prot · G00986 · 1976-12-31 00:00:00 — i har frågat chefen för jordbruksdepartementetom han vill medverka till att förordningen (1971:727) om försäOning av statentillhörig fast egendom, m. m. får en vidare tolkning så all sociala ochhumanitära skäl lillmätes en mycket stor vikt och betydelse och därmed får varanormgivande när del gäller försäOning av statlig fast egendom. Enligtfastställd ärendefördelning är det jag som har att besvara interpellationen. Denförordning som hänvisar lill innehåller inte någon bestämmelsesom hindrar att man i ett försäOningsärende lar hänsyn till sociala och humanitärasynpunkter vid sidan av de andra omständigheter som förekommer i ärendet ochsom den säOande myndigheten har att beakta. Omman i ett enskilt fall är missnöjd med det beslut om försäOning som myndighetenhar fattat, kan detta överklagas hos regeringen. Jag finner det inte lämpligtatt här kommentera beslutet i det enskilda ärende som har tagitupp. Enligtmin mening behöver den aktuella förordningen inte ändras, eftersom det redangår att ta hänsyn till sociala och humanitära skäl vid försäOning av statentillhörig fast egendom. Hen i (c): Först vill jag tacka budgetminisiern för svaret på min inlerpellalion. Ävenom budgetministern av förklarliga skäl inte kan kommentera ett enskilt ärendevill jag ändå av bl. a. principiella skäl närmare kommentera det enskildamarkärende som ligger till grund för interpellationen. Det är nämligen sä attdomänverket har vägrat en lantarbetare att köpa ett ca 3 000 kvadratmeter stortmarkområde som inte kan utnyttjas för jordbruksändamål. Denne lantarbetare äranställd på en av domänverket ägd och utarrenderad jordbruksfastighet. Genomalt denne man alltså arbetar pä en av domänverkets fastigheter är han därmedindirekt knuten lill domänverket. Han har haft samma arbele i tolv är och trivsmed det. Han har icke för avsikt att söka sig något annat arbele. Vad som ärangeläget för honom är alt få en något större bostad än den som han och hansfamiO nu disponerar. Den nuvarande bostaden är för liten för famiOen, dvs. förhonom själv, hustrun och tvä barn. FamiOen anser sig ha behov av en större ochmer modern bostad, inte minst med hänsyn lill att barnen bör ha egna rum. Detär etl krav som jag också anser vara helt berättigat. Men någon bostad somfyller dessa krav finns inte vare sig på fas- ligheten eller i dessnärhet. Det kan i sammanhanget framhållas alt stora svårigheter föreligger allfå tag pä lämplig tomtmark, eftersom värdefull icke bör tas i anspråkför byggnadsändamål. I denna bygd torde det över huvud taget vara svårt att fåtag pä lämplig tomtmark utan att god exploateras, vilket ju börundvikas. Men det finns ell lämpligt område som är så beläget alt enavslyckning inte påverkar vare sig fastighetens arrondering eller brukning ochdär inte heller värdefull tas i anspråk. Det tomtområdet kommer inteheller all kunna utnyttjas för jordbruksändamål. Men tyvärr - jag säger tyvärr- är del domänverket som äger detta markområde, och där är man inte villig attsäOa. Hade det varit en enskild ägare skulle del ha varit betydligt lättare attnå en uppgörelse om försäOning. Vidde kontakter som tagits med domänverket har man där sagl nej lill enförsäOning, och man har motiverat sill nej pä ell sätt som jag här vill läsa ini kammarens protokoll. Jag citerar dä ur en svarsskrivelse från domänverketdaterad . Det är etl svar på min begäran om en omprövning avdomänverket lidigare fallat beslut alt icke säOa ifrågavarande markområde.Domänverket anför där föOande; "Domänverketiakttar stor återhållsamhet ifråga om försäOning av enstaka tomter för nybostadsbebyggelse såvida icke tomlen ligger inom planlagt bebyggelseområdeeller i anslutning till befintlig bebyggelse. anser sig därigenomföOa gällande riktlinjer för bostadsbebyggelsens utveckling och även gagna detegna intresset all inte försämra de förvaltande brukningsenheternas arronderingoch andra förutsättningar för rationell drift. Olägenheterna med bostadstomlerinom eller i anslutning till brukningsenheter för jordbruk eller skogsbruk harunder senare år blivit alltmer påtagliga. Tomtens ägare ställer ofta krav påskötseln av kringliggande mark - t ex ifråga om vattenavledning, avverkning,djurhållning, gödsling, besprutning - och verksamhet på tomten kan vara tillbesvär när det gäller drift och bevakning." Detär övervägande dessa skäl, säger domänverket, som har legal lill grund för verketsprövning av nämnda förvärvsframställning. Och domänverket fortsätter: "markförsäOning gäller förordningen om försäOning av statentillhörig fast egendom m. m. (SFS 1971:727). Dessa föreskrifter ger ingamöjligheter att i försäOningsärende ta hänsyn till köparens relationer tilldomänverket - anställda i verket eller andra personer med anknytning tillverket fär icke favoriseras. När det gäller sättet för försäOning, som enligthuvudregeln skall ske på offentlig auktion eller genom anbudsinfordran, gerföreskrifterna viss möjlighet till avsteg. Denna möjlighet utnyttjardomänverket vid försäOning av disponerade objekt (arrendegårdar, arrendetomler,hyreslägenheter, fritidsbostäder m. men i övrigt mycket restriktivt.FörsäOning under hand av tomt för nybyggnad av bostadshus sker endast iundantagsfall. Förhållandena är dä sådana att försäOningen ger stora fördelarför domänverket eller är motiverad av andra starka skäl (humanitära, socialam. Omvillkoren för försäljning av staten tillhörig fast egendom Omvillkoren för försäljning av staten tillhörig fast egendom rimligt alternativ förbostadsfrågans lösning ej föreligger. Det skall vidare stå hell klart attförsäOningen ej medför några olägenheter för domänverket vid drift ochbevakning av den berörda egendomen. I det här aktuella ärendet föreligger ejsådana förhållanden som sagts. Med hänvisning till det ovan sagda fårdomänverket meddela all verket ej är berett att ompröva sitt beslut att avslåifrågavarande framställning om tomtförvärv." Jagskall, herr talman, i all korthet kommentera denna skrivelse. Varken frändriftsynpunkt eller i andra avseenden torde det innebära några olägenheter attföreta den nämnda tomiavstyckningen. Alla krav från den blivande tomtägaren påskötsel av kringliggande mark saknar verklighetsunderlag, bl. a. beroende pämarkens läge. Markområdet är ytterst lämpligt för bebyggelse med lanke pämarkens beskaffenhet och avsaknaden i bygden av lämplig tomtmark förbostadsbebyggelse - såvida inte, som jag lidigare sagl, prima skalllas i anspråk för ändamålet. Närdet gäller talet om favorisering är det inte fråga om annat än att domänverketger möjligheter för en anställd på av verket ägd fastighet all få köpa ellmarkområde, som näslan kan betraktas som impediment, alltså urjordbrukssynpunkt värdelös mark. Jag kan inte förslå domänverkets tal omfavorisering. Det är inte fråga om annat än all underiätta möjligheten för denanställde att ha kvar sin anställning, att inte behöva bosätta sigi närmaste tätort och dä fä köravständ till sin arbetsplats om ca en halv mil.Arbetet underlättas om han kan bo kvar på sin arbetsplats, och den möjlighetenföreligger om han fär köpa det markområde som det här är fråga om. Med hänsynlill bl. a. djurhållningen på fastigheten är del ytterst värdefullt om denanställde bor i anslutning till arbetsplatsen. Detär frestande att föreställa sig att det i stället hade varit en privat ägaretill markområdet i fråga. Jag har väldigt svårt att föreställa mig att denneskulle ha varil ovillig alt försäOa ett markområde till en av sina anställda.Men staten kan tydligen - i detta fallet domänverket -bortse frän rationella,mänskliga och sociala skäl. Kan del möjligen vara så att del här markområdetinte presterar några större summor pengar vid försäOningen och därförär'ointressant för domänverket alt försäOa? Jag begär inte att budgetministerMundebo skall ge något svar pä dessa allmänmänskliga reflexioner, rnen jag harändå velat framföra dem, eftersom det - märk väl detta - är frågaom hänsynslagande till "den lilla enskilda människan". Nusäger budgetminisiern att några bestämmelser som hindrar att man i ettförsäOningsärende tar hänsyn lill sociala och humanitära skäl ej tordeföreligga. Men det är just den primära frågan om sociala och humanitära skälsom man inte tagit hänsyn till i det här fallet. Hade man tagit dylik hänsynhade jag inte behövt besvära budgetministern med denna interpellation. Hen TALMANNEN lät nuklubban falla och yttrade: Nr 86 Jag fårerinra den ärade talaren om att kammaren endast äger