prot · G00982 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:82 §1 Justerades protokollet för den I innevarande månad. §2 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen , som enligt den preliminära tidsplanen skulle börja , lar sin början . §3 Föredrogs och hänvisades 1976/77:82 lillkulturutskottet 1976/77:91 lilljordbruksutskottet §4 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1415 och 1416till socialförsäkringsulskottet 1976/77:1417 tillkonstitutionsutskottet §5 Föredrogs men bordlades åter justilieutskottels betänkanden /77:17, 19,21 och 24 lagutskottets betänkanden /77:15-18 kulturutskottets betänkande1976/77:32 utbildningsutskottets beiänkanden /77:13-15 1976/77:10 med anledning av i propositionen1976/77:100 framlagda finansplan och budgetförslag jämte motioner. 1976/77:22med anledning av propositionen 1976/77:68 om ändringar i den indirektabeskattningen jämte motioner. 1976/77:23med anledning av motioner om den allmänna arbetsgivaravgiften, 1976/77:24med anledning av motion angående beskattningen av egenföretagare m. m. och 1976/77:25med anledning av motion om ändring i lagen om skogsvårdsavgift samt 1976/77:16med anledning av motion om höjd socialförsäkringsavgift tillfolkpensioneringen. Finansutskottetsbetänkande nr 10, skatteutskottets betänkanden nr 22, 23, 24 och 25 samtsocialförsäkringsulskottets betänkande nr 16 debatteras i etl sammanhang, ochyrkanden beträffande samtliga dessa betänkanden får framställas under dengemensamma överläggningen. Ipropositionen 100, bilaga I (ekonomidepartementet), hade regeringen efterföredragning av statsrådet föreslagit att godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i propositionen. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:52 av m. fi. (vpk), vari yrkats att hos regeringenhemställde att prisstoppet utvidgades till att gälla alla dagligvaror, 1976/77:169 av m. fl. (vpk), vari hemställts att som sin meninggav regeringen till känna vad i molionen anförts om nödvändiga åtgärder - vidsidan om kravet på skärpt monopollagsiiftning - i kampen mol inflationen, 1976/77:595 avhen Feldl m. fl. (s), vari hemställts 1. alt beslutade att hos regeringen ochfullmäktige i anhålla om att arbetet med en förbättring avbetalningsbalans-statistiken fullföOdes, 2. att hos regeringen skulle anhålla allregeringen i varje finansplan gav sin bedömning av den s. k.restpostens sammansättning och inverkan på de utrikes betalningarna, 1976/77:1013av hen (), 1976/77:1014 av m. fi. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts attriksdagen beslutade att avslå regeringens finansplan och godkänna i motionenanförda riktlinjer för den ekonomiska politiken, och 1976/77:1294av m. fi. (s), vari såvitt nu var i fråga hemställts all riksdagengodkände de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats imolionen. 1. belräffandede allmänna rikllinjerna för den ekonomiska politiken att skulle a. avslå motionen 1976/77:1014 moment 1, b. avslå motionen 1976/77:1294 moment 1, c. medgodkännande av vad som förordats i propositionen 1976/77:100 bilaga 1 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande förbättrad betalningsbalansslalistik m.m. att skulle avslå molionen 1976/77:595, 3. beträffande rapporteringssystem rörande u-ländernasskulder alt skulle avslå molionen 1976/77:1013, 4. beträffande utvidgat prisstopp att skulleavslå motionen 1976/77:52, 5. belräffande åtgärder mol infialionen alt riksdagenskulle avslå molionen 1976/77:169. 