prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — När livsmedelskommissionens chef ansåg att vi bordestoppa importen av äpplen, därför att de svenska äpplena var goda nog ät delsvenska folket, svarade : "Men tänk om vi skulle låta konsumenternasjälva bestämma det." Och därvid blev det. Vadde LO-anslutna beträffar vet vi både frän opinionsundersökningarna och andrakällor att åtminstone vid senaste valet röstade på andra partier än detsocialdemokratiska. Räknas inle deras fri- och rättigheter? Jo,säger man från socialdemokratiskt håll, de kan skriftligen reservera sig. Ja,men delta bryter ju ändå mot deras personliga rättigheter, eftersom de dåtvingas avslöja åtminstone vilken politisk uppfattning de inte har. Men härkommer vi in på ett annat möjligt försvar för kollektivanslutningen. Om manreserverar sig, så gäller i åtskilliga fackföreningar -jag vågar inte säga omdet är majoriteten - att vederbörande tvångs-anslutne, även om han reserverarsig, ändå inle får tillbaka den årsavgift till del socialdemokratiska partietsom man tagit ut av honom. Den skall enligt beslut i stället "överförastill avdelningen studiekonto". Detta måste såvitt jag förstår betecknassom ren stöld från fackföreningens sida mot den enskilde. Hur kan man anse sigha rätt alt sedan en LO-ansluten sagt sig inte vilja tillhöra detsocialdemokratiska partiet ändå ta ut en högre avgift av honom än som ärfastställd i fackföreningens stadgar? Och hur många LO-medlemmar som har andrapartisympatier än socialdemokratiska vågar reservera sig? På åtskilligaarbetsplatser - kanske de flesta - utsätts de i så fall för träkning av bådeombudsmän och kamrater. Och alla är inte hjältar. i säger nu alt de fackliga organisationerna skallbesluta: en enskild förening skall man inte träda i ämbetet. Men hur skulle detse ut om t. ex. beslöt att alla dess medlemmar skulleanslutas till moderata samlingspartiet och beslöt attdess medlemmar skulle anslutas till folkpar.tiet och någon var medlem i bådaföreningarna? Hur skulle det se ut om den här principen knäsattes för andra änfackföreningsmedlemmar? Det är alltså en princip som inte går att upprätthålla.Det rör sig inle om föreningarnas rätt utan om den enskildes integritet ochrätt emot föreningarna. Ettav de mest betänkliga inslagen i kollektivanslutningen är att partiet inte haren aning om vilka personer som tillhör partiet genom kollektivanslutningen.Dess effekt är nämligen att kassören i vederbörande fackförening endastinsänder en klumpsumma, ett antal kontingenter, avseende del antal LO-medlemmarsom inte reserverat sig mot kollek-livanslutningen. Vad innebär delta ipraktiken? Jo, atl det socialdemokratiska partiet inte vet vilka 70 "i avpartiets medlemmar är - för så många av partimedlemmarna är det som ärkollektivanslutna. Självfallet kan de heller inle i denna egenskap få del avpartiets material o. d. De är i själva verket partimedlemmar av lägre grad,vars enda uppgift är atl betala till den socialdemokratiska parlikassan. 1längden måste denna situation allt klarare framstå som förödmjukande ochovärdig för bäde det socialdemokratiska partiet och de tvångs-anslutnamedlemmarna. Det borde därför inle behövas en lagstifining i ett land somSverige för atl trygga en så grundläggande rättighet som den enskildes friaanslutning till politiska partier. Och del är möjligt alt den uppfattning sområder i och att socialdemokraterna kommer att inse dettaoch dra konsekvenserna härav skall visa sig riktig. Jaghar för dagen inget yrkande. Det innebär dock ingalunda all vare sig jag ellermoderata samlingspartiet, som i framhållit, eller våraväljare ändrat uppfattning i sak. Vi anser fortfarande att omsorgen om denenskildes integritet motiverar ett införande, i grundlagens bestämmelser omfri- och rättigheter, av en bestämmelse om vars och ens frihet att självbestämma om anslutningen till ett politiskt parti. Vi har emellertid accepteratatl avvakta huruvida man under det här året kommer atl ompröva frågan inom