prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Vikräver också atl hos regeringen begär förslag om organisationsformoch lämplig huvudman för förskolekonsulentorganisaiio-nen med målsättning altall barnrehabilitering skall bilda en organisk enhet. Det får inte vara sä allde här frågorna ligger hos olika myndigheter, sä alt väsentliga frågor för dehandikappade bollas mellan olika myndigheter och ingen lar på sig ansvaret. Ifråga om de synskadades studiesituation måste målet vara att så långt möjligtintegrera de synskadade i den vanliga skolan. Därför kräver vänsterpartietkommunisterna en försöksverksamhet på lågstadiet som sedan skall följas upp meden utvärdering. Vi har ingen erfarenhet på det här området. I har manen betydligt bättre modell för stöd ål synskadade integrerade elever än iSverige. Del är därför som vi ställt de krav som finns i motionen. Vänsterpartietkommunisterna har varit de mest konsekventa anhängarna av atl invandrarbarnenskall få undervisning på sitt hemspråk. Vi hade enmotion som behandlade hemspråksundervisningen i stort. Den avslogsnaturligtvis, som nästan alla andra vpk-motioner. Motion 1976/77:200 tar upphemspråksundervisningen som stödundervisning. Dennuvarande stödundervisningen sker i regel pä svenska, och det måste betraktassom otillräckligt. Det finns myckel som tyder pä atl invandrarbarnenssjälvkänsla skulle förbättras om man införde undervisning på hemspråket. Detskulle också underlätta ett utvecklat samband mellan skolan ochinvandrarföräldrarna, och det är inte minst viktigt. Med delta yrkar jag också bifall till motionerna 1173, 200, 779 och794. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Fröken (); Först vill jag också uttala tillfredsställelse med den enighet i stortsom råder i utskoliet i fråga om reformarbetet i . Vi ser fram emoten period då många nya krafter på lokal nivå skall tas i anspråk för att finnalösningar på de problem som alltid kommer all finnas i skolans värld. Ocksåi de frågor som behandlas i utbildningsutskottets betänkande nr 16 är vi istort sett ense. Utskottets ordförande kommer att tala för utskottetsställningstagande i de fiesta frågor. Jag skall bara säga några ord medanledning av alt har yrkat bifall till en socialdemokratiskreservation, som siktar lill att tidsmässigt samordna genomförandel av en nyläroplan för specialskolan med reformen av inre arbete. Liksomfru tror jag inte heller att det i sak föreligger någon störreskillnad i åsikter i denna fråga mellan utskoitsmåjoriielen och reservanterna.Utskottet hänvisar till atl det inom SÖ målmedvetet arbetas på att få fram enny läroplan för specialskolan. Man räknar med att ett konkret förslag skallkunna läggas fram litet senare i vår. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. hoppningsvis bör dä den avreservanterna önskade samordningen kunna ske. Skillnaden är bara den atlutskottsmajoriteten hänvisar lill den vedertagna ordning som också fruHjelm-Wallén i regeringsställning var med om att praktisera. Vi vill nämligenvänta med beslutet i frågan tills ärendet blivit i laga ordning förberett avden instans som har att producera läroplaner, nämligen . Någonskillnad i ambitionsnivå anser jag däremot inte föreligga. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets hemställan på samtligapunkter i betänkandet nr 16. Hen NYHAGE(m); Utredningenom skolans inre arbete, , tog i sitt huvudbetänkande uppbegreppet anpassad studiegång. Därmed menade man ett älgärdsprogram för enskildelev genom vilket ändringar kan vidtas inom timplanen för årskursen. Detta kaninnebära såväl omfördelning av tid mellan ämnen som införande elleruteslutning av ämnen och ämnesmoment. Det kan också medföra att hela ellerdelar av inlärningen kan förläggas utanför de ordinarie skollokalerna. skall förfaringssättet kunna komma i fråga inom allaårskurser men torde huvudsakligen gälla elever på högstadiet. Strävan bör varaatt tillförsäkra eleven bästa möjliga inlärnings-betingelser, och högstaprioritet skall ges basfärdigheterna och andra funktioner som eleven kommerall vara beroende av efter fullgjord skolplikt. Utredningenbetonar att beslutet om anpassad studiegång skall fattas inom den lokalaskolenheten och i samråd med andra berörda myndigheter för att därmedåstadkomma samordning av samhällets resurser. Sammanfattningsvis ärutredningen alltså