prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — Folkets länglan efter frihet kan aldrig utplånas. Underkastelsenslid är över. Ändåbestår systemet, upprätthållet med våld. Är det så, alt de som inle är direklberörda hell enkelt inte kan föreställa sig vad apartheid verkligen är? Avtidsskäl får jag stryka hårt i mitt manuskript och hoppa över en del, men ettexempel vill jag nämna: systemet med fångar pä mentalsjukhusen. Ifredags publicerade en rapport om en kedja av privatägda institutioner som förvarar många tusen mentalsjuka svarta afrikaner,kvarhållna där mot sin egen vilja. De tvingas arbeta ulan någon som helstbetalning. Dessa institutioner får huvuddelen av sina s. k. patienter - iverkligheten mentala eller politiska fångar - från Sydafrikassjukvårdsminisierium. Den privata firman, of , somdriver detta slavarbetssystem på vinstbasis, har gjort så i mer än ochkallar det för "terapi". Företaget tjänade 13,7 milj. dollar år 1973.Mellan 8 000 och 9 000 svarta mentalsjuka är berörda. PerWästberg har pekat på det faktum all mänga afrikaner arresteras i slumområdenaför atl ha ställt till med bråk och sedan döms - efter en snabb utredning -såsom "obalanserade" och sänds i väg lill dessa institutioner. Jagskulle vilja tala om tortyren och de s. k. självmorden i fängelserna och omutredningen om . Allt detla visar all sådan är apartheid - en makaberminoriietsdiktatur för social och ekonomisk utsugning. Men apartheid har ocksåen unik egenskap. Det är den enda formen av tyranni som brännmärker en personända från födseln, beroende på hudfärgen. Det legaliserar grymma folkförfiyti-ningar. En växandemajoritet av båda könen har i lag förbjudits alt leva med sina familjer utanförde arbetslösas banlustans. Normall familjeliv blir i allt större utsträckningen sällsynthet. Barnen blir - med ord - en negligerad ochutsvulten generation, utan ideal, utan omtanke, utan lojalitet, ulansjälvförtroende, ulan pålitliga relationer, utan möjliga aspirationer tillansvarsfullt medborgarskap. De ser ständigt sina föräldrar förödmjukas. UtanförSydafrika kan man anse att man måsle gå steg för steg i kampen mot apartheid.Men barn har ingen mera tid att föriora. Och den vita minoritetenborde inse att dessa barn är de människor med vilka de kommer att tvingasförhandla . Och dessa barn är de som vi ser fram emot att välkomna somrepresentanter för sitt folk. lanSmith har sagt alt och är överens om att de båda kämpar föratt bevara den västerländska demokrati som den vite mannen förde till Afrika.De båda hoppas på hjälp utifrån för alt slåss för den s. k. fria världensintressen. För oss i , med vårt koloniala förflutna, är det nödvändigtall vara kristallklara på denna punkt. Vi kommer aldrig all acceptera Smithsoch falska version av västlig demokrati. Deras förtryck och rasismkommer aldrig atl innefattas i en fri värid. Rasislregimernasmotstånd väcker frågan om huruvida förändringar kan åstadkommas enbart genomvåld och revolution, eller om del fortfarande finns en fredlig väg altutradera de brott mol mänsklig värdighet som är kända som kolonialism ochrasism. Men det är lätt att förutse atl när människor som söker fred ochframsteg bara möts av förtryck och utsugning kommer de till slut all användasig av våld. Den väpnade kampen blir den sista möjliga utvägen. I ochZimbabwe synes nu en fortsatt väpnad kamp vara oundviklig. Hur myckel väpnatmotstånd som är nödvändigt från nationalisternas sida beror på hur stortobeväpnat tryck som västmakterna kan utöva i form av sanktioner och liknande,som president så träffande har uttryckt del. Minoritetsslyreistid närmar sig sitt slut. Men i och med atl kampen hårdnar ökar också riskenför fel slags utländsk inblandning. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debalt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt slags inblandning ärfortsatt stormaktsrivaliiet i regionen. Rätt slags utländsk inblandning är detsom stöder frihetskampen och söker reducera motståndet från de krafter somfortfarande kämpar för idéerna om vit överhöghet. Förraåret publicerade internationella fredsforskningsinstitut - -en omfattande dokumentation över riskerna för en kraftig upptrappning avkonflikten i södra . Detla område kan komma atl bli nästa storainternationella slagfält. SIPRI-sludien visar också att omfattande utländskainvesteringar i medverkar till all inter-nationalisera konflikten.Landels råvaruresurser och dess strategiska position kan tjäna somförevändning för ytterligare inblandning på den vila regimens sida. Samtidigtkan emellertid en sådan inblandning uppmuntra andra makter att bli mera aktivai området. Vi står alltså inför den dubbla risken av ett raskrig och enupptrappad konflikt mellan de utländska intressena, framför allt stormakterna,i regionen. Afrikanernasfrigörelse kommer att vara deras eget verk. Och den kommer! Men detinternationella samfundet kan medverka till alt förkorta kampen och göra denlättare, med mindre av mänskligt lidande. Detsäger sig självt all och dess säkerhetsråd har ett mycketspeciellt och centralt ansvar. Men det kan inte få vara en ursäkt förpassivitet på del nationella planet. Varie land, varie regering och variefolkrörelse har sitt eget ansvar och sin egen roll all spela. Fördel första: Vi måsle arbeta för atl få slut pä all vapenexport till allt militärt samarbete med dess regering. De som alltjämt förserrasisterna med vapen måsle svara på frågan: Hur kan ni sitta i FN och fördömaapartheidpoliliken och sända vapen till dem som utövar och stöderapartheid? Detär vikligl all den nya regeringen fullföljer värt initiativ i FN i denna fråga. Fördet andra; Vi bör öka vårt materiella och politiska stöd till frihetsrörelsernaoch till de redan självständiga staterna i deras kamp för nationellt oberoendeoch ekonomisk självständighet. Här har vi från socialdemokraternas sida begärtett väsentligt ökal belopp av regeringen. Fördet tredje: Vår vägran atl erkänna de s. k. självständiga banlustans bör följasupp med motstånd mol internationella förelags ansträngningar alt geinofficiellt erkännande genom massiva investeringar. Fördel fjärde: Vi bör öka våra ansträngningar atl få slut på den illegalaockupationen av . Vi bör stödja SWAPO ulan vars deltagande ingenrealistisk politik kan formas. bör få självständighet ochmajoriletsstyre. Och därför måste vi avvisa alla marionettregeringar. Fördet femte: Vi mäste seriöst la itu med frågan om investeringar i ochkapitalexport till och . Delsom jag här sagt i några korta stycken kommer senare all tala meraingående om. Utrikesministern har somen kommentar till värt krav sagt alt hon inte förstår varför viinte tog upp frågan om kapitalexport när vi var i regeringsställning. Men nuvar del ju så atl jag aviserade detta krav i mitt tal på Broderskapsrörelsenskongress . Reaktionen blev också häftig från sida.Han förklarade bl. a.: "Vill införa förbud mot nyetableringar iSydafrika, så får man väl skriva en proposition och förelägga riksdagendenna." Sagt och gjort - fast det av omständighetens makt blev en motion. Desom fortsätter att låta det utländska kapitalet ostört flöda in i Sydafrikaoch tar pä sig ell slorl ansvar. FN:s speciella kommitté mol apartheidhar påtalat den betydelse som utländskt kapital spelat för Sydafrikasförsvarsansträngningar. Bara har rasistregimensmilitärbudget fyrdubblats. har underskottet i betalningsbalansenstigit kraftigt. Underskottet har endast kunnat täckas genom det storakapitalinflödet frän utlandet. De lån som gavs till att läcka underskottet ibetalningsbalansen används alltså av lill den upprustning som landetannars inte skulle haft råd med. Nuheter det från något regeringshåll att man inte kan rucka pä den urgamlaprincipen om fria kapitalrörelser. Men den samlade kapitalexporten lillSydafrika har varit mycket stor, internationellt sett. var den enligtFN-kommittén . Och är man för sanktioner, sä är man juför alt hindra fria kapitalrörelser. Det är trots allt viktigare med friamänniskor än med fria kapitalrörelser. Men