prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — kunde vi läsa vad den nyeordföranden i , chefredaktör iUpsala , anfört i en TT-intervju som infördes i rätt mängatidningar, både socialdemokratiska och icke socialdemokratiska. "Annonsskatten bör avskaffas för dagstidningarna", betonade LennartHirschfeldt, och han gav övertygande skäl för delta. Ivår motion 1027 framhåller , i , jag att annonsintäkterna är av största betydelse för tidningarnas ekonomi.För dagspressen utgör de två tredjedelar av de totala tidningsintäkterna.Vidare erinrar vi om alt den ekonomiska situationen för dagspressen belystes i1972 års pressulredning, varvid del framkom atl branschens ekonomi för åren1973 och 1974 generellt var myckel svag. Någon förbättring har heller inteskett. Tvärtom har den allmänna lönsamhelsnivån ytterligare försämrats mycketpåtagligt under de senasle åren. Nuär det inle heller bara s. k. andralidningar och lågläckningslidningar - somdel numera heter- som har problem. En undersökning som Tidningsutgivareföreningengjort bland de 43 största tidningsföretagen i vårt land visar att 13 av 34 s.k. förstatidningar redovisar negativt resultat efter bokföringsmässigaavskrivningar. Till yttermera visso framgår det av TU-undersökningen attantalet förlustföretag i dagspressen var ännu större, sedan hänsyn lagits tillkalkylmässigt avskrivningsbehov. Antalet föriustföretag var då 19 av de 34,alltså mer än hälften. Sedandess har kostnadsökningarna ytterligare pressat och försämratdagspressens ekonomi. Också blir det kostnadshöjningar för pressensmycket personalintensiva verksamhel. Ytterligare prishöjningar på abonnemang,lösnummer och annonser tenderar nu att bli prohibitiva. Någonavsevärd förbättring av situationen för s. k. andralidningar ellerlågläckningslidningar torde inte heller kunna utläsas, presstödet till trots.Vad som bidragit till det ekonomiskt allt kärvare lägel torde utan tvivel varareklamskattens konkurrensmässigt snedvridande effekter. Av den åberopadeskrivelsen av från TU framgår bl. a. att den fakliskaskattesatsen för dagspressen, sedan bottenavdraget gjorts, uppgår lill igenomsnitt 4,5 96, medan den hårt konkurrerande direktreklamen - den somöversvämmar våra brevlådor där hemma - slipper undan med ca 3 96. Det är enrätt väsentlig skillnad. Detta innebär onekligen en diskriminering avdagspressen, som föga rimmar med statsmak- temas uttalanden om denstora samhällsbetydelse som just dagspressen har. Härföreligger det alltså en brist på konkurrensneutralitet, och snedvridningenförstärks onekligen av den höjning av botienavdraget som beslutats avriksdagen. Från tidigare tre miljoner höjs nu avdraget till sex miljoner,alltså en fördubbling. Klart är att fiertalet veckotidningar, fackpress ochpopulärpress drabbas betydligt mindre av reklamskatten än dagspressen. som inte utkommer mer än en gång eller bara med några fänummer har givetvis lägre annonsintäkter och följaktligen lägreproduktionskostnader än dagliga tidningar. Eftersom den skattefriaintäktssumman på den årliga annonsomsättningen är lika för alla, betalarpopulärpressen en relativt sett lägre skatt, eller - när det gäller mångatidningar - ingen skatt alls pä sina annonser. Beräkningar har visat atl den verkliga reklamskatten för populärpressen som grupp - del är tidningar av alla möjliga slag, kolorerad veckopress kallas den ju ibland - stannade vid 3,5-4 96, medan dagspressen som grupp belastas med drygt 5 96. Efter höjningen av bottenavdraget, som beslutades av , torde den verkliga skattesatsen stanna vid någon enstaka procent för populärpressen. Dettafaktum och det förhållandet att dagspressens ekonomiska problem uppenbariigenväxer i omfattning visar behovet av åtgärder i koslnadssänkande riktning förjust dagspressen. Det kan även konstateras att den tilltagande avgratisspridda annonsblad, som också är föremål för behandling iskatteutskottets betänkande, ytterligare försämrar dagspressens situation,vilket inte minst framhållits av . har dessvärre avstyrkt vår motion 1027. Utskottetgrundar sitt avstyrkande pä elt antagande, nämligen alt vi motionärer villbefria dagspressen från annonsskalt Vad vi begärt i motionen, och det är judelta man i första hand måste hälla sig lill, är en utredning om konsekvensernaav reklamskatten för dagspressen, eller - som det heter - allmännanyhetstidningar. Det förefaller som om ut skottet är så helt på det klara med att en utredning skulle visa att det är nödvändigt att slopa annonsskatten att utskottet för den skull inle ens kan gå med på en utredning. Insikten finns alltså hos utskottet, men man vill inle la konsekvenserna. Detta,herr talman, finner jag anmärkningsvärt. Jag ber alt få yrka bifall lillmolionen 1027. En begäran om en utredning om reklamskattens negativakonsekvenser för dagspressen bör kunna anses rimlig och bör även kunnatillstyrkas av socialdemokratiska ledamöter. Fråga partivännerna i A-pressen! Idetta anförande instämde herrar i (m) och (). Hen (): Man kan anlägga två synsätt på de frågor som vi nu diskuterar. Man kanse annonsskatten och för övrigt hela reklamskatten som en isolerad fråga, somen skatt bland alla andra, och försöka få till stånd konkurrensneutralitetmellan olika typer av företag och mellan olika sorters reklam. Men del riktiga- och till den slutsatsen har utskottet kommit - är väl ändå alt se denna