prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — 19. alt godkände de riktlinjer förförsöksutbildning av lärare i slöjd i kombination med engelska eller matematikvilka angetts i propositionen 1976/77:76, 20. all beträffande uttalande om avskaffandeav graderade betyg för vissa lärarutbildningar skulle avslå molionen1976/77:196, molionen 1976/77:1550 yrkandet 3 och yrkandet 6 samt molionen1976/77:1554 yrkandet 3. Följande två reservationer hade avgivils av herrarAlemyr, och i , , herrar Sundgrenoch i samt (samtliga s): 1. belräffandevisst uttalande om utbildningen för barnavårdande per sonal m. fl., vari reservanterna ansett all utskottet under 12 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1976/77:964 yrkandet 1 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande uttalande om avskaffande avgraderade betyg, vari re servanterna ansett att utskottet under 20 bort hemställa atlriksdagen beträffande uttalande om avskaffande av graderade betyg förvissalärarutbildningarmed bifall till motionen 1976/77:196, motionen 1976/77:1550yrkandet 3 och yrkandet 6 samt molionen 1976/77:1554 yrkandet 3 som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats elt särskilt yttrandeav i Skärstad (c). De förändringar som skall beslutas här del gäller utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger upplevs inte som särskilt revolutionerande.Och del är inte därför atl förändringarna är betydelselösa utan därför alt depå många håll redan häller på att genomföras försöksvis, och därför atl de ärså genomdiskuierade att de upplevs som naturliga. Förslagen bygger pä barnstugeutredningensbetänkande Utbildning i samspel. De kan ses som en logisk följd av denförnyelse av barnomsorgsverksamheten som barnstugeutredningens tidigare beiänkandenhar lett till. Uppslutningenkring utredningsförslaget var stor. Proposilionen följer också i huvudsakutredningen. Från socialdemokratiskt håll är vi i stort sett nöjda medpropositionen, varför vår motion endasl upptar elt fätal ändringsförslag. Jagkommer här att gå igenom motionsyrkandena och göra några anmärkningar tillutbildningsulskottets ställningstaganden i anledning av dem. Ivär motion fann vi det naturiigt att det demokratiska sätt alt förhålla sigtill varandra som skall prägla lagarbetet mellan personal, barn och föräldrar iförskola, fritidshem och skola, del s. k. dialogpedagogiska förhållningssättet,skall tillämpas också i utbildningen. Delta demokratiska arbetssätt ochförhållningssätt är både medel i och ett mål för personalutbildningarna förbarnomsorgen. Det framgår inte av propositionen, men vi tar för givet att detändå är föredragandens mening. Beträffandeutbildningens innehåll vill vi understryka att föreningslivets positivainsatser för barns utveckling har betonats av barnstugeutredningen och avutredningen om skolans inre arbete (). Mol den bakgrunden är det förvånandeatl föredraganden inle berör samspelet med föreningslivet. Fleraremissinstanser, bl. a. och , harframhållit vikten av föreningslivets medverkan i personalutbildningarna. Detär enligl vår mening hell nödvändigl alt barnomsorgspersonalen redan under sinutbildningstid får lära sig förstå vilken stor betydelse för barns ochungdomars utveckling kontakt med och engagemang i folkrörelse- ochföreningslivet har. Därför har vi tagit upp detta i vår motion. Vi hoppas nuatt den eniga uppfattning utskottet uttalat om föreningslivets betydelse skallinnebära all det får vederbörligt utrymme i all barnomsorgsulbildning. socialdemokratisk motion om vissa kulluråtgärder för barn och ungdom har viuppmärksammat de kommersiella krafternas påverkan på barn. Vi menar att det ärangeläget att direkt tillkännager en uppfattning i denna fråga dåinnehållet i personalutbildningen på barnomsorgsområdet behandlas. Också iföräldrautbildningen bör del kommersiella kullurutbudei granskas och ställasmot barnens verkliga behov. Detta är en central fråga att ta in i den socialaomväridsorienleringen i utbildningen. Jag yrkar därför