1) beträffandede allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken av herrar , i , , i mö, Gadd och i samt (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa a. avslå molionen 1976/77:1014moment 1, b. medanledning av regeringens förslag i propositionen 1976/77:100 bilaga 1 och med bifall till motionen 1976/77:1294 moment 1 som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 2) beträffande förbättrad betalningsbalansslalistikm. m. av herrar , i , , i , Gadd och i samt (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifalltill motionen 1976/77:595 beslutade a. atthos regeringen och fullmäktige i anhålla om att ar betet med en förbättring av belalningsbalanssiatistiken fullföOdes, b. atthos regeringen anhålla att regeringen i varje finansplan gav riks dagen sin bedömning av den s. k. restpostens sammansättning och in verkan på de utrikes betalningarna. Iproposilionen 100, bilaga 2 (budgetdepartementel), hade regeringen efterföredragning av statsrådet såvitt nu var i fråga föreslagit riksdagenatt 1. godkännade allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats i propositionen, 2. bemyndiga regeringenalt för /78, om arbetsmark- nadsläget krävde det,besluta om utgifter i enlighet med vad i propositionen förordats intill ettsammanlagt belopp av . Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:1014 av m. fi. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenbeslutade att godkänna de i motionen redovisade allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen, och 1976/77:1294av m. fi. (s), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagengodkände de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen som förordals imotionen. 1. belräffandede allmänna riktlinjerna för budgetregleringen att riks dagen skulle a. avslåmotionen 1976/77:1014 moment 2, b. avslåmolionen 1976/77:1294 moment 2, c. medgodkännande av vad som förordats i propositionen 1976/77:100 bilaga 2 moment 1 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandefinansfullmakten att skulle a. bemyndigaregeringen att för /78, om arbetsmark nadsläget krävde del, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordals i propositionen intill ett sammanlagt belopp av 1 , b. godkännavad utskottet anfört belräffande ändrade villkor och ge regeringen delta lill känna. 3)beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen av herrar ,i , , i , Gadd och iVisby samt (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 borthemställa a. avslåmotionen 1976/77:1014 moment 2, b. medanledning av regeringens förslag i propositionen 1976/77:100 bilaga 2 moment 1 och med bifall till motionen I976/77:1294'moment 2 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. lag om ändring lag om ändring lag om ändring lag om ändring Regeringen(budgetdepartementet) hade i propositionen 1976/77:68 föreslagit att riksdagenskulle anta vid propositionen fogade förslag till lagen (1957:262) om allmänenergiskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, tulltaxan (1971:920),vägtrafikskattelagen (1973:601), lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föOande: "Iproposilionen föreslås ändringar i den indirekta beskattningen enligt föOande. Energiskattenpä elkraft höjs från till i fråga om annan kraftän sådan som förbrukas för industriellt ändamål. Höjningen föreslås träda ikraft . Tobaksskattenhöjs med verkan fr. o. m. med . vägtrafikskatten ingående ärliga fordonsskatten höjs i vad avser personbilaroch motorcyklar med med verkan fr. o. m. den . Vidareföreslås att skyldigheten att under färd med fordon medföra gällandekilometerskattekvitto slopas. Slutligenföreslås ändringar i mervärdeskatten i syfte att undanröja skall, dels på vissimport av dentaltekniska produkter, dels på reparationer som utförs påutländska lastbilar och släpvagnar i samband med yrkesmässiga transporter häri landet." 1detta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1976/77:1352 av m.fi. (s), vari hemställts att riksdagenbeslutade 1. att energiskatten höjdes med per kWh för allskattepliktig elförbrukning, 2. alt den årliga fordonsskatten höjdes föralla typer av fordon, 3. att energiskatten pä bensin höjdes med perliter, 4. att den särskilda kilometerskatten höjdes med 15 %fr. o. m. , 1976/77:1353 av hen Polstam m.fi. (c), 1976/77:1354 av m. fi. (vpk), vari hemställts att beslutade 1. att avslå förslaget lill lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskalt, 2. att hos regeringen anhålla om förslag tillarbetsgivaravgift på energiförbrukning i enlighet med motionens förslag,. 