prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — B. allsemesterledigheten skulle omfatta en period av och atl endast särskilda skäl kunde utgöra underlag för avtal om annan lid samt atl den lokala fackföreningen hade vetorätt om se mesterns förläggning i de fall inte förhandlingar hade lett lill överens kommelse, varvid 12 >; semesterlagen skulle erhålla av motionärerna an given lydelse, C. allkoritidsanslällda skulle ges samma rätt till semesterledighet och ersättning som övriga anställda, varvid 5 jj semesterlagen skulle erhålla av motionärerna angiven lydelse, 2. alt uttalade alt semesterlagen bordeutgöra en skyddslagstiftning och att därvid semestern - lika väl somarbetstiden i övrigt - ej kunde konjunkturanpassas, 3. att hos regeringen enligl vad i motionenanförts begärde ell förslag till semeslerlönefond till det som tog sinbörjan , 4. atl gav regeringen tillkänna alt arbete underjord, bl. a. gruvarbete, borde berättiga till sex veckorssemester enligt lagen (1963:115) om föriängd semester. 1.belräffande fortsatt reformarbete all skulle avslå molionen 1976/77:1544 i dennadel (yrkandet 2)och motionen 1976/77:1547 idenna Nr 142 del(yrkandet 3), den 2. beträffande ökad avtalsfrihet angående semesterförmåneratl riks- jl mai skulle avslå molionen 1976/77:1545 och molionen1976/77:1546,----------------------- 3. beträffande konjunkluranpassning av semestern allriksdagen skulle Semesterlag, avslå molionen 1976/77:1547 i denna del(yrkandet 2), m. m. 4. beträffande semesterräll för nyanställda ochkoritidsanslällda all med anledning av proposilionen 1976/77:90samlmolionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis) och molionen 1976/77:1547i denna del (yrkandet 1 C) skulle anla 2 och 5 S förslaget lill semesterlag medden ändringen alt paragraferna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande bl. attarbetstagare under det semesterår han anställdes skulle ha räll lill femsemesterdagar om anställningen började efter samt attarbetstagare som anställdes för visst arbete saknade rätt lill semesterledighetom arbetet avsetts skola pågå högst och omfatta högst 60 limmaroch inle varat längre lid, 5. beträffande avslående från räll till obetaldsemesterledighet, m. m. atl med avslag på molionen 1976/77:1544 idenna del (yrkandet 1 delvis) skulle anta 8, 11 och 13 i;; förslaget lillsemeslerlag, 6. beträffande beräkning av semesterledigheten förlördags-söndags-arbeiande att med anledning av propositionen samtmotionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis) och molionen 1976/77:1547i denna del (yrkandet 1 A) skulle anla 9 >; förslaget till semeslerlag medden ändringen alt paragrafen skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande att arbetstagare med veckoslutsarbele - om semeslerperio-denomfattade minst 19 semesterdagar-skulle ha räll till ledighet veckosluten föreoch efler längre lids semester, 7. belräffande beräkning av semesterledigheten förarbetstagare med oregelbunden arbetstidsförläggning att skulle avslåmolionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis), 8. belräffande arbeistagarinflyiande vidsemesierförläggning alt med anledning av propositionen och molionen1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis) skulle anta 10 S förslaget tillsemeslerlag med den ändringen att paragrafen skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, 9. beträffande semesterns förläggning atl 'med avslag på molionen 1976/77:1543 samt molionen 1976/77:1547 i denna del(yrkandet 1 B) skulle anla 12 i; förslaget lill semesterlag, 10. belräffandesemesterräll vid uppsägning atl skulle dels med anledning av molionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis) som sin meningge regeringen lill känna vad utskollel anfört om utredning angående förbud motsemesierförläggning under uppsägningstid, delsmed avslag på molionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis) anla 14 i;förslaget lill semesteriag, 11. belräffandeberäkning av semesterlön atl med avslag 29 Nr 142 pä molionen 1976/77:1541 och med anledning av proposilionen skulle Fredaeenden '"'' ' '' förslaget lill semesterlag med denändringen atl pa- 27 mai 1977 ragrafernaskulle erhålla av utskollel föreslagen lydelse, - 12.belräffande omfattningen av semesterlönegrundande föräldraledig- SemesteiJag, helatt skulle avslå motionen 1976/77:1542 och molionen m. m. 