prot · G00947 · 1976-12-31 00:00:00 — Syftet medöverenskommelsen är att man skall kunna klara målet för regionalpolitiken, attfå en rimlig chans att påverka lokaliseringen så alt man kan få sysselsättninglill olika delar av landet. Det är ju ändå samhället som har ansvaret. Ingenannan kan ta det på sig, och utan instrument kan inte samhällel fullföOa denuppgiften. Nukan den överenskommelsen bli ett bra instrument. Den påverkades ulan tvivel avomsländigheten, som jag nämnde , all vi i detta hus hade en stormajoritet för någon form av lagstiftning på detta område. Skall företagensjälva avgöra var de skall förlägga sin verksamhet, behövs inget instrument.Men samhället har ett primärt ansvar. Vikan redan nu säga att om denna överenskommelse inte leder till det resultat somjag hoppas att och jag är överens om att vi skall uppnå, måste manha någonting annat att vinka med. Då är lagstiftning det enda som kan tänkas.Vad vi i den gamla regeringen ville göra var all tala om alt den lagstiftningenskall utformas på ett mycket enkelt sätt. Det var där vi ville ha riksdagensgodkännande av en mycket enkel lagstiftning som är lätt att hantera. Klararinte samrådet det mål som har uppställts skall man tillgripa lagstiftning. Jag kan utan vidare säga att jag delar iVarberg uppfattning i den sista frågan. Det var också meningen i mittanförande, alt om inte det lokaliseringssamräd som utvecklas mellan 7 protokoll 1976/77:478 näringsliv och samhälleger den avsedda effekten måste man lagstifta. Jag förstår därför inte riktigthur i kan anse all det var ett allvarligt påpekande närjag i milt anförande sade all valet stod mellan att fullfölja de intentionersom den gamla regeringen hade om ett frivilligt samråd med näringslivet och attgå en annan väg och bryta den överenskommelsen. Det är en självklarhet att manhade de två vägarna all väOa mellan. Vi valde vägen alt fullfölja den härtanken, därför alt vi ville inte, som vissa andra debattörer här har gettsken av, avvisa den här metoden innan den över huvud laget hade prövats. Del ären självklarhet alt man nu skall avvakta resultatet av dessa lokaliseringssamråd.Där fövänlar jag mig naturligtvis att de 170 industriföretag som berörs avuppgörelsen skall göra sitt yttersta föran medverka och därmed också göra enlagstiftning onödig. Hen iVarberg (s) kort genmäle: Om industriministern med sitt svar menar alt valet stod mellan dennaöverenskommelse och lagstiftning är jag nöjd med svaret, men så skall man välinte fatta industriministern. Detvar en annan sak i intressanta anförande som jag gärna vill taupp, nämligen det avsnitt som hade med ortsplanen att göra - den ortsplan somherr Åsling skulle göra sig kvitt. Del har stannat vid alt man skall göra enutvärdering. Jagdelar inte alls den uppfattning som industriministern förde lill torgs,nämligen alt vi inte längre behöver stora arbetsmarknader, ulan alt vi skullevara i en situation där ungdomen är ointresserad av stora yrkesvalsmöjligheter.Det stämmer inte alls med det resultat som kommit fram i länsplaneringen. Jagmenar alt det är oriktigt att gå ut och inbilla människor alt man kan klarajobben i varje liten by. Skall man salsa på alla orter i del här landet får mandåliga arbetsmarknader. Då får man ett litet urval av jobb lill ungdomarna. Dåblir del bara ett fåtal jobb som man kan erbjuda. Har man däremot en störrearbetsmarknad kan ungdomarna få väOa. Meningenmed orisplanen är ju att man i vane region skall ha åtminstone någon robustarbetsmarknad som inte är så känslig för förändringar som arbeismarknaden påorter med bara en industri. Länsplanen har klart visat alt del är så här manvill ha det. Man vill ha robusla arbetsmarknader här och var i länen -arbetsmarknader som tål förändringar och som kan erbjuda ökad valfrihet ål demsom bor där. Är del så att människorna behöver fiytta, behöver de inte flyttafrån norr till söder, ulan de kan flytta inom regionen. Ja, de kanske t.o. m.med bättre kommunikationer kan bo kvar och pendla till de stora