prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — All utgör valkorporation när det gäller valenlill slyrelse förändrar inte saken. Tidpunkten för valmötena ären praktisk fråga för landslingen all avgöra. Den kritik av regeringen somanförs i reservationen på den här punkten studsar i själva verket tillbaka somkritik av landstingen, och det kan väl ändå inte vara reservanternas mening. Ireservationen görs flera påståenden som saknar täckning i verkligheten,påståenden som att kommunminislern ställt sig bakom all valet skett för tidigt,att riksdagsbehandlingen föregripils osv. Härvid åsyftas del följebrev somutgick som propositionen översändes lill landslingen. På vilkel sättstyrks de socialdemokratiska påståendena av brevet? På intet säll. Påståendenaär helt grundlösa och slutsatserna är konstruerade. Av brevet framgår bara altkommunministern ber atl få överlämna propositionen, alt de politiskaorganisationerna och deras landstingsgrupper informeras om atl val, underförutsättning all bifaller regeringsförslaget, bör förrättas vidkommande möte. På vilkel sätt har då kommunministern föregripit riksdagsbeslutetgenom att hemställa alt partiorganisationer och deras landstingsgrupper informeras?Del är ju ändå informationen lill de politiska partierna del är fråga om, ochinle lill någon myndighet. Detta framgår också klart av brevet. Del är alltsåen konstruktion. Helareservationen vilar på luft. Del finns inget skäl atl rikta någon som helsikrilik mol handläggningen av ärendel. Ulskollei har inle heller funnit någonanledning alt göra ett uttalande på denna punkt. Reservationen är etl indignaiionsnummer- indignation över att det socialdemokraliska förslaget inte var det som fickgälla från . Man kan fundera över vad som hade hänt om lotteni maj hade vänt socialdemokraterna ryggen och om de sluppit valnederlageti höstas. Skulle då inte socialdemokraterna ha varit snabba att ändra päbeslutet till sin egen fördel, precis som man i valrörelsen sade alt man skullegöra efter valet med lotlnederlagen när medbestämmandelagen antogs?Man kan också fråga sig, om vi nu skall tolka debatten så att olyckan är framme1979 och det blir regeringsskifte, om socialdemokraterna då inle avser allstifta några nya lagar atl träda i kraft . Jag yrkar bifall lillutskottets förslag. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. (.s) kortgenmäle: Jag vill helt kon bemöla . Han säger all landslingensjälva är behöriga all besluia över valen. vill jag gärna inslämma i. Menkommunminislern har inle heller all bestämma över Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. landstingen, KU har inteatt granska landstingsval, men KU har att granska regeringens handläggning.Vad vi anmärker på är kommunminister handläggning av denna fråga.Han föregrep beslut genom atl sända ul en skrivelse till samtliga landsting,och vi anmärker på detta i vår reservation. HenELIASSON (c) kort genmäle: Jag har myckel svårt all förslå argumentering. Påvilkel sätt har kommunministern styrt när landstingen skall ha sina valmöten?Del framgår inle på någon punkt i det brev som syflar pä. Del ärett alldeles grundlöst påslående, precis som alla andra påståenden man gör isamband med denna fråga. Många tycker all del är roligt all titta i mikroskop.När man gör det brukar man ofta färga det man tittar på och i delta fall ärfärgningen alldeles klar - det är indignationen över att man inte haftmöjligheterna att få igenom sitt förslag tidigare. När man tittar i mikroskopskall man också lära sig att analysera det man tittar på. Det har mandefinitivt inle lyckats med denna gäng. FruCEDERQVIST (s) kon genmäle: Jag vill bara påminna om att som propositionenlåg på bord sände kommunminislern ut denna skrivelse till samtligalandsting, där han uppmanar dem alt vid kommande möte välja länsstyrelsersstyrelser. Han måste också ha varit medveten om att landstingen har sina möteni och . Jag vill erinra detta. HerrELIASSON (c) kort genmäle: Ingen kan bestämma när landstingen skall ha sina valmöten, det trorjag att vi nu alla är överens om. Brevet innehöll en uppmaning lill landstingen allinformera partiorganisationerna och landstingsgrupperna, inte någon speciellmyndighet. