prot · G00968 · 1976-12-31 00:00:00 — Överihggningenvar härmed slutad. §15 Om handikappads rätt till befrielse från bilskatt Herr budgetministern erhöll ordet för altbesvara i (c) anmälda fråga,1976/77:215, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka till atthandikappade som upphört med förvärvsarbete och som medgetts befrielsefrån skyldigheten att eriägga bilskatt, skall jämväl efter förvärvsarbetetsupphörande ha rätt till nämnda befrielse, om det kan styrkas att vederbörandeär beroende av personbil för personligt bruk. Enligt 40 v; vägtrafikskattelagen (1973:601) kanden som är höggradigt invalidiserad medges befrielse från skatteplikt försådant fordon som han i sin huvudsakliga förvärvsverksamhet eller för sinutbildningar varaktigt beroende av. Frågan om en vidgad skattebefrielse föralla gravt handikappade har lidigare diskuterats i och därvid sattsi samband med den kommunala färdtjänsten och de statliga bidrag som kan utgåvid handikappads förvärv av bil. F. n. och lill utgången av innevarande årbedrivs en försöksverksamhet med en utbyggd , till vilkenstaten lämnar kostnadsbidrag . Syftet med denna verksamhet är bl. a.all samla erfarenhet om bästa sättet att tillgodose de handikappadestransportbehov. Innan en utvärdering av denna försöksverksamhet gjorts är jaginle beredd att ta ställning lill frågan. i (c): Jag tackar budgetministern även för detta svar, även om jag inle är såväldigt nöjd och belåten med detsamma. Omhandikappads rätt lill befrielse från bilskatt Denfråga som jag berört är principiellt mycket viktig, och av svaret framgår allenligt gällande bestämmelser har handikappad, som för sin utkomst eller förstudiers bedrivande är i behov av bil, rätt till befrielse från erläggande avbilskatt. Jag har från denna talarstol framhållit atlbestämmelserna borde utsträckas till alt gälla alla dem som på grund av sitthandikapp är beroende av bil. Kriteriet för befrielse skall utgöras avhandikappet och inte av om vederbörande bedriver förvärvsverksamhet eller ärstuderande. Tyvärrhar - del framgår också av svaret - sagt nej lill en sådanutvidgning. Men jag skulle vilja säga så här: Om ekonomiska skäl talar mol enutvidgning av det slag som jag argumenterar för, vågar jag ändock hemställa omalt en sådan utvidgning sker, i varje fall i första omgången, när det gäller dehandikappade som redan nu åtnjuter bilskattebefrielse, så alt de även ifortsättningen får behålla denna förmån, exempelvis när de blir pensionärer.Med andra ord: Bilskattebefrielse skall inle upphöra, därför alt vederbörandeslutar sin anställning, ty även efter förvärvsarbetets upphörande kan nära nogsamma behov av bilskattebefrielse föreligga som före. Jag tänker då specielltpå dem som bor på landsbygden. Med tanke på de dåliga kollektiva trafikmedelsom kan erbjudas dessa människor är den egna bilen nödvändig för att man skallkunna undvika total isolering. Det lämnade svaret är eltnej, och därför är jag ledsen och besviken. Vi är säkert överens om att samhället på olika sätt bör underlätta dehandikappades situation, men frågan är om vi skall lösa del problem som herrBörjesson tagit upp genom en utvidgning av skattebefrielsen eller genom engenerösare bidragsgivning. Den frågan tål att fundera litet närmare på, och manbör då vänta på erfarenheterna av den försöksverksamhet som pågår. Syftetmed försöksverksamheten ärju bl. a. att få mera erfarenheter för att uppnå enbättre lösning av denna fråga. Viljeinriktningen är vi alltså överens om, men detgäller att litet närmare fundera över vilket sätt som är det bästa när detgäller att lösa problemet. i (c): Jag har full förståelse för synpunkten atl det här problemet tål altfundera på, men jag har i mitt tack för svaret klart framhållit att jag nöjermig med att säga att de som redan har bilskattebefrielse bör få behålla densedan de blivit pensionärer. Jagtycker atl den lilla utvidgning det här är fråga om borde kunna genomföras ulanalt man därför behöver äventyra våra statsfinanser eller förbigå den utredningdet här gäller. Minfråga är alltså denna: Vill statsrådet vara med om att låta dessamänniskor som har bilskallebefrielse behålla den även i forlsätlningen, när detkan göras sannolikt att de behöver bilen för att lösa sina iransporlproblem?Del är allt vad saken gäller. Jag är inte beredd att i samband med detta frågesvar tillstyrka attlagen