robustaarbetsmarknaderna. Syftetmed orisplanen - det är jag rätt övertygad om - kommer att ligga fast ävenefter den utvärdering som herr industriministern har tänkt alt sätta i gång.Det kommer att bevisas att vårt resonemang kring ortsplanen är helt riktigt.Del måste vara så om vi skall kunna lösa de problem som vi är satta att lösa. På frågan, om alternativet lill den frivilliga uppgörelsen medindustrin var lagstiftning, vill jag svara att del naturligtvis var ett av alternativen.Vi har förutsättningslöst prövat grunden för de förslag och åtgärder som dengamla regeringen har utvecklat. i får haförståelse för all vi inte är så imponerade av alla de dispositioner ochåtgärder som den gamla regeringen vidtagit och alt vi därför förutsättningslösthar prövat åtgärderna. Del har vi gjort också i det här fallet, och vi fann idetta sammanhang alt det var lämpligt att gå vidare på den inslagna vägen. Närdet gäller ortsplanen har utskoltsmajoriteten gjort ett logiskt ställningslagande.Inte heller ortsplanen kan man avveckla utan att ha prövat vad som är bra iden. Del kan ju finnas en del inslag som är bra. Den har haft sin lid, trorjag. Jag tror inte att den tillhör de framtida regionalpoliliska instrumentenutan all den måste ersättas av andra. Men innan vi avvecklar detta system fårvi väl lov att pröva del - det är del vi skall göra med länsstyrelsernas hjälp. Närman mött hen partivänner ute på fältet har det nästan aldrig varitmöjligt att fa etl konkret ställningstagande lill vilka orter somsocialdemokratin vill slå ut. Man har alltid velat prioritera vissa orter, menvi har aldrig fått ett ställningstagande till vilka orter man vill slå ut, ochdet är ju så alt säga den andra sida av etl ortsplanesysiem, om man fullföljerdet in absurdum. Vi kan naturligtvis länge diskutera frågan om ungdomens förändrade attitydtill arbeismarknaden. Men del finns en ny tendens -och den är väl dokumenterad- hos dagens ungdom att värdesätta boen-demiOön högre än tillgången lill enrikt differentierad arbetsmarknad. Den tendensen tror jag inte iVarberg kan ifrågasätta. Självfallet är det en strömning i tiden som vi måstebeakta. Den minskar trycket på oss alt åstadkomma stora arbetsmarknader, med denegativa konsekvenser det å andra sidan kan ha. Herrtredje vice talmannen anmälde att i anhållitatt till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt lill ytterligarereplik. Hen (): Diskussionen här i kammaren blir lång, och det kanske beror påatt diskussionen i utskottet var så myckel kortare. Skrivningarna imajoriietsbetänkandet har tillkommit, inte genom diskussionerna i utskottetutan inom den borgeriiga ulskoltsgruppen. Jag tror inte det har varit lättareatt komma överens i den lilla borgerliga gruppen än det varit all komma överensinom hela ulskollel föreden 19september 1976! Del lycker jag mig kunna utläsaav skrivningarna på de områden där de borgerliga partierna varit oense i detförflutna. Jag bar blivit styrkt i min uppfattning efter alt ha jämförtindustriministerns och fru syn på lokalise- Enligtherr Åsling är det ett viktigt instrument, värt att fullföljas. Han säger skall diskutera hur vi kan gå vidare och medger att det kan framstå somönskvärt att införa etableringskoniroll. Har med sig de andrapartierna i denna uppfattning? Av fru anförande framgick det att detvar enbart på grund av att del fanns en överenskommelse som man över huvudtagel hade tagit det här stegel. Debatternaom vår framtida regional- och sysselsättningspolitik tilldrar sig alllid stortintresse. Del är naturligt. Under den socialdemokratiska regeringstiden i vårtland har parollen om rätt till arbete för alla omfattats av fler och fiermänniskor. Ja, kanske t. o. m. alla anser att detta krav är berättigat.Däremot finns del väl fortfarande skillnader i uppfattningen om hur dettaskall ordnas. En°del borgerliga politiker talar fortfarande om att desjälvläkande krafterna skall ha ansvaret och alt människorna skall sätta sintro lill del enskilda näringslivet när del gäller alt ordna arbete, bostad,service