detsocialdemokratiska partiet och all se om den förhoppning som ochfolkpartiet har kommer att visa sig riktig och om det socialdemokratiskapartiet sålunda ändrar uppfattning. Vi har alltså möjlighetall återkomma i den här frågan. Kollektivanslutninglill politiskt parti, m. m. Underdelta anförande övertog herr tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): bekämpar kvinnorörelsen inte bara denekonomiska exploateringen av kvinnorna utan också det sexuella förtrycket,såsom det kommer till uttryck bl. a. i den mer eller mindre öppnabordellverksamheten, s. k. porrklubbar, i s. k. herrtidningar och iporrtidningar. Bådeden förra, socialdemokratiska regeringen och den nuvarande, borgerligaregeringen har uttalat sig för vad man kallar än jämlikhet, än jämslälldhelmellan könen. Men när del gäller att gå till konkret aktion motkvinnoförtrycket intar den borgerliga regeringen en lika tvekande hållning somden socialdemokratiska gjorde. Det senaste exemplet pä detta är den behandlingsom vpk:s motion 1333 har fått av . Vpkyrkar där pä dels förbud i grundlagen mot att sprida kvinnodiskriminerandeuppfattningar, dels instifiande av en särskild lag med. förbud mot spridning avkönsdiskriminerande text och bilder, även i reklam. Utskottels motivering föravslaget är atl kommitté- och utredningsarbete med samma målsättning pågår. Vihävdar att den kvinnodiskriminering som pågår är av så allvariig karaktär attden fordrar omedelbara åtgärder. Utskottetpåpekar också - i det man refererar till en skrivelse frånkonsumentombudsmannen "att det f n. saknas lagliga Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. möjligheter att - annat äni mycket begränsad utsträckning - ingripa mot reklam och annan marknadsföringsom är diskriminerande med hänsyn till ras, kön, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung". Ja, herr talman, det är icke utan alt man märker det,om man t. ex. studerar porr-annonser i dagspressen! Jagskall här citera några annonser ur dels , dels . Ommitt ordval är olämpligt beror det bara på att jag citerar - det är alltså sådant som är tillåtet enligttryckfrihetsförordningen. Citat ur - det gäller porrfilmer; "Hemmafru och Målaren", "VåldlagenOskuld", "Jungfrun i ", "Nunnornas Hela Gruppsex","Den Fräcka Grekiskan", "Nymfomanen i Stövlar", "DenKåta Städerskan", "Bondpigor på Kasernen", "PippgladaBystfiickor", "Frubyte hos Grannen", "Norriändskor iStan", "Negern och Byslfiickan". Sedanciterar jag ur : "Doktorn och Hemmafrun","Ne-ger-Joe och Blondinen", "Oskulden i ","Mor, Dotter och Försäljaren", "Negrernas Beachparty","Orgier på ". Detär alltså en diskriminering av kvinnor i de här annonserna. Hemmafruar ochsexuellt oerfarna flickor anses tydligen särskilt sexuellt uppeggande. Dessutomdiskrimineras särskilt lågavlönade och på annat sätt redan diskrimineradekvinnogrupper, såsom städerskor och hembiträden, som då föraktfullt kallasbondpigor, samt invandrarkvinnor -alltså grekiskan i det här citat - samtkvinnor från . - eller afroamerikaner,som de själva med kraft hävdar är den rätta be nämningen - kallas föraktfullt negrer. Kvinnoförakt,rasism och förakt för folk från ekonomiskt hån drabbade landsändar vävs alltsåsamman. Jagskall göra ett citat från 16:8, som visar att detta inte ärmöjligt enligt lagen: "Den som offentligen eller eljest i uttalande ellerannat meddelande som sprides bland allmänheten hotar eller uttryckermissaktning för folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg, av visst nationellteller etniskt ursprung eller med viss trosbekännelse, dömes för hets motfolkgrupp till fängelse", osv. Isill betänkande citerar också konstilutionsutskotiet vad departementschefenanförde då det genom en ändring av tryckfrihetsförordningen gavs möjlighet alllagstifta mot reklam om tobak. Jag citerar: "De möjligheter lillingripande mot reklam i tryckt skrift i allmänhet som marknadsföringslagenredan erbjuder och som i övrigt kan anses föreligga står givelvis öppna ocksånär det gäller reklam för varor