helt enig om för det första innebördenoch värdet av den anpassade studiegången, fördet andra att den skall kunna tillämpas inom samtliga årskurseroch för det tredje altbeslutet skall fattas lokalt. Samtligaremissorgan som berört frågan om anpassad studiegång har uttalat sig positivtom densamma. Ipropositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. ställde sig dåvarandeföredragande statsråd helt bakom utredningens och remissinstansernasintentioner och synpunkter. Någon avvikande uppfattning beträffandebeslutsförfarandet och omfattningen av den anpassade studiegången anfördesdefinitivt inte. Utbildningsutskottetställde sig i sitt belänkande 1975/76:30 enhälligt bakom systemet med anpassadstudiegång. Även utskottet ansåg alltså att den ej skulle begränsas till någonårskurs och alt beslut skulle fattas lokalt. slutligen beslutade ienlighet med utskoliets hemställan. Samtliga som hafi med den här fråganshandläggning alt göra har alltså deklarerat en helt samstämmig uppfattning. Inu gällande bestämmelser motsvaras den anpassade studiegången till betydandedelar av den jämkade studiegången, om vars värde heller inte råder några delademeningar. En betydande skillnad finns dock beträffande tillämpningen - denjämkade studiegången är begränsad till årskurs 9, vilket snart sagt alla somhar med det praktiska skolarbetet att göra anser vara betänkligt. Det är juverkligen inte enbart i årskurs 9 som det föreligger behov av särskildaåtgärder när det gäller den enskilde eleven. FruRydle och jag har i motionen 1163 framhållit detta och föreslagit alt denjämkade studiegängen också skall få tillämpas i övriga årskurser på högstadiet.Mot bakgrund av den totala samstämmighet som råder beträffande den anpassadestudiegängen föreställde vi oss alt vår framställning skulle kunna få ellpositivt bemötande i utbildningsutskotlet, så mycket mer som vi ej har begärtytteriigare statsmedel utan har avsett att verksamheten skall få bedrivas inomav regeringen föreslagen anslagsram. Utskottets enhälliga uppfattning om åtgärder av den här karaktären ärtidsinställd att börja gälla fr. o. m. /79 såväl vad gällertillämpningen i skilda årskurser som beträffande beslutsfat-landet. Enligt minuppfattning går del inte att åberopa ett enda rimligt skäl för alt åtgärder omvilkas värde alla är totalt ense inte skall få till-lämpas redan tidigare, iall synnerhet som uppenbara behov föreligger. Utskottetanser det vara tillräckligt med en anordning som innebär all skolstyrelse somönskar modifiera timplanen i bl. a. årskurs 7 och 8 kommande läsår kan ansökahärom hos regeringen i en till inlämnad skrivelse. Varfördenna byråkrati och detta krångel, när man har en helt annan uppfattning omtillvägagångssättet fr. o. m. ett läsår senare? Åtgärder av den karaktär dethär är fråga om måste ju kunna sättas in snabbi för all få effekt. Var och enborde kunna inse att med den handläggning som utskottet förordar kommer ingasnabba åtgärder till stånd. All konsekvens - mot bakgrund av entydiga ställningstagandetill den anpassade studiegången i SIA-skolan - talar för att bifallerden hemställan som och jag gjort i vår motion. enhälligtulbildningsulskoU har emellertid tyckt något helt annal, och självfallet är jagfullt medveten om vad detta i realiteten innebär, när kammaren strax skall fattabeslul. Efiersom jag anser alt vi har allt att vinna på alt sätta införebyggande åtgärder , dristar jag mig likväl alt yrkabifall till motionen. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. I detla anförandeinstämde (). Hen ALEMYR(s): Jagär litet överraskad över inlägg och framför allt över i det, eftersom har varit med om att skriva underutskottets belänkande, där den här motionen avstyrks. Det är ett enhälligtutskott, inkluderande.en av motionärerna. 