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis), 13. belräffandepermitteringsiid som semeslergrundande frånvaro alt skulle delsmed anledning av propositionen och motionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet1 delvis) anta 7 J; förslaget lill semesterlag med den ändringen all paragrafenskulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, delsavslå molionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis) såvilt däri yrkatsändring av 17 S förslaget lill semesterlag, 14. att skulle anla 17 ;? 15. beträffande underrättelse om uttag av sparadsemester alt med anledning av proposilionen och motionen 1976/77:1544i denna del (yrkandet 1 delvis) skulle anta 19 ij förslaget till semeslerlagmed den ändringen all paragrafen skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, 16. belräffande okontrollerade arbetslagare altriksdagen med avslag på motionen 1976/77:1544 i denna del (yrkandet 1 delvis)skulle anta 27 förslaget till semeslerlag, 17. belräffande redaktionella ändringar av förslagetlill semesterlag all skulle avslå molionen 1976/77:1544 i denna del(yrkandet 1 delvis), 18. atl skulle anla förslaget tillsemeslerlag i den män del inle omfattades av ulskottels hemställan underpunkterna 4-6, 8-11 och 13-17, 19. beträffandeden särskilda semeslerlagen all skulle dels med anledning av proposilionen sami molionen 1976/77:707 och molionen 1976/77:1547 idenna del (yrkandet 4) som sin mening ge regeringen lill känna vad utskollelanfört angående forlsalt utredningsarbete belräffande behovei av förlängdsemester för vissa arbetslagare, dels anta förslaget till lag om ändring ilagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologisktarbete, 20. alt skulle anta förslaget lill lag omändring i förmåns-rättslägen (1970:979), 21. all godkände internationellaarbetsorganisationens konvention (nr 132) om semester (reviderad 1970). Vi står mitt uppe i en genomgripande omdaning av det svenskaarbetslivet Huvudlinjen är alt stärka de anställdas trygghet, inflytande ochansvar. Vi har under de senasle åren - huvudsakligen i stor enighet - beslutatatt ge de anställda rätt alt vara med i förelagens styrelser, atl skydda derasanställningstrygghet och atl stärka de fackliga 30 Ytteriigare elt viktiglsteg togs genom lagen om medbestämmande iarbetslivet Närregeringen nu lägger fram förslag om en ny semesterlag, är syftet att genom enförlängning av den lagstadgade semestern ge de anställda störremöjlighet till vila och avkoppling och att kunna ägna sig ål sådana intressensom inte har omedelbar anknytning lill deras yrke. Men avsikien är också atl gede anställda ett slörre inflytande över semesterns förläggning, både genommedbestämmandelagens regler och genom beslut av den anställde själv. Dåvi i regeringsdeklarationen gav besked om att den femte semesterveckan skallinföras , hoppades vi självfallet atl även denna viktiga socialareform skulle kunna beslutas i stor enighet. Jag är glad all kunna konstateraatl della nu blir möjligt enhälligi socialulskoit har i allt väsentligtgodtagit regeringens förslag. Delsom har kommit i förgrunden är alt den lagstadgade semestern förlängs från fyratill . Det är säkert den förändring som först kommer alt upplevas sommesl påtaglig för de flesta människor som är ute i arbetslivet. Men reformeninnehåller många andra viktiga förbättringar. Denstörsta principiella nyheten - den som jag själv kanske är mest glad över atlfå vara med och genomföra - är alt del nu skall bli möjligt alt spara ihop längre sammanhängande ledighet. Den femte semesterveckan skall kunna sparashögst fem är och då tas ut tillsammans med den ordinarie semestern, så atl dettillsammans