som är skadliga eller olämpliga. Det kanemellertid sättas i fråga om det är möjligt atl utan direkt stöd i TF ingripamed generella åtgärder mot reklam enbart av del skälet att den avser vissa slagav varor vars bruk av sociala eller liknande skäl inle bör främjas, såsomalkoholhalliga drycker och tobaksvaror." Får jag frågakonstitutionsulskollels representanter: kvinnan alltså en vara av sammaskadliga arl som tobak eller alkohol, efiersom ni anför del här citatet somargument i en diskussion om kvinnodiskriminering? Är kvinnan då en skadligvara, eller är hon en relativt Atlvärt parti vill ha förbud mot marknadsföring av det här slaget beror på all viskarpt reagerar mot alt kvinnan betecknas som en vara som alla andra på denkapitalistiska varumarknaden. Enav de största porrklubbarna i , Sexorama, har länge haft en slåendeannons i bl. - den har fått mera diskret utformning - där man länge annonserade om nedsänkta pettingbrudar fråntakel, lesbisk show, rakade brudar, pei-tingbrudar på ditt eget bord, osv. Härär del tydligt all kvinnan betraktas just som en vara som man kan handskas medhur som helst, enligt slit-och-släng-principen. Jagvill poänglera, herr talman, atl den här förnedrande inställningen till enliten grupp kvinnor, som av ekonomiska skäl tvingas sälja sin kropp och därmedför framtiden förstör sina möjligheter till ett normalt kärleksliv, drabbarkvinnokönet i dess helhet. Hurgår detta ihop med FN;s deklaration om de mänskliga rättigheterna? Borde integrundlagens förbud mot hels mot folkgrupp utvidgas till att omfatta ävenkvinnorna? Och hur går allt delta ihop med den officiellt uttaladejämslälldhelsfilosofin? och rena porrtidningar präglas, trots sin föregivet öppnainställning lill sex, av en puritansk och ångeslladdad inställning tillsexuellt samliv. har de en klart sadistisk inriktning. Sex medsmåflickor beskrivs med förkärlek. På illustrationerna med alla de här konstigasamlagen är mannen och kvinnan för del mesta inle helt avklädda utan så där lagomhalvnakna, vilket avslöjar just en puritansk inställning. Både text och bildervittnar om förakt inte bara för kvinnorna utan också för majoriteten av männen. Jagär medveten om atl när porren släpptes fri var det delvis en följd av denantipurilanska debatten under förra decenniet. Men företrädarna för den s. k.sexradikalismen har i en iniervjuserie i i december förra årettagit avstånd från den utformning som porren har fått. De har påpekat atl dealdrig var medvetna om vilka mäktiga kommersiella intressen som till den gradskulle komma all exploatera människors otillfredsställda behov av sex ochkärlek. Del är dessutom så - jag antar att del har framgått av mina exempel -atl den nuvarande porrindustrin inte försöker avhjälpa människors ångest ochpurilanism, utan fastmer befäster och fördjupar dem. Inomvpk är vi givetvis inte för en puritansk syn på sex och samlevnad. Vi är för ensamlevnad som baseras på ömsesidig frihet, självständighet och aktning. Visäger bestämt nej till kapitalets porrindustri. I anslutning till vad jag anfört yrkar jag bifall till våra yrkanden imotionen 1976/77:1333 om 1. förbud i grundlagen mot spridande avdiskriminerande uppfattningar om kvinnan, 2. särskild lag med förbud mot spridning avkvinnodiskriminerande text och bilder, även i reklam. Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. 7 protokoll 1976/77:87-88 Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. Det föregående anförandel visar vilka vitt skilda frågor som behandlasi det utskottsbetänkande som är föremål för kammarens prövning. Jag skallsäga några ord om den fråga som berörs i reservationen från socialdemokraterna,nämligen kollektivanslutningen. Jagbeklagar att utskottet inte har tillstyrkt vår motion 1976/77:588 med krav pålagstiftning om förbud mot kollektivanslutning, men är del som det är. Deuttalanden som utskoitsmåjoriielen har enat sig om är självklara för dem somvill ha frihet för den enskilda individen, och del är beklagligt ätt dettydligen inte