prot · G00970 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksförsäkringsverketfick regeringens uppdrag att se över nuvarande bestämmelserbelräffande stödet vid sjukdom för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m. m.Denna utredning behandlar också de problem som uppstår för vuxenstuderande sominte längre är sjukpen-ningplacerade. Utredningen bedrivs i nära samarbete medcentrala . Utredningen har för avsikt att lägga fram vissaförslag . Först när dessa förslag föreligger är jag beredd attta ställning till frågan huruvida åtgärder bör vidtas för attvuxenstu-dieslödet skall bli sjukpenninggrundande. Omviss ersättning åt vuxenstuderande vid sjukdom Under detta anförande överlog herr förste vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruLANTZ (vpk): Först skall jag be att få lacka utbildningsministern för svaret. Omman är vuxenstuderande och har studiepenning och inte någon arbetsförtjänst vidsidan av studierna, får man . per dag från vid sjukdom.Den ersättning man får dras av på studiepenningen så attdet hela går jämnt ul. Underjul- och sommarlov måsle de allra fiesta vuxenstuderande arbeta, eftersominget studiestöd utgår under ferierna. Om man blir sjuk under ferierna eller omden vuxenstuderandes barn blir sjukt, mister man hela arbetslönen och får bara8 kr. per dag all leva på. Så blir det därför att reglerna säger allsjukpenningen inte höjs, om inte arbetet varar mer än i sträck. Självasystemet eller rättare sagt missförhållandet innebär en slor otrygghet för destuderande förutom de kännbara ekonomiska avbräck som de får vidkännas. Ellersom det står i ett brev som jag fick i den här frågan, som slutar med föOande;"Ska man inte ha social trygghet fast man studerar? Vi är många som gårmed hjärtat i halsgropen av rädsla för att vi eller våra ungarska bli sjuka. Gör något om du kan." Den här uppmaningen skullejag viOa vidarebefordra till utbildnings- 2 protokoll 1976/77:70-74 Nr 70 ministern. Fredaeen den 'finns, som jag ser det, fyra sätt att lösa del här problemet på. ° första kan man införa studielön för alla som studerar. -------------- studierjämställda med arbete, och studiefinansieringssyslemet blir ell Om viss ersättninglönesystem i stället för ett lånesystem. Den lösningen har också väns- åt vuxenstuderande terpartiet kommunisterna föreslagit. Vi harockså före- vid sjukdom slagit att vuxensludiesiödet som helhet skall utgåi form av bidrag. Fördel andra kan man ändra regeln om en månads karenslid i sjukförsäkringssystemetoch la bort karensliden hell. Fördeltredje kan man göra vuxensludiesiödet sjukpenninggrundande ,även under ferierna. Fördet fjärde kan man låta vuxensludiesiödet utgå även under ferier. Det harcentrala också föreslagit i budgetpropositionen -åtminstone alt del skulle ulgå - men-det har utbildningsministerninte tillstyrkt. Isvaret som jag har fått har utbildningsministern inte vall någon av de häråtgärderna utan hänvisar till en pågående utredning, som blir färdig under1977. Men enligt uppgift i säger riksförsäkringsverketatt man inte har resurser att utreda det här problemet, utan man nöjer sig medatt vara uppmärksam på det. Vad säger herr utbildningsministern om detta uttalande,som återges på s. 24 i ? Dethär är ett missförhållande som man måsle komma till rätta med. Jag skulle varalitet tillfreds om utbildningsministern åtminstone kunde utlova att det härmissförhållandet kunde försvinna på ett eller annat sätt. har pekat på en svaghet i vuxensludiestöd-systemet, och jaghar med intresse lyssnal lill de förslag har fört fram. har intehunnit läsa notisen i och jag skulle vara förvånad om uttalandetär korrekt, men jag skall självfallet titta också på det. Detmåste vara rimligt att vi försöker lösa etl problem som drabbar människor somförsöker bedriva studier i vuxen ålder och som har fa-miOeförsörjningsplikter.Jag hoppas att vi skall kunna hitta en lösning, kanske längs någon av de vägarsom har antytt. FruLANTZ (vpk); Då får jag väl tolka det senaste uttalandet från herr utbildningsministernpå det saltet att den här frågan kommer att lösas så att de studerande får densociala trygghet som de behöver. Överläggningenvar härmed slutad. ij 8 Föredrogs ochhänvisades 1976/77:71 lillsocialförsäkringsulskotlel §9 Anmäldes och bordlades 1976/77:59 om utbildningoch forskning inom högskolan m. m. 1976/77:63 med förslagtill