prot · G009136 · 1976-12-31 00:00:00 — Ifrågan huruvida indragning av en fast poslanstall hotar en orts existensmöjligheterkonstateras det i utredningen atl det är svårt att ge ett rättvisande svareftersom man inte kan säga hur situationen i de studerade orterna skulle hablivit om postanstalten hade funnits kvar. Klart är dock att ingen av destuderade orterna har drabbats av en tillbakagång. Ennegativ konsekvens av en postanstallsindragning är enligt utredningen atlorten förlorar en kontaktpunkt. Detta slår emellertid mycket olika. I del fåtalorter som saknar andra kontaktpunkter kan en indragning av poslen bli kännbar,men i större orter med affärer och andra liknande serviceinrättningar blireffekten obetydlig. Postverketsegna erfarenheter av utfallet av övergång till lantbrevbäring i stället för allha små fasta postanstaller överensstämmer väl med vad som framkommit i den härundersökningen. gjorde gällande att del svar som jag har lämnat på hans fråga - ochmöjligen också vad jag nu har sagt - överensstämmer helt med vad minaföreträdare brukade svara i sådana här sammanhang. Jag tror att del skulle lönasig för både och mig att studera protokollen litet grand. Denuppläggning som har gjorts för atl besvara interpellation är heltny. Vi har verkligen ägnat omsorg ät alt ge etl svar som inte skulle varaslentrianmässigt. Detär alldeles självklart atl jag är beredd att pröva nyainitiativ och nya förfaranden såväl beträffande tillgodoseendet av den servicesom posten har sig anbefalld all lämna som beträffande förfarandet vidändringar av den servicen. Hen i (c): Herr statsrådet började med all peka på de kalla ekonomiska realitetersom de statliga serviceverken måste ta hänsyn till, t. ex. behovet avbesparingsåtgärder inom postområden där det inle finns underlag för fastapostanstaller. I de fall jag känner till där det är fråga om indragningar,växer emellertid orten. Under den lid jag avvaktat interpellationssvaret harjag fått flera exempel pä att man drar in eller försämrar postservicen i enbygd som växer. Därmed drabbas inte bara själva kärnan runt poststationen ulanäven de omkringliggande byarna. Delta måste man på orten i fråga uppleva sommyckel betänkligt, i all synnerhet som , i ' och iår, har uttalat atl postverket för atl behålla och inte försämra postservicent. o. m. får ta på sig ökade kostnader. Detär alltså inle här fråga om all dra in postservicen och försämra den i områdendär underlag saknas - tvärtom ökar underlaget i de fall som jag känner till. Jaghar inte heller tagit upp och vill över huvud taget inle diskuteralantbrevbäringen som metod. I många fall ger lantbrevbäringen en utomordentligservice, särskilt för de mindre byarna. Vad jag känner till är lantbrevbärarnautomordentligt välsedda människor ute i glesbygds-orterna - en stor tillgängalltså. Minfråga gäller formerna för samrådet, som jag menar inte skapar förutsättningarför meningsfullt samråd. Del bör ske tidigt under planeringsskedet så altsåväl de berörda poslabonnenterna som kommunen får möjlighet att göra desamhälleliga avvägningarna. Del flnns exempel på - inle just i det fall som haraktualiserat inierpellaiionen , det var för etl par år sedan - att kommunenhar framfört all del var myckel angelägel all behålla en busslinje och alt denbehövde del underlag lantbrevbäringen gav. Linjen skulle inle kunna fortsättaom man inle fick postbrevbäringen genom denna. Befolkningen var utomordentligtbelåten med den postbrev bäring man hade och var emot den ändring somföreslogs. genomförde sitt förslag. Jag tror inte att statsrådetoch postverket skall utgå från att den berörda befolkningen och de involveradekommunerna saknar möjlighet alt bedöma den samhällssituation - regionalt,servicemässigt och på annat sätt - som det här är frågan om, att detrepresenterar en gammal konservatism, au de är mot allt nytt. Så är delverkligen inte. 1ett fall där man ändrar poslbrevbäringen på landsbygden, är det alltid någrasom får det bättre och några som får det sämre. Detta