prot · G009103 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:103 §1 Justerades protokollen för . §2 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:116om rekryteringen till utbildning i natunetenskapliga ämnen Jag har alt meddela att jag inte är i tillfälle att besvara en interpellationom rekryteringen till utbildning i naturvetenskapliga ämnen av föreskriven lid. Jag avser att besvara interpeliationen . Omåtgärderför att bredda den grundläggande vårdutbildningen § 3 Om åtgärder för attbredda den grundläggande vårdutbildningen Fru statsrådet erhöll ordet för all besvaraherr i (s) anmälda fråga, 1976/77:338, och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta föratt bredda den grundläggande vårdutbildningen, sä alt den drar till sig flermanliga sökande. Eltav skolans mål är atl verka för jämställdhet mellan könen. Jag vill först pekapå det arbete som pågår för alt förverkliga detla mål. Enslutrapport föreligger över den första etappen avskolöverstyrelsens särskilda könsrollsprojekt. Rapporten, som fåll namnei"Ett friare val - jämställdhetsprogram för skolan", ger förslag omhur skolan skall kunna förverkliga uppställda mål i fråga om ökad jämställd-heloch åstadkomma en jämnare könsfördelning inom olika studievägar. I rapportenåterfinns bl. a. förslag till åtgärder för att ändra tillvalen på grundskolanshögstadium, vilka är starkt könsbundna, och för atl brytaskolsamhällets eget könsrollsmönster. Vissa av förslagen har redan tagits uppav regeringen i uppdrag till om översyn av grundskolansläroplan och den praktiska arbeislivsorienle-ringen i . Rapportenhar remissbehandlats bl. a. i skolorna och behandlas nu inom skolöverstyrelsen.Verkets ställningstaganden kommer att läggas till grund för förslag tillregeringen. Valentill gymnasieskolan visar alt mänga studievägar har en starkt könsmässigsnedfördelning. Det åligger utredningen om den gymnasiala utbildningen att isitt grundläggande arbete ingående pröva vilka åtgärder Omåtgärder för all bredda den grundläggande vårdutbildningen som behövs för att få enjämnare social och könsmässig rekrytering lill olika utbildningsvägar inomgymnasieskolan. I vad avser utbildningarnas innehåll skall utredningen enligtsina direktiv om möjligt prioritera värdsektorn och den sociala sektorn.Vårdutbildningarna i högskolan skall ses över av en särskild utredning somkommer atl tillkallas . Mot denna bakgrund är jag inte beredd atl nuvidta några ytterligare ålgärder. i (s): Först vill jag tacka statsrådet för svaret på min fråga. Anledningentill att jag ställt den är i korthet den besvärliga personal-brislen påvärdområdet. Jag kan exempelvis peka på förhållandena vid ceniralsjukhusei iKarlstad, där man enligl pressen mäste semes-terstänga fyra än normalt. Den ordinarie semesterstängningen skulle hainletts först men sker , då 77 värdplatserförsvinner. Vihar aldrig lidigare varil så illa ute, säger sjukhusledningen i i enartikel i dagens nummer av . Jaghar också tagit fasta pä den nya satsning som AMS kommer atl göra under dennärmaste liden för att försöka fä fler män till vårdarbete. Som framgår av denrapport som chef lämnat iArbetsmarknaden, nr 1977, är efterfrågan på värdpersonal betydande. Isamma nummer av Arbetsmarknaden redovisas också länsarbetsnämndernas rapporteroch här framhålls med skärpa alt det är nödvändigt atl ökautbildningskapaciteten. Vihar i många avseenden en god sjukvård i vårt land, men del hindrar inte att detfinns brister. Den svåraste bristsituationen upplever vi inom långtidsvården,där det krävs mycket mer personal för all de långvarigt sjuka skall kunna fåden bästa värden. Eftersom det här är fråga om avdelningar med tung vård, bördet finnas all anledning atl söka dra till sig mer män till vårdutbildningen.Det är här jag efterlyser en aktiv medverkan från statsrådets sida. Hurser det nu ut framöver med utbildningen? Vad gäller antalet manliga sökandetill gymnasieskolans vårdlinje säger oss de allra senaste siffrorna, sorn , atl av totalt 13 819 sökande lill