prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — går medlemmarna i Hotell- och reslauranganställdas förbundsSlockholmsdistriki till hårda angrepp mol reslauranger som sysiemaliski säitersig över de regler och lagar som gäller oss andra i det svenska samhället: manvägrar förhandla, vägrar belala semesterersältning. En reslauranginnehavare harunder gjort fyra konkurser. I sin remiss i samband med oktrojprövningenhar facket krävt "all tillståndsgivningen bör ulformas på ett sådani sällall trivsel och ordnade förhållanden främjas". Del är en målsättning somde flesta kan ställa sig bakom. Detla är en bild av som något återspeglar denstrukturförändring som skett inom restaurangnäringen och som främst beror pånyetableringen sedan börian av . När de osunda spekulativa intressenabreder ut sig, drabbas också den seriösa reslaurangnäringen, som ju heltnaluriigl står ulanför akiiviieler av delta slag. Det ligger därför i allasintresse atl skapa ett skydd mot de inlressen som försämrar restaurangnäringensanseende. Vidkraftmätningen mellan de restauranginlressen som jag nämnl och de kommunalamyndigheterna i har kommunen genom en ökad satsning och stärkt avoklrojen kunnat vidla en rad ålgärder för att komma lill rätta med problemen.Oklrojen är del verktyg som man vet biler på restaurangnäringen och som gerkommunen ett övertag. Del vet också restauralörerna. Detär från det utgångsläget som vi skall bedöma regeringens sorgliga förslag att oklrojenskall upphävas och att länsslyrelserna skall överta väsenlliga uppgifter på detalkoholpoliliska området Jag lyssnade mycket noga på socialministern då hanberörde kommunernas ansvar. Han talade om förstärkningen avhandläggarriänsterna vid länsstyrelserna, om att öka resurserna för kraftfullaingripanden som varit alllför otillräckliga och om atl begränsaalkoholmissbruket Han hyste en slark förhoppning om atl denna satsning skullevara av förebyggande karaktär. Allt delta kan man förslå. Men socialministernsade ingenting om atl han nu övergår från kommunalisering till centralisering.Del är effekten av alt man tar bort oklrojen. Skatleutskottethar ställt upp på regeringens villkor. I elt läge då exempelvis Stockholmskommun bedömer det som absolut nödvändigl all behålla oktrojsyslemetskall del bort. Det kommunala vetot överflyttas på . I stället föratt man skall ha möjligheter till snara kommunala åtgärder byråkratiseras dethela genom handläggare på . Är inte kommunen nöjd medlänsstyrelsens åtgärder, kan beslutet överklagas hos . Det finnsingen hejd på vad kommunen kan göra - allt prydligt och ordentligt inplanterati byråkratins och för-halningens långsamma irrgångar. Motdetta slår en enig kommunstyrelse i , mot detta Slår ettenhälligt socialutskott i , mot detta står all den erfarenhet somhandläggare av sociala problem i har tillfört debatten, mol dettaslår den fackliga rörelsen inom restaurangbranschen, vars medlemmar far illa avde avarter inom branschen som jag har påpekat, mol delta slår hela den seriösadelen av restaurangbranschen i , och den är betydande. Vårfråga till är klar och entydig: Varför inle ge kommunerna frihet ochansvar all själva få avgöra om de vill ha oktrojsyslemet kvar? Varför skall vipå centralt håll sätta oss över en fullständigt enig lokal opinion och islällel eftersträva uniformitet i en fråga där de lokala förutsättningarna ärså helt olika kommuner emellan? Del är atl snöra av de lokala initiativen somvi i andra sammanhang bedömer som så yllerst värdefulla i den representativademokratin. Detflnns tre motioner i della ärende med samma krav inför behandling avskatteutskottets betänkande nr 40. Det är motionerna 1483, 1500 och 1513. Deföreträder kända synpunkler på det här området och redovisar förhållandenasådana som man upplever dem hos moderaierna, folkparlislerna och socialdemokraiernai Slockholm. Jag vill med hänvisning till dessa synpunkter inför kommandevoteringar framställa följande yrkande: alt med anledning avmotionerna 1976/77:1483 av fröken , 1976/77:1500 av . och 