bör emellertid kunnasammanvägas innan postverket skriftligt eller muntligt redovisar den ändringman föreslår. Vadjag kan förstå av statsrådets resonemang är det postverket som skall göra densamhällsekonomiska bedömningen, servicebedömningen m. m. Enligt min mening ärdet inte enbart postverket som skall göra detta utan postverket bör - medanledning av riksdagsuttalandena - la stor hänsyn till vad kommunen säger i dethär fallet. Som jag tidigare upplyste känner jag inte till något fall där enändring har kommit lill i samförstånd. Jag är emellertid glad över attstatsrådet är beredd att la nya initiativ för hur samrådet i fortsättningenskall uppläggas, så att del inte blir de statliga överhetspersonerna som kommerut till befolkningen och talar om hur del skall vara. Man känner verkligenvanmakt i denna situation. Statsrådetkan i viss mån ursäktas när han säger atl han hämtat upplysningarna frånpostverket. Jag hoppas alt statsrådet får tid och möjligheter atl ta kontakteri den konkrela verkligheten och även i de fall där överklaganden sker. Apropåöverklaganden är det också litet märkliga skrivelser som kommer frånpostverket ut lill bygderna. 1 vanliga fall brukar det stå i svars- skrivelse från statligamyndigheter alt om vederbörande klagande vill överklaga finns det möjligheteralt gå till regeringen. Den hänvisningen finns inte i de fall jag har tagit delav vad gäller postverkels svar till berörda klagande. Jag hoppas alt postverketäven i det fallet får en rutin som överensstämmer med statsverkets i övrigt. Låt mig först säga alt postverket har - jag tvekar alt använda ullrycket, men får lov att ändå göra del - vissa mallar för att bedöma om den posiala volymen på en ort är tillräckligt stor för atl man skall kunna behålla en poslanstall. Om så inle är fallet, och man drar in postanstalten, så är man dock ständigt beredd att pröva frågan om all inrätta anstalten på nytt om det visar sig atl orten växer och volymen postärenden följaktligen blir sä stor att en postanstalt är eko nomiskt försvarlig. Det är alltså inte någol för alla tider gällande beslut som postverket fattar när man drar in en poslanstall, ulan ma/i har stän digt utvecklingen under observans och man kan ändra beslutet i en annan riktning. Vadsedan beträffar frågan om vilken ekonomisk bedömning som postverket skall göraär jag här lika angelägen som när jag talar om SJ att framhålla atl detaffärsdrivande verket skall göra den företagsekonomiska bedömningen ochingenting annat. Det är först sedan ett sådant här ärende efter besvär harkommit till regeringen som den samhällsekonomiska bedömningen skall göras.Postverket skall inte försöka sig på några samhällsekonomiska bedömningar -det skall f ö. inte heller SJ. Besvär över dylika beslut av det centrala verketkommer ofta lill regeringen, vare sig det har meddelats besvärshänvisning ellerinte, och regeringen tar självfallet upp dessa till behandling. Jagvill upprepa att del samrädsförfarande som är inskrivet ireglementet förutsätter samråd på olika nivåer . Enligt deuppgifter jag har fått går det också så till i verkligheten. Om jag förstårherr i rätt är det emellertid inte uppläggningen avsamrådsförfarandel som han kritiserar, utan han vill göra gällande attsamrådsförfarandet inle genomförs på det sätt som avsetts. Detta kan jagsjälvfallet inte kommentera, eftersom jag har utgått ifrån atlsamrådsförfarandel genomförs på del sätt som är föreskrivet. Om man inte , får vi naturligtvis se lill att så blir fallet. i säger alt jag skulle må bra av att konfronteras med denkonkreta verkligheten, och jag tvivlar inte alls på atl jag borde göra det merän jag nu har möjlighet till. Men jag vill erinra om att jag inom mittdepartement har massor med uppvaktningar i sådana här ärenden. När man därvidställer motfrågor och försöker alt kontrollera de sifferuppgifter som lämnasrörande ortens storlek, antal hushåll osv. händer det ofta att man finner dessauppgifter vara litet optimistiska. De bygger ibland på vad man räknar