prot · G00996 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag vill nied det här anförda yrka bifall till reservationerna 8, 9 och13, som är fogade till betänkandet. Hen i Vrängebäck(m): I proposition 1976/77:100 har departementschefen under rubrikenBefrämjande av husdjursaveln m. m. föreslagit ett reservationsanslag på , vilket betyder en uppräkning med . jämfört med innevarandeår. Beloppet skall tillföras det bidrag pä . Märkligt nog har socialdemokraterna ijordbruksutskottet reserverat sig mot höjningen. Wångenhar betytt och betyder ganska mycket för den nordsvenska hästrasen. I denutmärkta miljö för hästuppfödning som Wången onekligen utgör har det uppfötlsmänga kvalitativt framstående hingstar, vilkas goda arvsanlag avsevärt förbättratavelsmalerialel i vårt land. Den nordsvenska rasen, som är landels äldstahästras inom den kallblodiga sektorn, hade tidigare sin utbredninghuvudsakligen i de mellersta och nordligaste delarna av landet. finns detnordsvenska hästar praktiskt tagel över hela vårt land. Manfrågar sig då: Vad är orsaken till alt rasen fått en sådan utbredning? Det ärgivetvis den nordsvenska hästens användbarhet, framför allt i skogsbruket, dessgoda och sunda konstitution och länga livslängd. Del är värdefulla egenskaper. Dessaegenskaper är närmast resultatet av ell ordnat och målmedvetet avelsarbete, därWången och de många enskilda uppfödarna i landet haft den största betydelse.Dessa kan ta åt sig äran och förtjänsten av denna utveckling. Avde många faktorer som ger grunden för ett gott avelsmaterial torde hingsten haden största betydelsen - det är ju han som är rasförbäitraren. Jusl därför ärdet ytterst angeläget atl våra hingsluppfödare får sädana ekonomiska villkor att dekan fortsätta sin verksamhet. Tyvärrlever rätt många människor i värt land kvar i 1950- och 1960-talensavhästningsperiod. Riksdagsbeslutet blev också ell verksamt medel föravhästningen. Dess bättre har utvecklingen gått emot alla deavhästningsspådomar som då gjordes. Vihar ett mycket stort intresse för hästuppfödning och avel. Antaletstambokförda ston har ökat avsevärt. Sompremieringsförrättare i mitt hemlän, , hade jag vidförra årets sommarpremiering till bedömning upp lill 20 ungston i en årsring avnordsvensk ras enbart pä en plats. Efterfråganpä inkörda hästar har också ökat. Särskilt under och efter energikrisen varefterfrågan mycket stor. För särskilt skogskörslor är användningen av häst ominte stor så dock betydligt större nu än . della läge, som socialdemokraterna i jordbruksutskottet vill, spara in . är inte försvarbart och står inte i linje med utvecklingen på detla område. Jagvill erinra kammarens ärade ledamöter om molionen vid av herrÅsling, i vilken framhölls betydelsen av hästens användande i skogen inleminst ur energisynpunkt. Vid samma hade vi en fempartimolion som lillvissa delar också vann kammarens gillande. Enligtuppgift har Wången för avsikt all med dessa . anställa en eller enoch en halv man, vars arbetsuppgifter närmast skall bli alt köra in hästarna.Hästarna måste numera vara väl inkörda. Dä är de lättsålda. Den nyligenbildade civila ackordshästorganisationen fordrar också detla för all finnavärdar ute i landei som lar emot en ackordshäst. Vidbedömning av Wångens behov av anslag fär vi inte bortse frän del förhällandetatt Wången nu sköts mycket billigt och att verksamheten bedrivs med bara tväman plus föreståndare. Wången har också åker, 60 hektar-betesmark och60 hektar skog. Djurbesättningen beslår av 70 hingstar och 100 får. Dessafakta ger regeringen och utskottsmajoriteten ett fullgott underlag förbedömningen atl Wången bör få det föreslagna tillskottet pä . Ireservationen 7 har socialdemokraterna föreslagit en kraftig prutning, intemindre än , pä det föreslagna anslaget om . Pä grund av de ständigt ökande kostnaderna ochinrättningens mycket stora betydelse och värde för djursjukvården bör delföreslagna beloppet . bifallas av kammaren. Jag yrkar bifall till jordbruksutskottets hemställan på alla punkler. iHolmgården (c): Egentligen har jag begärt ordet för att kommentera etl förslag som jag förslårkommer under dagens lopp men som ännu inte har framförts. Jag får alltså återkommatill den saken. Jagär nu angelägen om att ta upp några av de resonemang som förts här i debatten.Jag kan inte gå förbi f d. jordbruksministerns utomordentligt stora oro överatt departementet nu har fått för mycket pengar och över atl man inte skallhinna förbruka dem under det verksamhetsår som denna budget avser. Lät oss somexempel ta anslaget Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. Jag skullemer än väl ha förstält socialdemokraternas reservation på den punkten, om demotiverat den med en minskning av byggandet. Men någonting sådant har ju intevarit deras avsikt. Jag träffade en person som har ansvaret fördelta byggande, och han kunde inte begripa all man med 10 milj. kr. villeminska anslaget till ett byggande, som planlades redan under som jordbruksminister. Detta byggande är utomordentligt angeläget,inte minst därför att det bereder sysselsättning åt människor som ärarbetslösa. Atl man då skulle minska anslaget när del ändå inte är fråga omnågon reell minskning av insatserna är verkligen litet svårt alt begripa. Sedanbara ell par ord om den miljövårdsforskning, som del ordats om så otroligtmycket och som nu anser vara alldeles för liten. Jag kan inleundgå all göra en enkel reflexion. vill göra gällande budget som han föreslog i Ijol var mycket starkare än årets. Men varförföreslog han inte då mer pengar för den här åtgärden? Han gör ändå gällande attbudgeten är svag, medan socialdemokraterna år efter år tidigare lagt framstarka budgetar. Han hade ju då haft lämpliga tillfällen att höja det häranslaget. Vadjag främst vill säga några ord om är resonemang i anslutningtill den jordbruksutredning som presenterades i går. Jag är utomordentligt gladöver att den utredningen i praktiskt taget alla detaljer är enhällig. Jag ärglad över delta därför all jag nu inle behöver känna den otroliga oro som jagoch alla mina yrkesbröder kände med den utveckling söm denjordbrukspolitiska målsättningen då medförde. Närherr Wictorsson nu säger alt utredningsförslaget innebär en fortsättning påden tidigare jordbrukspolitiken vill jag bara kort och gott konstatera att detnu framlagda utredningsförslaget är en fortsättning på en jordbrukspolitik somformats när socialdemokraterna steg för steg gjort avkall påden målsättning som antogs 1967. Viskulle inle ha behövt känna denna enorma oro och vi skulle inte ha behövt varamed om denna katastrofala utveckling av vårt jordbruk om 1967 årsjordbrukspolitiska målsättning varit av den art som man nu äntligen komm.it fram till. Det gick inte fullt efter det alldenna målsättning hade antagits förrän vi var tvungna att resa ned frän övreNorriand och säga, att om man fortsätter all arbeta efter denna målsättning säfinns dei över huvud taget inget jordbruk kvar . Det ledde lill attjordbruksminister tillsatte en utredning angående detnorrländska jordbruket. Den utredningen gav sedan resultat. Detgick sedan ytterligare bara innan man var tvungen att göraavkall på den prispress som man hade lagt fast 1967. Det skedde i samband medöveriäggningarna inför avtalet . Dä var man tvungen att gå medpå en höjning av mjölkpriset av en storlek som vi hade kunnatnotera. Det hade förekommit en utveckling som medfört att man från mejerihällklart sade ifrån alt om denna utveckling fortsatte ytterligare något, så kundeman inte la ansvaret för alt klara färskvaruproduktionen av mjölk. Följaktligenhar man steg för steg lämnat den målsättningen, och del är jag utomordentligtglad över, och att man nu gör det i en utredning som lägger ett enhälligtförslag är välgörande. Men det har skapat en sådan situation hos oss att vi haren produktion som är alltför låg för att kunna tillvaratas pä ett ekonomisktsätt. Jagvill till , som är f d. norrbottning, säga att nog var delonödigt att ägna så mycket tid åt att prata om veteproduktion i . Detvet han eftersom han har