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet har i reservationen 8önskat ge till känna den från konstitutionell synpunkt bristfälligahandläggningen av den ändrade inriktningen av so-cialuiredningens arbete. Socialutredningentillsattes av den socialdemokratiska regeringen. Utredningenfick till uppgift all göra en allmän översyn av den sociala vårdlagstiftningen.När del gällde ivångsmässiga samhällsingripanden framhöll departementschefAspling i sina direktiv till utredningen: "Barnavårdslagenoch nyklerhelsvårdslagen innehåller bestämmelser om Ivångsmässigasamhällsingripanden. 1 allvarligare fall leder dessa ingripanden tilladministrativa frihetsberövanden i form av intagning på En översyn av barnavårdslagen och nyklerhelsvårdslagen bör ävenavse möjligheterna att som ett särskilt avsnitt i en allmän socialvårdslageller i en särskild lag sammanföra bestämmelser om ivångsingripanden inomsocialvårdens ram. Det bör vidare övervägas i vad mån det kan vara lämpligt atti organisatoriskt hänseende skilja uppgifter som bygger på frivillig medverkanfrån den enskilde medborgarens sida från uppgifter av ivängskaraktär." Socialutredningenöveriämnade principbetänkandet Socialvärden - Mål och medel. Avdetta betänkande framgår all utredningen beträffande sociala vårdinsatser utanden enskildes samtycke hade funnit att sådana insatser i undantagsfall kundebli nödvändiga inom ramen för den kommande socialvårdslagstiftningen i fråga omdels minderåriga, dels vuxna missbrukare. 1 förhållande till gällande rättinnebar förslaget enligl utredningen en väsentlig begränsning i samhälletsmöjligheter att vidta åtgärder mot den enskildes vilja. Socialulredningensprincipbetänkande blev föremål för en omfattande remiss och debatt i landet. Densocialdemokratiska regeringen överlämnade de inkomnaremissyttrandena till socialutredningen för beaktande i utredningens fortsattaarbete. I samband med remissöverlämnandei fick också utredningentilläggsuppdrag som bl. a. utformades enligt följande: "Vidutformningen av förslaget till ny socialvårdslag m. m. bör åtgärder utan denenskildes samtycke vad gäller barn och ungdom regleras i särskild lag medutgångspunkt i det av utredningen föreslagna förfarandet, innefattandesocialnämndens medverkan. Beträffande övriga åtgärder utan den enskildessamtycke bör utredningen undersöka möjligheterna till enhetliga bestämmelserutanför socialvårdslagstiftningen." Tilläggsuppdragetledde lill atl utredningen började arbeta pä alt utforma ett lagförslag som ifråga om de vuxna inte innehöll några bestämmelser om åtgärder utan denenskildes samtycke inom socialvårds-lagstiftningen. Utredningen ansåg därefteralt då endast återstod de åtgärder ulan den enskildes samtycke som kan företasmed stöd av lagen om sluten psykiatrisk vård. Efterregeringsskiftet log socialminister kontakt medsocialutredningens ordförande, och den kontakten ledde lill atl utredningensarbetsinriktning förändrades på så sätt all utredningen därefter också kom attutreda ett tvångsaliernativ. Avsocialminister svar i en frågedeball den 11 november 1976mellan honom och i framgår tydligt atl utredningeninte lidigare övervägt atl fullfölja sitt uppdrag genom atl utarbeta tvåalternativ, ett med och ell utan tvång. Delta var inle heller avsikten med detilläggsuppdrag som upprättats av socialminister . Del var först sedanutredningen uppfattat detta som den nuvarande socialministerns önskemål somutredningen också började utarbeta ett alternativ med tvångsåtgärder utan denenskildes samtycke. Granskningav statsrådens Ijänsteutövning m. m. Nr 138 Urkonstitutionell synpunkt får del anses otillfredsställande atl en för- den ändradinriktning av en utrednings arbete i en viktig fråga åsiadkommes 25 mai 1977 genomunderhandskontakter mellan departementschefen och uiredning- Självfallet skall en sådan