prot · G00973 · 1976-12-31 00:00:00 — Detgamla bondesamhällets morallagar var definitiva och obarmhärtiga: en gång tjuvalllid tjuv. Den som en gång blev utesluten ur den sociala gemenskapen hadeofta inget annat val än att associera sig med de i samhällshierarkin lägststående individerna och för sin försörjning ta upp ett föraktat yrke. Mendet föraktet inte bara fanns, det finns där än ! Tattarna utgjorde etl isolatsom man inte visste mycket om. Detsamma tycks gälla . Okunnighet föder ettvisst mått av skräck - det är en gammal psykologisk sanning. 1 en mängdlegendomspunna, skräckblandade folklivsskildringar tillskrivs tattarna på engång en mängd nedvärderande och smått övernaturliga och magiskaegenskaper. Jag har med min interpellation försökt att från justitieministern fåen mera positiv syn på möjligheten att mönstra ut delta ord ur gamlahandlingar, eller all korsa över det och låta vederbörande tjänsteman med sinsignatur bekräfta åtgärden. Jag tror att benämningen tattare, som fortfarandefinns i gamla behandlingsjournaler, har mycket ringa värde eller inget värdealls, eftersom del handlar om en myt som skapats av människor som är okunnigaom vederbörandes ursprung. Det är beklagligt att vi i fortfarande skallleva kvar i en mytbildning som har uppstått under många århundraden. Det är påtiden att detta ord mönstras ut. Jagtror, herr talman, alt jag med säkerhet kan lova att denna fråga kommer upp iriksdagen i form av en motion. Jag har mött stort intresse för den från olikapartier, och jag återkommer alltså när nu inte justitieministern vill medverkatill att frågan löses. För att i inte skall missuppfatta mitt svar villjag understryka all begreppet allmänna handlingar är en sak ochsekretessbelagda handlingar en annan. Allmänna handlingar är sådana som harlegal till grund för beslut av eller åtgärder från myndighet. Det är etlrättssäkerhetsintresse att de handlingarna finns kvar, så att man kankontrollera vad myndigheterna har haft som grund för sitt beslut. Men det ären mångfald olika allmänna handlingar som är sekre- tessbelagda och som alltsåinte får lämnas ut till obehöriga. Och dit hör bl. a. behandlingsjournaler. Jagär helt ense med om del olämpliga i att använda uttryckettattare. Och jag är också ense med honom om, all för den händelse uttrycketförekommer får det inte läggas till grund för något beslut eller någon åtgärdfrån myndighets sida. HenANDERSSON i (fp); Om jag skall försöka göra en sammanfattning eller värdering av dennainterpellationsdebatt vill jag säga, att jag är ganska besviken över att inteav justitieministern ha fått något klart besked rörande möjligheterna att korsaöver det uttryck som vi här diskuterar, om överstrykningen förses med datumoch signatur av vederbörande tjänsteman - och om det nu är så omöjligt att urgamla behandlingsjournaler ta bort de omdömen som fällts om denna gruppmänniskor. Menriksdagen har ju möjligheter alt la upp frågan på nytt, och den kommer ocksåatt tas upp motionsvägen. Omåtgärder för att hindra att svenska fartyg förs över till bekvämlighetsflagg,m. Överläggningen var härmedslutad. §11 Om åtgärder för att hindra att svenska fartyg förs över tillbekvämlighetsflagg, m. m. Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmäldainterpellation, 1976/77:82, till herr handelsministern, och anförde: i har frågat handelsministern dels omregeringen är beredd att stoppa utflaggning av , dels vadregeringen ämnar göra för att i övrigt hindra att svenska fartyg förs över lillbekvämlighetsflagg, dels ock om regeringen går med på kravet från deombordanställdas organisationer att tillsätta en branschutredning försjöfarten. Enligtfastställd ärendefördelning är det jag som har att besvara interpellationen. Inomregeringskansliet övervägs f n. olika åtgärder för den svenskasjöfartsnäringen. Regeringen avser att lägga fram förslag i frågan i vår. Idetta sammanhang kommer bl. a. all redovisas regeringens ställningstagandentill fiaggulredningens betänkande Sjöfart och flagg (SOU 