blir tio veckors ledighet Men även andra kombinationer blir möjligagenom en hög grad av individuell valfrihet Tankenpå sparad semester framfördes av Meiallindustriarbetareför-bundei inför densenasle semesterutredningen. Sädana möjligheter förekommer pä flera håll ute iväriden. Men i är del framför allt två personer som tidigare och merkonsekvent än andra argumenterat för elt syslem med rätt till längresammanhängande ledighet. Det är här i och ute iden allmänna debatten . De har pekat på många olika länkbara behov,som kan motivera att en människa någon gäng eller etl par gånger under sillyrkesliv vill ha en längre ledighet Del kan vara önskan alt vila ut i skarvenmellan två jobb, att bedriva studier som inle direkt har samband med yrket,extra lid ät familjen eller andra anhöriga, ulan atl della faller in under denuvarande familjepolitiska förmånerna. CeciliaNettelbrandt har talat om "sabbatsperioder" och om att geden enskilde ell slags social dragningsrätt på etl "ledighets-konto".Båda har länkl sig en anknylning till socialförsäkringen. Det steg som vi nu skallta är kanske inte riktigt så storslaget, men del är elt genombrott förprincipen om längre sammanhängande ledighet. Del är också möjligt atl vi genomdet fortsatta arbetet med någon form av semesterfond kommer alt närma oss dessastörre perspektiv. Dagens beslul visar hurviktigt det är att det ständigt förs en fram- Semesteriag,m. åtsyftande debatt, sompekar förbi det dagspolitiskt möjliga. Många har avfärdat tankarnapä sabbalsperioder eller längre sammanhängande ledighet, eller vad man kallatdet, som ointressanta för vanliga löntagare, som någonting av betydelse enbartför t ex. skådespelare och professorer. vel vi alltså alt del om fem årkommer alt vara möjligt för de flesta svenska arbetare eller tjänstemän att laul en sammanhängande ledighet , om de så önskar. Därmed tas ellviktigt steg för all anpassa arbetslivet till människornas skiftande behov. Enannan viktig förändring är alt vi nu skiljer på rätlen lill semesterledighetoch rätten lill semesterlön. har många som bytt arbete ,eller som börjat en ny anställning, riskerat atl gå miste om sommarsemesterndärför atl man inle hade tjänat in full semester på sin nya arbetsplats. börvar och en som är ute i yrkeslivet kunna räkna med atl få fyra veckors semesterunder sommarmånaderna , oavsett om man har bytt arbetsgivare ellerbörjat elt nytt jobb. Del är av särskild betydelse i när allt flerkvinnor träder ul på arbeismarknaden. Genom den nya lagen bör del bli godaförutsättningar för familjer med mer än en yrkesarbetande atl få ledighettillsammans. Förjämställdheten mellan kvinnor och män är del också väsentligt atl denhittillsvarande diskrimineringen av vissa deltidsarbetande ise-mesleriagstiftningen försvinner. Del har varit omöjligt alt förklara varfören del arbetsinsatser inte skulle berättiga till en semesterersättning, medanandra berättigar till det, trots atl de inte omfattar fler arbetstimmar men därdessa är förlagda pä elt annat sätt i tiden. För den som mänga gånger varit medoch motionerat om en förstärkt ställning för deltidsarbetande känns delutomordentligt glädjande atl det nu råder enighet om atl vi får rättvisa på denhär punkten i semesterlagen. -Andraförbättringar som genomförs är alt vi fåren förlängd varsellid.Arbetsgivaren skall nu ge besked om semesterns förläggning tvä månader i förvägi stället för som en månad. Som socialulskotjel påpekar ärtvämånadersgränsen en minimitid. Normall sett bör den anställde betydligtlängre tid i förväg få veta när han eller hon kan räkna med alt vara ledig. Vifår en kraftig utvidgning av rätten lill semesterlön vid frånvaro. Rätten lillsemesterlön vid sjukdom, föräldraledighet, studier och militärtjänstgöringbyggs ul myckel starkt, t. ex. från 90 lill vid sjukdom. Vifår en förskjutning av inljänandeårel så att det slutar i ställetför . Det innebär all man inle behöver ha varit anställd likalänge som lidigare för atl fä full semesterlön under sommarsemestern. Delbetyder också