1976/77:1513 av saml med avslag på yrkande 13 i moiionen1976/77:1528 av herr förste vice lalmannen m. fl. hos regeringenbegär förslag till lagstiftning innebärande all kommunerna ges laglig rätt attfalla beslut om ett bibehållande av det s. k. oktrojsyslemet iulskänkningsfrågor. I detta anförandeinstämde (). i (c) kort genmäle: har här givit en skrämmande bild av förhållandena pårestaurangerna i . Men dessa förhållanden har ju uppstått medanoktrojsyslemet har tillämpats. De kan då rimligtvis inte användas som argumentför att vi måsle behålla oktrojsyslemet Dessutom skall ju en okirojprövning skei år för den närmaste fyraårsperioden, och del är ju inle meningen attresultatet av den prövningen skall ogilligförklaras. De nya bestämmelsernaträder i kraft fr. o. m. , och delta år sker prövningen alltsåenligt den gamla metoden. Närvi i skatteutskottet nu tillstyrker propositionen utgår vi ifrån att kommunernamed större uppmärksamhet än lidigare skall följa de akluella förhållandenainom restaurangbranschen och göra ingripanden inle bara utan såsnarl det visar sig att misshälligheter föreligger. Närdel gäller tillstånds beviljande vill jag peka på att det nu är länsstyrelsensom beviljar tillstånden och all del kommer att förbli så också ifortsättningen. Det kommunala vetot avskaffas dock. Men vi utgår då från - ochdel har vi understrukit starkt i utskottels skrivning - att i de fall därkommunen kan visa atl det verkligen finns anledning till anmärkning skalllänsstyrelsen givetvis också beakta delta. Jagkan inte tänka mig all slopandet av oktrojsyslemet skulle förvärraförhållandena. Jag är snarare övertygad om att det med den nya ordningen, omkommunerna inriktar sig på sin väsentliga uppgift, kommer att fungera bättre äntidigare. Sämre än det nu är i under oktrojperiodssystemet kantydligen förhållandena inte bli. Jagvill i det sammanhanget understryka att jag har stor aktning för de ingripandensom gjorts av de sociala myndigheterna i . Deskulle bara ha kommit långt . () kortgenmäle: Jag har i mitt inlägg förklaral hur angeläget det är från Stockholmssynpunkt att kommunen får behålla oktrojsyslemet. säger iKnäred att det som jag har påtalat ju har inträffat somoktrojsyslemet tillämpats, och det är hell riktigt Det har inträffat mycketsnabba förändringar inom restaurangnäringen i , och därför harkommunen också mobiliserat ökade resurser för att lösa de sociala problem somföljer i spåren av en klarl försämrad restaurangbransch. Molherr i erfarenheler av oktrojsyslemet står hela densamlade expertisen i , över alla poliliska partier, hela dengruppering som sysslar med den sociala verksamheten och hela den seriösa delenav restaurangbranschen för alt ta några exempel. Jag tycker att man skall varalitel försiktig när man lar bort ett system i kommunen, som kommunensinnevånare och politiska ledning själva anser nödvändigt för att kunna lösaviktiga uppgifter. Sedansade alt nu är det ju också länsstyrelserna som ger tillstånd.Ja, ger de tillstånd på kommunens villkot I fortsättningen kommerde att ge tillstånd på villkor. Del kan uppslå osämja mellanlänsstyrelsen och kommunen. I de fallen kan kommunen gå vidare tillsocialstyrelsen och överklaga elt länsstyrelsebeslut. Vem riänar på dennalånghalning av ärendena om inte de oseriösa branschägare som kommii in ibilden i Slockholm på ett alldeles speciellt sätt? Nej, vad som sker med ettbeslut - om följer regeringen och utskottet - det är att den nu återkommandeomprövningen av samtliga utskänkningstillstånd försvinner harmissuppfattat och tror alt del bara görs en omprövning Det är dådet görs en total prövning. Men man följer ju verksamheten månad för månad,höll jag på att säga, för att kunna gripa in med olika åtgärder, som man hargjort i . Möjligheternaför kommunerna till en samlad prövning av antalet restauranger ochlokaliseringen av dessa försvinner. Länsstyrelserna och blir deinstanser som har rätt att inskränka givna tillstånd. De statliga myndigheternaär inle bundna, som är fallel vid oktrojprövningen, av