det kanske är den borgeriigaregeringens ideologi att bortse från sådana synpunkter. Lätmig till slut i denna fråga citera ur ett brev jag fatt från en avSydafrikas främsta frihetsledare; "Del är vår brinnande förhoppning auSveriges riksdag kommer att anta er motion i sin helhet. Kanske skulleriksdagen göra det om den var medveten om de förfärande illdåd som Sydafrikaspolis ständigt begär mot helt oskyldiga män, kvinnor och barn i den s. k. friavärldens intresse, och pä uttrycklig order av regim? Vad er motion görär alt ställa frågan: vems allierad är folk i praktiska termer?" Detsägs ibland att det inte finns någon högre moral än att bevara freden. Men så länge apartheid och rasism beslår kan det inle finnas någonfred. Isitt budskap till omvärlden sade president att hanär beredd att ta ledningen när det gäller att söka avskaffa det ödesdigrakärnvapenholet. underströk han att detta inte är något som Förentastaterna självt kan åstadkomma. Vi kan och kommer att samarbeta med andra föratt åstadkomma detta, sade han. Detär utmärkt om delta och liknande uttalanden kan göra det möjligt att äntligennå konkreta resultat i nedrusiningsarbelel. Och det är givet att alla vi andra,utanför stormakternas krets, skall söka göra vad vi kan för au påskyndautvecklingen. Mensamtidigt kanske vi också skall sända etl budskap tillbaka till -eftersom han nu sänt oss ett budskap - för all markera au de avgörande besluteni dessa frågor ändå måsle fallas av de båda Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Det är judessa supermakters ständiga strävan att uppnå militär överlägsenhet övervarandra som utgör hela grunden till den kapprustningsspiral vi upplevt underde . har kallat della en kolossal felräkning ochställt frågan hur man kan tänka i termer av "militär överlägsenhet",när man redan på vardera sidan har kapacitet nog atl förstöra hela vårcivilisation mänga gånger om. Vii de små nationerna kommer alltid att välkomna nedrustnings-initiativ frånsupermakternas sida. Men del är ju supermakterna som i första hand mäste skridalill handling och äntligen inleda en process som kan leda lill att de skrotarned sina väldiga kärnvapenarsenaler! AlvaMyrdal har lagt ned ett fantastiskt arbete på att söka göravärlden säker för människan. Trots nästan fullständig avsaknad av löftesrikaframsteg har hon oförtrutet kämpat vidare för fredens sak. Hennes arbetefullföljs nu av , senast genom förslaget vidnedrustningskonferensen i om ett internationellt avtal för fullständigtstopp för alla kärnvapenprov. Det är utmärkt atl den socialdemokratiska nedrustningspolitikenfullföljs på detta sätt. AlvaMyrdal och har genom sina insatser i FN och i gett Sverigeetl stort förtroendekapital i denna fråga. Del var ingen slump att just vårchefsförhandlare kom att bli ordförande vid den ytterst kontroversiellakonferens om icke-spridningsavtalei som hölls i . Detär nu av största vikt atl della förtroendekapital inle missbrukas eller gårföriorat. Urdenna synvinkel är de senaste försvarspolitiska signalerna frän den nyaregeringen illavarslande. Jag tänker på den försvarspolitiska proposition somavlämnades i börian av månaden. I denna finns formuleringar och förslag, somgör det berättigat att tala om en högervridning av säkerhetspolitiken. Engrundläggande tanke i hela det svenska nedrusiningsarbelel har varitatl söka få lill stånd en omfördelning - från de kolossala satsningarna påmilitära utgifter lill de skriande behoven för social och ekonomisk utvecklingi de fatliga länderna. Del var också temat i mitt tal i FN . Omdelta var man enig i försvarsulredningen - före valet. Men när de borgeriiga nupå egen hand, i försvarsproposilionen, skall formulera sig i fråga omsäkerhetspolitiska riktlinjer, då saknas utredningens starka förord för behovetav en ny ekonomisk världsordning och betoningen av avspänningspolitikensbetydelse, då talar man inle längre om stärkandet av FN:s roll. Menlika allvariigt är det att man nu vill slå in på en upprustningslinje inom detsvenska