bifall tillreservationen 1. Fråganom betyg hör direkt samman med utbildningarnas mål och inriktning. Lagarbete,medvelandegörande, projektorganiserade sludier, ökad självkännedom osv. ärbegrepp som återfinns i betänkandet och bör återfinnas i utbildningsplanerna.Ett sådant arbetssätt passar myckel Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. illa samman med graderadebetyg. Vi menar alltså att det nu är tid att uttala sig för att de graderadebetygen avskaffas i barnomsorgsulbild-ningarna. Tyvärr ansåg inte denborgerliga majoriteten i utskollel della. Jag yrkar alltså bifall tillreservationen 2. Fortbildningensammanhänger nära med all grundutbildning. Huvudman för fortbildningen är densom är huvudman för barnomsorgsverksamheten, dvs. Det är därför intemöjligt för att göra några ingående uttalanden på detta område. Trotsdet finns det anledning all understryka hur viktig fortbildningen är. Detta ärockså syftet med den socialdemokratiska motionen, där vi framhållit den särskildainformation och fortbildning som har pågått sedan budgelårel 1974/75. Dethar under utskottsbehandlingen upplysts att särskildainformalion och fortbildning av barnomsorgspersonalen kommer atl permanentasoch ingå i de övergripande uppgifter som åläggs somtillsynsmyndighet för barnomsorgen. Något uttalande om den särskildainformationen behövs därför inte . Vi kommer dock på socialdemokratiskt hållatl noga följa forlbildningsfrågorna och även hur den borgerliga regeringen iframtida medelstilldelning vill göra det möjligt för attfullfölja dessa fortbildningsuppgifler. Förskollärar-och fritidspedagogutbildningen blir fr. o. m. den I juli 1977högskoleutbildning. Det innebär att nya behörighetskrav skall till-lämpas, dockförst efter en övergångsperiod fram t o. m. Därefter kommerkunskaper i engelska att krävas för förskollärar- och fritidspedagogutbildning.Detta kan bli ett hinder för vuxna sökande med äldre barnskötarulbildning ellermed någon av specialkurserna för ulbildning av barnskötare i gymnasieskolan.Genom den socialdemokratiska molionen uppmärksammades denna fråga, ochutskottet har enhälligt uttalat atl sökande i denna kategori skall kunnaerhålla dispens från kravet på kunskaper i engelska. Vimenar att det är mycket viktigt alt fä in gruppen vuxna med längrelivserfarenhet i barnomsorgsverksamheten. Personalen beslår ju i stort av enmycket ung grupp människor. Därför bör aktiva insatser göras för att stimuleraäldre människor att söka sig till barnomsorgsutbildningarna, sä allåldersstrukturen bland personalen kan bli bättre balanserad. Sänågra ord om hemspräkslärarutbildningen, som också behandlas i dettabetänkande. Vi har från socialdemokratiskt håll endast en avvikande meningfrån propositionen beträffande detta förslag. Det gäller återigen frågan ombetygen. Visseriigen skall lärarutbildnings-utredning också se överbetygsättning och meritvärdering. Men det är i dagens läge direkt olämpligt attinföra elt betygssystem i en helt ny utbildning. Del är dessutom en utbildningsom är ytterst olämplig för graderad betygsättning, som ju jämför konkurrerandeindivider. Av det skälet menar vi socialdemokrater att borde uttalasig för att ingen graderad betygsättning skall äga rum ihemspråkslärarutbildningen. Också denna frågabehandlas i reservationen 2, som jag redan har yrkat bifall till. Under detta anförande övertog herr förste vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruLANTZ (vpk): På barnstugorna finns det två personalkategorier: förskollärare ochbarnskötare. Förskollärare och barnskötare har olika utbildning och olikalön, men de gör i stort sett samma arbele på barn-slugorna. Detta är ettorimligt och felaktigt förhållande. kommunislerna menar därföratt utbildningen måsle göras om, sä att alla får samma utbildning, eftersom deändå gör samma jobb. Delfinns inga mer eller mindre pedagogiska arbetsuppgifter på en barnsluga. Iskolan har all personal med pedagogiska arbetsuppgifter en pedagogiskutbildning. Det finns ingenting som