lag om kungörande i mål och ärenden hos 1976/77:67 om ändrad organisation för jordbrukets högskolor, m. m.1976/77:69 om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i?10 Anmäldes och bordlades 1976/77:23 med anledningav motioner angående spärregler vid val till riksdagoch landsting m. m. 1976/77:24 med anledning av motion om införande av republik 1976/77:18 med anledningav propositionen 1976/77:101 medförslagom tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77 såvitt avser 1976/77:28 med anledning av propositionen1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1976/77 såvitt gäller kulturändamål samt motion om ekonomiskt stöd till vissteaterturné 1976/77:29 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till kyrkliga ändamål jämte motion 1976/77:30 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller rundradioverksamheten samt investeringsanslag tilltelevisions- och Oudradioanläggningar m. m. jämte motion 1976/77:11 med anledning av propositionen1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1976/77 såvitt gäller högre utbildning och forskning m. m. . 1976/77:12 med anledning av propositionen 1976/77:100såvitt gäller an slag till m; m. . 1976/77:15 med anledning av propositionen1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1976/77 såvitt avser anslag inom verksamhetsområde 1976/77:17med anledning av motioner om affärstidsreglering 1976/77:14 med anledningav propositionen 1976/77:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /77, såvitt gäller §11 Anmälan av interpellationer Anmäldesoch bordlades föOande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1916/11:96av i (c) till herr kommunikationsministern om ifrågasattnedläggning av järnvägsstationer: Del framgår klart av regeringsdeklarationen attregeringen avser att främja den kollektiva trafiken. Detta torde ur mångasynpunkter vara en mycket viktig uppgift. Tyvärrhar utvecklingen inneburit försvagningar av den kollektivatrafiken. Snabbhet, pris, bekvämlighet och lättrörlighet har varil faktorer somofta talat lill privatbilismens fördel. Emellertid saknar vi fortfarande ensamhällsekonomisk totalkalkyl som visar olika trafikmedels samhällsekonomiskakostnader. Dentrafikpolitik som tillämpat har fått myckel negativakonsekvenser för den kollektiva trafiken, särskilt i mindre orter och i glesbygder.Delta gäller i synnerhet järnvägsförbindelserna. På grund av att allt färre tågstannar vid mindre stationer och eftersom lider och förbindelser ofta ärolämpliga har resandefrekvensen på många linjer minskal kraftigt. Även då detgäller godstransporter har det skett en övergång till lastbilstransporter, ejsällan beroende på svårigheter att anpassa järnvägstransporterna till framförallt industrins krav. Lönsamhetenvid många järnvägslinjer och stationer är nu låg eller negativ. Deltaförhållande, kombinerat med ett trafikbeslut som innebär att varje trafikgrenskall bära sina egna kostnader, leder till talrika nedläggningar. Ombedömningen i stället gjorts ur samhällsekonomisk synpunkt skulle interesultatet ha blivit lika nedslående. MiOöhänsynoch trafiksäkerhetsskäl, liksom nödvändigheten av en mera energibesparandetrafik, gör det nödvändigt att stimulera den rälsbundna trafiken. Järnvägarnabör därför utgöra stommen i del kollekliva trafiknätet. En decenlralisiiskpolitik som innebär utveckling även av mindre orter och av glesbygd kräver altdessa områden kommer i åtnjutande av en god kollekliv trafikstandard. Denkollektiva trafiken måste utformas så att den blir ett attraklivi alternativlill privatbilismen. Den är också särskiltviktig för de grupper som saknar eller annars är förhindrade att köra bil. Sedanfiera år arbetar den trafikpolitiska utredningen med den framtidatrafikpolitikens utformning. Utredningen bedöms avsluta sitt arbete under1977, och del finns anledning förmoda att regeringen därefter kommer attföreslå att bl. a. när det gäller kollektivtrafiken fatta beslut somligger i linje med regeringsförklaringen. Men medan gräset växer dör kon. hotas nu stationerna , , , ,och av nedläggning. En sådan åtgärd innebär naturligtvis enförsämrad service såväl för invånarna som för näringslivet på de berördaorterna och motverkar en strävan att kunna utveckla alla delar av kommunen. Omvi därtill skulle förändra trafikpolitiken till fördel för denkollektiva och den rälsbundna trafiken, synes åtgärder av detta slag f n. högstsvåra att sakligt motivera. Medhänvisning till det anförda vill jag till herr kommunikationsministern ställaföOande fråga: beredd medverka till att SJ avstår från vidare nedläggningar avstationer i väntan på en omprövning av trafikpolitiken? 