alt löneförhöjningar påverkar semesterlönen. Mängaav de krav pä förbättringar av semesterlagen som framförts i den allmännadebatten tillgodoses alltså genom del nu framlagda förslaget Men många frågoråterstår också att lösa. Framför alll gäller det de problem som hänger sammanmed etl fondsystem för att fördela kost- naderna för semesteriön dåmänniskor är sjuka, arbetslösa, föräldralediga osv. Som jag framhåller ipropositionen är det angelägel att vi kan gå vidare och ge semesterlön försådan frånvaro i ännu slörre utsträckning än vad som blir fallet genom dagensbeslut. Mendå är sannolikt en förutsättning alt man skapar någol slags fond som kan jämnaut kostnaderna mellan olika arbetsgivare. Remissbehandlingen avsemesterkommitléns förslag visade alt fondfrågan inle var så klarlagd att detvar möjligt all nu lägga fram förslag för . Det har accepterats avalla - både av partierna och av arbetsmarknadens parter. Minavsikt är, som framgår av proposilionen, att tillsätta en nyse-mesterulredning. Vi har inom redan satt i gångarbetet med direktiv för utredningen. Den kommer att tillsättas inom en näraframlid. Utöverfondfrågan bör utredningen studera hur den nya lagen fungerar och föreslå deändringar som kan motiveras av utvecklingen. I socialutskottets betänkandeframhålls på flera punkter att erfarenheterna av lagen får avgöra omytterligare preciseringar eller ändringar behövs. Jag delar den uppfattningen. Ävenom enigheten om huvudprinciperna är betydande har det framförts en viss kritikmol propositionen, som också har avspeglats i molioner i . Frånarbetsgivarhåll har hävdals att den nya lagen har blivit alltför krånglig ochsvår all tillämpa. Det gäller framför allt reglerna för beräkning avsemesterlönen. Jag vill inte bestrida atl semeslerlagstifl-ningen ärkomplicerad. Det gäller både den nuvarande och den kommande lagen. Detavgörande för oss har varit atl skapa rättvisa mellan olika grupper ochalt-garantera att också de som byter anställning eller börjar elt nytt jobb fårut sin sommarsemester. Därför har vi gått in för atl skilja mellan rätten tillsemesterledighet och rätlen till semesterlön. Jag tycker del är en riktiglösning, men det går ändå inte atl undvika vissa rätt kompliceradebestämmelser. Närdel gäller meloden för beräkning av semeslerlönen föreslog utredningen all manskulle bibehålla två beräkningsmetoder, dels procentmetoden, dels den s. k.sammalöneprincipen, dvs. att man får normal veckolön eller månadslön undersemestern. Av rättviseskäl ansåg man dock att sammalöneprincipen måstekompletteras med en extra beräkning av övertidsersättning och liknande. Denkrilik som mötte utredningens förslag under remissbehandlingen övertygade ossom alt det enklaste och rejälaste och mest rättvisa ändå är att i lagen bara haen metod för beräkning av semesterlönen - lika för alla - och det ärprocenlmeioden. Regeringen föreslår alltså au se-mesleriönen skall utgöra 12 9oav den lön som man har haft från arbetsgivaren under inljänandeårel. Delinnebär en viss förstärkning av lönen under semestern - något som bl. a. LO harpekat pä som önskvärt. Del gäller ju inte bara alt ha ledigt pä sommaren. Vivet alla, att om ledigheten skall kunna utnyttjas måste man ofta ta på sigvissa extra Semesterlag,m. 3 protokoll 1976/77:142 Semesterlag,m. kostnader, antingen man nuvill tillbringa semestern i sommarstuga eller göra en resa. Kravetpå rättvisa mellan olika grupper måste här väga tyngre än önskan omadministrativa förenklingar. Jag menar ändå atl regeringens förslag är enklareoch klarare än kommitléförslaget Men för alt underlätta till-lämpningen avprocentregeln har vi också fört in bestämmelser som gör det möjligt förarbetsgivaren atl i samband med semestern betala ut den vanliga veckolöneneller månadslönen. Sedan har han eller hon lid pä sig lill semesterårets utgångall räkna ul hur myckel ytterligare som den anställde har rätt alt fordra. Denordningen gör tillämpningen enklare utan atl rättvisan eftersatts. Trotsdetta förstår jag att man på sina häll känner