skiljer förskolan från skolan i dettaavseende annal än förlegade värderingar. Det finns därför inle någraarbetsuppgifter som motiverar att del skall finnas personer med olika långulbildning. Alla som arbetar inom barnomsorgen bör ha samma utbildning både närdel gäller utbildningens innehåll och när det gäller dess längd. Vänsterpartietkommunisterna föreslär all förskollärar- och frilidspedagogutbildningen görsom till en fyraårig högskoleutbildning. I de fyra åren skall ell års praktiskyrkesverksamhet ingå. Delfinns ingen anledning lill att personer som har hand om våra yngsta barn skallha den kortaste och billigaste lärarutbildningen. Om man skall ha någon chansatl förverkliga de mål och intentioner som propositionen lar upp måsleutbildningen föriängas i både den teoretiska delen och den praktiska. Det ärverkligen att förskollärarna ges en kvantitativ och en kvalitativutbildning, där behoven av både de pedagogiska och de psykologiska inslagen iutbildningen blir tillgodosedda. Vänsterpartietkommunislerna anser att utbildningen lill förskollärare och fritidspedagogskall bedrivas som varvad utbildning. Efter en första termins introduktion börutbildningen inriktas på teoretiska studier under några terminer för att sedanunder kompletteras med praktisk yrkesverksamhet Därefter skall återigenteoretiska studier komma in i utbildningen. Pä så säll kan man få en braåterkoppling mellan tidigare teoretiska studier och den påföljande praktiskayrkesverksamheten. Del ger också möjlighet för de studerande att diskutera ochsamla sina erfarenheter från praktikåret Enligtproposilionen skall krav på förpraktik försvinna. kommunisternahar tidigare hävdat och förespråkat betydelsen avarbetslivserfarenhet kommunislerna har bl. a. ansett attarbetslivserfarenhet bör ställas som krav för annan högskoleutbildning.Arbetslivserfarenhet, menar vi, måsle betraktas som en viklig merit för alllärarverksamhet - inte minst för personal som arbetar Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. 8 protokoll 1976/77:145-146 Utbildningav Jörskollärare och Jrhidspedagoger m. m. vid barnstugorna.Arbetslivserfarenhet ger bl. a. kunskap om olika förhållanden i samhället, ochdet är viktigt atl sådan kunskap förmedlas lill våra barn.Arbetslivserfarenheten ökar också förståelsen för de levnadsvillkor som barnenoch deras föräldrar har. Var kommunislerna slår i betygsfrågan råder del välinget tvivel om vid del här laget. Men kravet på all de graderade betygenslopas förtjänar atl upprepas. bör kunna uttala att degraderade betygen skall slopas för de här utbildningarna, därför att betygeninle fyller någon funktion vare sig här eller någon annanstans. Ellannat välkänt vpk-krav avser studielön. Del kravet gäller för all utbildningefter det att man fyllt . Självfallet skall också de blivandeförskollärarna och fritidspedagogerna omfattas av sludielönssyslemet Det tyckstyvärr dröja med sludielönsreformen. Därför är del viktigt och nödvändigt altställa separata krav för vissa yrkeskategorier. kommunislernamenar all elt rimligt krav är all de som arbetat ibarnomsorgen och som genomgår fortbildning får full lön under utbildningstiden.Likaså bör lön utgå under det utbildningsår som innefattar praktisk yrkesverksamhetoch under del av de tecretiska studierna. Ipropositionen föreslås en allmän forlbildningsverksamhet i form av en gemensamfortbildning för all personal i förskole- och fritidshems-verksamhet Men manvill inle göra denna fortbildning obligatorisk för kommunerna, utan man anserall formerna och omfattningen av fortbildningen skall avgöras i samråd mellankommunerna och personalens fackliga organisationer. En kontinueriigforlbildningsverksamhet är emellertid nödvändig för att personalen skall fåinformation om utvecklingen inom sitt arbetsområde. Därför, herr talman, måsleall fortbildning vara obligatorisk. Kommunerna måste åläggas alt bedrivafortbildning. Men för att kommunerna skall kunna klara av den verksamhetenekonomiskl måsle statsbidrag utgå för atl