikaposterna i hushållsbudgeten har livsmedel ökat under del senasteåret och utgifter för tvätt- och rengöringsmedel . Budgelrådgivningenkonstaterar all del nu är dags alt begära påökl på hushållspengarna, och det ärnaturligtvis enkelt, om det finns några kassareserver att öka hushållskassanmed. Priserna har ju inte ståttstilla efter oktober månad heller, men om en normalfamilj med tvåvuxna och två barn behöver . eller drygt 18 000 föratt klara hushållet och man därtill lägger hyreskostnaden,' som också barastiger trots bostadsbidragen, så är det lätt att räkna ut vad varje prishöjningpå nödvändighetsvaror betyder för stora löntagargrupper. Och löntagarna matasnu av och andra med beskedet alt detinte finns något som helst utrymme för lönehöjningar i den pågåendeavtalsrörelsen, ett påstående som stöds av i varje fall stora delar avregeringskoalitionen. Vänsterpartietkommunisterna hävdar i motion nr 18 att regeringen inte utnyttjat demöjligheter som den allmänna prisregleringslagen ger och att tillämpningen avlagen varit helt otillräcklig för att hålla prisstegringarna på dagligvarorinom rimliga gränser. I stället för att utnyttja lagen till att utvidgasortimentet av prisstoppade dagligvaror, vilket vpk krävt i motionen, har dennya regeringen valt motsatt väg. Den slopar prisstoppet på förut prisstoppadedagligvaror, som enligt uppgift svarar för en stor del avdagligvarukonsumtionen i landet. Devaror som regeringen nu vill avveckla prisstoppet på är bl. a. konserver,djupfryst, frukt och grönsaker, barnmat som välling och andra s. k.livsmedelstekniska varor. Det är sådant som vi klassar som nödvändighetsvaroroch som både steg i pris långt över genomsnittet för övrigavaror, vilket var anledningen till att den förutvarande regeringen tillgrep ettprisstopp på dessa förnödenheter. Och en av orsakerna till de kraftigaprishöjningarna menar vpk är den starka monopolbildningen inom denlivsmedelstekniska industrin. Närdet gäller motiveringarna för prishöjningar går uppgifterna isär. Medanlivsmedelsföretagen har hävdat att deras lönsamhet allvarligt hotats på grundav prisstoppet hävdar pris- och kartellnämnden att lönsamheten har legal påomkring 9 96. Itidningen kunde vi läsa att det är bra att den nyaregeringen nu successivt avvecklar prisstoppet på en rad varor mot löfte frånföretagen att prisutvecklingen även i fortsättningen skall bli "lugn ochkoslnadsanpassad". Att prisutvecklingen har varit lugn ochkoslnadsanpassad är inte vpk:s uppfattning. I övrigt tycks likalitet som vårt parti lita på företagen, eftersom tidningen i nästa mening sägeratt det troliga är att priserna stiger fiera procent snabbare . En litenvarning tas med, då man säger att vapnet finns kvar om företagen kommer atthöja mer än deras kostnader motiverar.