3. att avslå förslaget lill lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), 1976/77:1355av hen WOkman (m). dels den under allmänna motionstiden vid 1976/77års väckta motionen 1976/77:611 av m.fl. (s). Utskottet hemställde I.belräffande elskatten a. attriksdagen skulle avslå föOande motioner rörande vissa elupp- värmda byggnader, nämligen 1. motionen 1976/77:611, 2. motionen 1976/77:1353, 3. molionen 1976/77:1355, b. attriksdagen med avslag på motionerna 1976/77:1352 och 1354 skulle anta det vid propositionen 1976/77:68 fogade förslaget lill lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskalt med de ändringar all 14 § och ikraftträdandebeslämmelserna skulle erhålla av utskottet fö reslagen lydelse, innebärande i huvudsak att den i lagförslaget angivna 40 000 kWh-gränsen för beskattningen av elektrisk kraft som förbrukats i industriell verksamhet skulle gälla för år - dvs. period - i stället för kalenderår samt alt den nya skattesatsen på energiför brukning skulle tillämpas fr. o. m. , 2. beträffandetobaksskallen att skulle anla de vid propo silionen fogade förslagen till a. lag om ändring ilagen (1961:394) om tobaksskatt, b. lag om ändring itulltaxan (1971:920), 3. beträffande vägtrafikbeskattningen att riksdagenmed avslag på motionerna 1976/77:1352 och 1354 skulle anta det vidpropositionen fogade förslaget lill lag om ändring i vägtrafikskaltelagen(1973:601) med det tillägget att 37 § vägtrafikskaltelagen skulle utgå och attingressen till föOd härav skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 4. beträffande mervärdeskatten a. altriksdagen i skrivelse till regeringen begärde att frågan om be skattningen av dentaltekniska produkter (8 S mervärdeskalielagen) skulle överlämnas till mervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05) för närmare över väganden i enlighet med vad utskottet i betänkandet anfört, b. attriksdagen skulle anla förslaget i övrigt till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt med den ändringen att ingressen lill föOd av att ändringen av 8 § skulle ulgå fick av utskottet föreslagen lydelse. Reservation hade avgivits av herrar ,i , Carislein och Weslberg i , samt herrarBoström och (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa 1. all under moment 1 b i denna del medavslag pä propositionen 1976/77:68 och pä molionen 1976/77:1354 och med bifalltill motionen 1976/77:1352 skulle anla utskottels förslag till lag om ändring ilagen (1957:262) om allmän energiskatt med den ändringen alt 14 ! ; skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse, 2. alt under moment 3 i denna del med avslagpå propositionen och motionen 1976/77:1354 och med bifall lill motionen1976/77:1352 skulle delsanta utskottets förslag till lag om ändring i vägtrafikskaltelagen (1973:601)med den ändringen all bilaga 1 till denna lag skulle behällas oförändrad ochall i stället ingressen och 12 § skulle erhålla av reservanterna föreslagenlydelse, delsanla av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1973:602)om särskild väglrafikskaii. I detta betänkandebehandlades motionerna 1976/77:86av m. fi. (vpk), vari under punkterna 4 och 5 hemställts 4) all uttalade sig för all den allmännaarbetsgivaravgiften slopades för kommuner och landsting och hos regeringenbegärde all förslag härom förelades , 5) att uttalade sig för en omläggning avarbetsgivaravgifterna så att dessa logs ut i förhållande till företagensomsättning, 1976/77:602 av herrarAdolfsson (m) och (), 1976/77:623 av i m. (m), 1976/77:627 av i m. fi. (m), 1976/77:1031av m.fl. (s), vari hemställts att beslutade att den allmännaarbetsgivaravgiften skulle vara inom det inre stödområdet, och 1976/77:1033 av (), vari under punkten 1 hemställts all beslutade attdet avgiftsfria belopp på vilket egenföreiagarens allmänna arbetsgivaravgiftberäknades skulle sänkas lill . gälla fr. o. m. den 1januari 1978. 