och utkomst. Mennär vi diskuterar frågan i finns det ingen som anser all vi ickeskall ha en sysselsättnings- och regionalpolitik genom samhällets försorg ochsom samhället har ansvaret för. En av de stora vinster som vår politik underefterkrigstiden har medfört är just all alla nu betygar sin uppslutning kringsamhällets ansvar för att vi för en politik som skall ge alla arbete. Men dåmåste man jämt och ständigt ha i minnet att härför krävs ett starkt samhälleoch etl samhälle som är berett att ta de kostnader som detta för med sig. Jagskall, herr talman, endast ta upp ett par frågor kring de reservationer som visocialdemokratiska ledamöter har fogat vid betänkandet. Men låt mig böria medatt ställa en fråga. Jag ställer den inte lill , för han hade tvåmöjligheter all svara i på samma fråga - ju styrelsen för AMS, och jag vet inte om han har varit motståndarelill något lokaliseringsbidrag lill orterna inom del allmänna eller del inrestödområdet. Jag ställer i stället frågan lill i ; Vilkaorter i har fått för myckel lokaliseringsstöd? Jag tror alt delta är enganska väsentlig fråga. För skriver man detta har man väl menat någonting meddel. regionalpolitiska debatten för .sedan sade nuvarandeutrikesministern följande: ""Enligt förslag skallmålsättningen vara all länel får behålla sitt födelseöverskott och attsamhällsplaneringen skall inriktas efter detta."" Det gällde i detsammanhanget .B län. 1dagens belänkande skriver regeringspartierna följande - iÖstersund har lidigare citerat det, men jag gör det en gång lill: "Bedömningarna av den framlida utvecklingen i storstadslänen ärosäkra. Utskottet anser sig dock kunna godta all de föreslagnabefolkningsramarna för storstadslänen läggs till grund tor planeringen underförutsättning alt denna primärt inriktas på de undre delarna av ramarna. Ensådan inriktning stämmer för överens med de utgångspunkterlandstinget i länel använder i sinplanering."" 1de befolkningsprognoser som ligger lill grund för propositionen ligger utöverfödelseöverskottet en beräknad netloinvandring på 10 000 . att vi från socialdemokratiskt håll inte är redo att dämpa tillväxten istorstadslänen, och även var inne på liknande tankegångar. All vihar minskal tillväxten i storstadslänen är ju en föyd av den regionalpolitiksom vi har fört. Jag för min del tycker att del är bra, men erkänn då att delär regionalpolitiken som har gjort all vi kunnat dämpa tillväxttakten och villdämpa den även i fortsättningen. Vad innebär del när ni nu säger attplaneringen i storstadslänen skall ligga på del lägre talet? Jo, det innebäratt förhållandena lill länsstyrelsernas prognoser blir följande. IAB län hade länsstyrelserna en prognos på en ökning med 60 000. Ni vill ha enökning på 35 000, alltså en differens på 25 000.1 M län är länsstyrelsensprognos 20 000, och det minskas i ulskottsmajoritetens planeringsial med 20000. I O län slutligen vill ni öka befolkningstalet med 5 000, men länsstyrelsensprognos ligger på 20 000, alltså en differens på 15 000. Närman talar om dessa tre län låter det som om siffrorna gällde enbart Siockholm,och . Men planeringsramarna gäller ju också andra orter i dessalän. Varför talar ni inte i detta sammanhang om och , omStrömstad - som t. o. m. ligger inom det allmänna stödområdet - och , omTrelleborg och ? Vilka styrmedel skall regeringspartierna tillgripa för atthålla befolkningen nere på denna nivå? Sedan vi antog den nuvarandeplaneringsramen har de tre storstadslänen haft en nettoutflyttning på 10 000människor. Likväl har folkmängden i dessa tre län ökat på grund avfödelseöverskott och invandring. Har ni i regeringspartierna något recept påhur detta skall kunna stoppas? Skall ni förbjuda att del föds barn eller skallni flytta ut folk? Jag är faktiskt intresserad rent personligt av att få ettsvar på den frågan. Jag har två barnbarn i - inte i självaStockholm - och jag vill fråga om ni tänker fiytta dem någon annanstans för attkunna bibehålla det tal ni angivit? Och varför har gått ifrån denuppfattning som