prot · G00936 · 1976-12-31 00:00:00 — Självfallet måste dåockså SJ göra överväganden om bl. a. nedläggning av vissa orters stationer. Jagvill dock peka på vissa förhållanden som bidragit till en minskad godsinlämningvid vissa stationer med godsmottagning. SJbedriver genom sill helägda dotterföretag en betydande godstransport medlastbil. Lastbilstransporter erbjuds exempelvis företag som har regelbundnatransportbehov. Härigenom går en del gods direkt från avsändaren lill störreSJ-järnvägslerminaler, förbi ortens egen station, till en lägre fraktsals än omgodsinlämning skulle ske vid en närmare belägen men mindre station. För deförelag som kan utnyttja detla system är det givetvis en såväl fraktieknisk somekonomisk fördel, som de enskilda personer eller förelag som inte kananvända denna service alltjämt haft möjlighet alt lämna gods på en närbelägenstation. Avser man nu att dra in servicen på ifrågavarande stationer ulan attför den skull erbjuda alla som önskar sända gods genom SJ:s försorg möjlighettill godshämtning genom Svelast på likartade ekonomiska villkor blir servicen irealiteten kraftigt försämrad. Likasåbör man uppmärksamma all godsvolymen vid en viss given station påverkas av ivilken utsträckning SJ:s egei företag drar undan, eller snarare förbi,gods från denna station. SJ kan med andra ord genom sina egna mer eller mindreaktiva biliransporlåtgärder självt bestämma, eller åtminstone påverka,godsnivån på ett inlämningsställe. Med delta handlingssätt slälls många småorter och små förelag utanför Svelasttrafikens förmåner och ocksåutan tillgång till godsinlämning på en SJ-stalion. Det framstår för mig somnaturligt att SJ måste känna ett samhällsansvar i detta sammanhang och väljaen handlingslinje som tillgodoser sådana anspråk som landsbygdens invånare harrätt alt ställa. Enligt min mening bör denna handlingslinje inrymma ettbelydande mått av socialt ansvar. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till herrkommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd atl verka för ensådan avvägning mellan bilgodslrafik å ena sidan och spårbunden godstrafik åandra sidan att nedläggning av stationer med godsinlämning inte aktualiserasav SJ:s egna åtgärder på billransportsidan? Därest kommunikationsministern inle anser detmöjligt att tillgodose den avvägning som avses i fråga 1 är det angeläget atlfå veta: Är kommunikationsministern beredd alt överväga atl erbjuda alla somönskar anlita SJ:s godstransporter möjlighet atl även utnyttjabilgods-härrilning på sådana platser där det av ekonomiska skäl äroundgängligen nödvändigt alt lägga ner stationer med godsinlämning? § 15 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:122av () lill fru bosladsministern om remissbehandlingen av förslaglill lagstiftning om markanvändning och byggande: När kommer förslag till ny lagstiftning ommarkanvändning och byggande atl remitteras? 1976/77:123av i (s) lill herr handelsministern om återinförandeav affärslidslagen: Fr. o. m. avskaffades dendittills gällande affärslidslagen. Fråganhar sedan varil föremål för utredning och dess resultat förväntas snartföreligga. Frånvaronav en lag som reglerar affärstiderna har lett till att det råder ettöppethållande med många olika affärslider, söndagsöppet samt ävenhelgdagsöppel. Enåtergång lill ordnade förhållanden beträffande affärstiderna är ur mångasynpunkter önskvärd; de anställdas organisationer har också framställt kravhärpå. Medstöd av vad jag anfört vill jag ställa följande frågor lill herr handelsministern: atl, efter det att utredningen slutförts, föreläggariksdagen förslag om affärslidslagens återinförande? När beräknas det i så fallkunna ske? 1976/77:124av (vpk) lill