ändrad inriktning av arbetet Granskning av ske genomskriftliga tilläggsdirektiv och efter beslut av regeringen. statsrådens är inle minst viktigt ur offenilighetssynpunkt. tjänsteutövning Om dennuvarande socialministern vill ha kvar tvånget i socialvården m. m. så börhan tala om det genom tilläggsdirektiv, och inte försöka påverka Övrigafrågor Herr lalman! Jag yrkar bifall lill reservationen 8. i (fp): Jag skall någol kommentera vad och harsagt i sina anföranden. HerrMossberg berörde bl. a. den del av utskollsbelänkandet som handlar om vissaväganslag, och han fann - naturligtvis, höll jag så när på alt säga - att detinle fanns någon som helst anledning att vara kritisk mol regeringen ochstatsrådet när del gällde den affären. Jag håller med omatl utskottets skrivning alt regeringen "icke tillräckligt noggrantiakttagit vad beslutat" är en ganska mjuk formulering, men vityckte alt det var onödigt att la i hårdare i del här fallet. Sakenvar ju den, atl den dåvarande kommunikationsministern ville ha ett anslag pä200 milj. kr. som regeringen skulle fä förfoga över för insatser som varmotiverade av konjunkiurpolitiska skäl. uttalade sig emellertidför att pengarna skulle ställas till förfogande och atl vägverketskulle disponera över hela summan. Delta blev också beslut.Kommunikationsministern har också myckel rikligl uppmärksammat den del avbeslutet som handlar om att skulle lill fullo utnyttja hela summan.Trafikutskottet sade också alt skulle prioritera viss verksamhel -det gällde bl. a. förstärkande av svaga broar och liknande. kom ocksåmed i beslut. Statsrådet gjorde trots delta upp en lista över vissavägar som skulle byggas, och man fick på så sätt en styrning när del gällde hurdessa pengar skulle användas. Det finns därför anledning att säga attstatsrådet här inte riktigt har uppmärksammat vad har beslutat. Mankanske skulle kunna uttrycka saken så, all han har vall ut de bitar som passadehonom, men de bitar .som inte rikligt passade glömdes bort. Det är inte etllämpligt tillvägagångssätt. FruCederqvist sade en hel del i vad gällde länsstyrelsernas styrelser. Tillåt migi del sammanhanget, herr lalman, få erinra ledamöterna om en debatt vi hade medanledning av den s. k. lerrängkörningslagen. En proposition i frågan kom myckelsent , och den behandlades också sent av . Del var faktiskt såsent atl lagen trädde i kraft innan författningarna och lagen hade hunnit kommaul från trycket. Man hade således ingen möjlighet all få ut upplysning om lagenlill den allmänhet som den berörde. Mängaledamöter här i kritiserade detta. Jag hörde själv lill dem som varkritiska, men när vi hade anledning atl i diskuteradenna fråga kom vi fram lill all del inle fanns möjlighel alt konstitutionelltanklaga regeringen för vad som hade hänt. Tillätmig, herr talman, ciiera från dechargedebalten . i uttryckte sig sä här: "Man kan inle i efterhandkritisera och uttala någon erinran mot regeringen för en handläggning somredan godtagits av ." Jag tyckte del var en riklig slutsats då, och jag tycker fortfarandeden är riktig. Del är bara att konstatera atl socialdemokraterna uppenbarligenväljer vilken slutsals man skall dra beroende på vem del är som skallkritiseras. FruCederqvist ansåg att kommunministern hade föregripit beslut, och honstödde sig pä ett par brev som han hade skrivit. För atl det bättre skall ståklart för kammarens ledamöter på viljcen utomordentligt svag grund dennakritik vilar, ber jag att in extehso få läsa upp följande korta brev: Regeringenhar nu överlämnat proposition om förtroendemannastyrelsen i lillriksdagen. Förinformalion har jag härmed nöjet översända ett exemplar av propositionen ifråga och bifogar pressmeddelande från departementet. Jag hemställerom atl de politiska partiorganisationerna och deras landstingsgrupperinformeras om att val, under förutsättning all bifallerregeringsförslaget, bör förrättas vid kommande möte." Det är alltså, herrtalman, som del står, "under förutsättning att bifallerregeringsförslagel". Såvitt jag