överlägga Tisdaeen den om den befattning regeringen haft med den aktuella frågan. Jag ber om överseende. Det är mig veterligt första gången som jag givitherr talmannen anledning att låta klubban falla i elt anförande. Det skall förmig bli en erinran . Låt mig ändå avsluta med att säga föOande. a. i sitt svar att om man i ett enskilt fall är missnöjd med ettbeslut, så kan detsamma överklagas hos regeringen. Jag är medveten om att dennamöjlighet finns, men dä vill jag fråga budgetministern: det inte varalämpligt alt vederbörande myndighet i den skrivelse där beslutet meddelasanger besvärsmöjligheten? Den skrivelse, där beslutet om att domänverket intevar villigt alt avyttra markområdet i fråga meddelas, var på tvä och en halvrad och hade föOande lydelse: "Medhänvisning till telefonsamtal av fär jag härmed bekräftaatt domänverket inte är villigt att avyttra markområdet i fråga." Dethade funnits plals för en besvärshänvisning, men, som sagt, en sådan saknas.Och pä grund av bristande kunskaper om besvärsmöjligheten överklagades intebeslutet. Ja,nu är det bara sä att domänverket sagl alt det ej vill avyttra markområdet ifråga. är det endast fråga om vi som ansvariga politiker har möjlighet attändra domänverkets beslut. Jaghar full förståelse för att budgetministern inte ville ta ställning tillsakfrågan på interpellationsnivå, men jag förväntar mig att budgetministernkan få möjlighet att pröva ärendet i annan ordning. Och hoppas jag på eltmer positivt svar än det jag har fått på min interpellation. Änen gång ett tack för svaret och en ursäkt för att jag har överskridit enriksdagsmans befogenheter - men det var pä grund av bristande kunskap påområdet. Om villkoren förförsäljning av staten tillhörig fast egendom Jag skall fortfarande inte gå in pä det enskilda ärendet. Men låt migbara i den principfråga som i sist berörde säga attjag anser att i de fall då besvärsrätt föreligger, sä bör information om huroch när besvär skall inlämnas finnäs med i beslutet. HenBÖRJESSON i (c); Det innebär i klartext att om vederbörande finner skäl att ta upp en nyframställning lill domänverket, så finns det då möjligheter alt återkomma tillbudgetministern, och budgetministern har dä möjligheter att pröva ärendet ivederbörlig ordning. Omvillkoren för försäljning av staten tillhörig fast egendom Jag tror attherr i drar en för långtgående slutsats av min deklarationi den principiella frågan. Det aktuella ärendet är avgjort, och besvärsliden ärpasserad. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Föredrogs och hänvisades 1976/77:66 tilltrafikutskottet 1976/77:74 tillförsvarsutskottet 1976/77:95 bilaga I tilljordbruksutskottet bilaga 2, med undanlag avkreditgarantier för lån till hantverks- och industriförelag m. m., tillarbetsmarknadsutskottet i övrigt tillnäringsutskotlet /77:108 bilaga 3 punkten 2 till utbildningsutskottet,punkterna 3 och 4 till kulturutskottet bilaga 4 till utbildningsutskottet iövrigl till skatteutskouet §15 Föredrogs men bordlades åter betänkanden1976/77:25-28 skatteutskottets beiänkanden /77:26-28 justitieutskottetsbetänkande /77:23 försvarsutskottets beiänkanden /77:8-10socialförsäkringsutskoltets belänkande 1976/77:18 utbildningsutskottetsbetänkanden /77:16-18 trafikutskottets betänkande 1976/77:12näringsutskotlets beiänkanden /77:20 och 21 civilutskottets betänkanden /77:9-17 §16 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningen 1976/77:116. §17 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle dels justitieutskottets betänkande nr 23 uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden, dels trafikutskottets betänkande nr 12 samtnäringsutskottets betänkanden nr 20 och 21 sältas närmast efterkonstitutionsutskottets belänkande nr 28. § 18 Anmäldes ochbordlades 1976/77:1424 av henBladh 1976/77:1425 av herrJohansson i m.fl. 1976/77:1426 av henOlsson i m.fl. 1976/77:1427 av herrStridsman m. fl. med anledning avpropositionen 1976/77:55 om folkhögskolan § 19 Meddelande omfrågor Meddelades att föOandefrågor framställts 1976/77:312av () lill herr justitieministern om åtgärder motnarkotikaproblemen på kriminalvårdsanstalterna: Narkotikaproblemen pä kriminalvårdsanstalter ilandet lyder på att narkotika i stor omfattning smugglas in till interner. Idiskussionen om åtgärder för alt stoppa denna olagliga distribution, som får såsvåra konsekvenser för många intagna, framförs ofta förslaget att sätta inspeciellt utbildade spaningshundar på anstalterna. Dessa hundar skulle dels blitill effektiv hjälp vid visiieringar av besökande och interner som varit påpermission, dels användas vid undersökningar rörande förekomsten av narkotikapå anstalterna. Ärjuslitieminislern beredd att vidta kraftfulla åtgärder mot narkotikaproblemenpä kriminalvårdsanstalterna, bl. a. genom all i stor utsträckning sätta in"narkotikahundar"? 