1. molionen 1976/77:86 punkterna 4 och 5, 2. molionen 1976/77:602, 3. motionen 1976/77:623, 4. molionen 1976/77:627, 5. motionen 1976/77:1031, 6. motionen 1976/77:1033 punkten 1. Reservation hade avgivits av herrar ,i , Carislein och i , samt herrarBoström och (samtliga s) som ansett all utskottet under 5 och 6 borthemställa attriksdagen med bifall lill motionerna 1976/77:1031 och 1033 punkten 1 skulleanla av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1968:419)om allmän arbetsgivaravgift. Idetta betänkande behandlades molionen 1976/77:1033 av m. fl. (s),vari under punkten 2 hemställts att beslutade att spärreglerna ifråga om uppdelning av inkomsterna mellan makar i gemen- samt förelag och lön tillbarn från föräldrars företag i princip fick den lydelse de hade före riksdagensbeslut och all de nu föreslagna reglerna skulle tillämpasfr. o. m. den . Utskottet hemställde att skulle avslåmolionen 1976/77:1033 punkten 2. Reservationhade avgivits av herrar , Carislein och Weslberg i , ,samt (samtliga s) som ansett att utskottet borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1033 punkten 2 skulle anta av reservanternaframlagt förslag till lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370). Idetta betänkande behandlades motionen 1976/77:1295 av m. fl. (s),vari hemställts att skulle anta av motionärerna framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, innebärande allnuvarande skogsvårdsavgift som utgick med av skogsbruksvärdetskulle höjas till fr. o. m. . Utskottet hemställde att skulle avslåmolionen 1976/77:1295. Reservation hade avgivils av herrar ,och i , , samt (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1295 skulle anta av reservanternaframlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift. Idetta belänkande behandlades motionen 1976/77:1297 av m. fl. (s),vari hemställts att beslutade all socialförsäkringsavgiften under år1977 skulle höjas med ett belopp som motsvarade av avgiftsunderlaget. Utskottet hemställde att skulle avslåmotionen 1976/77:1297. Reservation hade avgivits av herrar Aspling,Auguslsson och Karhson i , , i ,fröken samt i (samtliga s) vilka ansett attutskottet bort hemställa att med bifalltill molionen 1976/77:1297 skulle anta av reservanterna framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om Nr 82 allmän försäkring. HerrFELDT (s); Finansdebalt Dagens debatt kommer alt göra klart all det mellan partierna iSveriges riksdag gapar en större klyfta än det gjort på mycket länge när detgäller den ekonomiska politiken. Denna klyfta har emellertid inte uppställdärför all det mellan oss råder väsenlligt skilda uppfattningar om konjunkturlägeteller om de uppgifter som vilar på den ekonomiska politiken. Finansutskottetsborgerliga majoritet slår i sitt utlåtande över finansplanen fast att enstabil konjunkturuppgång bör vara säkerställd. Man konstaterar att svenskindustri har goda förutsättningar kapacitetsmässigi att möta denna uppgång,förutsatt att kostnadsutvecklingen kan hållas under kontroll. Man säger att delvaril förnuftigt och rikligt all under lågkonjunkturen låna utomlands för atthälla uppe efterfrågan inom landet men att vi nu under bättre konjunkturermåste hålla tillbaka våra anspråk och målmedvetet eftersträva alt återställavår utrikesbalans. Man konstaterar att statsbudgetens underskott är stort ochatt politiken så snart sig göra låter måste läggas om i riktning mol enbegränsning av den inhemska efterfrågan. Detär emellertid en sak som fallas i majoritetsutlåtandet - viljan och förmåganalt föreslå den ekonomiska politik som läget, enligt utskottets egenanalys, så uppenbart kräver. Klyftan mellan oss uppstår därför att visocialdemokrater kräver en omedelbar och rejäl åtstramning av finanspolitikenför att industrin skall kunna utnyttja konjunkturför-bältringen till ökadexport i full utsträckning, för all kostnadsutvecklingen skall kunna hållas underkontroll och för att vi skall kunna börja återställa vårutrikesbalans. Trotsalt del är sädana åtgärder som finansutskottets borgerliga ledamöteruttryckligen