tjänstgjort i under några är. Det är intefråga om en veteproduktion, men det är fråga om att höja en produktion så attvi möjligen kan tillgodose komjölksbehovet inom länet. Det är vad det är fråganom. Att sedan detta innebär en spannmålsproduktion inom länet är också klart,men inle produktion av vete. Men det kan innebära atl del på andra håll i länetblir en liten ökning av veteöverskottet, därför att vi inte köper de fodermedelsom vi möjligen kan producera om vi odlar upp en del av de jordar som blevnedlagda på grund av att människor i vild förtvivlan rusade från jordbruket. Deansåg sig inte ha någon chans över huvud laget, de kände inle att de hade någonvärdighet som jordbrukare och som yrkesmän pä det området. Vi är glada över attvi har fält litet av den känslan återställd. Jag tycker att vi kan vara överensom att det är angeläget. Jagskall bara ta upp en enda detalj lill; det som i Vretstorpnämnde om täckning av lantbruksnämndernas kostnader för de tjänster de ger. Jagär glad över att han har slagit fast atl rådgivning till de mindrejordbruken skall vara avgiftsfri. Jag hoppas att vi i fortsättningen kan varaöverens om delta. Det har kommil förslag från andra håll som innebär attnämnderna skall avgiftsbelägga och la ul full täckning även för sådanatjänster. Men jag förslår all jag inte behöver känna oro ens pä den punkten, eftersomherr kommer alt vara med om att slå vakt om den nuvarande ordningen. Närdet sedan gäller de övriga tjänster som lantbruksnämnderna lämnar är det ingensom kan komma ifrån att de i huvudsak ges när det är fråga om enrationaliseringsinsats eller en planläggning, som t. ex. en ung jordbrukare görför att komma i gång med sin verksamhet. Den avgift som redan betalas förtjänsterna är rätt betungande och kan ifrågasättas. Detla är en kostnad somjordbruket rimligen måste fä täckning för. Då är bara frågan den om det ärbättre att ta ut den i form av höjda priser påprodukterna, dvs. av konsumenterna, än all avstå från att ta ut full täckningför dessa kostnader. HenLUNDKVIST (s) kon genmäle; i Holmgården frågade mig varför inte jag somjordbruksminister i fjolårets budgelbehandling hade föreslagit en ökad satsningpå miljöforskning, när jag nu finner den vara så angelägen. Jagvill dä bara säga till alt vi i fjolårets budget föreslog enökning av satsningen på miljövårdsforskningen. Det gav möjligheterlill nya objekt och nya insatser. har den nuvarande regeringen sagt atlman skall intensifiera satsningen på miljövården men stannar vid en ökning på 896, som nätt och jämnt täcker de ökade kostnaderna för löner och andrautgifter. Hen WICTORSSON (s) kortgenmäle: Om i Holmgården före debatten hade spritt upplysningentill sin partikollega och ordföranden i jordbruksutskottet och till herrWachtmeisier i om möjligheterna till veteproduklion i såhade inte jag behövt förlänga debatten här i kammaren. Sedan,, är jag medveten om att det är angeläget att man i Norrbollenlar till vara alla möjligheter till utökade sysselsäli-ningstillfällen och atldet kan finnas skäl för att man gör den satsning som Norrbottensdelegationenhar föreslagit när det gäller utvidgning av jordbruksverksamhelen i Norrbotten.Det aren metod. Men det felaktiga i att påslå att sysselsättningsproblemen iNorrbotten skulle vara lösta genom en ökad satsning på jordbruket har säkertnorrbottningarna själva framfört till i Holmgården, sä dettabehöver jag inte förlänga debatten med . Såtill frågan om de övergripande målen för jordbrukspolitiken. årsjordbruksutredning utfärdades direktiv som förutsatte alt de nuvarande allmännamålen för jordbrukspolitiken skulle gälla även i fortsättningen, nämligen attjordbruket skall åstadkomma en produktion av önskvärd storlek till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnad och att de som är sysselsatta i jordbruketsamtidigt skall få del av standardstegringen. Från konsumentsynpunkt innebärdetta att kostnaderna för jordbruksproduktionen bör vara så låga som möjligt. Delta,i Holmgården, var de övergripande målen