är självklart för socialdemokraterna alt man skall ha enskildfrihet. Det innebär alt socialdemokraterna än en gång har avslöjat sig i denhär frågan. Jagtillhör dem som har blivit kollektivanslutna - jag blev det ,då jag redan var riksdagsman för moderata samlingspartiet - eftersom jag ärmedlem av en byggnadsfackförening, där ett repre-seniantskap på drygt I % avmedlemmarna beslöt atl ca 6 300 medlemmar skulle kollektivt anslutas till detsocialdemokratiska partiet. Jag reserverade mig givelvis när jag fick reda pådetta . Men det intressanta är, precis som nämndehär, atl den berörda socialdemokratiska partiorganisationen inte hade någonaning om att den hade fått mig som medlem, eftersom man bara hade fått betaltför ett antal människor i klump - man visste inga namn. HerrBjörck i nämnde här tidigare alt socialdemokraterna kan säga nej tillkollektivanslutningen om man vill. Ja, det är så sant som det är sagt. Mensocialdemokraterna vill tydligen inte, och del har i Trollhättanbekräftat . Jaghar ställt frågan i de här debatterna om kollek-livanslutningen -och jag ställer den än en gång till i : Vad ärdel för fel om den enskilde själv får besluta sin partitillhörighet ulaninblandning av andra? i sade all socialdemokraternainte skall avskaffa kollektivanslutningen. Det var ju ett klart besked, mendet var ett mycket trist besked för alla oss som har hoppats atl man skullekomma på andra tankar och verkligen slå vakt om individens frihet. Det var ettbesked om att socialdemokraterna inle har något lill övers för den enskildesrätt atl själv bestämma vilket parti han skall tillhöra. Socialdemokraternaspartiordförande, , har ju fäll ett amerikansktpris, bl. a. för att han kämpat för skyddet av individuella rättigheter. Varfinns den kampen i den här frågan? Jag tycker det är otillständigt all la emotett sådant pris när man är ordförande i ett parti, vars företrädare här ikammaren klart säger ut att man inte kommer atl sluta medkollektivanslutningen. Del är en stor uppgifi här. har, om han skallleva upp till argumentet för alt han skulle få det här priset, genom attavskaffa kollektivanslutningen lill sitt parti och bygga upp partiet påindividuellt medlemskap. Det räcker inte medpartistödet, säger i . Socialdemokraterna tramparalltså på den enskildes frihet av krasst profitbegär. Det är avslöjande. Detvisar hur rutten principen med kollektivanslutning är. Socialdemokraternatänker alltså tydligen fortsätta med sina spekulationer och fiffia medfackföreningsmedlemmarnas partitillhörighet. Det är egentligen synd omsocialdemokraterna - atl de blir påtvingade medlemmar av fackföreningarna, altde har så svårt att få medlemmar pä frivillig väg, och atl man inle inser detodemokratiska i kollektivanslutningen. Mentar socialdemokraterna emot kollektivanslutna bara från de fackligaorganisationerna? Del är ju en intressant principfråga. Man säger att man skallfortsätta alt ta emot medlemmar på detta sätt, man hävdar att den fackligaorganisationen skall ha frihet att kollektivt ansluta medlemmar tillsocialdemokraterna men all den enskilde inle skall tillfrågas. Då kan vi frågaoss: Vad händer om andra organisationer än fackföreningar kommer på tanken altkollektivt ansluta sig? var inne litet grand på den tanken, ochjag har undrat över samma sak. Det kan gälla konsumtionsföreningar,hyresgästföreningar, villaägareföreningar, handikapporganisationer,nyklerhetsorganisationer, frikyrkoförsamlingar. Röda kors-avdelningar,avdelningar av , hembygdsföreningar. Skullesocialdemokraterna godta medlemmar i dessa föreningar som kollektivanslulnapartimedlemmar, om vederbörande förening fattade beslut om kollektivanslutningtill socialdemokraterna? Eller skulle ni godta kollektivt medlemskap i , omdet beslöts att t. ex. . Föreningen , för barnsluga i kyrkas vänner och liknande föreningar skulle anslutasig? Man kan dra ut konsekvenserna hur långt som helst. Hållerman på de principer som i förespråkade, atl denenskilda föreningen skall ha full frihet