vad kommunerna anseri de konkrela fallen, och utskottets förslag innebär att kommunalpolitikernaförlorar rätten all bestämma över givna utskänkningstillstånd. Det är dendirekta praktiska effekten av om följer skatteutskottets förslag. HerrANDERSSON i (c) kort genmäle: Det är ju på del sättet alt det nu är vikligare än någonsin förkommunerna att kontinueriigt följa utvecklingen på det här området, göraingripanden och aktualisera frågor om det verkligen inträffar någonting. Vimenar väl att har det blivit för slentrianmässigt Manhar inriktat sig på prövningen , och dessemellan har det skettalltför få ingripanden - det visar väl inte minst silualionen här i Slockholm. Jag tror att del nya systemet kommer att bli tilldet bättre. Men det är alldeles givet att det här finns en tro på ömse håll.Den ena sidan tror alt det blir bättre. Den andra sidan tror att del blirsämre. Vi får väl se sä småningom. gäller ju i allafall den okirojprövning som sker . Men under den liden är det utomordentligtviktigt all de ingripanden som kan aktualiseras verkligen görs av kommunalamyndigheter, och jag är övertygad om att länsstyrelserna kommer att varalyhörda för kommunernas uppfattningar och åsikter. () kortgenmäle: Det är ju rikligl som i säger alt tro står moltro. Men här finns också ett annat inslag i debatien som borde tillmätas vissbetydelse - den kommunala erfarenheten i . All den erfarenhel somvunnits framför allt av försämringen inom restaurangbranschentas del ingen hänsyn till när skall behandla de här frågorna. Detär viktigare än någonsin, säger , alt kommunerna ägnar dessafrågor uppmärksamhet. Det är riktigt Men när nu uppenbarligen står iberedskap atl ta ifrån exempelvis oktrojsyslemet såförsämras ju Slockholms möjligheter att följa upp den kontrollverksamhet sombedrivs allt intensivare i denna kommun. De möjlighelerna försämras ju.Herr får ursäkta, men jag hävdar med bestämdhet att all dennapolitiska erfarenhet i väger mycket tyngre än de teoretiskaresonemang och förhoppningar pä länsstyrelserna som utvecklas såväl iregeringens proposition som i skat- teutskottets betänkande.Och del är från den utgångspunkten jag menar att oktrojsyslemet i sig självtockså är preventivt. Det systemet skall bort, allt skall placeras ilänsstyrelsen, och om man inte kommer överens skall man gå till socialstyrelsenför att klara upp problemen i . Detta strider, herr talman, emot delresonemang om decentralisering och om att överföra till kommunerna de uppgifiersom dessa är bäst lämpade för all lösa som bl. a, i Knäredstrider för i så många sammanhang i den poliliska debatten. i Skärslad(c): 1965 var mitt första år som riksdagsledamot, och då hade jag i delgamla milt första möte med dåvarande finansministern , Närfinansministern då lade fram propositionen om att införa mellanöl dristade jagmig som ny i både all yrka avslag på proposilionen och att föradebatien. Då ansågs jag antagligen som en säriing, men har vi den debatten,. Myckethar sagts i denna debatt som man kan ansluta sig till, och jag vill särskiltunderstryka vad anförde. Jag hoppas att många kommer atl läsaoch begrunda hans inlägg. Han tog upp det som också jag hade tänkt beröra,nämligen frågan om skolan. Skolan är det område som är det viktigaste när delgäller atl vidta åtgärder. Det är i skolan som ungdomar myckel lidigl böriarall använda alkoholhaltiga drycker, och för många leder delta fram tillmissbruk. Förhållandet i skolan och utanför skolan är sådant alt vi intekan låta del fortsätta längre. Jag har samtalat med flera ungdomar, och de harsagl att de aldrig hade tänkt alt böria dricka mellanöl, men de kände sigtvingade till del inte minsl när de böriade på högstadiet. Detfinns tre grupper av människor i vårl land, och i någon av dem hör vi hemmaallesammans. Fördel första är det de många av oss som använder alkoholhaltiga drycker. Man kani dag ställa en viklig fråga: Varför använder man alkoholhaltiga drycker?Ingen kan väl lämna ett tillfredsställande svar. Är det en sed som följersläkte