årsjordbrukspolitiska beslut. De har också varit de övergripande målen för 1972års jordbruksulrednings verksamhet. Om detta råder allmän enighet. Jagkonstaterar därmed att vi kan låta diskussionen om de mytiska förhållanden ijordbrukspolitiken som och i Holmgärden här ägnatsig ål gå till historien. Grunderna för jordbrukspolitiken såsom den formadesunder den socialdemokratiska regeringen och av densocialdemokratiska majoriteten i ligger fasta - om detta råderenighet, och det är tillfredsställande. HenSTRÖMBERG i (s) kort genmäle; i Holmgården tog upp frågan om rådgivnings- ochserviceverksamhet. Lät mig då säga att lantbruksnämnderna förutom sinordinarie verksamhet också bedriver en omfattande rådgivnings- ochserviceverksamhet. Man skiljer mellan dessa verksamheter på sä sätt attrådgivningen är kostnadsfri, medan man för servicen, som man utför påbeställning, lar ut en avgift. Rådgivning kan ske dels genom konferenser ochstudiecirklar, dels genom personlig rådgivning i viss form. All som herrJohansson påstå all det skulle vara något nytt med kostnadsfri rådgivning ärhell felaktigt; det har alltid varit på det här sättet. Rådgivningen ärdessutom myckel omfattande, och eftersom de mindre brukarna, som jag sadetidigare, har mycket små rationaliserings- och utvecklingsmöjligheter räckerdel oftast med enbart denna rådgivningsverksamhet för atl de skall få störstamöjliga effektivitet på sill företag. Hen i Holmgården(c) kort genmäle; Jag vill säga elt par ord med anledning av vad iVretstorp nu yttrade. Jag känner väl till hur rådgivnings- ochserviceverksamheten inom lantbruksnämnderna går till. Vad jag sade var, alt jaghoppades alt vi fr. o. m. skulle kunna vara överens om all ta avståndfrån de förslag som skisserats pä utredningsplanet och som eventuellt kommer,innebärande att avgiftsbelägga även den form av rådgivning som är kostnadsfri. sade atl om jag tidigare hade informerat beträffandeveleproduktionen i , så hade vi inte behövt ägna någon tid ät denfrågan här. Jag kan i och för sig hålla med om det, för jag vet ju all herrWictorsson besitter massor med sunt omdöme. Han har tjänstgjort i Norrbollenunder , så han känner ju till vilka produk-tionsförutsältningar vihar där. slår vidare fast atl samma målsättning som tidigare gäller i den nuavlämnade jordbruksutredningen. Jag har inle läst alla detaljer i den nyautredningens förslag, men låt mig ställa en fråga: Innebär del alllantbruksnämnderna i hela inland inte kommer att ägna något som helstintresse åt rådgivning eller annan verksamhet för att få jordbruket atl bestå idessa bygder? Gängefter annan har lantbruksdirektören i vårt län sagt: Vi har inga resurser förinlandet. Vi kan inte göra någonting för inlandet. Delta har sagts underinnevarande period. Vi fick visserligen någonting som kallades för B-stödeloch som skulle ge oss en viss förbättring. Men det var inte fråga om annat änatt de gamla jordbrukarna skulle få elt visst Slöd föratt kunna fortsätta.Innebär detla följaktligen all en ung människa inle kommer att få möjlighet attsalsa pä ett jordbruk i inlandet? 4 protokoll 1976/77:96-98 målsättningen fastlagd i denna utredning, då kommer det att finnasanledning lill oro. Jag tror inle att det förhåller sig så, men sä har detvarit . Framför allt i börian av fanns det ingenanledning att förutsätta alt lantbruksnämnden skulle ha möjlighet att görainlandets jordbrukare någon enda tjänst. Kvarstår denna situation ännu? HenWICTORSSON (s) kort genmäle; finns det möjligheter till slöd för inland. Demöjligheterna fullföljs om man tar det förslag som jordbruksutredningen lagtfram om regionalpolitiskl jordbruksstöd. Alt man satsar på detta innebär ingenförändring i den övergripande målsättningen för jordbrukspolitiken. Pä denpunkten har i Holmgården uppfattat innehållet ijordbrukspolitiken felaktigt. HerrJOHANSSON i Holmgården (c) kort genmäle; Jag är glad över att dessa förutsättningar kommer atl finnas, men jagnoterar all inte känner till de förutsättningar som förelågtidigare. Dä fanns nämligen