hälso-, sjuk- ochåldringsvård var 878 manliga sökande. Samma trend gäller också för barn- ochungdomsvärden. Vimåsle , som jag ser del, la krafttag för all bredda utbildningen, och jagtycker inte att det räcker med all, som slaisrådet säger i slutet av svaret,man om möjligt skall prioritera vårdsektorn. Jag tror att man blir tvingad attgöra detla. Jag tycker att uttalandet i utredningsdirektiven bör skärpas medtanke på den fördelning mellan könen som förekommer inom vårdutbildningen ochde oroande rapporter som kommer från olika håll i landet om situationen inomvåra vårdinrättningar. Jag delar i uppfattning att en förutsättning föratt klara personalbehoven inom värdsektorn alldeles säkert är atl vi får mänlill vårdutbildningarna. Del är inle minst angeläget ur jämslälldhetssynpunkl.Därförärdet glädjande alt jämställdhetsarbelel nu också böriar inriktas påproblemet att få män lill traditionellt kvinnliga utbildningar och arbeten. nämnde de försök som görs av i med flermän i vårdyrken. kunde man ibland få intrycket att allt var välbeställt med jämställdheten, om bara kvinnor kunde förmås ta manliga arbeten,vilket självfallet endast är halva sanningen. Jagtror att en opinionsändring är på gång, och jag kommer naturiigtvis på alla desätt jag kan göra det atl understödja en sådan utveckling. Omfinansiering av skolpsykologtjänster med statsmedel HenOLSSON i (s): Jag är tacksam för den kompletterande upplysning som statsrådetlämnade, men ändå lycker jag atl man i direktiven lill utredningen borde kunnata litet fastare tag och inle bara säga alt vårdsektorn om möjligt skallprioriteras. Jag instämmer livligt i statsrådels uttalande i svaret på minfråga alt det fortfarande kvarstår etl könstänkande inom vårdarbetet. Jag troralt del finns mänga unga pojkar som är lämpliga all gå in i detta arbete, ochvi måste försöka hjälpas åt för atl fånga upp dessa, om vi skall kunna klaraframför allt långtidsvården. Lätmig peka pä atl det fanns totalt 59 749 sjuksköterskor ilandei. Av dessa var 1 440 män, dvs. ca 2,4 96. Det finns vidare totalt 11 581verksamma undersköterskor i landet, och av dessa är bara 144 män, alltsåomkring 1 96. Dethjälper föga om vi bygger nya långvårdskliniker, som vi sedan inle kan fyllamed erforderiig personal. En god vård består inte bara av bra lokaler ochteknisk utrustning. Vi måsle också ha tillräckligt med utbildad personal,annars kan vi aldrig nä målet en mänskligare vårdmiljö för gamla och sjuka. Jaghoppas verkligen att statsrådet sluter upp bakom dessa tankar och gör överhuvud tagel allt som är möjligl för all främja dem. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omfinansiering av skolpsykologtjänster med statsmedel MOGÅRD erhöll ordet för att besvara (vpk) den 28 februarianmälda fråga, 1976/77:284, och anförde; har frågat mig om jag kommer att medverka till attskolpsykologernas tjänster finansieras via statsmedel. Enligt nuvarandekostnadsfördelning mellan stat och kommun läcks 12 protokoll 1976/77:101-103 Omfinansiering av skolpsykologtjänster med statsmedel kommunernas kostnader förlöner för skolledare och lärare samt del av koslnaderna för byggnader ochutrustning genom statsbidrag. Statsbidrag utgår inte lill löner för andrapersonalkalegorier i skolan. Personalslruk-luren och dimensioneringen av annanpersonal än lärare är en angelägenhet. Den totala kostnadsfördelningenav utgifter förskolan mellan stat och kommun utreds f ö. av utredningen omskolan, staten och kommunerna. Riksdagenavslog motionskrav om statsbidrag lill skolpsykologer medhänvisning bl. a. lill pågående utredningsarbeten inom (UbU1975/76:30). Inom har en rapport om skolpsykologiskverksamhet färdigställts. Denna remissbehandlas f n. Genomde beslut som har fattats pä grundval av förslag från utredningen om skolansinre arbete kommer en rad olika statsbidrag alt sammanföras i den s. k.förslärkningsresursen. Hur denna resurs närmare skall användas kommer alldiskuteras och beslutas lokalt. Idet sammanhanget finns det möjligheter alt även bedöma behovel av