2 protokoll 1976/77:92-93 Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. som avgelt betänkandet,och därför är jag överraskad över det som hände allra senast nu under debatten. Omvi kunde se ut över den svenska skolan just nu skulle vi se över en miljonungdomar i , arbetande i klassrum och andra av skolans lokaler. Viskulle uppleva en kvarts miljon ungdomar i gymnasieskolan, i viss månuppblandade med en del äldre studerande, och vi skulle uppleva den stora kårenav 80 000 lärare som gör sin utomordentligt vikliga insats i det svenskasamhället. Detär den största arbetsplatsen i landet vi då skulle blicka ut över. Det är enarbetsplats som berör praktiskt laget varje familj, och det är självklart atlvi alla som bär ansvaret för utvecklingen av det svenska samhället med stortintresse då följer vad som händer ute i skolan. Det är också ytterst glädjandeatt det pågår en debatt ute i samhället om skolan, en debatt som ibland harövertoner ät olika håll, men en debatt som är betydelsefull för den fortsattareformeringen och förbättringen av skolan. Det är också myckel viktigt atlkunna säga atl vi här i i regel är tämligen eniga när det gällerskolan. De belänkanden vi skall behandla - de gäller dels ,dels gymnasieskolan - är i allt väsentligt uttryck för en bred samling i densvenska bakom skolpolitiken. Viär naturligtvis alla medvetna om att det finns mänga problem som är olösta.Delar vår ambition att hitta vägar alt lösa dem. Vi är naturligtvis ocksåmedvetna om - del är ett övergripande svar lill när del gäller hennesmånga punkter - att det råder brist på resurser. Vi skulle gärna vilja anvisamera pengar om det fanns mera pengar tillgängliga. Detär självfallet sä all många av kommunerna har del besvärligt nu och skullebehöva större statsbidrag. Del är lill sist en fråga om avvägningar ibudgetarbetet. Del är ganska litet som skiljer regeringssidan från densocialdemokratiska oppositionen när det gäller medelsanvisningarna i dessabägge belänkanden. Jagskall, herr talman, avstå från ytterligare övergripande synpunkter, eftersomutskottsbetänkandet i huvudsak är enhälligt, och bara i största korthet ta uppde punkter där ställt yrkanden. Degraderade betygen har talat om och tidigare. Densom läser utskottsbelänkandet finner att utskottet inle går in i någondiskussion i beiygsfrågan. Vi avstår från det därför alt vi vel att det är ettavsnitt inom skolan där det råder delade meningar - ideologiska motsättningar -mellan olika samhällsgrupper i . Vi kommer att få den debatten vad dellider. När betygsutredningens betänkande sä småningom leder till förslag får vita den ideologiska diskussionen om betygsväsendet i skolan. Vi har i utbildningsutskottettyckt all del är onödigt alt riva upp den debatten . Därför står vi i del härbetänkandet helt neutrala i beiygsfrågan. Det kan inle vara rimligt altriksdagen nu drar upp en debatt och binder sig för ställningstaganden, när vivel att det den vanliga vägen, via utredning - och det på tidigare beställning av -sedermera kommer ell förslag lill . Fråganom antalet lärarvikarier som skall föras ut lill skolsystemet är naturligtvisi hög grad också en ekonomisk fråga: Hur många har vi råd med? Mitt svar lillfru och vpk är att frågan om relationen mellan ochgymnasieskolan när del gäller vikarier och frågan om hur mänga de skall vara,på vilken procentuell grund antalet skall vila, håller pä atl ses över. Enarbetsgrupp vid skall göra denna avvägning och återkomma. Vistartar systemet nu även om det är otillräckligt; det får då byggas ut i taktmed att resurserna ökar. Detgäller självfallet också den kommunala . Jag vill gärna understrykaatt det är angeläget atl resursfrågan när det gäller den kommunala musikskolankan fä sin lösning. Den kommunala upplever väl alla vi som harföljt den ute i landet som utomordentligt betydelsefull. Den fina aktivitet sommånga ungdomar kommer i kontakt med i den kommunala musikverksamheten är ettviktigt inslag i det svenska kulturlivet. Men det är en dyr utbildning,troligen dyrare än vad sade. Jag skulle vilja runda av det lillungefär 200 miljoner. Vi får nu sä småningom se hur relationerna mellan statenoch kommunerna blir på skolans område. Det pågår ell omfattande utredningsarbetei det avseendet. Vifår , som också vel, ett förslag om statsbidrag tillgrundskolan mot bakgrund av tidigare fattade beslut om SIA-reformen.I samband med det och i samband med all belänkandet från OMUS,organisationskommittén för musikutbildning, bereds återkommer vi till fråganom statsbidraget till den kommunala . Närdet gäller zigenarna tror jag alt vpk alldeles har misstolkat vad somegentligen händer. Del är inte på del sättet att det svenska samhället lämnarden zigenska folkgruppen ål sig själv när del gäller dess utbildning. Samhälletgör en rad olika insatser - dem har utskottet också räknat upp - inom denkommunala vuxenutbildningen, inom arbetsmarknadsutbildningen och