med alten framlida utveckling skall medföra, och de är inte riktigt realistiska medhänsyn lill dagens Jag vill intepåstå att del alltid är så, men har Nr 136 Om postservicen i glesbygd det varit det. Dettapåverkar naturligtvis verkets bedömning, och det föreligger alltså litet olikauppfattningar om vad del är man talar om. Jag skall emellertid i fortsättningenförsöka alt få tillfälle all personligen studera sådana här samrädsförfarandenpå ett mera närgänget sätt än jag haft möjlighet att göra under minkorta lid inom departementet. Om det därvid skulle visa sig att del finns fogför de anmärkningar beträffande samrådsförfarandel som iTvärålund har gjort, så skall vi diskutera detta med vederbörande. HerrNILSSON i (c): Lät mig först säga att det inte är genomförandet jag har kritiserat -mitt intryck är att genomförandet sker enligt de regler som gäller - utan detär uppläggningen av samrådet som jag har pekat på. Jag skall inte nu ta upptiden med att beskriva hur jag anser all uppläggningen bör göras. I en motionsom behandlas i trafikutskottet har jag försökt skissa en sådanuppläggning, och vad jag förstår har trafikutskottet gett förslaget allt stöd. Närdel sedan gäller kompetensfördelningen beträffande den företagsekonomiska ochden samhällsekonomiska bedömningen kan man dra en myckel viktig slutsats avdiskussionen här och av statsrådets senasle yttrande. Han säger nämligen atlpostverket skall göra den företagsekonomiska bedömningen och regeringen densamhällsekonomiska. Jag ber alt än en gång få citera vad trafikutskottetskriver i sitt belänkande nr 12 : "Under erinran härom finnerutskollel det nu såsom vara i hög grad angeläget all förbättringar ipostverkets service inom landsbygds- och glesbygdsområdena i den riktningmotionärerna angivit kommer till stånd även om detta medför kostnadsökningarför verkets del." Häravfår man den uppfattningen, herr statsråd, att även postverket i sådana här fallmåste göra samhällsekonomiska bedömningar. 1 - jag vill än en gångunderstryka delta - har trafikulskotlel uttalat att postverket, när del bedömerbehovet av service, skall beakta regionala, servicemässiga och andraförhållanden. har också på trafikutskottets direkta skrivninguttalat att postverket skall göra dessa bedömningar. Därvidlagskiljer sig statsrådets yttrande från vad har uttalat. Jagtycker att del finns anledning för statsrådet att genast ta itu med detta, såalt kompetensfördelningen i fråga om denna tolkning klarläggs. Om det är så somstatsrådet säger att postverket enbart har alt befalla sig med deföretagsekonomiska bedömningarna, kanske detta förklarar varför så många bygderanser sig missgynnade och har så liten förståelse för de bedömningar sompostverket gör. Statsrådetssenasle yttrande föranleder mig än en gång att vädja till statsrådet all ta uppdenna fråga till resonemang med postverket för att klarläggakompetensfördelningen. Jag anser atl den ordning för be- slutsfaitande som synesgälla beträffande postens service är otillfredsställande, om postverket ellerposlabonnenler varje gäng en allmänt samhällelig bedömning görs måste gä lillregeringen. Däjag interpellerade , företrädare, sade han här ikammaren atl han inte hade fått några överklaganden. När han fick sådana,skulle han ta ställning till dem och bedöma de samhällsekonomiska effekterna. Härföreligger tydligen oklarhet i fråga om kompetensgränser och beslutsnivåer sombör klarläggas. Och jag vill än en gång understryka alt det inle ärgenomförandel av samrådet utan uppläggningen av detsamma som jag önskar få enförändring av. Jag vidhåller alt postverket såsom affärsdrivande verk skall göraförelagsekonomiska bedömningar. När det gäller atl avgöra vilka orler somenligt postverkels företagsekonomiska bedömningar kan bära upp en fastposlanstall ligger gränsen rent ekonomiskt enligt postverkets beräkningar vidungefär 300 hushåll. Men postverket tillämpar indragningsprincipen först närantalet hushåll har gått ned lill under 200. Däri kan man säga ligger etl