prot · G009141 · 1976-12-31 00:00:00 — Säkerhetspolitiskt är del inlealls självklart att köp eller licenstillverkning skapar etl beroende som ärallvarligare än , med ell ullandsberoende för om ca 40 96 som avsersä centrala delar som motor, merparten av elektroniken och vapenutrustningen.Vi avvisar också i vår motion den ytterligare industriella påtryckningsmekanismsom avancerad tyngre robotulveckling innebär. För atl garantera trygghet åt deanslällda inom försvarsindustrin har i socialdemokratiska molioner under fleraår ställts krav på planering för alternativ produktion, som ifebruari 1976 ställde sig bakom. ErnstWigforss trodde för sin del inle på alt elt litet folk, omgivet av militäragiganter, på någol väsentligt säll kunde ändra sitt läge genom rustningar upplill gränsen av sin förmåga. "Del är i första hand en psykologisk fråga.Försvaret skall ge en känsla av trygghet. Man vill inte vara försvarslös.Argumentet om ett militärt vacuum är det enda som för många betyder något. Detär språnget från detta minimum upp till det som en gång kallades ettbetryggande försvar som är det irrationella och där man tycks kunna hamna varsom helst inom mycket breda marginaler om man bara har tillräckligt många medsig som tycker detsamma. Hade vi av omständigheternas makt kommit all ha enförsvarsbudget dubbelt så hög som den nuvarande, hade oron för varje minskningvarit densamma som . Och om den varit hälften av vad den nu är skulle reaktionerna antagligeninle varit annoriunda. Det är svårt alt tro atl det har varit våra miliiäraanstalter som spelal någon väsentlig roll för vår fred under halvtannatårhundrade. Varken under första eller andra väridskrigel var vi särskill välrustade. Och del tycks inle vara någon utbredd uppfattning atl vår fred desista 20 åren vilat pä våra aktningsvärda försvarsanstalter." ErnstWigforss slutade med: "Jag skulle önska att en opinion växer fram som gerförsvaret de begränsade uppgifter som jag tror vara de enda som det i ell litetland kan fylla." Bättre kan del inte sägas. Men vad är vapen, vadförmår de, vem har sagt det? Blott tecken på feghet ärde: de bästa vapnen är dessa som är laddademed projektiler Se på dina händer! Såinleder den spanske diktaren sin dikt. Folket, som skrevs mittunder brinnande inbördeskrig pä trettiotalet. Del kan sägas med andraord. Envärld i fred förutsätter politisk avspänning och militär nedrustning. En världi fred förutsätter social och ekonomisk rättvisa. Att i en värld där tvåtredjedelar av befolkningen svälter lägga miljarder och åter miljarder påtekniska stridsmedel - resurser som kunde användas i det fredliga arbetet påatl förbättra livsvillkoren för väridens fattiga - kan inte accepteras. Vi harell ansvar i och en större möjlighet än många andra länder alt visavägen! Avståndet mellan ord och krav på nedrustning i internationellasammanhang och handling här hemma är så stort all vår trovärdighet med rättakan ifrågasättas. Detär dags alt låta de vackra orden i del internationella manifestet övergå ihandling - här hemma! Jag yrkar bifall lillmolionerna 1521 och 1522. HenPETERSSON i Gäddvik (m) kort genmäle: är en både ihärdig och tvärsäker debattör dä det gällerförsvarsfrågan. Hennes tankar har dock svårt alt vinna gehör hos säkerhels- ochlotalförsvarskunnigt folk i liksom här i riksdag. förslag när del gällersvensk säkerhetspolitik och svenskt totalförsvar har inle fält något stöd iSveriges riksdags försvarsutskott, inte heller från hennes egna partivänner. () kortgenmäle: Del tillkommer naturligtvis i Gäddvik att bedöma minkapacitet i försvarsfrågan efter två och elt halvt års samarbete iförsvarsutredningen. Jag vill inte lägga samma betyg på . Jagförfäras inte av att ännu inte ha fått en stor majoritet av riksdagbakom mig i tankarna om förändring av försvarets inriktning. Jag vågar dockhävda atl stora delar av de grundtankar som finns re- 12 protokoll 1976/77:140-141 dovisade i de olikaförsvarspolitiska initiativ som jag agerat i återfinns såväl i delsocialdemokraliska