skolpsykologverksamhet.Något hinder alt med statliga medel öka anlalel skolpsykologer inom dennatotalresurs finns inle. Drygt 10 96 av antalet skolpsykologer finansieras nugenom den statliga s. k. SÅS-resursen, vilken fr. o. m. /79 kommeratt ingå i förstärkningsresursen. Ett särskilt statsbidrag förskolpsykologtjänster anser jag emellertid inte vara aktuellt. (vpk): Först ber jagatl få tacka statsrådet för svaret. saknar 100 000 elever helt möjlighet till psykologisk rådgivning ochbehandling. I hela landei finns 350 skolpsykologljänster. Del betyder alt variepsykolog i genomsnitt har ell elevunderlag pä över 3 000 elever.Skolöverstyrelsen har rekommenderat 1 000 elever. Men variationerna mellanlänen är myckel slora. I har psykologen nästan 5 000 elever, iKristianstads och 4 000 elever atl la hand om. I länhar man inte mindre än 6 000 elever, och värst är situationen i , därdel finns en psykolog på 11 115 elever. Såhär kan det naturligtvis inle vara om psykologerna skall ha en chans att arbetapå etl sätt som är meningsfullt. Dels försväras arbetet av del alldeles förstora elevantalet, dels är tjänsterna placerade på många olika skolenheter ochdels kan tjänsterna vara utspridda över eu stort geografiskt område. SÖsammanfattar i en rapport den skolpsykologiska verksamheten så här: "Dennaskillnad mellan faktiska och önskvärda arbetsförhållanden gör det omöjligt förskolpsykologen alt nå de mål som skisserats för den skolpsykologiskaverksamheten. Dessa mål förutsätter atl psykologer arbetar förebyggande ochorganisationsulvecklande samt behandlande, vilket de flesta psykologer inlekan med nuvarande resurser." Utan tvekan skulleskolpsykologerna kunna göra myckel för alt för- finns ju ingen möjlighet lill del i dagens läge. Del är också omöjligl atlarbeta förebyggande. Och det gör all när problemen dyker upp i skolan föreleverna blir de mer svårlösta. Jagvill påstå, herr lalman, alt saknar de fiesta psykologer möjlighet altutföra del arbete som ingår i tjänsten som skolpsykolog och del måste kännas djuptotillfredsställande för hela denna yrkeskår. Jag förstår atl psykologerna ocksåhar uppvaktat i denna fråga. Men de som drabbas allra värst ärändock eleverna och givetvis de elever som allra bäst behöver slöd och hjälp iskolarbetet. Vadkan man dågöra föratt avhjälpa denna brist? Svaret somjag fått ärkategoriskt: Till skolpsykologtjänster skall statsbidrag inle utgå. I och meddella klara ställningstagande från sida kommer eleverna också ifortsättningen att bli utan hjälp av skolpsykologer. Kommunerna borde i ställetfå statsbidrag för denna verksamhet. Dessutom borde bindande normer utfärdasså atl elevantalet inle får översliga del som nurekommenderat, nämligen 1 000 elever per tjänst. Att man har 11 000 elever päen ijänsl i mslad är ell förhål lande som inte får forlsälla. Trorf ö. all SIA-skolan kommer all fungera med så urusla ekonomiskaresurser som kommunerna får för alt genomföra denna reform'' Omfinansiering av skolpsykologtjänster med statsmedel tycks vara obekant med del förhållandet all jag flera gångerunder min lid i har lagil upp de problem som harberörtochalt jag har varit myckel engagerad i dem. Självklart är jag fortfarandesynnerligen engagerad i denna problematik. Delär rikligt atl jag har fält uppvaktningar i frågan, men jag har faktiskt intesuttit passiv vid dessa uppvaktningar utan jag har också tagit upp endiskussion om delta ganska besvärliga problem. Nuavvakiar jag emellertid remissbehandlingen av SÖ:s rapport, men jag kanförsäkra att min avsikt icke är atl elever som behöver hjälp ifortsättningen skall få förbli ulan hjälp. Hur man skall lösa problemetåterstår atl se; vad jag har svarat pä är fråga, om del var lämpligtall ge etl specialdeslineral statsbidrag lill delta. På den frågan är svaretnej. farhågor beträffande SIA-reformen och deresurser som där Slår till förfogande föreslär jag att tar upp i ensärskild fråga. (vpk): Del är roligt all höra att är engagerad och berörd av denhär frågan, men konsekvenserna av det