atl själv besluta om den vill anslutaalla sina medlemmar lill socialdemokratiska partiet, får man de härkonsekvenserna, om del råkar vara tillräckligt många socialdemokrater istyrelsen för föreningen. Del kan gå så här. Kommer socialdemokraterna attfortsätta på den vägen och försöka kollektivansluta andra föreningarsmedlemmar än fackföreningars? Del är en väldigt otäck utveckling i så fall. Jagbeklagar som sagt all utskottet inle tillstyrkt motionen om lagstiftning motden kollektivanslutning som socialdemokraterna tillämpar som nästan endasocialistiska parti i . Kollektivanslutning förekommer i denna form barai och . Varför inle i andra länder? Varför är det så svårt att fåsocialdemokraterna att frivilligt ansluta sig lill partiet i ? Det ärmånga frågor man kan ställa sig. Mendet viktigaste för oss och mig är atl den enskilde själv skall besluta vilketparti han skall tillhöra. Det skall vi fortsätta all kämpa för i partiarbetetoch ute i del fackliga arbetet. Vi skall inte blanda samman Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. politik och fackligtarbete. Vi skall hålla på den enskildes frihet att själv avgöra var han villhöra hemma. HerrPETTERSSON i (m): Kollektivanslutning till ett politiskt parti är en skamfiäck för ettland som försvarar demokratin. Jag frågar: Vad är det för demokrati när andramänniskor skall besluta över vilket politiskt parti jag skall tillhöra? Jagvill också citera socialdemokraternas reservation, där det står alt "detmåste tillkomma fackliga organisationer alt fatta beslut i egna angelägenheter".Det tycker jag också, men vad jag reagerar emot är alt de fackligaorganisationerna även fattar beslut i andras privata angelägenheter. Det måsteju vara min personliga angelägenhet att avgöra vilket politiskt parti jag skalltillhöra. Jagär själv fackligt ansluten. Jag är chaufför och tillhör Handels avdelning 20.Den avdelningen är kollektivanslulen lill socialdemokratiska partiet, och dethar alltid förvånat mig att socialdemokraterna på detta sätt emottar medlemmar. Övrigapartier får sina medlemmar på sitt partiprogram och sitt politiska agerande. Dåtycker jag alt del vore demokratisk! rikligt alt socialdemokraterna användesamma metoder som övriga partier vid medlemsvärvning. Del ka,n inte vara rättall fackföreningen skall sköta om socialdemokraternas medlemsvärvning. Detfinns mycket fackligt arbete alt utföra, och det är viktigare för oss arbetarealt fackföreningen tar hand om våra problem än atl den sysslar medmedlemsvärvning. Det kan man överlåta åt socialdemokraterna att sköta själva. Enligtpressuppgifier röstar av LO;s medlemmar borgerligt. Det är dessa 40 %somblir diskriminerade genom kollektivanslutningen. De blir infösla i ett partisom de inle sympatiserar med. Delfinns ju reservationsrätt, säger socialdemokraterna. Vidare säger de: Visst ärdet väl bra atl vi har föreningsrätten, rätlen atl på möten fatta majoritetsbeslut.Då svarar jag: Valhemligheten är grundlagsskyddad. Det måste vara ett brottmot den lagen när jag tvingas leservera mig och därigenom deklarera att jaginte sympatiserar med socialdemokraterna. Med föreningsrätten kan väl inlemenas alt människor på ett möte kan besluta över andra människors politiskainriktning, människor som inle ens är med på mötet. Tolkas föreningsrätten pådet sättet bör den ändras och få en mer demokratisk utformning, så attden skyddar den enskilde mot det övergrepp som kollektivanslutningen är. Attdet kan ha sina problem att vara aktiv inom fackföreningen om man öppetdeklarerat annan politisk åsikt än den socialdemokratiska har jag egenerfarenhet av. Jag har nämligen varit fackklubbsordförande. Under ett politiskttorgmöte vid i valrörelsen blev jag angripen av några fackligaföreträdare som vid upplysningen alt jag var fackklubbsordförande i mindrevackra ordalag uttryckte sin förvåning som dekonstaterade atl det skulle jag inte vara länge till -del skulle de svara för. Enannan episod inträffade vid val. Då hade vi en affisch