1976/77:97av i (c) till fru statsrådet omförsöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i ; Sambandet mellan kost- och motionsvanor ochmänniskornas hälsa samt psykiska och sociala välbefinnande är väl känt. I denallmänna debatten talas alltmer om betydelsen av friskvård. Trots att detta ären första rangens välfärdsfråga händer emellertid förhållandevis litet konkret. Avsärskilt stor betydelse är att tidigt grundlägga goda kost- och motionsvanor -att lära unga människor att bry sig om och ta ansvar för sin egen kropp. Såvälhem som skola har här ett stort ansvar. För all få ett grepp över dennaproblematik måste skolans insatser intensifieras. Frånolika håll görs framställningar om etl intensifierat friskvårdsarbete i skolan.Det kan utformas på olika sätt. Viktigt är emellertid att ge rejält utrymmeunder lektionstid för information om skadeverkningar av alkohol, tobak ochnarkotika och om betydelsen av bra kosthållning, motion och hygien. Det ärviktigt att man lägger upp sådan information så alt eleverna aktivt arbetar medproblemställningarna och själva drar slutsatser. Inomramen för läroplansarbetet inom SÖ skall olika försök kunna genomföras. Enförsöksverksamhet med etl samlat grepp på friskvårdsfrågorna i skolan skullevara angelägen i detta sammanhang. Medstöd av det anförda vill jag till fru statsrådet ställa föOande fråga: beredd medverka till en försöksverksamhet med friskvård som schemabundetämne i ? § 12Meddelande om frågor Meddelades att föOandefrågor framställts 1976/77:249av () lill herr arbetsmarknadsministern om beredskapsarbelen inomvägområdet i : Enligt arbetsmarknadsstyrelsenssysselsättningsrapport fanns i 4268 kvarstående arbetssökande, en ökning med 294 personer sedandecemberrapporlen. Sysselsättningsläget i har länge varitbekymmersamt. Endast torde kunna uppvisa sämre relation mellanantalet arbetssökande och anlalet lediga platser. Med tanke på aviseradeinduslrined-läggningar i måste man räkna méd att länetsarbetsmarknadsläge temporärt blir ytterligare förvärrat. Till detta skallläggas den rådande undersysselsättningen för maskinentreprenörsfirmor ochliknande företag. Sysselsättningsfrågan för kräver därföruppmärksamhet både på längre och på kortare sikt. Temporärtborde en ökning av beredskapsarbetena vara befogad. Vägarbeten kommer då in ibilden. har i färdigprojekterade objekt påca 100 miO. Denna sysselsättningsmöjlighet måste utnyttjas. En ökadsatsning på beredskapsarbeten skulle skapa både lättnader i arbetsmarknadslägetoch en bättre vägstandard i länel. Medhänvisning lill del anförda vill jag fråga herr arbetsmarknadsministern: Ärarbetsmarknadsministern beredd vidta åtgärder för all tillföra Västernorriandslän ökade medel för beredskapsarbeten på vägområdet? 1976/77:250av fröken () till herr socialministern om sjukförsäkringsförmånerför ungdomsvårdsskolelever: Med anledning av att 1975 uttalade, attungdomsvårdsskolelever så långt det var möjligt borde erhållasjukförsäkringsförmåner undersamma förutsättningar som andra medborgare,uppdrog regeringen åt att utreda frågan. Detär ur rehabiliteringssynpunkt och av rättviseskäl nödvändigl att denna frågalöses, men ännu har ingen ändring skett av sjukförsäkringsreglerna. Ärsocialministern beredd vidta sådana åtgärder att frågan om sjukförsäkringsförmånerför ungdomsvårdsskolelever snabbt kan lösas i enlighet med tidigareriksdagsuttalande? den 11 Jebruan Nr 70 den /77:251 av () till fru statsrådetTroedsson om åtgärder jj fgpuapj 1977 för att tillgodoseläkarbehovet i Norriand: ------------- I den allmänpolitiska debatten sade statsrådetTroedsson att en arbetsgrupp skulle pröva syslem med husläkare och mindrevårdenheter och lägga fram förslag som syftar till större valfrihet ochförbättrad kontinuitet inom den öppna vården. Medhänvisning lill del anförda vill jag till fru statsrådet ställaföOande fråga; Vilkadirektiv får arbetsgruppen om hur man skall tillförsäkra olika regioner i landetläkare, så att valfrihet och kontinuitet blir en realitet även för dem som bori ? S13 Kammaren åtskildes ,39.