gav ullryck för , nämligen attStockholm skulle fl behålla sitt födelseöverskott? Utskotietsäger i sitt betänkande att centrala uppgifter beträffande den regionalaplaneringen bör föras över på landstingen och att redovisning och förslag skallföreläggas . Vad hjälper del när man går ifrån de regionala organensplaneringsnivåer? Är det detta som ligger i del uttryck som saknas i dettabetänkande men som alltid har förekommit, nämligen ett "så långtsom möjligt decentraliserat samhälle"? Innebär del att de regionalaorganen gärna får uttrycka en vilja och sälta upp ett tal men att vi sedan häri skall besluta vilket talet skall vara? Iriksdagsdebatten ställde fru en fråga lillcenterpartiet med anledning av dess reservation under rubriken "Åtgärdsprogramför ". sade först alt hon inte blev klok påreservationen - och jag blir inte klok på del här, så på den punkten är vi överens. Sedanställde hon frågan: "'Är del på grund av sin positiva eller sin negativainställning lill Siockholm som har reserverat sig på denna punkt?" Nuvill jag ställa samma fråga lill fru - hon är inte inne i kammaren,men jag gör del i alla fall: Är den här skrivningen i utskoiis-belänkandet ettutslag för de borgerliga partiernas negativa syn på berörda län -jag tänkerinte bara på Siockholm ulan även på och - eller ligger det någotpositivt i att ni ändrat uppfattning och fram till nu? Sedannågra ord om ortsgrupperingen, som redan varit uppe i diskussionen. Planen förden regionala strukturen lades fast . Ortsplanen är en del av dennaplan. Bakom planen stod en mycket bred riksdagsmajorilet. Endast två partier,som man i regionalpolitiskt hänseende kan beteckna som ylteriighelspartier -och vpk -, gick emot planen. Om del skall vara någon mening med ettsådant instrument som ortsplanen, måste planens inriktning vara långsiktig. Manbör inte ändra och plottra i den med korta tidsmellanrum. Motdenna bakgrund måste man ställa sig undrande inför de borgerligas inställning.Å ena sidan behåller man orisplanen och går t. o. m. med på att bygga ut denmed kommundelscentra, någonting som socialdemokraterna föreslog redan i våras.Å andra sidan vill man göra en omedelbar och fullständig utvärdering av planen.Man tänker sig att statsmakterna skall pröva frågan på nytt.Hur går del här ihop'' Hur tror man att en ortsplan skall kunna fylla sinfunktion, om man undergräver den genom ett uttalande om utvärdering m. Ärdel f ö. med majoritetens inställning rimligt all nu införa en ny ortstyp, nämligenkommundelscentra? Svaret pä denna fråga är självfallet nej. Att del är delrikliga svaret framgår f ö. av det anförande som höll här ikammaren . Ifrågan om ortsplanen framgår regeringspartiernas splittring klart. Den är baraetl av tecknen på de grundläggande åsiktsskillnaderna inom regeringen i deregionalpoliliska frågorna. har alltid varit en ensamvarg iregionalpolitiken. Ingen inbillar sig - inte heller jag - alt här har skettnågon sinnesförändring. Frågan är bara: Skall sluka de oskyldiga lammenm och fp, som man nu skall samarbeta med? I varje fall blir del nog svårt allfå etl harmoniskt samarbete mellan dessa tre partier. Deltragiska är all denna splittring kommer att gå ut över vårt lands befolkning.Regionalpolitiken och därmed sysselsättningspolitiken kommer att stagnera tillföljd av regeringspartiernas handlingsförlamning. HerrÅsling framhåller alt del finns andra länkbara sätt att ordna ortsgruppering,arbetsliv, näringsstruktur, åldersfördelning m. m. och alt länsstyrelsernaskall sköta detta. Ja, gör gärna någonting men tala då om huruvida vi skall haen orisklassiflcering. Orlsklassificeringenframhålls ofta som en orsak till all glesbygden avfolkas. Men det finns ocksåen annan orsak som inte har kommit fram. Jag har tittat på alla län men plockatut tre, som jag vill säga någonting om. har två nya tätorter tillkommit, medan sjuandra orter har haft en sådan tillväxt alt de har prövats men inte nått upplill 200 invånare. torde ett par tre av dessa orter redan fylla kravet påall vara tätorter. I