försvaret, som man i FN talar om behovel av nedrustning. Visocialdemokrater är anhängare av elt efter våra förhållanden starkl försvar,och vi anser oss hälla fast vid denna linje genom att fullfölja 1972 årsförsvarsbeslut. De borgeriiga vill lägga på ytterligare minst 2 000 milj. kr.under försvarsbeslutsperioden. Därtill kommer kostnaderna för ett nyttattackfiygplan, om nu regeringen bestämmer sig för att ytteriigare höjaförsvarsanslagen. Endylik upprustningslinje i värt eget land kan skada våra möjligheter att bidratill att få lill stånd en allmän internationell nedrustning och lära på detförtroendekapital vi ändå har i nedrustningsfrågan. Vi socialdemokrater hävdarall den svenska säkerhetspolitiken bör ha en oförändrad inriktning. Vi villdärmed också markera viljan att medverka till avspänning och nedrustning, tillsocial och ekonomisk utjämning mellan folken. 1milt anförande har jag följt den uppläggning som blivit något av en tradition isvensk utrikespolitik och som jag ser alt vid fiera lillfällen använlsig av, nämligen atl följa de tre cirklar som speglar vårt utrikespolitiskaintresseområde: , och världen - en modell somjag tror attkabinettssekreterare böriade tillämpa i börian av 1960-taletoch som vi alla lärt av. Ty som jag sagt : internationalismenböriar för vår del vid Kölen, och . Jagser i konservativ press alt man ivrigt hyllar utrikesministern för att honskulle förmodas ha ett större intresse av och än den förraregeringen. Sakligt sett finns del naturiigtvis inget underlag för hyllningen idenna del. Vad man på högerhäll vill uttrycka är någonting hell annat,nämligen sin ovilja mot engagemang för de fattiga folken och derasrättigheter, för arbetet i och för de bredareinternationella frågorna - allt sådani som man pä högerhåll tyckt innerligtilla om men som ändå speglar en stark opinion hos växande grupper i värt land. Detär min förhoppning , herr talman, att -, förlåt, ,inte skall falla i denna av de konservativa krafterna gillrade fälla. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Hen (vpk): Jag vel inle hur man skall tolka påslående all den s. k.eurokommunismen bredvid eurosocialismen är en liten rörelse. Påslåendet ärnågot diskutabelt, eftersom det försl kräver en precisering av vadeurosocialismen är och vad den slår för i förhällande till den i övrigtbegränsade internationella socialdemokratin. Oavsett svaret på della är delhelt klart all vad kallar eurokommunismen inle minst spelar en klartprogressiv roll när det gäller atl tillsammans med andra socialistiska krafterbryta borgeriiga regeringars dominans i Syd- och och i Spanienföljderna av en 40-årig fascistisk diktatur. Det internationella poliliska klimatet är betydligt kallare änför . När kriget i hade upphört och när därefierHelsingforsöverenskommelsen om säkerhet och samarbete i hade kunnatslutas sä fanns en stark förhoppning om att vägen nu låg öppen för fortsattinternationell avspänning och även för konkreta nedruslningsätgärder. Denförhoppningen har ännu inle in- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Istället har vi fält bevittna hur en kampanj harutvecklats riktad mot den uppföljning av som skallhällas i . Del är en kampanj som hotar alt kasta oss tillbakalill del dagar, då och de ledande västmakterna ännu intehade tvingats acceptera principen om att det var möjligt för stater med skildasamhällssystem att samexistera fredligt. Mendet vore ytterst märkligt om den kampanjen skulle lyckas. Jag tror att det handlarom ett tillfälligt återfall, som har att göra med att det finns krafter som ivanlig ordning vill avvända uppmärksamheten från de kapitalistiska ländernasproblem genom häftiga angrepp på de socialistiska staterna. Vi skall inleglömma att i och i finns femton miljoner registreradearbetslösa. De förvägras rätten till arbete, och det förhållandet är förståspolitisk dynamit. Till den här kampanjen är USA-presidenten "moralism" kopplad. Den har säkerligen framför alltinrikespolitiska motiv, men den bidrar