en viss oro, med tanke på allförhållanden och praxis är så olika i olika branscher. För den som känner sä,vill jag peka på att det här är fråga om en ramlag. Man kan räkna med alt mångaav de frågor, som regleras i lagen, i praktiken kommer alt lösas genom avtal,som tar hänsyn lill skiftande förhållanden pä arbetsmarknaden. I själva verketblir möjligheterna att träffa avtal långt slörre i den nya semeslerlagen än iden nuvarande. Jag pekar i proposilionen på möjligheten att träffa avtal just isamband med frågan om beräkning av semesterlönens storlek. Menvarför då anta en lagstiftning som inle kommer atl tillämpas över hela fältet,frågar kanske någon. Mitt svar är enkelt. Genom procentregeln, som är lika föralla, läggs grunden för en rättvis semesterlön. Principen om 12 96 semesterlönär den grund från vilken man sedan kan förhandla om olika praktiska lösningar. Dessutom:den utredning som skall tillsättas kommer självfallet alt ha som en av sinaviktiga uppgifter atl följa den nya lagens tillämpning. Visar det sig atllagstiftningen trots den enighet som råder har brister, slår del utredningenfritt alt komma med förslag till andra konstruktioner. Vi är öppna för nyatankar. Men av de lösningar som har presenterats, är förslagen ipropositionen de som bäst förenar rättvisa, klarhet och möjlighet atl tillämpa.Del har jag blivit övertygad om. Fränsocialdemokratin har framförts förslag till ändringar i propositionen. Jaganser atl förslag från oppositionen i bör tas på allvar och inleautomatiskt skall avvisas. Det tyckte jag när mitt parti var i opposition, ochden uppfattningen har jag fortfarande. Flertaletav yrkandena i den socialdemokraliska partimoiionen tog upp sådana förslag somframfördes av semesterkommitlén men som regeringen, med hänsyn till vad som hadeframförts under remissbehandlingen, inte kunde helt ansluta sig till. Detrörde sig här om i och för sig befogade önskemål, där de praktiskainvändningarna dock vägde så tungt att vi inle kunde tillmötesgå dem helt. Jagser del som mycket positivt atl man här inom utskottet - från olika håll - harfortsatt diskussionen för atl undersöka, om man kunde komma vidare och finnalösningar, som både tillgodoser önskemål om utvidgad semesterräll och tarhänsyn till de praktiska synpunkter som har framförts underremissbehandlingen. Delgläder mig att man inom utskottet har kunnal enas pä samtliga punkter. Jag haringen svårighet atl ansluta mig till utskottets förslag. Lålmig peka på två punkter i den socialdemokratiska motionen som exempel på vadjag nu har sagt Jag tänker på de båda frågor som motionärerna själva har fäststörst avseende vid, nämligen semeslerrätien för kortlidsanställda och rättenlill ledighet för dem som normalt arbetar . Ipropositionen föreslår vi alt den som anställs för kortare lid än tre månaderinte skall ha rätt lill semesteriedighet Däremot skall han eller honsjälvfallet ha semesterersättning för sitt arbete. Anledning lill den härbegränsningen är det som har påpekats av bl. a. , att det skulle verka egendomligt om den som har anställts förett kortare vikariat skulle kunna göra anspråk pä semesterledighet under dettavikariat. 1den socialdemokraliska molionen pekar man på en annan grupp, nämligen de somarbetar inom branscher där kortare objektsanslällningar är en normalanställningsform. Det gäller t. ex. byggnadsarbetare. Motionärerna befarar attbyggnadsarbetare skulle riskera atl inte kunna ta ul normal sommarsemester,eller atl de inte skulle väga åla sig erbjudet arbete , av rädslaför att gä miste om semesterledighet. Delfinns anledning att förmoda att man även liksom kommer atlreglera semesterfrågorna inom byggnadsbranschen genom avtal och semesterkassa.Inte desto mindre kan det vara etl rimligt önskemål från byggnadsarbetarna attfå stöd i lagen för sina anspråk på semesterräll. Denlösning som utskottet har funnit är en kompromiss mellan proposilionen ochmolionen. Den ger semesterräll åt alla som arbetar för sammaarbetsgivare. Men del blir möjligt att träffa avtal om alt