förslår är del etl fullständigt normaltförfarande. Del är en formulering som både den gamla och den nya regeringen haranvänt . Hur ofta ser vi inte exempelvis att man utlyser statligatjänster under förutsättning av bifall? FruCederqvist var vidare sur över alt ärendel inle hade remissbe-handlats. Jo, dethade det visst. Del var rejält remissbehandlal och diskuterat. Vi hadefaktiskt också diskuterat ärendet här och även röstat om det. Eftersom iprincip samma förslag kvarstod lill , är del litetsvårt atl hävda att det har tillkommit någol nytt som gör en remissbehandlingnödvändig. Jag tycker nog att slutsats är den riktiga: man ärsur över all del socialdemokratiska förslaget inte fick slå kvar. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. iTrollhättan (s) kort genmäle: TorkelLindahl åberopade ett uttalande som jag gjorde i fjolårelsdechargedebatt, och det ger mig anledning att säga några ord. Del är rikligl all manfrån sida inte kan kritisera en lag som en gäng hargodtagit. Men jag reagerar starkt mot atl det skulle vara ennormalsituation i lagsliflningssammanhang atl kom- 3Riksdagens protokoll 1976/77:138-139 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. muner och andra fattarbeslut under förutsättning av bifall. Del strider mol grundlagen.Den innebär nämligen alt och endast har lagstiftningsmakt.Man kommer inle ur della genom en formulering av del slag som laladeom och som han lät förstå skulle vara ett normalfall. Får jag, ,ett enda exempel på att det har förekommit att vi har antagit en lag på deltasätt. Många av oss har reagerat mot tillbakasyftande lagstiftning. Låt osshålla fasl vid det. Sätalas del om att vår krilik beror på surhet. Nej, ingalunda. Men man måslefölja lagen och alldeles särskilt grundlagen. Då säger att delfanns etl förslag . Men detta avslogs ju av , ochaldrig har jag hört talas om i svensk lagstiftning atl förslag som framlagtsmen avslagits av skall betraktas såsom någonting som kommer igen ochsom då inte kräver samma lagstifl-ningsprocedur som grundlagen föreskriver. HerrLINDAHL i (fp) kort genmäle: Herr lalman! Vad gäller procedureruttalade jag mig om remissbehandlingen. Tycker verkligen att det är nödvändigt att remissbehandla delta ärende, somremissbehandlals mindre än lidigare? Delär nästan litet genant atl be läsa rätt innantill. 1kommunministerns brev står-del måsle jag uppenbarligen upprepa: "Jaghemställer om atl de politiska partiorganisationerna och deraslandstingsgrupper informeras om att val, under förutsättning att riksdagenbifaller regeringsförslaget, bör förrättas vid kommande möte." Det innebärhell enkelt atl om bifaller della lagförslag bör man förrätta val.Delta är alltså så oerhört. Jag har litet svårt att förstå detta fall. HenJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr lalman! Jag har ingen som helstavsikt atl diskutera remissförfarande och sådanl. Del hör inle hemma i dennadebatt. Men jag måste konstalera all tre landsting fållade sina beslul innanriksdagen hade beslutat. Landstingen har vikliga självsländiga funktioner, menlandslingen kan aldrig träda i ställe. iHamburgsund (fp) kort genmäle: Herr talman! Det är möjligt atl man kankritisera landstingen för alt de har handlat fel i detta fall. Men del hör intehemma under granskning. Fröken (vpk): Jag skall här ta upp två ärenden som handlagts av socialministern. Detgäller dels frågan om ersättning i visst enskilt fall, dels - under Vissaytterligare frågor - handläggningen av de nya di- rektiven lillsocialulredningen, vilka redan varit föremål för debatt. För att starta med delsistnämnda, eller Fallet med de uteblivna tilläggsdirektiven, förhåller delsig sålunda. Socialulredningenöverlämnade principbetänkandet Socialvården - Mål och medel.Utredningen framhöll i sitt betänkande alt man kunde länka sig tvångsåtgärdermol vuxna utan den enskildes samtycke och alt dessa bestämmelser skulle rymmasinom sociallagstiflning-en. Några ledamöter av utredningen reserverade sig emotdella förslag. Den redan lidigare