sannerligen inte till att förbättra detinternationella klimatet. Delär inte möjligt alt slå passiv inför den här ökade spänningen. Det är möjliglatt övervinna den, men då krävs aktiva insatser av alla progressiva krafter.Del gäller atl stärka opinionen för alt de stater som undertecknadeHelsingforsavtalet går vidare pä den inslagna vägen inte minst i fråga ommilitär uttunning. Det gäller alt stärka opinionen för reella nedskärningar avarsenalerna av massförinielsevapen. Resultaten från Helsingforskonferensenmåste fullföljas. Vår ståndpunkt till de utomordentligt viktiga beslut somfattades i gav vi uttryck för sä sent som i den allmänpolitiskadebatten . Helsingforsdokumentetmäste spridas i så breda kretsar som möjligt. Dess innehåll om bättreförbindelser mellan folken, en varaktig avspänning och solidaritet mellanfolken är den enda grundval på vilken en ljus framtid för mänskligheten kanbyggas. Värtparti har under hela sin sexlioåriga historia alllid ställt den internationellasolidariteten i centrum för sin verksamhet. Vårt slöd till och vår solidaritetmed nationella och sociala befrielserörelser, med arbetarklassen i andrakapitalistiska länder och med de länder och folk som bygger socialismen - detre huvudkrafterna i kampen mot imperialismen - har alltid varit ensjälvklarhet för partiet. Stödettill alla dem som kämpar för genomförandet av principerna iHelsingforsdokumentet.är en del i denna verksamhet. Vi stöder sålunda alla somkämpar för principerna om suverän likställdhet och respekt för rättigheter sominnefattas i suveräniteten, principen om icke-ingripande i inre angelägenhetersåväl som principen om respekt för mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter, däri inbegripet tanke-, samvels-, religions- och trosfrihet. Därförstöder vi dem som kämpar för dessa rättigheter antingen det sker i form avkamp mot yrkesförbud, kamp mol diskriminering av språkliga, nationella ochreligiösa minoriteter eller kamp för grundläggande demokratiska friheter. Ochvi stöder denna kamp oavsett var denförekommer. Samtidigtavvisar vi de krafter som ensidigt driver kampanj mot de socialistiska länderna,krafter som i själva verket är fientliga mot folken i de socialistiska ländernaoch döljer sina avsikter under en falsk mask av demokrat i-samma krafter somaldrig ägnar si na angrepp mot fascistiska och reaktionära regimer ikapitalistiska länder där förtryck och terror mol folken är dagligenförekommande. Jagsade inledningsvis att det f n. pågår en intensiv kampanj från deninternationella reaktionen i syfte att omintetgöra de framsteg som åstadkoms iHelsingfors. Den har till syfte atl sabotera uppföljningen avHelsingforskonferensen som skall ske i . Vi vill varna för försöken allframkalla stämningar som påminner om dem som rådde under det kalla krigelsperiod. Närdet gäller bevakningen av all principerna frän Helsingforsöverenskommelsenefterföljs är det viktigt alt detta icke sker på etl ensidigt sätt. Om man gördetla försvåras möjligheterna atl göra denna överenskommelse om säkerhet ochsamarbete i till elt positivt bidrag till fortsatt avspänning ochminskad misstro - den misstro som del var den stora konferensens syfte altövervinna. Alla principer i överenskommelsen är vikliga, och alla stater måsteförmås att respektera dem. Det kan synas som om spänningen i har minskat, menfortfarande är det palestinska folket berövat sill land. MiljonerPalestinaaraber lever i landsfiykt, och de som är kvar i sill hemland behandlassom andra rangens människor. Men trycket mol det sionistiska att ge uppsina herremaklsdrömmar och sitt förtryck ökas frän år . Endast de sommed eller emot sin vilja verkar för det judiska folkets undergång kanunderstödja en politik som inte erkänner det palestinska folkets rättigheter.Jag tror del vore bra om della också stod fullt klart för den svenska regeringenoch inle bara erkändes i samband med oljekriser. Enbekräftelse pä erkännandet av del palestinska folkets självbestämmanderätt ärförhållandet till PLO. Etl