engagemanget borde väl vara atl man däger kommunerna statsbidrag för verksamheten, så att den har någon chans altfungera. Jagvet att inle har varit passiv i diskussionen med skolpsykologerna.Det har berättats mig att föreslagit alt psykologerna själva skallgöra en utredning av frågan. Det är dock hell Omförberedelsearbetet för -reformen onödigt att utreda enfråga som är så klar och som har redovisats i olika sammanhang och där delockså framgår atl otroligt mänga elever saknar del stöd och den hjälp som deskulle kunna fä av en skolpsykolog. Del förhåller sig ju så att inom den s. k.förstärkningsresursens ram skall mycket av SIA-skolan finansieras. Vpk harföreslagit atl också skall erhålla statsbidrag, men den skallliksom fritidsverksamhet, skolpsykolog och kuratorer finansieras med anslaginom denna ram. Det skall således rymmas väldigt mycket inom förstärkningsresursen.Jag tror inte atl kommunerna kommer att klara av detla. Man kommer därför inlealt kunna förverkliga SIA-skolan så länge regeringen inte inser alt vissaverksamheter, däribland skolpsykologljänslerna, mäste fä specialbidrag frånstaten. Att ett sådani bidrag erfordras behövs det inte någon ytterligareutredning för atl konstatera, ulan vad som krävs är bara ett klarlställningstagande. Det är nödvändigt med statsbidrag för den här verksamheten! Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Omförberedelsearbetet för SIA-reformen MOGÅRD erhöll ordet för att besvara () den 17mars anmälda fråga, 1976/77:330, och anförde: har frågat mig om den aktuella tidsplanen vad gällerSIA-reformen för fortbildningen och informationen, läroplansarbelel, det lokalabeslutsorganet samt statsbidragsfrågorna. Fortbildningsinsatsernaomfattar tre projekt: skolledarutbildningen, personallagsfortbildningen ochsiudiedagsinformaiionen /78. Skolledarutbildningen kunde, sedanavtal om förmåner m. m. träffats mellan avtalsverkeloch personalorganisationerna, Slarla i full utsträckning i börian av detta år.Personallagsulbildningen har ännu inte kunnat komma till stånd på grund av atlavtal om utbildningens tidsmässiga förläggning m. m. inte kunnat träffasmellan parterna. Inom pågår nu överläggningar med personalorganisationernaför atl finna en lösning på delta problem. Jag anser mig ha skäl all hoppas påen snar överenskommelse mellan parterna, så att utbildningen kan komma tillstånd under nästa budgetår. Studiedagsinformationen kommer att genomföras såsom tidigare planerats. färdigställer nu detforibildningsmalerial som skall användas vid studiedagarna. Skolöverstyrelsenhar i uppdrag att se över läroplanen för . Detla arbete bedrivs istor öppenhet och i samverkan med olika intressenter. Enligt vad jag inhämtatkommer atl redovisa resultatet av sin översyn . Utredningsarbetetom utformningen av lokala ledningsorgan vid skolenheter pågår f n. inomutbildningsdepartementet. Detla arbeta har för- a. pä grund avatl dessa överväganden är beroende av annat utredningsarbete, som ännu inteslutförts. Elt förslag om lokala ledningsorgan kommer atl presenteras senareunder våren. Förslaget kommer därefter atl remissbehandlas. kommer en departementspromemoria om statsbidragssystemet förgrundskolan att sändas ut för remissbehandling. Pä grundval av promemorian ochframkomna remissynpunkter kommer regeringen att lämna enproposition i frågan till så som förutsattes vid riksdagsbeslutet omSIA-reformen . Omförberedelsearbetet för -reformen Det framhålls ofta atl SIA-reformen karakteriseras av att beslutsrättoch ansvar för skolan överförs till lokal nivå och atl genomförandet skall skesuccessivt. I begreppet SIA-reform bör det vardagliga förnyelsearbetet - delsom berör alla med anknytning till skolan - framhållas snarare än de besluloch initiativ som tas centralt. Ändockär tidsplanen för vissa centrala åtgärder av stort intresse för de kommunalahuvudmännen och för dem som direkt lokalt arbetar med SlA:s genomförande. Jaghar under senare lid mött en hel del oro för risken av försening av vissacentrala initiativ - därför min