1976:44) och tillfrågan om en särskild branschutredning för sjöfartsnäringen. Fråganom att överföra till utländsk flagg har underställtsregeringens prövning och bereds f n. inom . Jag är därför inteberedd att uttala mig i denna fråga. Omåtgärder för att hindra att svenska fartyg förs över till bekvämlighetsflagg,m. Hen iGöteborg (s): Jag ber attfå tacka kommunikationsministern för svaret. Närjag lyssnade till interpellationssvaret kom jag att tänka på vad Kolingen sadenär han på en restaurang blev serverad en minimal smörklick: "Mycket smörhar jag sett i min dag men sällan så litet." Jag får säga något liknandeom detta interpellationssvar. Mycket information har jag fått av statsråd undermin tid i men sällan så litet. Del bådar inte gott för svensk sjöfartatt kommunikationsministern är barskrapad på besked. Allt övervägs, ochingenting kan sägas. Jaghar vänt mig till för att ändå få vissa uppgifler.Upplysningstjänsten vet berätta att man i kommunikationsdepartementetundersöker om 1939 års lag är för gammal föratl tillämpas i fallet "BjörnRagne". Det verkar egendomligt, eftersom kommerskollegium tillämpar denhär lagen . Regeringen skulle alltså inte veta om lagenär föråldrad eller ej, men kommerskollegium använder den för fullt och haranvänt den även efter det att ärendet "" har förts övertill regeringen. hukar sig i de laglekniska snåren, men en kommunikationsministermåste också kunna ge besked. Även om snärjt in sig aldrig såmycket i den juridiska , måste han kunna ha en uppfattning i principfrågan:Är det rimligt med utflaggning när syftet är all komma bort från det socialaansvaret för de ombordanställda? Även om man väcker en kommunikationsministermilt , bör han kunna ge svar på en sådan fråga. Bekvämlighetsfiaggär en dolkstöt i ryggen på allt vad sjöfackligt arbete heter. Här har sjöfolketi uppoffrande fackligt arbete kämpat sig till bättre villkor. Och så kandecennier av solidariskt arbete förspillas genom fiagg-fiykt. Att öppnaslussarna för bekvämlighetsfiagg är att ge redarna ett ständigt överläge vidförhandlingarna. Varje krav som sjöfolket för fram kan redarna avfärda med altsäga; Släpper ni inte det kravet fiaggar vi ut. Sjöfolketär ju inte någon privilegierad grupp i samhället. Tvärtom har sjöfolket alltidsläpat efter dem som jobbar i land. Det gäller löner sociala förmåner,möjligheter att utnyttja samhällets service och mycket annat. har sjöfolket genom fackligt och politiskt arbete röjt undan mångaorättvisor och hämtat upp en del av eftersläpningen - detta har f ö. skettunder en period då redarna gjort mycket stora vinster. Men står sjöfolketinför hotet att förlora vad det i solidaritet har kämpat sig till. Återigenriskerar sjöfolket att bli en av de mest underprivilegierade grupperna i detsvenska samhällel. har i högtidstal förklarat att han studerar sjöfartsfrågornaintensivt. Har de studierna gett kunskap om vad som händer med deanställdas sociala rättigheter när ell fartyg fiaggas ut, exempelvis tillLiberia? Vad händer med uppsägningsskyddet? Hur blir det med sjukersättningen?Får de anställda sjömanspension? Får de ATP-förmåner? Får de ersättning vidhaveri och vid krigsskada? med förhandlingsrätten?Vad händer med det skydd som finns i den svenska sjömanslagen? Hur går det medden reglerade arbetstiden och övertidsersättningen? Får man någonanställningstrygghet? Jag begär inte att kommunikationsministern tar upp alladelfrågorna och kommenterar dem, men jag är lacksam om jag får svar på densammanfattande frågan; Vet kommunikationsministern vad som händer rhed deanställdas sociala rättigheter, om han och regeringen säger ja tillbekvämlighetsflagg? Liberiabetecknas ibland som mönsterlandet bland länder som erbjuderbekvämlighetsfiagg. Därför kan det vara värt att något se på vad som gäller förden Liberiafiaggade sjöfarten. Säkerhetsbestämmelserna är undermåliga.Kontrollen av att de regler som finns efterlevs är om möjligt ännu sämre. Men ienstaka fall slumpar det sig så all den liberianska lagen tillämpas. Då