partiprogrammets internationella avsnitt som i densocialdemokraliska huvudmotionen till den försvarspolitiska inriklning vi nuskall ta ställning till. Därtillfinns del - och där har alltså fel - faktiskt etl bifall lillett av våra yrkanden i motionerna i socialdemokratiska reservationer. Därfinns också många skrivningar om säkerhetspolitikens mål och inriklning som ärfullt acceptabla. Mendet är klart att man kan säga som när han pressades: Och dock, hon rörpå sig! här frågan är man nästan benägen atl säga: Nej, hon rör sig inte! Men trotsallt, , i riksdag har jag funnit atl honrör på sig, sakta och försiktigt. Jag tror all när vi möts i försvarsdebattnästa gång, efter en ny försvarsulredning, skall vi också ha en annaninriktning på försvaret. Hen iGäddvik (m) kort genmäle: Ja, vi får ju se det då! Hen HAGEL (-): Jag vill här liksom i motionen 1976/77:1452 anknyta lillstatsministerns säkerhetspolitiska resonemang i propositionen 74, som berörinriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling.Han framhåller atl vårt lands neutralitetspolitik ökar våra möjligheter att iolika sammanhang verka för en fredligare värld. Frånarbetarpartiet kommunisternas sida delar vi uppfattningen all vårt land skullekunna spela en positiv roll i arbetet för atl förslärka fredens och avspänningenskrafter i världen. Alltfler inser betydelsen av aktivt fredsarbete.Helsingforskonferensen för säkerhet och samarbete i var ett viktigtsteg. Nyligengenomfördes fredsbyggarnas världsförsamling i . Över 2 000 deltagarehade samlats för atl diskutera vår tids mest angelägna uppgifi, nämligenåtgärder för att irygga freden. Konferensens slutappell konstaterade altavspänningstenden.serna kan stärkas och kapprustningen stoppas. Men det kräveren stark opinionsrörelse i alla länder mol dem som profilerar på rustningar,mol dem som använder rustningarna för exploatering och förtryck samt mot demsom hotar med krig och som intervenerar militärt i en rad länder. Merän 400 miljoner människor har undertecknat den nya Stockholmsappellen, som ären appell mol kapprustningen och bl. a. konstaterar: "Deförenade fredskrafterna är starka nog atl övervinna de hinder, som återstår påvägen till en ny värid, från vilken aggression, utsugning och förtryck, hungeroch fattigdom är förvisade . Del viktigaste hindret för atlsäkra avspänningsprocessen är kapprustningen. Kapprustningeninnebär atl kärnvapen alltjämt hotar alt ödelägga vår jord. Med avspänningenhar della hol börjat avta. hotet vid liv och bringarsjälva avspänningen i fara. Kapprustningenlägger överallt tunga bördor på folkens massor, vilka drabbas av ständigtstigande levnadskostnader, inflation och ekonomisk kris. Den berövar folken del av deras rikedom och tillgångar. Avspänningenhar öppnat nya möjligheter till seger i kampen för en ny ekonomiskvärldsordning, för folkens rätt lill sill egel lands rikedomar. Den är ellvapen i kampen mot den utplundring som sker genom monopol och multinationellaförelag. Kapprustningen,vapenlagren i imperialismens händer eggar och sporrar aggressionens,mililarismens, fascismens, kolonialismens och rasismens krafter. Avspänningenstärker i alla länder arbetet för oavhängighet, rättvisa och socialt framåtskridande. Avspänningenskapar nya möjligheter all lösa dagens mesl irängande internationella problem,all avveckla härdar för spänning och konflikter. Ett slut på kapprustningenskulle öppna vägarna lill mänsklighetens mål, förbud mol alla kärnvapen och andramassförinlelsevapen, allmän och lolal avrustning - en värid ulan vapen." Delta är elt exempel päalt insikten om behovei av fredsarbete växer. FidelCastro betonade i sin rapport inför kommunistiska partis första kongress1975: "Mänskligheten har aldrig behövt fredskampen sä som , därför allvapnen inle haft så förödande kraft och riskerna för utrotning av mänsklighetenaldrig varit så stora som ." artikel i gavs följandeuppgifter: har 8 500 vätebomber färdiga att sändas mot de 60 viktigastemiliiära målen och de 