myckel livliga debatten i denna fråga logförnyad fart. Eflerell myckel grundligt remissförfarande, varvid de flesta remissinstanser logställning mol tvånget inom socialvården, gavs så i lill-läggsuppdrag tillutredningen att arbetet skulle inriktas på atl utforma etl lagförslag, som inleinnehöll några bestämmelser om tvång mol vuxna. Utredningens arbete fick ocksådenna inriktning. var före valet . griper emellertid dennylillträdde socialministern in och ger under hand nya direktiv. Jag tänkerinte här la upp sakfrågan närmare - den lär vi fä diskutera i samband med allsocialulredningen presenterar sitt arbete - utan del är den formellahandläggningen av ärendel som jag finner djupt stötande. Debattenrunt den här frågan har förvisso varit intensiv. Frågan uppfattas av många somoerhört väsentlig och av många som arbetar inom socialvården som av vitaltintresse för deras arbete och socialvårdens framtida organisation. Oavsett hurman sedan ställer sig till frågan om tvånget vill man alltså vela under vilkaförutsättningar frågan utreds. Vi har utredningsdirektiv för all människorskall kunna bilda sig en uppfattning om vad utredningen syftar lill. Detföreligger alltså ett offentligt intresse av att utredningsdirektiv gesskriftligt, sä atl allmänheten skall kunna få del av dem. 1 delta fall harunderhandskontakter tagits mellan utredningsordföranden och socialministern. Vivet ytterst litet om utredningens nuvarande arbete i della avseende. Det hadevarit hederligare med skriftliga klara direktiv i likhet med vad som brukar gesnär andra utredningar får en förnyad inriktning. Och det är farligt om dellaatl ge underhandsdirekliv utvecklas lill en praxis. Del skulle undergräva helaoffentlighetsprincipen när del gäller del statliga utredningsväsendet.Utredningar sitter och utreder saker som man inte har en aning om, än mindrekan la ställning lill. Socialministernhävdade i debatten , och det upprepas av utskottet, alldella låg inom de förra utredningsdirektivens ramar. Men varför logs dä inlefrågan upp av utredningen förrän socialministern grep in och pratade medordföranden? Jag hävdar bestämt att dessa konlakler ledde till en ny inriktningav utredningen och alt en sådan ny inriklning bör dokumenieras och inleförbehållas socialministerns och utredningsordförandens hjärnvindlingar. Beträffandeden andra frågan, om ersättning i visst enskilt fall, stöder vi självfalletbeslutet, som fattades av en enhällig riksdag, om alt er- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. sällning skall ges ul. Vadjag finner olustigl här är det faktum all för atl rädda ansiktet på socialministernfattar man ett beslul i ell enskilt ärende utan alt initiativ las så all ocksåalla andra i samma situation får samma rättigheter. Detär en klar brist i lagstiftningen i delta hänseende som gör all inle allahandikappade får sjukbidrag i dylika fall. Men ingenling har gjorts för attsnabbt genomföra en ändring i lagstiftningen. Vad som skedde var allsocialministern, ulan all känna lill de lagar som råder, i etl enskilt ärendegick ut och lovade vitt och brett i tidningarna all ersättning skulle utgå.Nästa gång socialministern sprider löften omkring sig vore det bra om han förstkollat de lagar som gäller och framför allt, när han sedan får möjligheten, sertill atl snabbi rätta till orättvisorna för alla drabbade. Vi har inget yrkande i dessa frågor ulan kommer all stödja desocialdemokratiska reservationerna. Jämlikt regeringsformen åligger del alt granskastatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Så lyder denförsta - och onekligen bjudande - meningen i konslitulionsulskotlels belänkandenr 44. Jag är djupt medveten om all den meningen har använts lidigare mångagånger under den här debatten, men jag har en känsla av att den kanske behöverupprepas dä och då. Det är alltså inle de politiska värderingarna som skallventileras med anledning av del här betänkandet, ulan här är detprocedurfrågorna, den renl konstitutionella delen, som skall slå under