får mankonstatera att den i mångt och mycket är en ren skyddslag för redariniressenamedan de ombordanställda kan råka illa ul. Visstfinns del en bestämmelse om alt bemanningen skall vara tillräcklig för attskydda liv och säkerhet. Och visst straffas den felande om ett fartyg förliseroch många omkommer på grund av bristande bemanning. Men vad är straffet? Jo,straffet är begränsat till böter på högst , alltså högst 450 kr.Detta är naturligtvis en summa som inte betyder någonting i sammanhanget närman kanske rör sig med superskepp på . Del är att upprätthålla ettsken av lag och ordning. Skulle däremot en försumma sina plikter ombord,kan han i vissa fall bötfällas eller få fängelse i femår. Redarensansvar är begränsat när del gäller oOekatastrofer, sjöolyckor, yrkesskador ochdödsfall ombord. Men bekymrar det inte något att en svenskrhedborgare på Liberiaflaggat fartyg enligt liberiansk lag kan dömas tilldöden? Enligt Liberias sjölag kan en avskedas om han grälar. Strejk sombeslutas genom öppen omröstning pä fackligt möte är olaglig. Vittnesbördenom de negativa sidorna av bekvämlighetsflagg är mänga. Vi finner den i endyster olycksstatistik, i mänga internationella och även svenska utredningaroch i många enskilda sjömäns bittra personliga upplevelser. Jagskall inte kritisera kommunikationsrhinistern för att han inte exakt villredovisa hur han ställer sig till flaggutredningens olika förslag. Det får vitillfälle att diskutera när propositionen kommer. Men när det gällerbranschutredning får ursäkta. Jag tycker att del är dåligt attkommunikationsministern ännu inte har skaffat sig en uppfattning om vi skallha en sådan utredning eller inte. Den frågan har ju varit på tapeten länge nu.För att vi inte skall förlora tid bör både direktiven och sammansättningen varaklara när propositionen presenteras. startade energiskt och ambitiöst som sjöfartsminister . Hanlovade att prioritera sjöfarlsfrågorna i sitt arbele och han sade, att etttreparlsråd med redare, anställda och regering gemensamt Omåtgärder för alt hindra att svenska fartyg förs över till bekvämlighetsflagg,m. Omåtgärder för att hindra att. svenska fartyg förs över till bekvämlighetsflagg,m. skulle diskutera åtgärderför sjöfarten. Men hur har det gått med de goda föresatserna? Hur ofta har herrTuresson sammankallat trepartsrådet? Hur har herrTuresson tagitinitiativ för att rådpläga med de ombordanställdas organisationer? Eftersomherr ännu inte vet vad han skall göra, vill jag be honom fundera nogapå föOande åtta krav; öppna inte slussarna för flagg-flykt, sanksjömansskallen, lämna statlig lånegaranti, samordna politiken för varv, hamnaroch sjöfart, låt samhället gå in i rederibranschen, inför allmäntillståndsplikt vid överlåtelse av svenskt fartyg, tillsätt en branschutredningoch, sist men inte minst, lyssna mera på de ombordanställda och de fackligaorganisationerna! Jag önskar lycka till med ett sådant program. Beträffandebekvämlighetsregislrering av fartyg har det väl tidigare i vårt land och ävenhär i varit en enhällig uppfattning all del var något som man bordefördöma och motarbeta. Anledningarna härtill har klart framgått av beskrivning. Denna form av registrering är tillkommen för att ägarenav fartyg skall kunna undgå skatt på inkomst av rörelse, undgå att betalasocialförsäkringsavgifter för besättningen, få low cosls of wellfare - lågasociala kostnader - och undgå alt utge löner i paritet med de traditionella sjöfartsnationernaskollektivavtal. Säkerhetsbestämmelsernaär ju en viklig faktor. Men säkerhetskraven på bekvämlighetsregistrerade fartygär långt ifrån vad vi som traditionell sjöfartsnation annars brukar betraktasom nödvändigheter i detta sammanhang. Även om man i en del av de länder somupplåter sin flagga för ifrågavarande form av registrering på papperet harnågon form av lag och någon form av inspektion, så är deras institutioner isådant skick att de inte kan utföra något rejält arbete eller någon rejälbevakningsuppgift. Jagbesökte ett större varv