ropar efter i sitt utlåtande, har man inte accepterat ett enda avde förslag lill inkomstförstärkningar och ulgiftsbesparingar som visocialdemokrater har föreslagit. I stället finner man sig i all ta ansvaret fören våldsam ökning av statsuppläningen, ett underskott i bytesbalansen molutlandet på minst 12 miOarder och en upplåning utomlands på uppemot 20miOarder . Om den pris- och kostnadsutveckling som kommer att föOaav denna i en uppåtgående konjunktur helt vettlösa finanspolitik tiger man.Men oron över vad man är på väg all ställa lill med spåras i uttalandena om behovetav en snar omläggning av finanspolitiken. Riksdagenstre regeringsplutoner har alltså åtlytt marschordern frän sina befälhavare. Och något annat var väl knappast att vänta. Men jag måsle säga att jag har läst åtskilliga borgerliga reservationer i anledning av socialdemokratiska budgetpropositioner, som har varit mera fyllda av lillii lill den förda politiken än detta första borgerliga utskottsuttalande 11 i anledning av enborgerlig budgetproposition. Det är med håglöshet och resignation somutskoltsmajoriteten ser fram mot de framlida påfrestningar som skapas av denstora utlandsupplåningen. Sin mest entusiastiska uppslutning kringregeringspolitiken presterar faktiskt utskottet när man förklarar: "kan något annat val av politik än den som regeringen förordar ifinansplanen inte göras." Samiidigifinns del i utskottsbelänkandet ett inslag av hederlighet och renhårighel. Delbildaren välgörande kontrast till de verklighetsförfalskningar som prägladeregeringens finansplan. Ifinansplanen och i den åtföOande agitationen lanserade regeringen sin egendolksiötslegend om arvet från den socialdemokratiska regeringen - hur denborgerliga regeringen till sin oerhörda överraskning fält i arv en sönderkördekonomi med stora underskott och en utarmad industri i elt hopplöstkonkurrensläge. har reagerat mol denna historieskrivning. Detarv som och talat om förvandlar utskottet lill en i hög gradgemensam egendom. Man konstaterar all bakom den politik som förts under dengångna lågkonjunkturen har ställ en bred majoritet i den svenska . Mansäger att del varit förnuftigt och riktigt att fylla ut den bristandeefterfrågan utifrån med insatser som hållit uppe efterfrågan inom landel, ävenom del lett till underskott i utrikeshandeln. Man slår också fast att del fannsutrymme för en expansiv politik genom det goda utgångslägeför konkurrenskraft och export som hade etablerats . Utskoltsmajoritetenfinner också att den förda politiken har len lill en rad positiva resultat.Folkhushållet har 1975 och 1976 kunnat tillföras en ökad mängd varor ochtjänster, etl tillskott som annars gäll förlorat. Människor har fåll behållasina arbeten, säger man. Även för industrin har politiken varit positiv:kapaciteten har fortsatt att öka, lager har byggts upp och utbildningen inomförelagen har vidgats. Vi socialdemokrater skulle knappast självaha hittat fier positiva omdömen om resultaten av vår politik. Utskottetsborgerliga majoritet är också myckel angelägen om alt betona att vad man nuvill göra är att fullföOa den politik som vi - och i detta kollektiv räknarockså utskottsmajoriieten in sig - har fört . Även om manenligt vår, dvs. reservanternas, mening fullföOer politiken på fel sätt, harändå utskoltsmajoriteten gett uttryck åt den enighei och det gemensamma ansvarsom gällt de senaste årens konjunkiurpolitik. Finansutskottetgör också en annan väsentlig korrigering av historieskrivningen ifinansplanen. En central tes i regeringens finansplan är att svensk industribefinner sig i en kostnadskris, orsakad av vårt höga löneläge. Som bevisninganförde författaren, ekonomiministern , att andel avOECD-ländernas import av färdigvaror sjönk med ca 17 96 1975 och 1976. Detberodde på att de svenska exportvarornas priser steg mer än priserna påandra länders exportvaror. Och att våra priser steg så mycket mer än andraländers berodde, sade man. i sin lur på attindustrins lönekostnader stigit så orimligt