inomspecialkurserna för invandrare i gymnasieskolan. Där finns goda möjligheter förden zigenska befolkningen att fä utbildning. Depolitiska ungdomsförbundens verksamhet i skolan är utomordentligtbetydelsefull, och utskottet stryker under det. Vi tror alt det är angelägetatl stimulera ungdomsorganisationerna alt i än högre grad komma in medinformation och kontaktverksamhet inom skolan. Jag håller med om altde 25 milj. kr. som vi bl. a. hänvisar till inle räcker. Jag vill från den härtalarstolen uttrycka den förhoppningen alt vi får möjligheter att ge ökaderesurser till de politiska insatser inom skolan. Tillsist yrkandet om ett större antal förskolekonsulenter. Det blir nu en ökningmed två. Vi kan diskutera om vi har råd med fier. Utskottet har funnit att detinte finns budgetmässiga förutsättningar nu för all öka antalet utan harskrivit i betänkandet all vi förutsätter atl del blir en ytteriigare utbyggnadsä småningom. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Med vad jag nu har sagt yrkar jag bifall till vad utskoliet hemställtpå samtliga punkter utom punkten 3 moment 8, där jag instämmer i yrkandet ombifall till den socialdemokratiska reservationen. FruLANTZ (vpk): låter påskina att del råder enighet i utbildningsfrågorna.Jag påstår all del inte är så. Del råder ingen enighet om betygen, det råderingen enighet om resursfördelningen i skolan, och del finns mycket mer som viinle är eniga om. Föratt böria med betygen vill jag påpeka alt vpk som enda riksdagsparti har tagitställning mot dessa och stött eleverna i den verksamhet som utanför delta huspågår för atl få bort dem. Om jag inte lar fel har också den socialdemokratiskapartikongressen uttalat sig för all betygen skall bort. Det är i denna frågasom det var med läromedelsfrågan : partikongressen fattade ettbeslut och riksdagsgruppen ett annal. Del är märkligt. Vivet atl de graderade betygen har uppenbara negativa konsekvenser. De leder tillkonkurrens i stället för samarbete, och de leder till hets. SIA-proposilionenförordade ju en betygsfri grundskola och en minskning av betygens roll igymnasieskolan. Vad som händer i delta betänkande är att socialdemokraternaviker från den uppfattningen och i stället lierar sig med de borgerliga i denhär frågan. säger atl "vi går inte in i betygsdebatten men viavstår frän all ta ställning". Hur kan man avstå frän att ta ställning ien så viktig fråga som betygsfrågan? Jag tror inte att man kan stå neutral iden frågan, och jag finner del anmärkningsvärt all man från socialdemokratiskthåll inte tar ställning. Vivel atl propositionen när den kommer förmodligen får etl sämre innehåll än delförslag som betygsutredningen har presenterat. Vi vet vilken inställningåtminstone den ena av utbildningsministrarna, , har i denna fråga.Vi yet också att del finns reservationer från centerparti- ochfolkparlirepresenlanterna i utredningen. Man kan alltså vänta sig en försämringi propositionen i förhållande lill vad utredningen har föreslagit. HerrAlemyr säger att driver en viktig verksamhet men att den ärorimligt dyr. Just därför atl den är så viktig för eleverna och därför atl denär så dyr borde kommunerna få ekonomiskt bidrag för alt bedriva dennaverksamhet. Man hänvisar till atl etl statsbidragsförslag lill grundskolankommer . Men vi menar alt måste få ett särskiltekonomiskt stöd. Man kan förmoda att många aktiviteter skall läckas inom ramenför dessa resurser, och vi är inom vpk rädda för all kommer bort.Den är en värdefull verksamhet, och därför borde den få statligt stöd. Den bordeinte behöva vara beroende av enskilda kommuners ekonomi. Närdet gäller de politiska ungdomsorganisationernas ekonomiska möjligheter attbedriva verksamhet i skolan håller med om att bidraget på 25 milj.kr. är alldeles för litet. Vore det då inle naturligt att man stödde vpk:smotion i denna fråga? På väldigt många punkter är överens med ossom de krav som vi för fram i vår motion, och jag tycker alt det då borde varanaturiigt att han stöder dessa krav. Även om den zigenska folkgruppensutbildningsmöjligheter kan synas vara goda, är ändå den utbildning som erbjudsdenna folkgrupp alldeles för kort. Jag tror all man när det gäller dennafolkgrupp måste inrikta sig på en mer specialsydd utbildning. Framför allt börutbildningen vara yrkesinriktad och leda till all de som genomgår den kan fåetl arbete. Utbildningen skall också vara sådan att denna folkgrupp kommer inivå med den övriga befolkningen. Denna grupp är tyvärr sämre ställd än övrigainvandrargrupper. Därför måste man på alla sätt och vis - bl. a. genom atttillgodose de krav som vpk för fram - stötta denna folkgrupp. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. HenALEMYR (s); Jag förstod redan när jag höll milt anförande all inle avsågalt lyssna på mig och all hon inte skulle ta någon hänsyn lill de argument jagförde fram. Därför skall jag inle upprepa argumenten en gång till - det ärganska onödigt. Jag skall nu bara la upp tvä saker. Närdel gäller betygen har ingen sida övergivit sin ideologi eller sinapartikongressers beslul. Det som sker är att vi säger all vi på vanligt sättmåste avvakta betygsulredningen och de förslag som kommer atl läggas framdärefter. Sedan kan del bli strid om betygen och försöken att finna en lösning.De ideologiska uttalanden som våra kongresser gjort - alla partiers kongresserhar väl antagit sådana uttalanden - är därmed icke övergivna. När det gällerskolkoslnaderna gör det vanliga vpk-misslagel - hon sätter inle inskolkoslnaderna i del stora samhällsekonomiska sam manhanget. Det är i och för sig lätt atl säga - och man kan vinna po pularitet på det - att vi skall lägga på några miljoner här och några miljoner där. Men man måste ta övergripande hänsyn, och det får vi göra också på skolområdet. Kommunernas kostnader för skolan är myckel höga. Isjälva verket går en tredjedel av den primärkommunala skallen till skolan. Delär mer än vad människor i allmänhet tror. Frågan om hur stora kommunernasskolkoslnader i framliden skall vara ses f n. över i fiera olika sammanhang.Frågan om kostnaden för får inle ses isolerad, utan den måstebetraktas i etl större, övergripande sammanhang. Jag har tidigarehär i kammaren hänvisat till SSK-ulredningen, och jag hänvisar nu även lill delförslag om statsbidrag lill som kommer . När det förslagetföreligger får vi mer i detalj ta ställning till hur bl. a. den kommunalamusikskolan skall finansieras. (vpk): säger all man skall avvakta i betygsfrågan. Men vad skulleman vinna med det? Del är just nu man borde la ställning till betygen, efiersomdet är nu som debatten pågår i alla elevorgani- Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Man borde därförkunna ställa kravet att vi nu skall ta ställning. Framför allt börsocialdemokraterna ta ställning i denna fråga, eftersom de tidigare haftåtminstone en något sä när rak linje i denna debatt, är alltså just nu manborde la ställning och inte vänta. Om är överens med oss ombetygens negativa konsekvenser, borde han kunna ta ställning. HenALEMYR (s): förstår jag atl inte känner till bakgrunden lillbehandlingen av denna fråga. har begärt en utredning om betygen. Dennautredning kommer att lägga fram sill belänkande om drygt en månad. Del stårhelt i överensstämmelse med praxis i riks-dagsarbetei atl vi väntar på denutredning som själv begärt för att därefter i vanlig ordning laställning. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 794 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begän votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskoilets hemställan i belänkandetnr 16 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 794 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 492 av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 1 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskoliets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 492. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1163 av herrNyhage och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 197 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller ulbildningsulskolteis hemställan i betänkandetnr 16 punkten 1 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 197. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat; Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 200 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 1 mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 200. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskoliets hemställan, dels motionen nr 990 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 1 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 990 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.