inte dessa möjligheter. har de tillkommit iviss, liten grad, men de ger inte chans för någon ungdom atl få hjälp. Detta känner inte till, och det kanjag förlåta honom, men jag känner lill situationen. Hen NISSER (m): I jordbruksutskottets digra betänkande nr 13, som behandlas,återfinns under rubriken motionen nr 848 av i och mig. Atl molioneni fråga kommit alt hamna under nämnda rubrik kan måhända verkaförbryllande för den som till äventyrs ägnat den etl ögonkast. Den sägernämligen inte någonting om jordförbättringsmedlet kalk i och för sig utan talarbara i tre rader avslutningsvis om möjligheten att höja vissa sjöars pH-värdeoch på så vis förbättra livsbetingelserna för djuriivel, bl. a. den svenskaflodkräftan, potamobius astacus. Indirekt kommer sålunda kalken med här pä etthörn, men det är också allt. Motionen handlar, vågar jag påslå, till omden svenska flodkräftan och dess värsta fiende, den ytterst smittsamma s. k.kräftpesten, och om ålgärder i syfte att motverka denna sjukdom och bevarakräftan såsom art. Alldel ibland måste bereda betydligt huvudbry att placera en del kanhända mereller mindre kufiska motionsuppkast, bildligt talat, inomul-skotlsbetänkandenas ram, är fullt förståeligt. Men det har en underordnadbetydelse, i synnerhet när denna motion ju behandlats av utskottet pä ettmycket välvilligt sätt, vilket naturligtvis gläder motionärerna myckel. Den svenska fiodkräflan,potamobius astacus, torde vara del skaldjur som här i landet blivitmest omhuldat "i var mans mun". Delta djurs popularitet är numeraoomtvisiad, och det är förståeligt med tanke pä dess läckerhet. Ingrediensernai och kring förtäringen av detta liofolade kräftdjur har närapå blivit sakralai värt land - till utlänningars ohöljda förvåning och kanske också avund. Tyvar annars kan man beskåda något liknande etl svenskt kräftkalas iaugustimånens sken med dignande bord, kulörta lyktor, eventuellt spetsiga glasoch elt till oigenkännlighet sörplande bordssällskap? Detta djurs popularitethos svenska folket är ingen gammal företeelse. För drygt en mansålder sedanansågs detta djur av allmänheten som etl "ogräs". De som då för tidenavnjöt dessa djur under samma ceremonier som betraktades som något underligavarelser i hage. Priset var också satt därefter. Vid sekelskiftetkostade ell riog prima Mälarkräftor en tolvskilling eller i dagens mynt ca 25öre - detta lill begrundande och eftertanke över inflationens härjningar päsikt sett. Trots att dagens pris pä elt kilogram svenska kräftor varierarmellan 60 och . konsumeras allt vad man kan fä fram här i landei - ca 200ton - och därtill bör läggas ca importerade djur till priser mellan25 och . Svenska folkets kräft-hunger tycks vara likaomättlig som hungern hos kräftans värsta fiende - kräftpesten. Omatmosfären kring vår flodkräfta är lysande och festlig är dess framlid sombiologisk varelse allt annal än lysande. Dråpslaget kom en sommardag 1907, däenligt sägnen en finländsk skuta fullastad med, som man tyckte, "sjukakräftor" kom till , där man helt sonika lämpade allt över bord iMälaren. Därefter böriade kräftpeslens "segertåg" över landei. Alltnog- nu får vi bevittna hur denna art går sin undergång till mötes om intekraftiga och drastiska ålgärder sätts in mot den förödande kräftpesten. Redanpå ett tidigt stadium försökte man komma till rätta med denna farsot, men deallra flesta åtgärderna har visat sig mer eller mindre misslyckade. Man har fören tid fått bort pesten i vissa vatten, varefter man planterat in nya flodkräflor,för alt återigen kunna konstatera atl kräflpest brutit ut. Inplanleringav s. k. signalkräftor blir kanske nästa stora förhoppning om en bättreutveckling på della område. böriar man även här betvivla denna kräftasimmunitet mot kräftpesten. Trots lagstiftning om rigorös desinfektion avfångstmedel etc. tycks pesten sprida sig nästan obehindrat. Det räcker ju medatt endast några få slarvar med sina redskap, sä är smittan framme. Att sedanförhindra att måsar, minkar, ålar och andra djur kanske också