mycket. I finansplanen upprepadesflera gånger: Den starka kostnadsökningen i har lett lill att svenskindustri har tvingats höja sina exportpriser på bearbetade varor mer än andraländers företag. Ivår motion angrep vi det resonemanget från flera utgångspunkter. Och viavslutade vår kritik med kravet all man redovisar ett underlag och en analyssom tar hänsyn till alla inverkande faktorer och inte så ensidigt framhäverlönekostnadernas roll. Utskoltsmajoritetenhar tagit ett visst intryck av detta. Framför allt har man skaffat fram nyttmaterial, som ger en mera nyanserad bild av lönekostnadernas betydelse förkonkurrenskraften. Dessutom ödelägger det nästan helt tes att detvar kostnadsutvecklingen som tvingade de svenska företagen alt höjaexportpriserna snabbare än andra. Huvudresultalen avfinansutskottets undersökning är föOande. 1) Densvenska industrins konkurrensläge, mätt som lönekostnad per producerad enhet, var praktiskt laget oförändrad i förhållande till våra 13 viktigaste konkurrentländer. En kraftig för bättring 1974 uppvägdes av en lika stor försämring 1975. Däremotskulle 1976 ha inneburit att vårt konkurrensläge försämrades jämfört med börjanav . Lönekostnaden per producerad enhet ökade då mer ängenomsnittet för övriga länder(alla kostnader i enhetlig valuta, svenskakronor). 2) Mellan1970 och ökade den totala lönekostnaden (inkl. alla avgifter) i svensk industri . Det är mycket. Men av de 13 jämförda länderna hade 7 en större och 6 en lägre ökningstakt. låg med andra ord exakt i mitten. Detär värt att notera att av de sex länder som hade en lägre ökning avlönekostnaderna- , , , , och -är del åtminstone tre som inte precis har utmärkt sig för ett gottkonkurrensläge, nämligen , och . Och inget land stålarmed några framgångar när det gäller sysselsättningen. Isjälva verket finns det inte något OECD-land som har lyckats kombinera en såhög sysselsättning med en så pass lugn utveckling av lönekostnaderna som . 3) Uppgångenav den svenska industrins relativa kostnadsläge 1975 och 1976 berodde huvudsakligen på all produktiviteten (produktionen per sysselsatt) ökade myckel svagt i svensk industri, medan den steg ganska snabbt i fiertalet andra länder. Dennaolika utveckling av produktiviteten berodde inte på något plötsligt teknisktsammanbrott i svensk industri. Huvudorsaken var hell enkelt att de svenskaföretagen under den djupa internationella konjunkturnedgången inte avskedadepersonal ulan behöll arbetskraften i företagen. Den jämförelsevis godaproduktivitetsutvecklingen i våra konkurrentländer köptes lill priset av enhög arbetslöshet. I själva verket erkänns detta också i finansplanen, på detsättet att man konstaterar att det i svensk industrifinns en produklivitetsreserv som motsvarar 6 96 av totalproduktionen. Såmycket kan alltså industrin öka sin produktion ulan all det kostar förelagenen enda krona i arbetskraftskostnader. Detär värt alt notera all om industrin bara får den exportökning somregeringen har angett, dvs. ca 7 96, går del lätt alt räkna ut hur kraftigtkonkurrenspositionen på nytt förbättras och hur mycket lönsamheten ökar. Delfinns ytterligare en poäng i den här historien, som också skymtar iulskottsmajoritetens betänkande. Den försämring av kostnadsläget, sominträffade och 1976 därför alt arbetskraften stannade kvar i företagen, ärdelvis skenbar. Företagen fick ju ett frikostigt slöd av staten för all la påsig extrakostnader genom framför allt utbildnings-stöd och lagerstöd. Hurstämmer dä detta med den bild finansplanen ger av en industri, som av stigande kostnadertvingats höja sina priser så au dess produkter trängs ut från marknaderna? Svaretär att del stämmer inte alls. I finansutskottet har material tagits fram, somvisar att företagen har höjt priserna långt snabbare än kostnaderna stigit. Avbetänkandet framgår att den svenska exportens relativa pris höjdes med 10 96mellan 1972 och 1975, medan de relativa kostnaderna låg stilla. Det var först1976 som kostnaderna steg snabbare än priserna.