efter släkte? Är det så alt nutidsmänniskan är så olycklig att honbehöver dessa medel lill flykt från verkligheten? "Min enda möjlighet tilltröst när livets svårigheler kommer, det är flaskan", sade någon tillmig. Är det så vi känner del? Del är beklagligt om vi har misslyckats så i vårtsamhällsbyggande, alt flaskan är människors enda tröst när de kommer i nöd ochsvårigheter. Känner vi inte mer medmänsklighet, har vi inle mer lid än så fördessa olyckliga människor? Manmenar alt när vi inte har något tillfredsställande svar på de här frågorna, såär det svårt alt göra någonling. Men jag skulle vilja säga till alla dem somhar den uppfattningen och som påstår att man måste söka efter orsakerna lillvarför folk dricker, att om man anser atl vi måste bortse från missbruket och istället leta efter bakgrunden, så blir det samma sak som om en brandkår intevill släcka en brand förrän man känner till brandorsakerna.Mottaglighetsfaklorerna är vikliga, men missbruket uppkommer inte av dem utanav all man börjar använda ett beroendeframkallande medel. Fördet andra flnns det de som avstår från att använda alkoholdrycker, nämligennykterister. Hur många är de? Jag har de senasie dagarna sett alt man harräknat ut att de inle är så många. Då har man räknat med dem som tillhörnyklerheisorganisalionerna, men man glömmer bort alla dem som flnns inom kyrkaoch frikyrka och alla de föräldrar - inte minst mödrar - som bär bekymmer försina ungdomar som använder alkoholhaltiga drycker. Del är många fler än vi trorsom säger nej till dessa giftiga drycker Jaghör till nykleristerna, och om jag skulle motivera detta skulle jag vilja svara- jag vill passa på tillfället att i denna talarstol få säga det - atl jag ärså tacksam för att min mor när jag var pojke och jusl skulle böria tonåren engång talade personligen med mig - hon riatade inte på oss - och sade: "Hördu, , lova mig atl du inte använder flaskan! Du skall inte svara högt, ulandu får svara inombords." Det gjorde jag, och det löfte som jag gavinombords har jag hållit . Jag är tacksam för mödrar som kan lala sålill unga människor när de skall gå ut i livet. Detsom gör att jag är nykterist är atl jag vill känna solidaritet med alla dem sominte kan klara alkoholen. Även om jag skulle göra del, vet jag alt det är såmånga som inte kan det, och jag är beredd alt säga nej till alkohol för altvara solidarisk med dessa olyckliga och -av anledningar som jag inle känner -svaga människor som misslyckas. Vidarehar jag nu arbetat bland människor som har misslyckats. Nykteristernaär ju fiender till spriten, men de är myckel barmhärtiga mol dem som inle harklarat den. Jag är med ute och arbetar om kvällarna med atl ta hand om sådanaolyckliga människor - men varför är det så få som använder alkohol måttligt somvill vara med i del gängel? Del är en fråga som skall slällas från dennalalarstol. Jag hoppas alt de som har försvarat de här dryckerna så inlensivi verkligen släller upp och känner sill ansvar när det gäller att hjälpa demsom misslyckats i samhället. Jaghar här i huset ofrivilligt kommit att lyssna till något som jagockså vill nämna. Riksdagsmännen är ju guider för slörre eller mindre grupper,och när jag har stått och sett på programmet för har jag ibland märktall någon pekar på tavlan med de olika grupper som finns här och säger: Och såfinns det två nyklerhelsgrupper. Varför del finns del förslår jag inle, men delär så. Och de där nykleristerna, säger man, är överrepresenterade här iriksdagen. Jagmåste fundera över vad man menar med all nykteristerna äröverrepresenterade i . Jag log för givet att det inte var någolnegativt att vara nykterist när man kommer in i , jag trodde atl detvar ell plus, och jag tror att de många väljarna också ser det så, Inle behövervi göra sådana värderingar bland vårt folk; om vi skulle fortsätta det resonemangetskulle vi hamna i diket totalt. Dentredje gruppen i vårt samhälle är de alkoholskadade, är de bortåt 400000, De som har gjort undersökningar - det är inte olycks-profeter, utan