1976/77:313av () till herr socialministern om utbyggnadsprogrammet förbarnomsorgen; Partisekreteraren i ell av regeringspartierna,moderata samlingspartiet, har angripit den av antagna planen fördaghemsutbyggnaden. Mot denna bakgrund vill jag till herr socialministernställa föOande fråga: Harregeringen övergivit utbyggnadsprograrfimet om 100 000 nya daghemsplatser framtill 1980? 1976/77:314av () till herr socialministern om utbyggnadsprogrammet förbarnomsorgen; I en interpellationsdebatt den I mars 1977deklarerade socialministern att regeringen avser att fullföOa detutbyggnadsprogram för barnomsorgen som , på förslag av den socialdemokratiskaregeringen, fattade beslut om 1976. Därefierhar emellertid en auktoritativ talesman för moderata samlingspartietoffentligt ifrågasatt om riksdagsbeslutet om utbyggnad av barnomsorgen börfullföOas. Mot bakgrund härav villjag fråga herr socialministern: Stårhela regeringen fast vid sin tidigare utfästelse att beslut omutbyggnad av barnomsorgen skall fullföOas? Hurbedömer socialministern all sådana uttalanden från ett av regeringspartiernapåverkar de aviserade överiäggningarna med i denna fråga? 1976/77:315av i (s) till herr ekonomiministern om utbyggnadsprogrammetför barnomsorgen: En av de främsta företrädarna för moderatasamlingspartiet - partisekreterare - hävdar att kommunerna intebör fullföOa beslut om utbyggnaden av barnomsorgen. Jag vill därför fråga herrekonomiministern; Har förslagnågot samband med statsminister uttalande om all vissa reformer skallgenomföras i långsammare takt? Anser all riksdagensbeslut om minst 100 000 nya daghemsplatser pä måste fullföOas? Anser alt del ärbarnfamiOerna som skall beiala för regeringens misslyckade ekonomiska politik? 1976/77:316av () lill herr statsrådet om kärnkraftsutbyggnaden iForsmark: Oron för sysselsättningen bland byggnadsarbetarnaoch övriga anställda vid kärnkraftsbygget i Forsmark har ej dämpats. Tvärtomhar såväl de mänga olika uttalandena ifrån regeringsmedlemmar som artiklar ipressen ökat osäkerheten . Ej heller har klara besked kunnat lämnasvid de uppvaktningar som ägt rum. Arbetenamed aggregat 1 och 2 pågår sorn planerat, medan förberedelsearbetena för dettredje aggregatet bedrivs i reducerad omfattning, i avvaktan på besked avregeringen. Mänga är osäkra pä om de skall försöka få annat arbete och om devågar sig pä att bygga egna hem, och kommunen vet inte vilken utveckling manskall planera för. Det är för alla parter angeläget alt regeringen talar om hurman skall ha det med kärnkraftsutbyggnaden. Om skall stoppas får detallvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Motdenna bakgrund vill jag ställa föOande fråga till herr statsrådet : Avser regeringen ta iniiiativ som syftar till attdet tredje aggregatet i Forsmark utan dröjsmål fär byggas färdigt? 1976/77:317 av herrHolmqvisl (s) lill herr försvarsminislern om sammansättningen av beredningenför utvärdering m. m. av framlida fiyg-planssyslem: Regeringen har tillkallat en beredning som.skall granska olika alternativ för .att tillgodose försvarels behov avstridsflygplan. Eftersomflygplansanskaffningen utgör av del militära försvarets totalautvecklings- och materielkostnader är ställningstaganden i denna fråga av storbetydelse. Vilkaär försvarsministerns motiv för att beredningen fält en sådan sammansättningall den enbart ger insyn för regeringspartierna? 1976/77:318 av fruFredrikson (c) lill herr socialministern om åtgärder Nr86 föratt förhindra förtäring av metanolhaltiga vätskor; Tisdaeenden Avser statsrådet att vidta åtgärder som helt kanförhindra förtäring ' av metanolhaltiga välskor? § 20 Kammaren åtskildeskl.