täcka kostnaderna. Personalen bör harätt, menar kommunislerna, lill 30 timmars ärlig fortbildning ienlighel med vad barnslugeulredningen har föreslagil. Viklen av en brautbildning av daghems- och fritidshemspersonal kan inle nog betonas. Vänsterpartietkommunislerna har i mänga sammanhang föreslagil en utbyggnad av barnomsorgen såatl alla barn kan fä plats. För all ge alla barn plats i barnomsorgen behöverkommunerna tvingas genom lagsliftning att bygga bort daghemsbrislen ochfrilidshemsbristen, men kommunerna måste också få ekonomisk ersättning för altklara av utbyggnaden av barnomsorgen. Förutomdenna kvantitativa utbyggnad måste en kvalitativ utbyggnad ske. I denkvalitativa upprustningen av barnomsorgen är utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger den viktigaste biten. Dels måste antalet förskollärare öka ochintagningen lill utbildningen ökas kraftigt, dels måste utbildningen som sådangöras kvalitativt bättre både pedagogiskt och psykologiskt, som jag redanpåpekat Det heter i Ulbildning i samspel alt mellan 100000 och 160 000 människor beräknas behöva utbildas för arbelel inombarnomsorgen . För att förbättra verksamhetenute på stugorna är det också nödvändigt all dels minska barngruppernasstoriek, dels generellt öka personaltätheten. Detta kräver förstås än merpersonal. Detfinns från regering och riksdag tendenser alt sabotera utbyggnaden av daghem ochfritidshem genom atl hålla nere utbildningen av personal. Det skulle behövautbildas 7 000 förskollärare . Men nyligenbeslöt atl intagningen till förskollärarutbildningen bara skulleuppgå till 4 000-5 000 . Del innebär all bristen på förskollärare medåren ytteriigare kommer att öka. Förall få en bra förskole- och fritidshemsverksamhel behövs det både utbildadpersonal och tillräckligt med personal. På många håll är brislen på utbildadpersonal katastrofalt stor. En enda tjänst pä tio förskollä-rartjänster lärvara besatt av utbildad personal. Är del inte pä liden att införabehörighetskrav inom förskolan lika väl som man har det inom den vanligaskolan? Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall lill vpk-motionerna 1312 och 1554. Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. Fröken (): Enligl beslul i skall alla sexåringar i landel beredasmöjlighel att gä i förskola. Som en följd härav har också beslutat omen avsevärd utbyggnad av förskollärarutbildningen. Det somutbildningsutskottets betänkande 1976/77:29 handlar om utgör ett tredje steg idenna omfattande reform av förskolan, nämligen del förslag lill riktlinjer förulbildning och fortbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. somangetts i propositionen 1976/77:76. Betänkandet behandlar dessutom två andraförslag i samma proposition, som gäller ulbildning av hemspråkslärare ochförsöksutbildning i slöjd kombinerad med utbildning i annal ämne. Detkänns tillfredsställande all vi hunnit så långt på del reformarbete som gällerbarnomsorgen att vi kunnat genomföra en allmän förskola för sexåringar och allvi nu är pä väg all utforma personalutbildningen i enlighet med de nyarikllinjer som förberetts i etl omfattande utredningsarbete. De nya målenavser bl. a. jämlikhet och minskande sociala klyftor, rollutjämning mellankvinnor och män samt breddad demokrati med ökat ansvar och ökat medinflytande.Bakom dessa målformuleringar ligger naturiiglvis den grundläggande synen atlomsorgen i förskolan skall tjäna barnets bästa. Det gäller all så tidigt sommöjligt nå de barn som bäst behöver den stimulans som förskolan kan ge. Propositionensförslag har på de flesta punkter tillstyrkts av etl enigt utskott, och jag villbara kommenlera ett par punkter där vi haft någol delade meningar. Tillbelänkandet har fogals två reservationer, som redan berörts av i någon män också av . Vad den förstareservationen beträffar föreligger ingen meningsskilj- Utbildningav förskollärare och fritidspedagoger m. m. aktighel i sak. Denhandlar om behovet av en kritisk granskning av del lekmaterial som används