ändras på det sätt som avser utan menar atl vi bör fåtillfälle alt fundera över bästa sättet atl lösa problemet. Visst är detmöjligt att utvidga lagen på det sätt föreslår, men kanske ärdet både för de människor det handlar om och för samhället bättre att gå enannan väg, och det är därför vi vill ha litet tid på oss atl fundera, isynnerhet som det pågår en försöksverksamhet och det är sagt att vi skall väntapå erfarenheterna av den. Änen gång: Vi är överens om viljeinriktningen, men jag vill ha klarhet i vilketsätt som är det bästa när det gäller att lösa det här problemet. ömskyldigheten att erlägga artistskatt HerrBÖRJESSON i (c): Jag betvivlar inte statsrådet ärliga vilja i delta avseende.Vi är nog överens om viljeinriktningen. Jag vill dock säga attförsöksverksamheten på delta område i och för sig är lovvärd, men jag hoppasatl det inte skall dröja alltför länge innan utvärderingen sker. Enligt detlämnade svaret skall försöksverksamheten bedrivas under delta år, och vi kanväl förvänta oss att det kommer att utkristallisera sig några reaktioner påutvärderingen härav. Jagär självfallet öppen för alla de möjligheter som kan erbjuda sig. Jag är exempelvisinte främmande för tanken atl frågan kan lösas genom en ökning avhandikappersättningen. Men man kan också tänka sig all bilen betraktas som etttekniskt hjälpmedel för den rörelsehindrade, och då bör inte rätten tillbefrielse från bilskatt upphöra i och med atl vederbörande blir pensionerad. Jag vill försäkra i alt jag icke kommer atl ionödan fördröja en lösning. HerrBÖRJESSON i (c): Jag vill kort och gott säga ett tack för detta sista besked. Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Omskyldigheten att erlägga artistskatt Herrbudgetministern erhöll ordet för att besvara () den 31januari anmälda fråga, 1976/77:227, och anförde: har frågat mig om regeringen tänker se över rådandebestämmelser så att artistskatl erläggs av alla artister, oavsell Omskyldigheten att erlägga artistskatt nationalitet, somframträder i . Ensärskild utredningsman utreder f n. frågan om artistskalten. Utredningsarbetetavses bli slutfört . Jag kan emellertid här förklara att jag ärense med att reglerna om artistskatl behöver ändras i åtskilligahänseenden. HerrKOMSTEDT (m): Jag lackar budgeiministern för svaret pä min fråga, som jag uppleversom positivt. Detfinns i det svenska samhället många problem, som vi folkvalda inte alltid harvetskap om. Vi får påminnelser om sådana från olika håll, inle minst från demänniskor som vi representerar ute i de olika valkretsarna. Ett av de problemsom jag själv har blivit uppmärksammad pä är deförhållanden som råder beträffande den s. k. artistskalten. gäller att beslut, huruvida en utländsk artist som uppträder i Sverigeskall klassas som kulturarbetare eller inte, fattas av vederbörande hemlandsambassad i . Om han anses vara kulturarbetare söker ambassaden hos densvenska regeringen dispens från artistskatl. Denna ansökan beviljas såvitt jaghar förstått alltid. Det är alltså den utländska ambassaden som avgör omartisten i fråga kan anses vara kulturarbetare eller inte, och på detta kan regeringeninte ha några synpunkter. Inteminst i del ekonomiskt svåra klimat som vi upplever i är det förmånga människor slötande atl en artist - oavsett vilken kapacitet man anser altden personen har - för en timmes scenframträdande kan få . En svensk medborgare, som pä tjänar lika mycket pengar som denneartist har chansen att göra , klassas som höginkomsttagare. Jagskall inte här diskutera om framträdanden av delta slag kan anses vara kultur,men vi har i varit överens om alt möjligheten tillskattesubventionering av kullurframträdanden bör slå öppen för alla medborgare,om vi nu skall gynna kulluren, och del skall vi kanske göra. Men ofta är denkulturen inle tillgänglig för de många människorna, eftersom biljettprisernakan ligga på . Nuvisste jag, innan jag fick svaret från budgetministern, att det sitter enutredning som behandlar denna fråga. Utredningens direktiv är emellertid intehelt glasklara, och det har från utredningens sida också uttalats atl det intespeciellt gäller utländska artister. Därförvill jag fråga budgeiministern om han är beredd att lämna lill-läggsdirektivlill den sittande utredningen att speciellt studera det här problemet. Jag vill understryka alt jag är angelägen om att få fram nya regler pådelta