effektivt politiskt slöd ål PLO och dess kamp förett demokratiskt är inle bara i ulan i hela världsfredensintresse. Finnsdel någon viktigare mänsklig rättighet än rätten lill all existera? Det främstahotet mol var och en och alla tillsammans är den kapprustning som pågår, enkapprustning som redan lett lill alt medlen för atl döda mänskligheten mångagånger om redan finns. Alla dödsbringande vapen har ytterligare fulländats och- värst av allt - kärnvapenupprustningen har inte kunnat stoppas. Tvärtom ökasfaran för all fier länder dras in i denna dödsbringande karusellgenom alt den tekniska kunskapen sprids. Detär därför en självklarhet för var och en - som inte bara med läpparna villbekänna sin vilja atl arbeta för människornas framsteg - atl först och främstse till atl kriget utesluts som medel för all lösa tvistefrågor nationernaemellan. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Inleminst har forskningar som bedrivs av gett fakta som understrykernödvändigheten av en ökad kamp för freden, och det bör vara en central uppgififör en ansvarig regering, för massmedia, för alla politiskt verksamma att dessafakta blir allmänt kända. Vad har då regeringen gjort i del här hänseendet?Hur mycket av detta material ingår i skolornas undervisning? De alltmerahögljudda kraven frän rustningsminister på ökad svensk upprustningmöts med förståelse av de borgerliga kollegerna och bidrar givetvis inte pånågot sätt lill att minska krigsfaran, utan har precis samma effekt som allupprustning, nämligen att öka den - och detla i en situation då etl krig överhuvud laget inte är elt alternativ för att lösa problemen länderna emellan! Sverigehar haft fred . Finns det inte en farlig tendens att underskattavad del betytt för landets utveckling och framför allt en tendens att tro atlfreden kan beslå utan egna aktiva fredsinsatser? Desvenska insatserna för att i skapa en fredszon har verkligen inle varitiögonenfallande. President upprepade framstötar och vakthållning omfreden har mötts med mycket svalt intresse. En kärnvapenfri zon i harbetydelse för freden i hela vår väridsdel, och det är den del avvärlden där spänningen är starkast, där de militära styrkorna finns samlade,där de taktiska atomvapnen pä kan förvandla hela kontinenten lilletl brinnande helvete. Värt bidrag till all förhindra detta kan ges genom atlstödja förslag. Alldelessjälvklart är det att värt land också bör arbeta för alt de förhandlingar somsedan tre år lillbaka försiggår i om att minska stridskrafterna i detcentrala leder framåt. NATO;s och styrkor kan och måslereduceras. I en lid då den vapentekniska utvecklingen mer och mer slår icentrum och är avgörande gäller det här, som bl. a. framhållit, allsnabbt få bort de över 10 000 taktiska atomvapen som är stationerade där. Dessataktiska atomvapen är farligaste miljöhot, och del handlar om attde kan utlösas bara genom alt några trycker på en knapp. Säkerheten i Europaskyddas inle genom några som helst atomvapen - tvärtom kräver säkerheten iEuropa alt de avlägsnas. Dekommunistiska partierna i har i ett gemensamt dokument, antaget i Berlinförra sommaren, understrukit sin samfällda vilja all i gemensam aktion stödjaalla aktioner som främjar fred, säkerhet och sociala framsteg i . Härfinns en klar bekännelse lill alt strikt iaktta och fullständigt uppfylla deprinciper och överenskommelser som finns i slutdokumentet fränHelsingforskonferensen och alt sätta stopp för de reaktionära krafter somförsöker hindra utvecklingen mol avspänning och säkerhet för folken. Sådanapolitiska överenskommelser mellan partier och organisationer över gränserna ärvärdefulla bidrag i kampen för freden, och det är vår förhoppning all andrapolitiska partier i den svenska skall della i liknande initiativ ochinte minst acceptera de kommunistiska partiernas gemensamma förslag omsamarbete för atl stärka avspänningsprocessen och därmed en gång för allaavvisa kriget frän vår kontinent. Menkampen för freden är en angelägenhet för alla folk i världen.