fru statsrådet om åtgärder för all förhindraalt bostadsföretag utestänger vissa bosiadssö-kande: Stiftelsen , ett allmännyttigtbostadsföretag i , har vid uthyrning av lägenheter använt sig av metodersom innebär en klar diskriminering av människor med sociala och ekonomiskaproblem. Manhar begärt borgensmän, förhalat och avslagit ansökningar utan motivering ochsamlat in och registrerat upplysningarom bosiadssökan-de. har drabbatmänniskor som mer än andra är i behov av stöd och hjälp för alt kunna klara depåfrestningar som ett modernt industrisamhälle utsätter individerna för.Föreningen i har, med ett massivt stöd av institutioner ochvårdpersonal bakom sig, påtalat de här förhållandena. Skrivelsen har ocksåsänts till bosladsministern, varför någon ytterligare redogörelse inte behövshär. Medhänvisning till del anförda vill jag ställa följande fråga till fru statsrådetFriggebo: all sådana åtgärder som här redovisats, syftande till att utestängavissa bosladssökande, bör få användas av bostadsföretagen? 1976/77:125av () lill herr kommunikationsministern om åtgärder för alltrygga sysselsättningen i Kisa: startade postgirot enstansverksamhet i Kisa, södra . 1början av 1974 meddelade postgirot alt verksamheten stegvis skulle avvecklas pågrund av införandet av ny teknik, som skulle göra stansfilialenobehövlig. Lägetf n. är att personalen är varslad om uppsägning på grund av arbetsbrist.Verksamheten avses vara avvecklad . Länsstyrelsenhar i skrivelse gjort regeringen uppmärksam på del allvarligasysselsättningsläge som uppslår för den friställda personalen och för bygden. Motbakgrund av del anförda vill jag fråga herr kommunikationsministern: Ärkommunikationsministern beredd alt medverka lill all annan statlig verksamhetlokaliseras lill Kisa för all ersätta sysselsällningsbortfallet vid nedläggningenav postgirots stansverksamhet? 1976/77:126av () lill herr försvarsminislern om tillträde till mark somexproprierats för militära ändamål: Remmene skjutfält håller på all utvecklas lill enlång följetong där upprepade polisanmälningar sker. Några egentligaklariägganden kommer fram angående de militära övergreppen. Dennagång gäller del inle bara fornminnen och deras framlida vård. gäller detmänniskor som ägt fastigheter som ulan utvärdering i ena fallet flyttas lång vägoch i det sista fallet hell enkelt bränns ned med diverse inventarier ochmöbler. Sockeln flyttas undan och platsen täcks med grus. Den fastighet somnedbränts har beteckningen Kaiebo 1:6, men var känd under namnet Slättäng. Bygdensmänniskor lever i föreställningen att enkelt tillträde endast ger militärenrätt att planera för sin framtida verksamhel. Vilkaregler gäller för rätl lill enkelt tillträde lill mark som exproprierats förmilitärt ändamål? 1976/77:127 av herrWästberg i (fp) till herr kommunikationsministern om förkortning avfordonslängder: Den trafikpolitiska utredningen föreslog 1975 enbegränsning av fordonslängderna lill maximalt 18 m, Detla förslag tillstyrktesav såväl ira- Också tra- Nr 36 fikutskott haruttalat att starka skäl talar för att långtradare längre än Onsdaeen Hen18 m inte skall få förekomma på vägarna. Denna relativt entydiga opinion ,Hpppmh 1Q76 har gjort det sannoliktatl vi i skulle få en irafiksäkerhetsreform, som innebär att de myckellånga fordonen försvinner från vägarna. Detla Meddelande otn har biltillverkareoch åkare kunnat inrikta sig på. I fiera lidningsulta- Jrågor landen nyligenhar kommunikationsministern varit tveksam lill det lämpliga i all minskafordonslängden. Det är därför angeläget med elt klarläggande. Ärdet kommunikationsministerns uppfattning all en lagstadgad förkortning avfordonslängderna bör ske? §16 Kammaren åtskildes .