för sedan. Där hade man fått en stor order. Detgällde en serie på ett tiotal fartyg för amerikanska beställare. Men samtligafartyg skulle sättas under Liberiaflagg. Jag frågade varför. Svaret var givet.Det var onödigt att jag frågade. Jag visste det på förhand. Anledningen var attde bestämmelser som man i tillämpar skulle ha jnneburit sådanamerkostnader för redaren där att han föredrog all i stället registrera underLiberiafiagg, och därför fick fartygen den flaggan i stället för denamerikanska i aktern när de levererades. Dettaär inte en fråga enbart om pengar och ekonomi. Det gäller människors säkerhetlill liv och lem. Och vad gäller det mer? Vi talar ofta så varmt om miOön ochbevarande av havens renhet, och vi antar konventioner mot oOeutsläpp m. m.Detta är riktigt i och för sig. Men hur är det med de länder som harundertecknat konventionerna? något organ somkontrollerar att alla nationer föOer upp vad de kan ha gått med på? Den statistik som finns ger vid handen att åsidosättande avsäkerhetsföreskrifter och andra omständigheter på bekvämlighetsregistreradefartyg medverkar till ett stort antal olyckor. Jagsade i bönan av mitt anförande all vi har haft enighet här i , även iriksdagen, om ställningstaganden till bekvämlighetsfiagg. Men jag har en känslaav att den inställningen börjar ändras. Det är inte några klara verba frånregeringens sida när redare kommer och vill "fiagga ut", som det heterpå fackspråket. En av de statliga instanser som brukar yttra sig över sådanafrågor har tagit ett politiskt beslut, enligt vilket man vill accepterautfiaggning. Det är oroande, mycket oroande. har till lämnat ett svar som inte sade såmycket. Men jag tycker ändå all denna tystnad från regeringen, liksomregeringens overksamhel, är myckel beklaglig, eftersom det besked på de härfrågorna som vi trott all regeringen skulle lämna, nämligen ett blankt nej, haruteblivit. Debatter om utfiaggning har accentuerats ochintensifierats. organ var tidigare emotbekvämlighetsfiaggningen, men numera har redarna i varje nummer av den tidningsom ges ut börjat att mer och mer stryka representanterna för dessa intressenmedhårs. Man säger att bekvämlig-hetsfiaggning nog bör tillåtas i ochatt åtminstone vart tredje fartyg skulle kunna flaggas ut; då skulle vi klaraatt låta de andra två gå under svensk flagg. sade i ett interpellationssvar - jag lade det särskiltpå minnet - att det behövdes ett regimskifte för att det skulle bli fart på dethär. Men anförde finansutskottet i ett betänkande över en motion frånmig och föOande beträffande bekvämlighetsregistrering:"Utskottet betraktar med oro de problem som detta kan medföra för deninternationella sjöfarten i form av bl. a. sämre socialt skydd för deombordanställda samt minskad sjösäkerhet: För enskilda nationer tillkommerproblem av typen minskade skatteinkomster, färre arbetstillfällen o. d.Utskottet finner det angeläget att i det mel-lanslatliga samarbetetaktivt och kraftfullt fortsätter sitt arbete på all uppnå lösningar på de härberörda frågorna." Jaghoppas att är villig att ställa sig bakom detta slällningstagandeav även . Omåtgärder för att hindra att svenska fartyg förs över till bekvämlighetsfiagg,m. borde väl under sina i ha hunnitlära sig att man inte rimligen kan begära alt få svar på en fråga i ett ärendeinnan detta ärende är slutbehandlat. Det är en, som jag tycker, mycket klokpraxis, vilken rader av statsråd i de föregående regeringarna har tillämpat iåratal. Hade varit lika fiitigt närvarande i kammaren som jagbrukar vara skulle säkerligen också ha lärt sig delta. Jag skall inte startanågon stor debatt , utan vi får återkomma Omåtgärder för all hindra att svenska fartyg förs över till bekvämlighetsflagg,m. när proposilionen i fråganföreligger. Jag kan dock inte underlåta att fråga var har fåttdet där talet om den juridiska ifrån. Meddelandet från riksdagensupplysningstjänsl till om alt departementet inte vet huruvida1939 års lag är "för gammal", som uttryckte sig, fårstå helt för