sprider sjukdomentill förut friska vatten torde vara nästan ogöriigl. Kampenför att utrota kräftpesten och bevara den svenska flodkräftan torde sålunda fåföras ständigt och utan uppehåll. F. n. används i praktiken mest tvä preventivametoder. Den ena är ympning av pesten i sjöar, som angripits, för att snabbtoch totalt få bort sjukdomens "värddjur", dvs. kräftor som ännu ejangripits men som med liden med hun- draproceniig säkerhetkommer alt angripas, och sedan inplantera nytt friskt material. Den andrametoden innebär utläggande av s. k. elspärrar, varvid man hindrar eventuelltsmittade kräftor all komma in i friska vatten. Man isolerar sålunda vissalokaler. Bådadessa åtgärder kräver dock förberedelser och tillstånd. För att sålunda ympapesten - sprida den på artificiellt sätt - lill ell visst vatten krävs dispensfrån myndigheter. Epizootilagen sätter här spärrar och gränser. Att erhålladispens brukar gå, men del tar lid och är ibland förenat med visst s. k.krångel. När elspärrar skall läggas ul kommer man in på områden som regleras ilagen om fiskerätt. Här kan alltså vissa skadeståndskrav resas av strandägarem. fl., och f n. mäste dylika krav på ett eller annal sätt tillfredsställasinnan ålgärder kan vidtagas. Allt detta kan ta sin rundliga tid - och sprids pesten vidare. Man borde sålunda kunna fä snabbare dispens, eltförenklat skadeståndsreglemente borde kunna införas, och bäst vore ommedgivande att utlägga elspärrar kunde ges i efterhand, bara för alt vinna tid. Materielför alt utföra nämnda aktiviteter krävs förvisso. fär materiel anskaffas änhär och än där, vilket tar tid och kostar pengar. Fisk-erikonsulenterna bordehärvidlag ges möjligheter att lägga upp etl "centralförråd", var ochen inom sitt område, för all därigenom snabbt kunna få fram nödig materiel.Fiskerikonsulenlerna borde ävenledes ges möjligheter att genom avtal anställa"entreprenörer", vilka snabbi skulle kunna gripa sig an vissabekämpningsaktioner. Fiskerikonsulenlerna har själva myckel annat att göra ochhar dessutom ont om medhjälpare. Självaelmalerielen bör genom avtal med vara godkänd. I annatfall kan det hända atl hela arbetet måsle "rivas upp" vid eneventuell inspektion. Allt detta kostar i och för sig inte särdeles myckel,enär det blott blir de akuta fallen, som man har stora möjligheter au klara,som blir föremål för åtgärder. För atl snabbt kunna ingripa borde således enkatastroffond läggas upp så au det hela inte skall stranda på att respektivefiskerikonsulenter ej hinner spåra upp därtill behövliga medel. Föratl kunna få en kontinuerlig, effektiv bekämpning av kräftpesten, och sålundasöka bevara den svenska flodkräftan, bör en generell, långsiktig plan görasupp. torde vara den härför lämpligaste instansen. skrivning uppmärksammas vissa av de här problemen av de ansvarigamyndigheterna, enkannerligen då . Man kan nu blott inneriiglhoppas att snara och effektiva åtgärder vidtas. Det talas ibland om atl medangräset gror dör kon. Del får inte bli sä härvidlag, all medan vissabeslutsätgärder i sakta mak gror fram hos berörda myndigheter, går den svenskaflodkräftan sin undergäng lill mötes. Då,som nämnts, molionen fått en mycket välvillig behandling, har jag, herr talman,inget särskilt yrkande. Jag ber blott alt fä yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet. Hen LORENTZON i (m): Lantbruksstyrelsen har under anslaget till velerinärstaten bl. a.föreslagit tio nya fasta förfogandetjänsler för en kostnad av 573 000 kr.Vidare har man föreslagit . för automatisk databehandling avdistriktsveterinärernas praktikverksamhel. Föredragande statsrådet har utanmotivering avslagit det första äskandet men föreslagit . Utskottet har här hell följt föredragandens förslag medhänvisning lill bl. a. försöksverksamhet med kommunikationsradio förveterinärerna och till undersökningar av distriktsveterinärernasarbetsbelastning. I väntan pä undersökningsresultat vill utskottet intetillstyrka vår motion 835, vari vi föreslagit en omdisponering av anslagen påveterinärstaten.