det ärrealistiska bedömare - har räknat med att vi är framme vid enmiljon alkoholskadade i vårl land. Jag frågar: Orkar samhällel med detta,ekonomiskt och ur vårdsynpunkt? Inom landstingen frågar man sig hur viskall klara av denna del av vårt vårdansvar i samhället. Menvilken grupp vi än tillhör är vi alla överens om all detta är vårt störstasociala problem, ett problem som bara växer. Och vilka ålgärder skall vi vidla?Något måste göras - det behövs små och stora ålgärder. Att vi tar bortmellanölet är ett litet steg i det stora sammanhanget, men ändå elt positivtsteg, inle minst med tanke på de unga. Detär vården som misslyckats, och det är elt mycket viktigt område. Jag skullevilja säga att mycket av det som pågår är dyrt och ineffektivt. Vi måste frånsamhällels sida mer inrikla oss på atl la hand om människorna personligt ochhjälpa dem i deras svårigheter. Jag skulle kunna ge många exempel på hur mankan hjälpa människor - jag har ganska många sådana exempel genom mitt arbeteunder åren. Tillsammansmed i Agnas har jag väckl en motion. Utöver det som man försökt fåfram i propositionen och del ulskollsbelänkande som föreligger har jaganfört någol som jag också vill ta upp i den här debatten. Närdet gäller att komma till rätta med alkoholmissbruket kan fiera vägar anvisas,även om ingen på förhand kan betecknas som den bästa och effektivaste. Underalla förhållanden måsle informationen om riskerna med alkoholbrukintensifieras, i synnerhet bland barn och ungdom, så alt den får minst sammaomfattning som t ex. kampanjen för tra fiksäkerheten. Det måste stå klart förvarie barn i vårt land alt alkoholen är ett gift och att bruk av den medför riskför beroende av giftet och risk för all andra gifter och droger kommer in ibilden. Del gäller atl i denna informalion eftersträva atl den posiiivaattityden och den kommersiellt betingade glorian kring alkoholförtäringavlägsnas i vårt land och ersätts av samma skarpa reaktion som vänder sigmol bruket av narkolika. Delär nämligen hell ovedersägligt att del är den utbredda alkoholseden i sigsjälv, förknippandet av alkohol med fest och högtid, som ger spriten dess glansoch gloria och som insveper dess skadliga verkan och de stora riskerna i elldunkel. Det är svårl all se hur denna gloria kring alkoholen skall kunnaavlägsnas ulan atl själva seden och förknippandet av alkohol med festavskaffas. Den svenska villigheten all godta berusning som normal vid vissatillfällen är i högsta grad onormal. Visserligen har denna positiva syn påalkoholen tusenårig hävd i vårt land, men icke desto mindre måste den bort omvi skall få ell sundare och sociall bättre samhälle. Den har inneburit ochinnebär alltfort en nationell fara som medför både kulturell och demokraliskförnedring. Detär klart att exemplets makt är oerhört stor. Därför måste inte minst de mångainslagen av skålande och drickande i TV borl. I filmer och andra programförekommer bruket av alkohol i en sådan omfattning alt del ger barn och ungaden felaktiga uppfattningen att spriten hör lill vårt dagliga liv och isynnerhet till festen, all man måste ha alkoholen med sig för att skapa trevnadoch glädje. Enintressant fråga är om den som åstadkommer skada under alkoholpåverkan bör fåsvara för skadeersättningen själv genom lämpliga anordningar påförsäkringssidan. I nuvarande lagstifining, framför allt ira-fikskadelagen,inverkar alkoholpåverkan under vissa förhållanden såväl på rätten lillersättning för egen skada som på betalningsskyldigheten för skada som vållatsannan. Det kan behöva undersökas om mera allmänna principer bör införas,innebärande alt en person som är påverkad av alkohol eller annatberusningsmedel får finna sig i alt bära kostnaderna för skador som hanåstadkommer. Möjlighelen att införa en mera generell försäkringsanordningtäckande skador på det akluella området bör utredas. Mångamänniskor har kommit loss från sin alkoholism, och det borde vara meraintressant att undersöka på vilka vägar man kan komma loss. Docent , somi har sysslat med sådana