upplysningstjänstens egen räkning. Jag skall ge ett besked, herrarBergqvist och Rosqvist, när vi i departementet blivit klara med behandlingen avärendet och regeringen har beslutat på grundval av den föredragning som jag dåkommeratt göra. Det kommer inte att dröja länge, men innan den beredningen ärutförd är det självklart att jag inte är beredd att lämna några förhandssvarhär. iGöteborg (s): Det är klart att om regeringen inte är färdig med sittställningslagande kan jag inte få detta obefintliga ställningstagande redovisati . På den punkten är vi helt överens. Däremot har jag naturligtvismin fulla rätt alt kritisera regeringen därför alt ställningstagandet dröjer.Jag har också rätt alt kritisera regeringen, om den inte kan göra allmännauttalanden som jag tycker det vore självklart för en svensk regering att kunnagöra när det gäller sjöfartspolitiken. Om del framställs en interpellation iriksdagen kan herr kommunikationsministern redovisa att han i vissa saker inteblivit klar med sill ställningstagande, men kan ju inte bara visaupp ett blankt papper i alla frågor i sjöfartspolitiken! har jupå redar-middagar redovisat sin allmänna grundsyn när del gäller en del viktigaaspekter på just de här speciella frågorna. Belräffandedel juridiska frågetecknet hänvisar jag till en PM från riksdagensupplysningstjänsl, daterad . Där sägs det angående lag:"Förordnandet beslår visserligen alltjämt och lagen har vid ett fiertaltillfällen tillämpats av kommerskollegium, men vad som diskuteras inomdepartementet är huruvida lagen skall tillämpas så pass lång lid efter del allkrigsförhållandel upphört, om lagen m. a. o. skall anses vara obsolet." Deltaär den upplysning jag har fått. själv har inte lämnat några somhelst uppgifter i saken. Jagställde ytterligare några frågor i mitt anförande som jag lycker att man kan laställning till, även om man inte är klar med propositionen och även om man intehar fattat formellt beslut i . Den första frågan var; Är detrimligt med utfiaggning när syftet är att komma bort från det sociala ansvaretför de ombordanställda? Jag frågade också: Vet kommunikationsministern vad somhänder med de anställdas sociala rättigheter, om han och regeringen säger jagtill bekvämlighetsfiagg? Vidare undrade jag, om kommunikationsministernmöjligen var bekymrad över att dödsstraff kan utmätas för folk som jobbar på Liberiafiaggadefartyg. Jag frågade konkret: Hurofta har sammankallat tre- Det kan väländå inte vara svårt för kommunikationsministern att hålla reda på det antalgånger som ireparlsrådel har haft sammanträde; förmodligen är det ingetastronomiskt tal. Jagfrågade vidare: Hur har tagit initiativ för attrådpläga med de ombordanställdas organisationer? Det finns många frågor i dethär sammanhanget där en kommunikationsminister bör vara skyldig att redovisasin uppfattning. Självfallet har inte bara räll alt kriiisera; del ärnärmast hans skyldighet som oppositionspolitiker att kritisera regeringen, ochdet har jag inte den minsta avsikt all förmena honom. Men eftersom densjöfartspolitiska proposition som skall lämnas till i nästa månadkommer att innehålla ställningstaganden till en rad aktuella och relevantasjöfartspoliliska frågor, får vi tillfälle att dis-kulera dem då. Jag tyckeratt det är mera meningsfullt alt göra det vid del tillfället än . Jagskall gärna svara på åtminstone några av de frågor ställde; jaghann inte anteckna alla åtta. Delär självklart all jag inte lycker att det är rimligt med utfiaggning när syftetär att komma bort från sociala förpliktelser. Den ståndpunkten har ju utredningenenhälligt samlats kring, och jag har ingen anledning att uttala någon annanmening. Detär lika självklart alt jag inie lycker alt del är tillfredsställande attdödsstraff kan utdömas för förseelser ombord på ett fartyg som går under vissfiagg - självklart av den anledningen att vi i den här är helt enseom alt dödsstraff inte skall förekomma i världen. HerrBergqvist frågade hur ofta "ireparlsrådel" - det är en beteckning somherr själv