motkollektivanslutningen, undertecknad av 40 LO-anslutna moderater. En tiddärefier fick en av undertecknarna motta ett brev från fackorganisationen därhan fick en skarp varning för att han medverkat med sitt namn på affischen ochuppmaning att offentligt dementera vad han ställt sig bakom. Vidare framhölls ibrevet alt han-vid upprepad förseelse kunde riskera uteslutning urfackföreningen. Fackföreningarnatar ofta initiativ till aktioner mot diktaturländer där folk är politisktförtryckta, för atl återge dessa människor deras politiska frihet, och deltycker jag är bra gjort av fackföreningarna. Därför tycker jag attfackföreningarna skall låta den svenska arbetaren få ha friheten alt självbestämma sin politiska hemvist. Tillsist, herr talman, vill jag säga att mottot för fackligt arbete bör vara:Facklig solidaritet - politisk frihet. Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. HerrJOHANSSON i (s): Det har ställts många frågor lill mig. De har fåll sitt svar redan itidigare debatter. Men lät mig ändå sammanfalla milt svar genom att ta upp ettnytt inslag i den här debatten, nämligen uttalandet av Per 1948.Fattade jag rätt menar han att yttrat atl man skulle kunnalämna över ät konsumenterna atl välja äpplen. Jag vill gärna instämma i det.Vore det inte klokt atl i detta ords efterföljd lämna över ål dem som är med ide fackliga organisationerna ute i landet alt avgöra de här frågorna? HerrSIEGBAHN (m): Jag vill direkt korrigera . Äpplen i den här liknelsenskall inte fattas som fackliga organisationer utan som enskilda LO-medlemmar -del tycker jag borde ha framgått. Vad jag ville säga med liknelsen var att detär de enskilda som skall besluta över sin politiska tillhörighet och icke defackliga organisationerna. Jag skulle vilja brodera litet grand på vad herrÅkerlind sade. Han frågade om socialdemokraterna som medlemmar skulle accepteratvångs-anslutna från t. ex. villaägareföreningar. Jag vill också fråga herrJohansson: Skulle ni tysta åse att villaägareföreningars medlemmar kollektivtanslöts till exempelvis moderata samlingspartiet? Skulle vi inte då få höra altdel var ett intrång i enskilda människors rätt atl ta ställning i politiskafrågor? Del skulle säkerligen bli en lidningskampanj från socialdemokratiskthåll och en debatt i denna kammare som inte skulle stå den kampanj efter som nupågår mot ert uppträdande i dessa frågor. () kortgenmäle: i sade atl del har ställts många frågor tillhonom. Det var rätt. Han påstod att frågorna har fäll svar Kollektivanslutningtill politiskt parti, m. m. tidigare i debatten. Det varväl inle rätt? En av de frågor som jag ställde och som jag inle har fått svarpå varken eller när jag har ställt samma fråga är: Vad är detför fel alt den enskilde själv får besluta om sin partitillhörighet? HerrJOHANSSON i (s): Det är självklart inget fel atl den enskilde beslutar atl politisktansluta sig till ett parti. Det är sä det går till. Närjag gjorde jämförelsen med konsumenterna var jag fullt medveten om att del integällde de fackliga enheterna utan de enskilda personerna. I grund och botten ärdet de senare som fattar besluten. Omandra organisationer fattar beslutet atl ansluta sig lill socialdemokratin ärde naturligtvis välkomna under förutsättning att de är socialdemokrater. Ochförsta förutsättningen för all man vill ansluta sig till ett parti bör väl ändåvara alt man gillar dess politik. Därmed är debatten slutför milt vidkommande. HerrÅKERLIND (m) kort genmäle; i säger att förutsättningen för anslutningentill det socialdemokratiska partiet är att de som vill ansluta sig ärsocialdemokrater. Går nu så långt är vi överens. sade också all del är inget fel attden enskilde själv beslutar sin partitillhörighet. Det är det svaret som jagville ha. Om har den åsikten stämmer den inte med hans tidigareuttalande att partiet skall fortsätta med kollektivanslutningen. Dä måste mansluta med den. Det går inte, , att sitta på två stolar . i lämnade en förkol-lektivansluiningsdebatten i alldeles ny uppgift.