har fyra orter tillkommit, medan tre harförsvunnit. Även där har man prövat sex andra orter. I harfem nya orter tillkommit, medan tre har minskal så att de inte längre räknassom tätorter. Sex andra orter har prövats, vilket visar alt man har entillväxt. Avdetta framgår att den rena landsbygden minskar. Men det beror i mycket storutsträckning på att människorna söker sig lill de små samhällsbildningar somredan finns. Dit flyttar de för att få bättre service och kanske mer mänskligkontakt, komma närmare affärer o. d. Den utvecklingen är förmodligen riklig. Tillslut vill jag ställa en direkt fråga lill , som så mycket pratar omdecentralisering i regionalpolitiken. I direktiven till utredningen om kommunalekonomi slår ett par rader, som jag vill citera i detta sammanhang:"Kommittén bör även pröva kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun." Det skall den givetvis göra, men sedan kommer en viktig mening;"Till grund för denna prövning bör ligga principen all den som harkostnadsansvaret också skall ha beslutskompetensen." Jag frågar: Skalldenna regel gälla också regional- och sysselsättningspolitiken? i (c) kort genmäle: använde en stor del av sin tid lill all påvisa hurnuvarande regeringspartier är oeniga i det föreliggande betänkandet, fastän vihar enats på alla punkter. Det är ett ganska konstigt resonemang. Det fårnaturligtvis stå för honom själv, med den trovärdighet det kan ha. Vidarekritiserade alt ingen talare ännu nämnt sådana orter somNorrtäOe och . Jag ber all få hänvisa lill del anförande som herrGransledl kommer att hälla. Jag tror att han kommer att tala om just dessa orter. Närdet gäller andra frågor som log upp vill jag än en gång påpekaall de förslag som vi framlägger i betänkandet innebär en mer differentieradregionalpolitik, som lar hänsyn till skilda förhållanden inom en och sammaregion. Ettav de stora problemen inom regionalpolitiken nu är ju den obalans som finns imånga län, inte minst inom stödområdet. Låtoss säga all en ort inom stödområdet är den mest expansiva i hela Sverige.Skall den orten i fortsättningen ha regionalpolitiskt stöd? Del är denhypotetiska fråga som vi har ställt. Det flnns exempel på all orter inomstödområdet har varit de mest expansiva i hela landet.Skall dessa orter ha regionalpolitiskt stöd? Nugäller det ju åtgärder för alt uppnå balans inom regionerna, och här kommerfrågan om kontra andra orter i in, liksom frågan ominomregional balans i hela landet. Jag vill klargöra dettamed anledning av den fråga som hen Fageriund har ställt och som han inte ansettsig ha svar på, även om svaret borde 161' mher 1976 '' ''änigått av de skrivningar vi har gjort iutskolisbelänkandet () kortgenmäle; Vilken syn har ni? undrade med anknytning tillbefolkningsramarna. Jag trodde faktiskt alt synen var gemensam för vårapartier, , nämligen alt den gynnsamma regionalpolitiskautvecklingen skall fortsätta och att vi skall trygga arbete, boende och servicei alla delar av vårt land. Närdel gäller situationen i som tydligen ligger om hjärtat - och mig med som infödd och boende stockholmare - kan jagtala om att jag har haft en god och nära kontakt med mina kolleger i Stockholmsläns landsting, ett organ som jag hoppas skall få ännu mera alt säga till om iframtiden, och diskuterat de planeringsial som vi nu riktar in oss på. Vi hartalat om den undre delen av de ramar som utskotiet föreslår, dvs. 1 530 000-1560 000, och mina kolleger i försäkrar mig att det här ger dem engod möjlighet all klara sin planeringsberedskap . Tyvärrvisar väl den aktuella planeringen i alt det är riskför alt man flr arbeta med ännu lägre befolkningstal än jag har nämnt altutskottet föreslår till godkännande. Den aktuella planeringen gäller1982, och man kan alltså mycket väl överblicka utvecklingen fram lill 1985. Hen ställde en direkt fråga till mig, om jag delar denuppfattning som kommit till uttryck i direktiven lill den kommunalekonomiskautredningen. Det gör jag obetingat, men samspelet mellan skilda samhällsorganär ju av grundläggande