här problem, nämner tre möjligheter lillräddning undan alkoholism. Han säger bl. a.: "Den andra möjliga vägen är enreligiös upplevelse . Jag har sett lOO-tals fall där frälsningen påell ögonblick förvandlat alkoholister och narkomaner. Och ingen läkare ivärlden har sedan kunnat se några spår av del som varil." Vivill stödja Länkarna i deras arbete, vi vill stödja ungdomsorganisationernaoch ge dem anslag, vi vill stödja nyklerheisorganisalionerna men vill vi ocksåställa oss bakom de krafter som med uppoffrande av sin fritid går ul till dessamänniskor och erbjuder dem vägen till räddning genom en religiös upplevelse? Mantalar om att det är restriktioner som vi skapar. Ja, lål oss säga atl vi leveri ett restriktivt samhälle, där det finns så mycket som begränsar oss. Varförskall vi inte också på del här området kunna skapa restriktioner som är tillfromma för människorna? Delär så som någon har sagt: Det är barmhärtigt alt bygga elt sjukhus vid bergetsfot och la hand om dem som har fallit, men det är barmhärtigare att bygga ellstängsel vid bergets krön så au de inte faller ned. En hel del av de molioner som behandlas i det här belänkandet har juvaril remitterade lill såväl social- som skatieulskoitet. I regel har ocksåutskotten kommit lill samma slutsatser. Del är bara i någon fråga, tror jag,som de båda utskotten har olika uppfattningar, och det gäller i vart fallavskaffandet av oktrojsyslemet I proposilionen har ju föreslagils att delta skallavskaffas. Som vi redan hört är vitre riksdagsmän på Stockholmsbänken som i olika molioner tagit uppden här frågan, nämligen fröken , och jag. Del råderenighet inom samtliga poliliska partier i om atl vi bör hakvar oktrojsyslemet. Del är i hög grad en social fråga, vilket socialutskottettydligen också förstått. Trols vad i sagt i sittreplikskifte med vill jag uppehålla mig någol vidoktrojsyslemet Skallvi kunna komma till rätta med de stora sociala problem vi har i Slockholm ochsom delvis sammanhänger med restaurangbranschens inriktning och förändring ärdet av stort värde atl ha möjligheten atl en gång ompröva allatillstånd när det gäller servering av alkoholhaltiga drycker. Som vi redankänner till har vi en överetablering av restauranger i . Del blirlätt en stark lendens lill en fortlöpande ökning av antalet serveringstillståndallteftersom nya restauranger öppnas. Knappast någon har kunnal undgå atl höratalas om de missförhållanden, både nyklerhetsproblem, prostitution o. d., sområder på vissa Stockholmsreslauranger och hotell och som också har uppmärksammatsi pressen och som tidigare berört här. Påflera reslauranger har socialförvaltningens utskänkningsgrupp således kunnalkonstatera hur utskänkning skett även till berusade personer och lillminderåriga. Matsortimeniel har inte heller varit av den omfallning som krävsav de reslauranger som skall få servera spritdrycker. De seriöst drivnarestaurangerna, som uppfyller alla föreskrifter och bestämmelser, har fåttallt svårare att klara sig i konkurrensen! föreslår t o. m. alt tillstånden dras in för ett hundratal reslaurangerdärför atl de nekar all träffa avtal. På grund av övereiableringen och denhårda konkurrensen har man lydligen inle råd alt betala avialsenliga lönereller sociala försäkringar för sina anslällda ulan ulnyUjar på elt ickegodtagbart sätt ofta invandrare och gästarbetare som personal. Mångareslauranger byter också ofta ägare och konkurserna inom branschen är många. Vissastadsdelar, bl. , har alllför många reslauranger och del hörs oftaklagomål från de hyresgäster som bor i närheien av restaurangerna. Men framförallt försummas lätt den alkoholpoliliska bedömningen när man fattar beslut omen eller ell par krogar i taget! Det skulle verkligen inte bli bällre omoktrojsyslemet avskaffades. Konsekvenserna av en sådan politik, som tyvärrtidvis förls i Slockholm, som i antydde, drabbar hårt,men vid en ny oktroj-period har man dock fått möjlighel alt anpassa det tolalaantalet utskänkningstillstånd till vad som är socialpolitiskt acceplabell.