vissthänsynstagande till kravet pä samhällsservice utöver vad som ärföretagsekonomiskt motiverat från postverkets synpunkt. Jag tycker dock intealt man av detta kan dra den slutsatsen atl postverket lägger någrasamhällsekonomiska bedömningar till grund för sina beslut. HenNILSSON i (c): Jag vill erinra om att trafikutskottet under alla år, kanske allrastarkast just , har understrukit den allmänna effekten av service iglesbygden, främst då betydelsen av alt postservicen inordnas i det allmännaservicemönstret. I glesbygden måste nämligen olika servicefunktioner oftasamordnas för att de skall kunna bära sig ekonomiskt eller i varje fall drarimliga kostnader. Vad jag kan förslå vill postverket t. ex. inte underordnasig den länsmässiga och kommunala trafikplaneringen. Jag menar att här måsteen ordentlig genomlysning ske av postverkets funktion i vidare sammanhang, föratl dess nyckelroll i olika avseenden skall komma lill sin rätt. Änen gäng, herr talman, hoppas jag att den här diskussionen kommer att föranledastatsrådet att ta upp dessa frågor ur ett något vidare perspektiv och se överuppläggningen av samrådsförfarandel, så att del får någon form av demokratiskfunktion, en funktion som är mera utvecklad än den som vi har haft hitintills. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärder mothyreshöjningar Fru statsrådet erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara dels (-) anmäldainterpellation, 1976/77:140, till fru bostadsministern, dels (vpk) anmälda fråga, 1976/77:419, och anförde: HerrLövenborg har frågat bosladsminislern 1. omregeringen skall göra någol för all klariägga om byggkostnaderna har stigit mer än vad som motiveras av pris- och lönekostnadsstegringar och vad regeringen skall göra om det visar sig vara fallet; 2. vad regeringen iövrigt skall göra för att stoppa hyreshöjningar. har frågat mig om jag är beredd alt föreslå ett hyresstopp eller göra något annat föratt stoppa hyresutvecklingen och sänka hyrorna. Enligtfastställd ärendefördelning är det jag som skall besvara både frågan ochinlerpellationen. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Förhyressällning gäller den s. k. bruksvärdesprincipen. Enligt 48>; hyreslagen är fordrad hyra atl anse som oskälig, om den är påtagligthögre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vidbruksvärdesprövning skall man i första hand la hänsyn lill de allmännyttigabostadsföretagens hyror. De allmännyttiga förelagens självkoslnadshyrorpåverkar därigenom hela hyresmarknaden. Bruksvärdessyslemelinnebär således att regeringen inte ingriper i hyressättningen. Enligt minmening skall regeringen inle heller göra detta. Ett hyresstopp skulle bl. a.medföra all bostadsföretagen fick ännu större svårigheter atl få sina kostnadertäckta, bl. a. sådana kostnader som beror på löneökningar för de anställda. Delskulle också pä sikt skapa betydande orättvisor mellan olika grupper avhyresgäster. Idelta sammanhang vill jag påminna om effekterna av hyresregleringen. På grundav hyresregleringen uppkom en betydande hyressplitt-ring och en omfattandesvart handel med lägenheter. Hyresregleringen medförde dessutom alt mångalägenheter relativt sett fick myckel höga hyror. Jag avser då framför alltlägenheter som inte fyllde ens mycket lågt ställda krav på standard och vissalägenheter vilkas hyra fastställdes med utgångspunkt i produktionskostnaden. Deproblem hyresregleringen skapade i form av eftersatt underhåll och ibland renförslumning är ännu inte helt lösta. Imotsats till vad som gäller hyrorna påverkas bostadsföretagens kapitalkostnaderi stor utsträckning genom beslut av riksdag och regering. Kapitalkostnadernaför en nybyggd trerumslägenhel skulle vara nära . Samhället gör således betydande insatser för att hålla kapitalkostnadernanere. Jag vill också påminna om att bostadsbidragen läcker maximall av enhyreshöjning för belalningssvaga hushåll. Ifråga om kostnader för outhyrda lägenheter kräver etl klarläggande. 