fråga. Jagvill tacka för svaret pä frågan och för de uppgifter som lämnades. Jag hoppasatt skolministerns besked skall innebära atl det lokala förberedelsearbetetunderlättas. Det viktiga är nämligen att man får besked om tidsplanen. Kommunernaarbetar nu med sin budget inför det kommunala . Jag kanförsäkra att den promemoria om detaljlösningarna på siatsbidragsfrägorna sominom kort kommer alt presenteras är efterlängtad ute i kommunerna. Angåendeläroplansöversynen vill jag framhålla min glädje över att det arbetas med den iså stor öppenhet. a. genom informationsskriften Läroplansdebatl har deskolintresserade möjlighet alt ta del av SÖ:s läroplansarbete och lämnasynpunkter på det under löpande arbete. Jag hoppas att det skall medföra attläroplansfrågorna kommer all diskuteras redan på della myckel tidiga stadium,så all de förändringar som skall beslutas är ingående diskuteradeoch därmed väl förankrade i skolvardagen. Jagvill också framhålla atl det är mycket viktigt atl fortbildningen för helaskolans personal verkligen kommer till stånd; del gäller såvälpersonallagsfortbildningen som studiedagsinformalörsutbildningen och den lokaltanpassade studiedagsfortbildning som sä småningom skall komma. Elevernasbehov av information måste också uppmärksammas, liksom informationen tillgrupper utanför skolan, t. ex. föräldrarna och föreningslivet. Jagär medveten om atl frågan om det lokala ledningsorganet för varje skolenhetinte är enkel alt lösa, men jag vill starkt betona all del är Omhandläggningen av ärenden rörande indragning av skolor och lärartjänster hell nödvändigl alt finnaformer för elevinflytande i den lokala beslutsprocessen. NärSIA-beslutel togs i skedde del nära nog enhälligt. Jagutgår därför ifrån att regeringen gör allt vad på den ankommer för all följaredan fållade riksdagsbeslut i det fortsatta arbetet med reformen om skolansinre arbete. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om handläggningenav ärenden rörande indragning av skolor och lärartjänster Fru statsrådet erhöll ordet för att besvarafru () den 28 msirs anmälda fråga, 1976/77:350, och anförde: har frågat mig om jag anser att det är lämpligt urdemokratisk ordning atl indragning av skolor och lärartjänster utgör s. k.inspektörsärenden och om jag inle anser atl den förtroendevaldalänsskolnämnden bör fatta beslut i dessa frågor. Avinstruktionen för länsskolnämnderna framgår att bl. a. viktigare frågor om|)lanering av skolväsendel skall avgöras av nämnd i plenum. Någon ändring avdenna instruktion finner jag inte påkallad. FruWIKLUND (c): Jag ber allfå lacka statsrådet för svaret. Anledningenlill min fråga är alt del från har utgått en rekommendationtill länsskolnämnderna om lämpligheten i all delegera vissa ärenden lillinspektörerna. De blir alltså s. k. inspekiörsärenden. IVästerbotten har vi tre inspektörsområden. I del norra inspeklörs-omrädei anserman sig inle få samma behandling av de ärenden som är delegerade lillinspektören som i de övriga två. Det gäller indragning av skolor ochlärartjänster men också antalet elever i klasserna. Som exempel kan jag nämnaalt i norra inspektörsområdel, som omfattar bl. a. stora kommun, ärmedeltalet f n. -jag tror alt siffran är ganska exakt - två elever högre iSkellefteå än i , trots atl har betydligt störreglesbygdsområden än . Rimligen borde anlalel barn i klasserna iglesbygdsområdena inle vara större. Delhär har varit och är en verklig källa lill irritation bland föräldrarna och mankan inle förstå att inte länsskolnämnden skall ha en chans att påverka dessafrågor. Det är väl ändå så, statsrådet , att det har utgått enrekommendation från till länsskolnämnden just all anta dennadelegationsform. Det har varit föräldramöten där man har beslutat kräva attfrågan skall handläggas av länsskolnämnd, men om vederbörande tjänsteman vägrarsläppa på sin delegationsrätt så händer ingenting. Jag kan nämna elt annatexempel. I samtliga kommundelscentra som tillhör storakommun planeras nu någon form av försöksverksamhet - hoppas jag all del