200 största städerna i . har4 000 bomber för motsvarande mål i . Isamma artikel nämns atl har mer än 1 000 inierkonlinentala robotar, varav54 stycken av typ Titan 2. Varje sådan robot haren spräng-styrka pä 9 megalon,vilket motsvarar trotyl. En sådan robot kan sändas runt jordenoch träffa sitt mål. En sådan robot har alltså 250 gångerslörre sprängslyrka än bägge de bomber tillsammans som utplånade ochNagasaki. Denmiliiära kapprustningen kräver alll slörre ekonomiska insatser. Vid EG:srådslag i hördes åtskilliga röster som visade på hur betungandekapprustningen är för EG-slalerna. Inflationen stiger, arbetslösheten ökar,produktionen minskar inom vissa industrigrenar. läggs allt slörresummor på militär kapprustning. Världensrustningskostnader uppgår lill . Någon har sagtall världen satsar 60 gånger så mycket pä att lära en soldat alt döda som mansatsar pä atl lära elt barn skapande kunskap. 50 miljoner människor och över entredjedel av väridens vetenskapsmän är sysselsatta inom militärindustrin. Huranvänder då vi våra möjligheter, som vi enligl statsministern har på grund avvårt lands neutralitet, för att försöka all bryta den här utvecklingen? Svarelär tyvärr atl vi efter vär förmåga deltar i väridens kapprustning. Våramilitärutgifter är räknat per invånare mycket höga. Vi placerar oss som trea ivärlden per huvud. 35 milj. kr. per dag är priset de svenska skattebetalarnafår erlägga till krigsmakten. Vikommunister menar alt vårt lands neutralitet och säkerhet bättre tryggas genompolitiska initiativ i internationella församlingar än genom dellagande ifortsatt kapprustning. Värt land ligger i nära anslulning lill länder som ärinlemmade i de två militärblocken, NATO och . Vi bör utverkagarantier från dessa båda atl de såväl i som i framliden förpliktar sigalt inte kränka neutralitet och självständighet. Mol delta sägerutskottet att för sin del "avvisat tanken på alt skriva inneutraliteten i någol internationellt avtal och därigenom råka iberoendeförhållande lill militära allianser och stormakter". Viser inget absolut samband mellan alt genom internationella avtal reglera vårneutralitet och ell ökat beroendeförhållande till allianser eller stormakter.Vi delar den uppfattning som har framfört i boken omnedrustningen och som har citerats av , nämligen atl vår nuvarandepolitik innebär all vi köper en allt slörre otrygghet lill alll högrekostnader. Viär medvetna om att det inte går all skaffa garantier som lill 100 96 blirpälillisa. Men nog måste politiska initiativ i den här riktningen för etl landsom vårt vara mer pålitliga än den säkerhet som en fortsatt kapprustninginnebär. Vårt geografiska läge och vårt lands storlek omöjliggör en rustningsom skulle förhindra etl slormaklsangrepp. Följaktligen bedömer vi politiskainitiativ som del bästa alternativet som därtill möjliggör en väsentligtmindre kostsam militärapparat. Jagyrkar bifall till motionen 1452, där det hemställes atl skall geregeringen i uppdrag att begära garantier från NATO och War-szawapaklen. 1motionen yrkas också på initiativ lill samnordiska överläggningar i syfte altproklamera som en kärnvapenfri zon. En sådan plan har äteraktualiserats, nu av president . Förslaget har lidigare inrymts i dens. k. Undénplanen som framlades i . Den byggerpå principen alt angränsande länder stödjer varandra genom överenskommelse omicke spridning av kärnvapen vad på dem ankommer samt pä försäkringar frånkärnvapenmaklerna om alt de icke skall använda kärnvapen mot dessa fria zoner. Viär klara över problem som förestår i elt sådant arbete. Våra grannländer somär inlemmade i NATO skapar naturiiglvis svåra problem, dock inte så svåra allvi har råd alt avslå från initiativ som kan bidra till atl visa på alternativlill kärnvapenkappruslningen. Underpresident avslutade resa i diskuteradesförslaget om skapandet av en kärnvapenfri zon i . Sovjetunionenbekräftade all man är redo att della i en konstruktiv behandling av förslagetoch atl man tillsammans med andra kärnvapen-makter kan