t. ex. elttidsbegränsat vikariat på mindre än inte skall ge rätt lillsemesterledighet utan bara till semesterersällning. Därigenom bör man klarabåde byggnadsarbelernas semester och sjukvårdens behov av sommarvikarier. Påliknande sätt har man klarat problemet med dem som arbetar ochsöndagar. För anslällda med normal arbetsvecka till fredag brukarsemestern börja och sluta pä . Genom all lördag-söndagbåde före och efler semestern är lediga, kommer en fyra veckors sommarsemestervanligtvis atl omfatta . Desom arbetar och riskerar däremot att få kortare ledighet Ipropositionen föreslog vi atl de lördag-söndagsarbelande skulle få rätt allvara lediga ett veckoslut, före eller efter semestern. Vi ansåg ossdock inle kunna föreslå rätt till ledighet i båda ändarna av semestern. Vissaremissinstanser - bl. a. de offentliga arbetsgivarna ochKommunförbundet - pekade nämligen på risken för svårigheter att hålla viktigverksamhel i gång under de veckoslut när både de som återvänder från semesternoch de som börjar sin semester är lediga. Semesterlag,m. Semeslerlag,m. Denkompromiss som utskottet har utarbetat innebär all de lördag-söndagsarbelandefår räll till ledighet både veckoslutet före och veckoslutet eflersommarsemestern, så länge inte särskilda skäl lägger hinder i vägen. Sådanasärskilda skäl kan vara just svårigheter all klara sam-hällsnödvändigverksamhet som sjukvård eller transporter. Jag ansluter mig lill utskottelsförslag och hoppas att man med det kan tillgodose båda de rimliga krav som kanställas på den här bestämmelsen. Utskottethar alltså utfört ett konstruktivt arbete som gör att den nya semeslerlagen nukan antas i stor enighet. Förslagetom en femte semeslervecka, som regeringen nu lägger fram i enlighel medregeringsförklaringen, hälsas av många som en viktig rätt visereform. Jag harmed delta anförande försökt visa alt den nya semeslerlagen också rymmer fleraandra väsentliga värden. De anslällda får ökad möjlighet atl påverka semesternsförläggning och andra semesterfrågor. Semeslerlönen förstärks för den som ärfrånvarande pä grund av sjukdom, föräldraledighet, utbildning ellermilitärtjänst Och diskrimineringen av de deltidsarbetande tas bort. Alltdet här är viktigt Och jag är glad alt del har gått atl nå en bred enighet omdessa betydelsefulla förbättringar. Men framför alll ser jag dagens beslul somgenombrottet för en ny princip - rätten för den anställde all genom sparadsemester skaffa sig en längre sammanhängande ledighet. Den innebär ettnytänkande som kan göra arbetslivet bättre anpassat efler den enskildes ochfamiljens behov, en i bästa mening liberal reform. Hen i (s): Jag befinner mig i en ovanlig situation. är det bara iabsoluta undantagsfall som den borgerliga majoriteten bifallitsocialdemokraliska förslag. Men i fråga om semesterlagen har det faktiskt gåttatt nå en uppgörelse i utskottet, som i stort sett har tillgodosett våra kravoch önskemål, och jag vill gärna ge den borgerliga utskotts-halvan elterkännande för att den velal medverka lill all åsladkomma elt bättre förslag ändet arbetsmarknadsministern framlagt. sade här någonting om atlutskottet i stort sett har anslutit sig till proposilionen. Det är riktigt är också lika rikligt atl man anslutit sig i stort sell lill densocialdemokratiska motionen, och det tycker jag är elt gott erkännande fränbåda hållen av det arbete som utförts i utskottet Närvi började ulskoltsarbelei säg del inle så län ut atl nå en uppgörelse. Denuppvaktning som arbetsgivarna gjorde för utskottet stärkte oss inte i tron päatt det fanns möjligheter att komma överens. De menade att propositionen varbåde krånglig och hade påtagliga brister. De har för övrigl upprepat sinasynpunkter i det senaste numret av . Löntagarorganisationernaredovisade inför utskottet en annan uppfattning. De ansåg all propositioneninnebar förbättringar när det gäller se-meslerförmånerna, men de var ocksåkritiskt inställda lill delar av pro- positionen och förordadeförbättringar i denna, baserade på den socialdemokratiska motionen.