är -med en övergång från A lill blandad AB-form. är också en fråga somlänsskolnämnden aldrig har handlagt. Hur kommer detta att verka i praktiken?Vem skall t. ex. avgöra vilka elever som skall få förmånen all gå i A-klass?Vilka kriterier skall vara avgörande? Lärarna ställer sig också myckelfrågande. Jag kan berätta alt del hell har hållits föräldramöte i milteget kommundelscenter med över 200 föräldrar närvarande och därirritationen var oerhört stor. Man undrar hur del kan vara möjligl all inlesådana frågor skall vara politiskt förankrade. När del gäller indragning avskolor och lärartjänster är del för det mesta känslomässigt svåra beslul. Jaglycker att det vore rimligt om sådana beslut vore politiskt förankrade. Minfråga till statsrådet blir avslutningsvis: Kan statsrådet tänka sig allmedverka till atl ändrar delegationsrätten i dessa frågor? Enligl gällande instruktioner ankommer det på nämnden att falla besluti viktigare frågor om planering av skolväsendel. Oavsett om det kommerrekommendationer från eller , eller vad delvara må, bör del enligl min mening vara nämnden, inte regeringen eller någotannat organ, som bedömer vilka frågor man inom den ramen vill fatta beslut om.Jag har tilltro till både förtroendevalda och tjänstemän vid nämnderna och jagförutsätter atl de är kapabla alt ompröva en delegationsordning om den inlefungerar bra. FruWIKLUND (c); Jag lycker också alt man borde ha kunnat göra sä om delegationen harskett frän länsskolnämnden. Jag har fäll den uppfattningen att detta är en saksom har varit förankrad på högre nivå. Del tycker jag definitivt är fel, närman upplever alt man inte fär samma frågor behandlade pä samma sätt olikainspekiörsomräden emellan. Omutbildning av utländsk marin personal Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om utbildningav utländsk marin personal Herrförsvarsministern erhöll ordet för att besvara () den 1mars anmälda interpellation, 1976/77:111, och anförde: har frågat om del överensstämmer med vårasäkerhetspolitiska mål atl besättningar till fyra patrullbätar som denma-laysiska regeringen har beställt vid Kariskronavarvet utbildas i . Iett svar lill har handelsministern lidigare här i kammarenredovisat atl export till av ifrågavarande patrullbätar lig- Omutbildning av utländsk marin personal ger inom ramen för vadvåra exporlbestämmelser medger. Principiellt godkännande till försäljningenmeddelades när förfrågan härom kom från Kariskronavarvet. Ileveransätagandet från Karlskronavarvel ingick all varvet skall utbilda köpareni all handha malerielen. Det är praxis atl så sker vid denna typ av affärer. Enköpare måste självfallet skaffa sig teknisk kunskap om den materiel han köper. Förall fullfölja sina åtaganden måsle Karlskronavarvel mot ersätlning få biträdemed vissa utbildningstjänster från marinen. Även detla förhållande anmäldesinnan kontraktet skrevs . Jag har sedan medverkat lill attformellt tillstånd har lämnats. Iinterpeliationen tar upp vissa tidningsuppgifter om au jämförandeprov mellan franska och svenska torpedbåtar skulle ha ägt rum. Vilka prov somhar gjorts med franska båtar vel jag inte. Svenska Spicabätar har intemedverkat i sådana prov. Den malaysiska marinens ställningstagande torde hagrundats på jämförande studier av föreliggande faktaunderlag. Malaysiskaofficerare har inte tjänstgjort på svenska örlogsfartyg. Omfattningenav den utbildning som Kariskronavarvet kommer atl köpa av marinen är ännu inlebestämd. Men efter vad jag inhämtat avser den huvudsakligen teknisk utbildningi att handha navigeringsutrustning, eldledning och luftvärnspjäser m. m. ochdessutom av säkerhetsskäl utbildning i skyddsijänsl. Det är fråga omveckokurser eller kurser för olika besättningsgrupper vid eneller flera av marinens utbild-ningsansialter. Del blir också utbildning i altköra båtarna. I begränsad utsträckning kommer också officerare att medfölja påsvenska Spicabätar för att öva manövrering. Naturligtvis kommer detla att skepå etl sådant sätt att erforderlig sekretess lillgodoses.