iförskolan. Utskottets majoritet har ansett del som självklart all delkommersiella kullurutbudei både granskas kritiskt och ställas mot barnensverkliga behov. Detta gäller givetvis såväl den nu aktuella utbildningen somdel förslag lill föräldrautbildning som aviserats. Elt särskillriksdagsuttalande, i den riktning som föreslagits i s-motionen och förespråkatsi reservationen, kan därför inle anses behövligt Inleheller när det gäller reservationen i belygsfrågan föreligger några störreolikheter i uppfattningen. Utskottsmajoritelen har för sin del anslutit sigtill vad föredragande statsrådet anför i propositionen: "Jaghar förslåelse för utredningens åsikt atl del arbetssätt som har förordats förförskollärar- och fritidspedagogulbildningarna försvåras av de graderadebetygen. De skäl som i många andra sammanhang kan åberopas för graderade betyg,främsl deras betydelse vid urval till fortsatt utbildning och vidtjänsletillsättningar, föreligger knappast i fråga om dessa utbildningar.Övriga behov som tillgodoses genom de graderade betygen bör kunna mötas genomalt de föreslagna utbildningsbevisen görs sä utförliga att de ger en klaruppfattning om utbildningens innehåll och inriktning. Del ankommer emellertidpä UHÄ, resp. SÖ och UHÄ i samråd, all fatta beslut om vilket betygssystem somskall tillämpas." Den13 januari överlämnade regeringen ål de nämnda myndigheterna allfastställa vilkel betygssystem som skall tillämpas inom allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom högskolan. Därtill har 1974 årslärarutbildningsulredning fåll i uppdrag att lämna förslag lill en enhetligbetygsättning när det gäller lärare. Så långt jag förstår bör del vara enfördel atl belygsfrågan avgörs i relation lill vad som bestäms för andra,likartade utbildningar. Med de tydliga anvisningar proposilionen f ö. gerbelräffande lösningen av belygsfrågan för förskollärare och fritidsledareanser jag att skillnaden i uppfattning mellan ulskollsmajorilelen ochreservanterna är av mer formell än saklig natur. FruLantz har här i kammaren yrkat bifall lill de molioner där vpk lägger framen rad förslag, som alla har del gemensamt att de kostar en hel del pengar. Utskottethar varil enigt om all tillstyrka propositionens förslag och anser alt deekonomiska förutsättningarna för den ulvidgning som föreslår inteföreligger . Påen punkt har utskottet föreslagil en komplettering av propositionens förslag.Del gäller behörigheten i fråga om vuxna sökande som har genomgått äldrebarnskötarulbildning eller någon av de speciella kurserna i gymnasieskolan förulbildning till barnskötare. För dem bör enligl proposilionen övervägas ivilken utsträckning kravet pä kunskaper i engelska skall upprätthållas.Utskottet menar att äldre sökande med nämnd utbildning och yrkeserfarenhet avviss omfattning inom barnomsorgen bör kunna ges individuell dispens från kravetpå kunskaper i engelska. Meddella, herr lalman, ber jag alt få yrka bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. () kortgenmäle: Yrkandet om ett uttalande om del kommersiella utbudels påverkan på barnmenar vi ger ell utomordentligt tillfälle för atl direkl uttala sigom behovet av en kritisk granskning; del gäller både ibarnomsorgsulbildningarna och i föräldrautbildningen. Del vill inte denborgerliga majoriteten göra, och jag beklagar det. Här finner jag alltså enåsiktsskillnad. Beträffandebetygen tycker jag det är litet underiigt att göra som föredragande statsrådeteller som fröken här i debatten, dvs. visa förståelse för förslaget ombetygens avskaffande men sedan inte ta ställning. Ännu konstigare är det välatt vara folkpartist i del sammanhanget , dä man mycket välkände lill all ulredningen fanns och att en proposition var att vänta, gick detbra att föra demonslrationspolitik här i kammaren och tillsammans med vpk reserverasig till förmän för betygens avskaffande. Men , när vi sakbehandlar förskollärar-och fritidspedagogulbildningarna och deras mål, inriktning, innehåll ochorganisation, då kryper man in i