har hittat på - har varit samlat. Läget var det alt jag ihöstas hade samtal dels med de ombordanställdas organisationer, dels medrepresentanter för rederinäringen. Under de samtalen, som fördes i en positivoch konstruktiv anda, frågade jag om de var beredda all medverka i diskussionermellan alla tre parterna - departementet, de ombordanställda ochrederinäringens representanter- när vi hade fått uppstommen till desjöfartspoliliska linjer som skall ingå i den proposition jag talade om.Man var positiv till detta, och sådana resonemang mellan de tre parterna skalläga rum när vi inom departementet har kommit så långt i förberedelserna att detblir meningsfullt. Jag kommer att på nytt inbjuda de två organisationerna -arbetstagarparten och arbetsgivarparten - till sådana överläggningar. Vi kangärna kalla dem trepartsförhandlingar; det är kanske litet pretentiöst attsäga "ireparlsrådel" - det verkar som om vi skulle ha instiftat någonsärskild organisation. Sedanfrågade hur jag haft samråd med de ombordanställda.Det är mycket enkelt att svara på: två gånger. Del senaste tillfället var , då representanter för samtliga ombordanställda Omåtgärder för att hindra att svenska fartyg förs över till bekvämlighetsflagg,m. tillsammans med LO:s viceordförande var uppe på departementet för någon timmes överläggning. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrJAN i (s): börjarherr äntligen diskutera sakfrågorna. Jaghälsar med tillfredsställelse att han då ger ett direki nejsvar på frågan omdet är rimligt med utfiaggning när syftet är att komma bort från det socialaansvaret för de ombordanställda. Då kan man dra vissa slutsatser om vad somkommer att hända i fallet , eftersom redaren har förklarat attavsikten är att komma bort från sociala kostnader för ombordanställda. Vidaretalade om att han även i övrigt var kritisk till vissaföreteelser när del gällde Liberiafiaggade fartyg. Däremot har han ännu intesvarat på min fråga om han vet vad som händer med de sociala rättigheternaifall han och regeringen säger ja till bekvämlighetsfiagg. Men jag utgår ifrånatt den frågan nu är ointressant efter svar på den allmännaprincipfrågan. Jagfrågade också hur hade tagit initiativet tillsärskilda överiäggningar med de fackliga organisationerna. Jag fick inget svarpå detta; och det kanske inte finns något svar att lämna på den punkten. Jagvill slå fast att det nu är regeringens ansvar om fiaggas ul ellerinte. Regeringen har en möjlighet att väOa det ena eller det andra, och med detuttalande som kommunikationsministern gjort i principfrågan borde det faktiskabeslutet vara ganska självklart. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Meddelande ominterpellationssvar 1976177:80om en kampanj mot dödsstraffet har i en interpellation till statsministern ställt fråganom han är villig att medverka till att vårt land tar initiativet till enkampanj mot dödsstraffet som är avsedd att få internationell räckvidd.Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Eftersom har kunnat närvara i kammaren ber jag alt få lämna svaret , då har möjlighet att vara närvarande. § 13 Om villkoren förborgerlig vigsel vid svensk utlandsrepresentation Fru utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:187, ochanförde: har frågat mig om jag anser det vara förenligt med svensksyn på religionsfrihet all svensk representation utomlands vägrar borgerligvigsel för personer enbart på grund av deras olika religiösa åskådning. Regeringenkan bemyndiga innehavare av diplomatisk tjänst utomlands att förrätta vigselenligt svensk lag. Sådana vigselbemyndiganden har meddelats ett stort antalsvenska ambassader. En förutsättning är dock alt värdlandet inte har någonerinran mot att ambassaden förrättar vigslar. Detta föOer av den allmännafolkrältsliga principenatt en ambassad i sin verksamhet skall iakttavärdlandets lagar. Beskickningschefeni har av regeringen bemyndigats förrätta vigsel mellan svenskamedborgare samt mellan svensk medborgare och utländsk medborgare.