uppträda som garant förden kärnvapenfria zonens ställning i , om staternai denna zon förklarar sig vara intresserade därav. Arbetarpartietkommunisterna anser att värt land bör uttala ett sådant intresse. Jag yrkardärför bifall till motionen 1452 också i det avseendet. HerrAULIN (m): Så här dags, efter nio timmars debatt, är naturiiglvis det mesla sagt ifråga om vilken försvarspolitik vi skall ha i fortsättningen här i landel. Mendet känns angelägel att i totalförsvarets tjänst på olika nivåeroch inom olika områden uttrycka tillfredsställelse över atl när vi så småningomlar ställning till den första samlade lotalförsvarsproposilionen, så är deletl viktigt steg för alt starkare än tidigare betona dels sammanhanget mellande olika totalförsvarskompo-nenlerna, dels nödvändigheten av all ingen av dessakomponenler eller länkar får vara så svag alt hela kedjan brister. Tyvärrfallas besluten inte i enighet. Socialdemokraterna har mall sig ur gemenskapen.Från det hållet kallar man förslagen i proposilionen för upprustning. Manförsöker konstruera motsättningar i fråga om säkerhetspolitikens inriklning. Iformulering efter formulering föreslär man, i åtta reservationer, andrauttryckssätt. Man väger orden pä guldvåg, men man använder märkliga viktsatser,och det gör att man tror sig finna motsättningar, där i realiteten ingamotsättningar finns. Vadhar man t. ex. sakligt all invända mot uppfattningen all elt militärt angreppmot vårt land ställer de siörsta omedelbara kraven på vårt totalförsvar ochalt försvar mot militärt angrepp därför utgör den viktigaste utgångspunkten förförsvarsplaneringen? Jag ställer den frågan därför alt för elllag sedan slölie i trumpeterna när del gällde formuleringarna kring värtvärnpliktsförsvar. Jag vill säga atl jag skriver gärna under på deformuleringar som socialdemokralerna har fört fram vad gäller vårt värnpliktsförsvar.Det är i och för sig bra formuleringar. De som står i proposilionen är ocksåbra och i och för sig lill fyllesl. Men vad ville man i försvarsulskoilel?Delta har det inle talats om tidigare här. Jo, man ville ta bort formuleringenom vilka angrepp som det är viktigast all möta och ersätta den medformuleringen om den allmänna värnpliklen. En sådan kompromiss kunde deborgerliga representanterna inle vara med på. Tidigti vår gick ut och försökte skapa ett motsatsförhållande mellaninsalser för säkerhetspolitiken å ena sidan och insalser för den socialaomvårdnaden å andra sidan. Jag tycker atl del är elt fult taktiskt spel, ochman är generad över all höra ledaren för siörsta parti ta tillsådana argumenteringsmeioder- generad, men kanske inte förvånad. Nyligenvar i , och han talade där om rätten för de undertrycktafolkgrupperna att också med användande av militära medel och andra insatser avvåld söka åstadkomma förändringar i riktning mot ökad frihet. sade hanmed all räll. Ivårt land har vi den friheten, i vårt land har vi förmånen alt med demokratiskameioder i frihet själva få besluta om vår samhällsutveckling. Del är förskyddet av den friheten, mol påtryckningar utifrån, som vi har värttotalförsvar. Det skall verka fredsbevarande, och del skall ha förmåga all slåemot olika typer av angrepp som riktas mot vårt land. Viborde kunna vara överens om del här, men går man i stället på en del hällinom socialdemokratin ul och försöker skapa motsättningar, inte bara om detaljfrågorutan också om huvuddragen i vår säkerhetspolitik. Del rimmar dåligl med detidigare uttalandena, t. ex. i propositionen är 1972, om all det är av störstavikt att omväriden är förvissad om att det i råder bred enighet omsäkerhetspolitikens grunder. Jagmenar all del i realiteten finns en sådan enighet, och tidigare under debatlenhär tycker jag mig ha märkt all man har nått varandra på ell bättre sällän i debatter som vi hört i andra sammanhang. Det finns alltså i själva verketinle de motsättningar som man talar om. Det är inte fråga om en upprustning.Talet därom är elt parlitaktiskt spel, och landshövding har säräll när