den heliga borgeriighetens försagdhet ibetygsfrågan. Jag förslår inle rädslan för att ullala en ståndpunkt i den. Förmig ter det sig märkligt alt inslämma i allt som sägs om målen och inriktningenmen sedan överiåta åt myndigheter att fatta beslut i belygsfrågan. Attta lärarutbildningsutredningens arbete till intäkt för att nu inte kunna avståfrån all införa betyg i den nya utbildningen för hemspråkslärare menar jag ärrent nonsens. För den här utbildningen och den här lärarkategorin finns ännuinte de komplicerade meritvärderingsbe-slämmelser som pä del övrigalärarutbildningsomrädet är ett hinder för att göra något åt betygsfrågan. Sedantycker jag att hemspräkslärarutbildningen - där man i särskilt hög grad måsteutgå ifrån varje enskild individ med dess förutsättningar - är en ulbildningsom sämre än någon annan lämpar sig för graderad belygsälining med denkonkurrens som ligger i detta. Nog borde det vara självklart atl betyg inleskall sättas i den utbildningen och styra uppläggningen av den. Omvi är ense om att graderad betygsättning direkt motverkar ett förverkligande avde stolta mål som vi sätter upp, tycker jag inle alt del är för mycket begärtall här i också säga ifrån detta -något annal är borgerligslrutspolitik! Utbildningav Jörskollärare och Jrhidspedagoger m. m. (vpk) kortgenmäle: hänvisar till vackra målformuleringar, men sådana räckerinte till för att förbättra kvaliteten inom barnomsorgen. Vi måste la hänsyntill den praktiska verklighet som finns inom barnstugorna. Där finns del fördet första alldeles för litet personal över huvud tagel, och för del andra ärbrislen på utbildad personal katastrofalt stor. Delskulle behöva utbildas 100 000-160 000 fler människor förall klara del mål vi har - som vpk i och för sig Utbildningav Jörskollärare och Jiitidspedagoger m. m. menar är alldeles förlitet - eller, som barnstugeutredningen räknade med, behöva utbildas 60 000fler människor . Det räcker alltså inte med vackra målformuleringar.Vi måste se till alt förändra och förbättra kvaliteten på våra barnstugor. Sedantill frågan om de graderade betygen. , tror jag, hade LinneaHörién och jag i utbildningsutskottet en gemensam reservation, där vi varöverens om atl ta bort de graderade betygen jusl för förskollärarutbildningen.Visserligen var det vpk som fick yrka bifall lill motion om alt tabort de graderade betygen i förskollärarutbildningen, men till slut fick ialla fall vpk med på reservationen. Och gör enkovändning. Just när vi sakbehandlar frågan sviker sina tidigareställningstaganden. Det måste kännas litet märkligt. Sedansäger atl vär utbildning är för dyr. Men samlidigt som man sägeratt vi inte har råd med en kvalitativt bra ulbildning för den personal som harhand om våra barn så höjer man inle ell lillfinger när det gäller att ösa ulmiljarder till försvaret. Är del riktigt, , att samlidigt som viinte har råd med en bra utbildning för förskollärare så har vi råd att förnästa budgetår spendera 17 miljarder på försvaret? Är del inte en konstigkonstellation? Var slår någonstans när det gäller den härprioriteringen av kostnader? Jag skulle vilja ha en precisering på den punklen-jag lycker alt det är en orimlig och mycket sned prioritering. Fröken () kortgenmäle: talade om det kommersiella utbudet Är det så på något sätt vill ha reda på vad majoriteten i anser om det, säfinns del tydligt och klart ullalat i del betänkande som vi har skrivit under.Någon specialformulering utöver del tror jag inte atl någon är i direkl behovav. Närdel gäller betygen erkänner jag atl del är en komplicerad fråga. Principiellthar jag min uppfattning klar om betygen i detta sammanhang. Men har vi denformella ordningen all det ankommer på myndigheterna atl avgöra den saken, ochjag finner ingen anledning all frångå den ordning som är fastställd. Detbeiyder atl jag alltjämt har den uppfattning som åberopade att jaghade haft lidigare. Närdel gäller utbyggnaden av förskoleverksamheten talar om att man måstela hänsyn den praktiska verkligheten.