formav skatt i samband med pressstödet. Syftet för skattens genomförande en gång itiden var ju att skaffa resurser för att kunna ge ett effektivt presstöd.Skatten som sådan -och som den senare utformades - betraktades ju också som enform av utjämning mellan olika typer av tidningar och ingick därför indirektockså som något slags åtgärd i den tidningspolitik som skulle föras. Detär självklart att ett avskaffande av annonsskatten skulle gynna tidningarnaväldigt mycket, om man ser tidningarna som grupp. Ett sådant avskaffande avskatten skulle dock i första hand gynna de stora tidningarna eller detidningar som har många annonser, medan de mindre tidningarna knappast skullefå någon ytteriigare hjälp alls. Genom en konstruktion med ett skattefrittgrundbelopp - vilkel har redogjort för - där skatten på de förstasex miljonerna i annonsintäkter inte behöver inlevereras betalar småtidningar och sådana som har lilen annonsvolym knappast någon annonsskalt alls. Närjag säger att ett slopande av annonsskalten skulle betyda mycket pengar förtidningarna som grupp, så utgår jag från ett antagande att priserna påannonserna skulle höjas med det belopp varmed skallen sänks, även om della iprincip är felaktigt. En skatt som ullas av allmänheten bör ju om den slopaskomma allmänheten till godo, men den principen är ju redan bruten beträffandedet fria bottenbeloppet Skatteutskoltetanser för sin del att det inte är möjligt att minska statens skatteinkomstermed något hundratal milj. kr., kanske något mera, och ha kvarpresstödet, som kostar ca 200 milj. kr. Den radikalaste lösningen, alltså atthelt slopa skatten, avvisas således av utskottet av statsfinansiella skäl.Utskottet är dock medvetet om att reglerna för presstöd i vissa lägen kan få ickeavsedda effekter. Delta gäller kanske i hög grad också den speciella utjämningsom annonsskatten utgör. Jag tycker att även har visat att det ärpä detta sätt. ändå inte har velat gå med på motionärernas krav på en särskild utredningav konsekvenserna för dagspressen av reklamskatten, beror detta på atlutskottet anser att etl forum för dessa frågor redan finns. Skatteutskottetåberopar härvidlag , som har menat att den verksammapresstödsnämnden kan ingripa och t. o. m. prioritera de frågor som nubehandlas. Ettenigt skatteutskott anser att presstödsnämnden inte bara kan utreda deförhållanden som har pekat på utan också kan föreslå de ändringarsom nämnden anser motiverade. Detta gäller inte bara de direkta slödfrågornautan också den del av reklamskatten som drabbar pressen. Med del sagda ber jag atl få yrka bifall till skatieutskoitelshemställan. HerrKNUTSON (m): Del är fortfarande bara en utredning om reklamskattens negativakonsekvenser som vi begär. ordförande utgår från atl ettslopande av skatten genast skulle tas igen av tidningarna genom en höjning avannonspriset. Det är någonting som varken jag eller andra inom pressen tror.Konkurrenssituationen är myckel hård, och det finns inte så särskilt stortutrymme att lägga på någonting som motsvarar annonsskalten. I stället kan mantala om att behovet är desto större att täcka de förluster som mänga tidningarredan är drabbade av. Jagupprepar vad jag anförde lidigare, nämligen alt den undersökning somTidningsutgivareföreningen - det är ju en objektiv organisation även försocialdemokraliska tidningar - gjorde 1975 visade atl 13 av 34 s. k.förstatidningar redovisar negativi resultat efter bokföringsmässig avskrivning. Även mycket stora dagstidningar i vårt land går med förlust. är ett exempel. får presstöd men det räcker ändå intetill. Tidningen , som är en stor tidning, går heller inte ihop. Jagliksom kanske många andra ledamöter av denna kammare är medveten om att även enännu större dagstidning går med föriusl. Detär alltså en ytteriigt pressad situation för denna verksamhetsgren i vårt landsom anses sä angelägen för samhället att staten genom beslul går utmed selektiva stödåtgärder. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1027 av herrKnutson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. På förslag av herr förste vice talmannen beslötsall kammarens fortsatta överläggningar skulle uppskjutas till . §11 Anmäldes och bordlades Förslag 1976/77:20 revisorers skrivelse angåendeärendebalanserna vid kammarrätterna § 12 Anmäldes ochbordlades Nr 145 1976/77:26 medanledning av propositionen 1976/77:146 om vissa sjö- Ijuni 1977 fartsfrågor jämte motioner ------------ 1976/77:35 med anledning av propositionen1976/77:118 om ulvidgning av den svenska fiskezonen jämte motion 1976/77:49 med anledning av propositionen 1976/77:110om ändring i lagen (1971:112) om förbud mol oskäliga avlalsvillkor(avlalsvillkors-lagen), m. m. jämle molioner 1976/77:50 med anledning av proposilionen1976/77:112 om ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionalrörelse jämtemotion 1976/77:51 med anledning av motion om en översyn avlagen om understödsföreningar 1976/77:52 med anledning av motion om lagsliftningmot könsdiskriminerande reklam 1976/77:53 med anledning av proposilionen1976/77:139 om vissa varvsfrågor jämle molioner § 13 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:1679 av herrarGöransson och 1976/77:1680 av i m.fl. med anledning av proposilionen 1976/77:155 omändrai huvudmannaskap för vissa av de tvälterier som drivs av förenadefabriksverken §14 Kammaren åtskildes .