debatt. Därförär det litet svårt alt förslå meningen med socialdemokraternas reservation nr 5angående avsnittet Ersättning i visst enskilt fall. Kanske beror del på mig -detta är ju min allra första dechargedebatt - men trots all härhar gjort goda försök att hjälpa till genom atl förklara skälen är jag rädd föratl han ändå inle har lyckats på den punkten. Låt mig ta det kronologiskt - ochförhoppningsvis också logiskt, frän min synpunkt sett. I1975 års budgelproposilion begärde dåvarande regering bemyndigandeatt själv få avgöra frågor om pensionsförmåner som gäller enskilda personer ochperiodiska ersättningar av skadeståndsnaiur. Besluten i dessa frågor bordeenligt propositionen fallas i huvudsaklig överensstämmelse med de allmännanormer som hade varit vägledande vid bedömningen av dylika frågor. Menom del gällde beslut av större principiell betydelse borde frågorna avgöras avriksdagen. blev också beslul. Här finns alltså ellriksdagsbeslut på att frågor av större principiell betydelse skall föreläggasdenna kammare i form av proposition. Och det är precis vad som har hänt idetta ärende! Regeringen - med socialminister som föredragande- ansåg all detta inle var ell rutinärende ulan lade fram faktai fallet och lämnade det lill för avgörande. hade ett enigtsocialförsäkringsulskott ingenling att erinra mot all den ersättning somställts i utsikt skulle utbetalas. Utskottet tillstyrkte alltså propositionensförslag. Och som vi alla kommer ihåg delade utskottets bedömning idenna fråga. Närman nu följer ärendet kan man se att alla formalia har blivit uppfyllda. Ochdär kommer min fundering: Är det det enhälliga riksdagsbeslutet somreservationen gäller, eller skall reservationen förslås som en moderniseradbrasklapp? Nej, tydligen inle, eftersom man i reservationen skriver - jag hartacksamt noterat att även har understrukit den saken, och jagvill gärna ansluta mig lill hans mening i den delen - att man inte villutesluta alt regeringen också kan anse del nödvändigt all i vissaundanlagsfall lämna förslag om ersättningar till enskilda personer.Jag vill dä bara göra del tillägget all del i så fall åter blir sakalt bedöma skäligheten i förslaget. Sammanfattningsvisvill jag säga att del ju inle är konstitulionsul-skollels uppgift all granskariksdagens beslut. Men om så skulle vara, så lar jag konsekvenserna av mitt jatill propositionen den gången och yrkar alltså bifall till utskottets skrivningi della avsnitt. Närjag sedan går över till reservationen 8, som behandlar direktiv tillsocialulredningen, kan jag fatta mig kort. Jag förstår all man kan ha olikauppfattningar i sak. Vi har ju upplevt åsiktsbrytningar angående tvångsåtgärder- bl. a. för vuxna missbrukare - både i massmedia och vid personliga konlakler.Och den diskussionen skall naturligtvis fortsäita ~ med socialutredningensslutbetänkande som grund. Det är därför sä värdefullt atl underlaget förremissbehandling och debatt blir så brett som möjligt. Menjag vill än en gång vända tillbaka lill första meningen i konstitulionsulskoiletsbetänkande. Del är den formella behandlingen som skall bedömas. Den andradebatten får vi återkomma till . ,som enligl direktiven hade till uppgifi alt göra en allmän översyn av densociala lagstiftningen, avlämnade ett principbetänkande som sedanremissbehandlades. överlämnades remissvaren till utredningenav dåvarande socialminister , tillsammans med etl brev med överskriftenUppdrag till socialutredningen, vilket resulterade i all utredningenbeträffande ivångsin-gripande mot vuxna missbrukare gavs en ny inriktning. Närsocialminister hade tillträtt var del naturligt att avintresse för honom själv samtala med och få informalion av socialutredningensordförande för all själv fä en uppfattning om utredningens läge. Vid denöverläggningen kom det fram all man enligl ordföranden hade möjlighel atlpresentera två alternativ i sitt slutliga förslag, dels utredningens egetförslag i principbetänkandet, dels det förslag som senare utarbetats och sombyggde på tilläggsuppdraget.