område, och jag hoppas att vi skall fä dem rätt snart. Jag vill försäkraatt utredningen kommer att syssla med de här frågorna och alt den har möjlighetatt göra det på grundval av de direktiv som Nr 68 Utredningen kommer atl lägga fram ett förslag senare under Onsdaeenden '''- Jag känner mig till freds med det sista beskedet från budgetministernatt utredningen kommer att ta upp även det här problemet. Det kan inte vararimligt - det tycker vi väl alla - alt inte ha någon form av beskattning på såhöga och lätiförtjänta inkomster. Vivet också att svenska artister har problem därför alt man inle betalar skatt iresp. Det gör att artisterna inte vet vilken beskattningde har atl räkna med. Vi har sett exempel på att svenska artister tvingats levai exil på grund av stora skatteskulder i hemlandet. Del vore därför bra om vifick ett system som gjorde att vi kunde få rätsida på de här frågorna. Jag är nöjd och förhoppningsfullefter budgelminislerns svar. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1976/77:95 av herrSvanberg (s) till herr industriministern om utbyggnad av Bruk: Karisborgs Bruk i kommun, ägt av , är medsina ca 1 000 an.ställda östra största industri och därför avavgörande betydelse för sysselsättningen inom området. Eftersom arbetslöshetentrots Bruk är mycket stor har de kommunala myndigheterna och defackliga organisationerna sökt påverka att i öka sinvidareförädling av råvaran för att på så sätt öka antalet sysselsätlningstilirällen.ASSI har i princip ställt sig positivt till dessa önskemål. Bolagethar ingivit ansökan lill regeringen om tillstånd till ettbyggnadsprojekt vid Bruk. Projektet omfattar dels enkapacitelsutbyggnad vid bruket, dels en ökning av vidareförädlingen genomuppförande av en kartongfabrik. Projektet är en förutsättning förKarlsborgsindustrins fortbestånd. Förverkligas projektet ger det också ca 250nya jobb i industrin, och ger det flera hundrabyggnadsarbetare sysselsättning. Enligt gällande miljövårdsregler är ASSIskyldigt atl vid Karisborgs Bruk företa omfattande investeringar på ca 7 protokoll 1976/77:66-69 200 milj. kr. för altsvara mol de regler som gäller. Dessa kostnader för miljövård är för storaför att bäras av den nuvarande industrin. En kapacitetsökning och en ökad vidareförädlingär nödvändiga om inle hela brukets framlid skall äventyras, något som skulleinnebära en katastrof för denna av arbetslöshet redan så hårt drabbade bygd. Förkapacitetsökningen uppkommer elt behov av ytteriigare råvara, men denna ökningär ringa och kan, som bolaget visar i sin skrivelse, av med enklaåtgärder. För utbyggnaden fordras lövved och barrved.Lövveden utgör inget bekymmer eftersom länets skogsvårdsstyrelse och särskiltlänels skogsägarförening i sina yttranden uppger att del nu råder storasvårigheter för dem atl få avsättning för lövved inom området. När det gällerbarrveden förklarar sig berett att till överföra ca 100 000 tonbarrved som går till deras induslri i och där ersätta bortfallet delsmed returpapper, dels med s. k. grönfiis. Del föreligger alltså inga störresvårigheter att tillgodose rävarubehovet vid Bruk. Föröstra med dess många hundra arbetslösa är en utbyggnad avKarisborgs Bruk av utomordentlig betydelse. Den ovisshet som råder om dennainvestering skapar oro och förstämning i bygden och sprider pessimism ocksålill andra sysselsättningsområden. Det är därför av synnerlig vikt alt besked idenna fråga ges . Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag om kammarens tillstånd all tillherr industriministern få ställa följande fråga: beredd atl nu meddela när den ifrågasatta investeringen vidKarlsborgs Bruk kan komma till stånd? § 18 Meddelande omfråga Meddeladesalt följande fråga framställts 1976/77:245av i (vpk) till herr ekonomiministern om lönekostnadernasinverkan pä exporten: I den offentliga diskussionen har på senare tidcirkulerat påståendet all de svenska lönekostnaderna skulle vara en vägandeorsak lill bakslagen för exporten. Denna tes spelar en betydande roll iregeringens lägesanalyser och politiska uttalanden. Dess samband med denaktuella lönerörelsen är uppenbart. Motdenna bakgrund får jag ställa följande fråga lill herr ekonomiministern: Medvilken rätt ulmålar regeringen de svenska arbetarnas löner som Nr 68 orsak lill förelagens exportproblem? § 19 Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem fråga