han påtalar det ansvarslösa i socialdemokraternas tal om upprustningoch tycker atl del stämmer illa med den tidigare enigheten omsäkerhetspolitiken. Ensak bör man emellertid skriva på socialdemokraternas kreditkonto i dettasammanhang, nämligen de bestämda avståndstaganden som också desocialdemokraliska ledamöterna i försvarsutskottet gör från de lösa funderingarsom har om hur vår säkerhetspolitik bör utformas. Det ärteorier och funderingar som i sin tur i sin konkreta utformning skulleinnebära ännu lägre anslag lill del militära försvaret än vad som föreslås avvänsterpartiet kommunislerna. Mer behöver knappast sägas. Men Maj BrittTheorin tillhör kanske den krets av kvinnor som har uttalat alt ettantagande av regeringens försvarsproposition skulle innebära elt brott molHelsingforsavtalel. kommer senare all närmare kommentera Maj BrittTheorins molioner. Menvad är då realiteten bakom socialdemokraternas tal om upprustning? Jo,realiteten är all propositionen innebär fortsatta personalminskningar med ca 2500 personer. Vi har under en fy raärsperiod redan minskal försvarets personalmed 2 700 personer. Förmodligen får vi fortsatta indragningar av fredsförband.Jag kan mycket väl hålla med förre försvarsministern i hansresonemang om all man bör undvika alltförgenomgripande indragningar när delgäller fredsförbanden. Vi löper också risk att föriora viktigförsvarsindustrien kapacitet. Vår operativa styrka i det miliiära försvareifortsätter alt gå ned , vilket bl. a. illustreras av allantalet brigadförband inom armén minskar. Detsamma gäller marinensylaitacksflolliljer, ubåtar, kuslar-tillerienheler, och del gäller ocksåflygvapnets jakt-, attack- och spaningsdivisioner. Visserligen moderniseras dekvarvarande enheterna successivt och ges bättre maleriel, med del hindrar inleall vär försvarseffekt går ned i förhållande lillomvärldens, eftersom omvärlden ju också moderniserar sina enheter. HerrHolmqvisl gratulerade för några limmar sedan försvarsminisiern till atl havunnil en seger med den här försvarsproposilionen. Jag vet inte hur stor densegern i så fall är, för del förslag som läggs fram är egentligen bara enförlängning av försvarsbeslut mol vilkel vi var kritiska. Iverkligheten är det alltså ell försvar med hänsyn till vär förmåga i dagensekonomiska situation. Beträffande de civila delarna av totalförsvaret förelåg stor enighet iutskollel. Det är positivt att man är enig om all civilförsvaret och delekonomiska försvarei, liksom övrigt civilt totalförsvar, får bättre resurserför atl ge befolkningen skydd och försörjning i kris- och krigssituationer. Detfinns i och för sig önskemål om alt på några punkter ytterligare förslärkabefolkningsskyddets resurser. Främst gäller det uthålligheten vid förvarningmol luftanfall liksom en bättre tillgäng lill skyddsmasker förcivilbefolkningen. är tvä områden som bör ha hög prioritet om eller närytterligare ekonomiska resurser kan avdelas eller omfördelas. Närdet gäller den civila försvarsplaneringen har länsstyrelserna regionall ellbetydande ansvar, som med hänsyn lill den ökade satsning som sker på dettaområde blir alll större. Utskottets skrivning om skyddsrumsbesiktning ochlänsstyrelsernas fortsatta ansvar för denna är därför positiv. Det ligger såstora värden nedlagda i skyddsrumsbyggandel atl ett eftergivande av kraven påunderhällsbesiktning inle kan accepteras. Delfinns i proposilionen ett förslag till omorganisation av länsstyrelsernasförsvarsenheler. Förslaget grundar sig på en utredning av FRI som för sinutredning av den förra regeringen fåll direktiv att några ytteriigarebefattningar inle skulle tillföras enheterna. Det innebär all nuvarandearbetsuppgifter och personalresurser inle balanserar varandra. Det kommer attkrävas hårda rationaliserings- och prioriieringsinsatser för arbelet vidlänsslyrelsernas försvarsenheler. Det vore i del lägel av värde om istorstadslänen liksom ledningsfunktionen kunde innefatta enbiträdande försvarsdirekiör. föreslås atl dessa tre tjänster i