2Riksdagens protokoll 1976/77:136-137 Nr 136 medge ränte- och amorteringsfrihel under högst om lånet uppgår Måndagenden ''" "i"' ' ' laxerade värdet av låntagarensbyggnader i kom- 23 mai 1977 munen. Uppgår lånet lill av samma värdekan 50 eller i vissa fall 60 %av lånet efterges av staten. För allmännyttiga förelag skall Om åtgärder mot återståendedelar av länet inlösas av kommunen. hyreshöjningar Jag övergår nu till byggprisutvecklingen som berörsi HerrLövenborg anger byggprisstegringen till 25 %.Uppgiften är lik många inlägg i byggprisdebatten så till vidaatt den inte bara är obestyrkt utan dess bättre helt felaktig. Från december1976 till steg t. ex. fak-lorprisindex med . Genom beslut ionsdags höjde regeringen taket för nya bostadslån fr. o. m. den 1 juni.För flerfamiljshus, som har haft en ogynnsammare prisutveckling än småhusen,höjde regeringen låneunderlaget med . Genom dessabeslut har regeringen skapat bättre produklionsförutsätiningar för de bostädersom är aktuella för igångsättning. Prisspridningeninom bostadsbyggandet är emellertid ovanligt stor just nu.Bostadsdepartementets låneunderlagsgrupp har därför fått medel för alt snabbtutreda orsakerna till den stora prisspridningen. Del kommer således alt finnasetl material som gör det möjligt all bedöma orsakerna lillhöga överkostnader i enskilda låneobjekt. här sammanhanget vill jag också betona - med särskild adress till de partersom påverkar prisutvecklingen på byggmarknaden - atl regeringen inteautomatiskt kommer att anpassa lånetakel till vilken prisutveckling som helst.Byggsektorn är av stor betydelse för balansen i hela vår ekonomi. Etl stortsamhällsekonomiskt ansvar åvilar därför bygg-arbetsmarknadens parter,byggmalerialindustrin, byggherrar och byggentreprenörer. HenLÖVENBORG (-): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på inierpellaiionen. Detklargör alt regeringen ganska slappt och likgiltigt kommer atl acceptera de s.k. marknadskrafternas fria spel också i fortsättningen. Detta fria spel betyderen hyresulplundring som är helt grotesk i dagens läge. 1interpellationssvaret säger all min uppgift om byggprisstegringenunder är felaktig. Siffran kommer från hyresgäströrelsenshåll, och den är väl inte tagen helt ur luften. Mensifferexercisen är inte det viktigaste för mig. Nej, för mig, och för massor avhyresgäster, är den viktigaste frågan: Hur skall man få ned hyran? Skall den fåfortsätta atl stiga på det här sättet, eller skall man göra någonting radikaltål problemet. I svar finnstyvärr ingen antydan om all man pä allvar tänker attackera desvindyra hyrorna. Där finns bara belåtenheten över att man nu vidtagit denriktiga och självklara åtgärden atl höja låneiakel. Det måste man naturligtvisgöra med den ekonomiska utveckling som 18 vi har. Men vad tänker man göra för att försöka fä ned hyrorna? finns ju ingenting isvaret. Vihar i dagens läge orimliga hyror här i landet. Del hyrespolitiska lappverk manunder lång lid har sysslat med ändrar inte detta faklurn. Min fråga är: Vadvill göra för atl få ner hyrorna? Interpellationssvaret ger ingetbesked därom. Deoskäliga bostadskostnaderna är inte geografiskt koncentrerade. Hyrorna är ettgissel och en plåga för många människor runt om i värt avlånga land. De har nunått sådan nivå atl del för mänga blir allt svårare alt skaffa sig och behållaen hygglig bostad, vilkel är en primär mänsklig rättighet. Jaghar framställt min interpellation på uppmaning av oppositionella hyresgäster imin egen hemstad, , men impulsen kunde lika gärna ha kommit från annathåll. Hyreskampen i har emellertid väckt särskild uppmärksamhet. Den hardragit med många människor som tycker att nu måste det sättas stopp. Och det äringa orimligheter som krävs. De krav som ställs är exempelvis att en nybyggdirerummare inte bör få kosta av en industriarbetares bruttolön,alltså högst . Det får väl anses vara ett rimligt krav. Ställdel kravet mot bakgrund av del som har hänt på området ! Dåförstår man vreden och oppositionen. Jagkan här ta ett exempel från ett område som heter Kallkällan