betydelse för möjligheten att utveckla en aktivregionalpolitik. Mot den bakgrunden är ansvarsfördelningen inte ovillkoriig,utan den måste grundas på de reella förutsättningarna till delegation avuppgifter och samspel mellan myndigheter på olika nivåer. Låtmig sedan göra en allmän kommentar lill vad sade beträffandeutvecklingen i storstäderna. Hen Fageriund måste när del gäller länha grundat sitt omdöme på prognoser. Del låga födelsetal som nugäller för gör att det behövs ingen utflyttning för att man vidplaneringen skall kunna inrikta sig mot den nedre delen av ramen. När delgäller planeringstalen i övrigt i landet är det förfarande somutskoltsmajoriteten har vall ett uttryck för en klar regionalpolitisk vilja.Man har alltså valt all konkretisera sina regionalpoliliska mål genom attinrikta sig på mera precisa planeringstal. Dennaturiiga kommentaren lill inlägg är att inte tror på de planeringsramar som här flnns. Man måste väl ändåmena något allvar även på socialdemokratisk sida med de övre delarna avramarna. Här gäller det då att finna ett mera konkret uttryck för denpolitiska viljan lill insatser. Jag tror inte, , all ortsplanesystemel i ochlor sig är den primära orsaken lill glesbygdens avfolkning. Jag är övertygad omatt ortsplanesystemel nu har kommit in i ett stadium där vi bör utvärdera det.Del finns anledning all allvarligt överväga hur man skall finslipa den regionalpoliliskamedelsarsenalen. Enligt min uppfattning är ortsplanen ett alltför grovmaskigtinstrument för all kunna ge avsedd effekt med de regionalpolitiska ambitionersom vi har för framtiden. Samordnad sysselsäiiniiigs- och regioiialpolilik Hen () kort genmäle: Jag skall inte fortsätta alt fråga vilkaorter del gäller. Jag får bara lill svar något allmänt om att det kan vara demest expansiva inom hela landet. Man kunde ju lika gärna säga rent ut vilka deär. Men jag skall inte fortsätta den debatten, jag kan ju hoppas att ' kommer och talar om det sedan. säger att ligger henne varmtom hjärtat. Varför pratar man bara om ? Det gäller inte baraSiockholm, utan det gäller vad vi har klassificerat som storstadsområde,nämligen AB län, M län och O län. Det gäller alltså hela län. När jag nämner några orter i dessa områden är del inte förall ta upp just deras speciella synpunkter, utan det gäller hela diskussionenomkring alt ordna en bättre strukturell fördelning av arbetsplatser, serviceoch bostäder. Då måste vi också se till att hela länen kommer med i bilden. säger vidare all hon har en planeringsnivåmellan 1 530 000 och I 565 000. Jag behöver väl inte läsa upp en gång till vadfru har skrivit under, alt primärt skall man planera efter den lägreramen. Varför tar hon då med den högre i det här sammanhanget? Jag är lacksam för svar alt beslutsfunktionenbör ligga där del ekonomiska ansvaret ligger. Hela denna proposition bygger påett samspel mellan kommuner, län och stal. Det är ett samspel mellan fackligaorganisationer och näringsliv som måste förfinas och utvecklas. Där är vifullständigt överens. Jag tror all folkrörelserna har en mycket stor betydelsenär del gäller all forma vår regionalpolitik. hänvisar lill alt vi nuhar låga födelsesiffror. Det gäller hela landet. Skall jag tolka såatt vi bör ha kvar dessa låga födelsesiffror för att klara den lägre gränsennär del gäller storstadslänen? HenSVENSSON i (m): De regionalpoliliska mål som utformades av1972 års riksdag har därefter konkretiserats i ytteriigare etl antal beslut.Del övergripande syftet med alla regionalpoliliska åtgärder är, som herrNilsson i redan påpekat i debatten, all förbäitra de enskildamänniskornas materiella, sociala och kulturella villkor. Jag kan konstatera alldel råder total enighet om detta. Det har ju debatten redan visat. För all nå dessa mål krävs en planering som upplevs .someffektiv och adekvat av de människor den berör. En av regionalpolitikens storasvå- Samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik righeier ärenligt min mening all förankra den hos den breda folkopinionen.