AB, O och Mlän skall dras in, och man hänvisar därvid bl. a. till atl enpersonalorganisation uttalat sig till förmån för detta. Till saken hör allingen av de ifrågavarande befattningshavarna lillhör denna personalorganisation. Jag förutsätter atl efter hand som den nya organisationen blir prövaddet finns möjligheter all mot bakgrund av erhållna erfarenheter åierkomma idenna fråga i samband med de årliga personaläskandena. Med detta ber jag attfå yrka bifall lill utskottets förslag på samtliga punkter. Underdelta anförande övertog herr lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kortgenmäle: lalade om mina lösa funderingar kring säkerhetspolitiken.Jag vill därför rekommendera honom en läsning av försvarsulredningens förstadelbetänkande som utkom . Försvarsulredningen har där varit enigi sin bedömning. Del är från utredningens skrivning jag har citerat ikammardebatien om den svenska säkerhetspolitikens inriktning för attbidra till en fredlig utveckling i väriden genom atl bl. a. försöka undanröjakonfliktorsakerna, om utjämningen av motsättningar till större förståelsemellan folken m. m. Detstår myckel mer i del säkerhetspolitiska avsnittet i della delbetänkande somvi har varit eniga om. Där lämnas t. ex. också en beskrivning av de länkbarahoten mol säkerhet. De övriga ledamöternas uppfattning skiljer sigfrän min endast på en punkt, och det är alt jag anser att utredningens övrigaledamöter icke har dragit konsekvenserna av sin egen beskrivning av densäkerhelspolitiska utvecklingen i väriden, de mål som vi har satt upp för densvenska säkerhetspolitiken och de hot som finns emol . Dethandlar alltså inte här om några lösa funderingar, , utan det är enenig utredning som har skrivit fram della. Vi kan inom utredningen konstaleraen sak, och del är alt man i den moderata försvarspropositionen inle har sammabeskrivning av säkerhetspolitiken, av vilka hol som finns rikiade mol oss ellerav vilka åtgärder för alt åstadkomma en fredligare värid som bör vidtagas. Iövrigl vill jag säga atl jag drar konsekvenserna av utredningens beskrivningoch förordar därmed en annoriunda utformning av totalförsvaret. Om della sedanleder till lägre försvarskosinader och ell bättre utnyttjande av resurserna förkonkreta, aktiva fredsskapande lösningar, då har jag ingenting alt invända emoldel. Jag finner tvärtom alt resurserna i så fall används vettigare än om desätts in för destruktiva, negativa ändamål. () kortgenmäle: Jag har läst även första delen av lotalförsvarsulredningens belänkande,och jag accepterar de resonemang som förs där och de citat som . Men jag accepterar inte slutsatser om hur vårt totalförsvarskall organiseras. hävdar atl vi löper överhängande risk altdrabbas av kärnvapenkrig - ett sådant kärnvapenkrig klarar vi inte av, ochdärför skall vi avrusta. Vi skall inte ha några enheter,fiygvapenenheter eller robotförband, ulan vi kan nöja oss med någon form avenheter över ytan, eftersom vi inte kan möta kärnvapenanfall. Jagtycker all detta vore detsamma som att säga alt vi inte klarar av cancern i dagoch atl vi därför lägger ned all kirurgi och all sjukvård och ägnar oss ålhomeopali i stället. () kortgenmäle: Nej, , jag har inte hävdat all vi inte klarar av ellkärnvapenkrig och därför skall avrusta. Jag har hävdat all det är atl stoppahuvudet i busken, om man inle inser atl en konfiiki med konventionella vapen iEuropa leder lill elt kärnvapenkrig, något som de flesta säkerhelspolitiskabedömare såväl i som utomlands är ense om. Det är det förhållandet attsvenska försvarspolitiker eller svenska politiker över huvud taget stopparhuvudet i busken som jag inte accepterar. Vi skall inte planera för ettkärnvapenanfall, och del är också försvarsutredningen helt enig om. Vi har ingamöjligheter atl klara etl angrepp riktal mot oss med kärnvapen. Däremotär vi oeniga på en annan punkt. Försvarsulredningens övriga ledamöter anser attvi skall kunna klara enstaka kärnvapenangrepp, men jag tycker atl även dettaalternativ skall uteslutas.