i . Där harhyran fördubblats . I ett annat område i samma stad har en fördubblingskett . är hyrorna i nyproduktionen uppseendeväckande höga. 1samband med projektet 80 - som ju sä småningom torpederades - uppstodden verkliga Klondykeslämningen i . Alla kapitalägare försökte sko sig påexpansionen. Sådan är ju kapitalismen. Och byggfirmorna var inget undantag. Delblev högre byggkostnader än i grannstaden . Atl det sätter sinaspår i hyrorna är självklart. Och del är hyresgästerna som får betala fiolerna,medan bygg-kapitalel tar hand om både vinster och övervinster. Överhela landet kan man nu märka en jäsande vrede över de växande hyreskostnaderna.Det är ett problem som den gamla regeringen inle lyckades klara, och som denborgerliga regeringen inte har någon som helst vilja atl försöka klara. Deytterst ansvariga för hyresutplundringen är byggmonopolen, spekulanterna ochstorbankerna. Det är mot dessa krafter man måste ingripa, om man någonsin skallfä problemet löst. Isitt svar hänvisar nu till vad som har gjorts i form avräntebidrag och bostadsbidrag. Men det är helt klart, , att dettainle har löst problemen. Annars skulle ju inle hyresgäster i och på andrahåll reagera så starkt, bl. a. genom hyresstrejker och andra kampformer avmycket uppmärksammat slag. Del är ju inte för nöjes skull man samlas tillstormöten eller demonstrerar och uppvaktar. Det finns en reell bakgrund,nämligen att allt verkligen inle är gott och väl. Jag vill tvärtom säga atl detär käpprätt åt skogen på delta område. Hela den nuvarandebostadspolitiken är ett enda brokigt virrvarr av åtgärder, som inte harkunnat uppfylla den enda rimliga målsättningen att alla medborgare skallberedas goda bosläder till rimliga priser. Delär några avgörande åtgärder som man måste rikta in sig på, om man verkligenvill ha med de höga bostadskostnaderna. De åtgärderna är att man måste brytamonopolens makt över byggmalerialindustrin, att den ohämmande profitjaktenillegaliseras och att samhället lar hand om byggnadsmalerialinduslrin ochsätter stopp för spekulationen med mark och bosläder. Likaså måste man få nerräntekostnaderna. Räntor och amorteringar svarar nu på många håll för långtöver hälften av hyreskostnaderna. Del kan inte vara rimligt. Del är ju deboendes pengar som kastas in för alt göda bankkapitalet. Jaghar inga illusioner om den borgerliga regeringen och inle heller om dessbostadspolitik. har den inte beslutat om några åtgärder som harpressat ner bostadskostnaderna. Kan man möjligen länka sig att trycka på för en räntesänkning, för krafttag mot spekulationen, förförstatligande av byggmaterialindustrin och för upprättandet av en statligbosiadsbank med låg och fast ränta? Eller har man något annat radikalt ibakfickan för att få ner bostadskostnaderna? Svaretpå min interpellation inger i vart fall inga förhoppningar i den riktningen. Hen (vpk): Jag lackar för svarel på frågan om statsrådet är beredd atl föreslåeller vidta åtgärder i form av prisslopp på hyrorna eller ta andra initiativför att stoppa den nuvarande hyresutvecklingen och pressa ned hyrorna. Jagställde frågan mot bakgrund av de problem som gör sig alltmer kännbara förvanliga hyresgäster-lönarbetare dä del gäller alt få lönen all räcka till delallra nödvändigaste. Del hade enligt min mening varit befogat alt låta ävenhyrorna omfattas av del prisslopp på vissa varor som infördes från ,ell prisstopp som då måste kvarstå lill dess all andra åtgärder vidtagits mothyresutplundringen. Bostadsförsörjningenär på väg in i vad jag skulle vilja beteckna som en djup kris. Förflerfamiljshus råder på mänga orler nästan totalt byggslopp. Småhusbyggandethar blivit en snabbi och vilt växande spekulationsmarknad. Den öppnabostadsbristen är redan ell känt faktum i flera kommuner i landet. Samtidigtsom den öppna bostadsbristen kommit tillbaka visar del sig all kommunernanästan undantagslöst saknar en ordentlig planberedskap. Det betyder atlnybyggnation endast kan startas på lång sikt. Bostadssaneringen har ocksåavstannat.