prot · G00989 · 1976-12-31 00:00:00 — Fördet första: Denna fråga avgörs ju av regeringen i dess helhet. Hade ni däregeringen bakom er, herr energiminister, när ni mer eller mindre offentligtgav uttryck för alt det inte gick att få fram något godtagbartupparbetningsavtal? Fördet andra: Hur tror energiministern att förhandlingarna påverkas av allfransmännen får reda på alt energiminister anser att det inle går attfå fram något godtagbart upparbetningsavtal? Självklart måste fransmännen frågasig om det är lönt all under sådana förutsättningar slösa bort sin tid medfortsatta förhandlingar med svenskarna; många andra länder står ju i kö hosfransmännen. Detta var, såvitt jag kan förstå, den avsedda effekten frånenergiministerns sida. Ingen kan ju rimligen begära alt fransmännen skall varaså insatta i den svenska regeringskoalitionens irrgångar att de känner tillalt energiministern bedriver sin egen privata politik på energiområdet. Detror naturligtvis att ministern ger uttryck för regeringens uppfattning. Är detdå så underligt att de svenska kraftföretagen och deras anställda anser altenergiministerns agerande är osedvanligt illvilligt? Denna kedja av händelser visar klart, herr talman,att energiministern 89 har brutit mot de regler som gäller och på etl otillbörligt sätt försökt Torsdaeen den påverka förhandlingarna. Det finns egentligen mycket få anledningar att diskutera den här sakenmed i , som har lyckats med rekordet alt i sin frågaformulera fyra direkta felaktigheter. Det är bra gjort på ett begränsat antalord. Fördet första: Beträffande ansvarsfrågan och hänvisningen tillvill-korsproposiiionen kan man naturiigtvis inte lägga ansvaret på företagenför deponering och förvaring av högaktivt avfall i evighet. Det sägs inteheller i villkorspropositionen. Fördet andra; När det gäller påståendet alt jag skulle ha gett offentlighet åtbedömningar är offer för grumliga källor eller illvilja. Detsom jag har gett offentlighet åt är det som står i sista stycket i svaret påLennart fråga, och självfallet står hela regeringen bakom den bedömningen.Det räcker nämligen inte med fö-relagsavial, utan en sådan här lösningförutsätter regeringsavtal. - Det var bl. a. detta jag ville få bekräftat medmitt besök i . Attbesöket bestämdes hastigt hade sin förklaring i alt jag var nere för att ledaden svenska delegationen vid och passade på att tjäna intid genom alt besöka atomenergimyn-dighelen. Så enkelt var det medden saken. Om uttalande röivndeförutsättningarna för avtal om upparbelning av använt kärnbränsle i (s): I så fall måste besöket ha bestämts alldeles förfärligt hastigt, förenligt mina informationer träffade representanter förkärnbränslebolaget dagen innan. Inte ens då fann han sig föranlåten altinformera om besöket, och det tror jag är något ganska unikt när det gällerregeringsledamöters agerande. Sedantyckte inte om frågans formulering. Den är emellertid relateradtill det anmärkningsvärda i energiministerns agerande. Låtmig ta upp ytterligare en sak i denna händelsekedja som ytterligare belyserenergiministerns roll. Energiministern uppgav i TV att han fann detangeläget att efter hemkomsten från informera ledningen för omvad han hade dragit för slutsatser av sin franska resa. Men, herr talman, dethar nu också framkommit att energiministern äjorde betydligt mer än så: han hari själva verket - mot bakgrund av sin deklarerade uppfattning att det inte gåratt få fram något godtagbart upparbetningsavtal - försökt förmå Sydkrafi atlskjuta på igångsättandet av . Det argument som angavs var alt detkanske inte skulle bli någon statlig ersättning för avställningskostnaderna närdet gäller om fullföljde sina planer och regeringen sadenej - efiersom man , bl. a. på basis av energiministerns information,borde inse atl det inte gick att få fram ett godtagbart avtal. Otnuttalande rörande förutsättningarna för avtal om upparbelning av använtkärnbränsle ansåg atthan hade täckning för detla i villkorspropositionen. Ville man däremot skjutapå igångsättningen skulle man kunna få en ekonomisk ersättning. Om dessa uppgifier skulle vara riktiga upplever jag det som ett mycketallvarligt övertramp av energiministern. Jag kan rapportera till och att jagtorsdagen den 10 begärde att få ett samtal med i SvenskaKärnbränsleförsörjning som för förhandlingarna. Då nämnde jag för honom att detkunde bli aktuellt att jag reste till för att hos defranska myndigheterna informera mig om upparbetnings-situationen. Sedanvar jag alltså nere i därefier med dessa tväuppgifter - dels att leda delegationen i , dels att besökaalomenergimyndigheten. Närjag kom hem hade jag sammanträffande med . Jag rapporteradei relevanta delar, dock inte fullständigt, de samtal som jag hade haft medatomenergimyndigheten, CEA. Därefier ställde jag frågan; Vilka slutsatser drarni av detta? Sedanhör det till bilden att det dröjde , och därefter började uppgifier omsamtalen med Sydkrafi att läcka ut i förvanskad och vinklad form i en herrPettersson närstående dagstidning i , s-märkt. Därefier följde samma saki här i staden. Men,, var litet mer försiktig med källorna nästa gång ni ställer enfråga i , sä behöver ni inte göra misstaget att pä fyra punkter faramed osanning. HerrPETTERSSON i (s): Om det nu är felaktigheter i frågans formulering på fyra punkter kanskeherr kan försöka tala om på vilka fyra punkter dessafelaktigheter föreligger. Låt mig sedan övergå lill svar ochuppgifien att han bara skulle ha deklarerat vad vi alla visste, nämligen attdet för det långsiktiga upparbetningsavtalet - - också behövsregeringsöverenskommelser. Men, , det är inga hemligheter; detär alla på det klara med. Men vad som är intressant i sammanhanget är alt OlofJohansson gick vidare och talade om atl detta leder till slutsatsen att maninte kan klara hem ett upparbetningsavtal, tydligen inte ens för 2.Det är det mest anmärkningsvärda i vad som har kommit fram, och det har OlofJohansson ännu inte kommenterat. Som svar på det sista är det bara att konstatera alt vad jag har givitoffentlighet ät är just det som jag sade i slutet av milt svar till herrPettersson , nämligen atl det inte räcker med ett fö- retagsavtal - del ärmycket möjligt att man kommer fram lill ett sådant; det kan jag inte bedöma - utan att det också krävs regeringsavtal för detta. Det är alltså engemensam bedömning av mig och den franska alomenergimyndigheten. Jag skall dra de fyrafelaktigheterna i frågan i rask följd. säger; "---------- utan att underrätta Svensk Kärn bränsleförsörjning AB." Jag har underrättat , efiersom jag talade med honom tre eller innan jag for till . Närdet gäller ansvarsfördelningen i villkorspropositionen talas del inte om någotföretagsansvar för evighelsförvaring av högaktivt avfall. hävdar alt jag blandar mig i förhandlingarna. Jag har i endastställt frågor. påstår vidare att jag "ger offentlig kännedom" åt minabedömningar. har inte ens noterat alt det i TT-referatet sägsatt "TT erfar". Del innebär att man inte har några uttalanden frånmin sida att hänvisa till. Omuttalande rörande förutsättningarna för avtal om upparbelning av använtkärnbränsle HerrPETTERSSON i (s); 'Jag kan då bara konstatera att energiministern måtte ha haft fördel avatt saken blev formulerad så i tidningarna som den blev. De skrev att han ickeansåg atl det skulle vara möjligt att få fram ett godtagbartupparbetningsavtal. Hade inle energiministern haft den uppfattningen hade hannaturligtvis gått ut med en dementi på denna punkt, som ju är oerhört väsentliginle bara för den svenska diskussionen ulan framför allt för våra relationermed den franska förhandlingsmotparten. En dementi hade definitivt varit på sinplats. Men del kom ingen dementi, och det beror naturligtvis på atlenergiministern inte hade någonting emot att detta intryck av hans inställningkom ut i pressen. Jag tycker det är avslöjande. Låt mig sedan ta upp enannan sak. Energiministernpåstår på formella grunder att han inte har blandat sig i förhandlingarna. Detär sä till vida riktigt att han inte satt sig ned och förhandlat. Men jag villhävda att det i betydande utsträckning är en lek med ord. Energiministerns egetagerande har naturiigtvis haft eller riskerar att få mycket stor negativbetydelse för de fortsatta förhandlingarna. Var för sig kanske inte dessa händelser betyder såmycket, men del är den sammantagna effekten av energiministerns agerande päolika punkter som är det väsentliga. Det är, tycker jag, spär som förskräcker. Jag har sagt tidigare i massmedia och här - utan att relateradetta lill enskilda tidningsrubriker - att det enligt min bedömning och enligtden franska atomenergimyndighetens bedömning inte räcker med företagsavtal; detkrävs också regeringsavtal, sannolikt både mellan och och mellanSverige och . 2 protokoll 1976/77:89-91 Omuttalande rörande förutsättningarna för avtal om upparbelning av använtkärnbränsle Nukryper försiktigt baklänges ut. Det som intresserar mig - ioch för sig är det inte jag som ställer frågorna här - är varför herrPettersson grundar sin fråga på sä lösa spekulationer i massmedia. Han kunde hakommit till mig, han kunde ha tagit kontakt med andra som jag rapporterar till,t. ex. SKBF:s ordförande. Han kan naturiigtvis fä saker och ting bekräftade -om han vill det och inte bara vill spela teater här. Enannan sak som är intressant är den socialdemokratiska motionen angåendevillkorsproposilionen. Man säger där; "Ej heller bör svenska kraftförelagsjälva eller via SKBF träffa avtal om upparbelning utomlands. Avsteg frän dennahuvudprincip om upparbelning utomlands bör endast få göras i begränsad utsträckningnär detta är ett direkt led i ett önskvärt internationellt utvecklingsarbetedär har att ta sin del av ansvaret. Redan träffade avtal skallhållas." Varfördenna ängslan , , när ni hade den uppfattningen för någraveckor sedan? Eller för ni månadspolilik? HerrPETTERSSON i (s): Jag hävdar bestämt att här är del inte fråga om alt krypa ut urnågonting. Energiministerns agerande är sannerligen så anmärkningsvärt atl detfordrar kritik på många punkter. Jagkan tala om för energiministern att jag har haft ett samtal medkärnbränslebolagets verkställande direktör, och han har bekräftat att hansammanträffade med dagen före hans resa, men då fick han ingetsom helst besked om all energiministern avsåg atl ta kontakt medkärnbränslebolagets franska förhandlingsmotpart. Det finns alltså ett klartbesked på den punkten, och jag kan inte förstå hur energiministern kan hävdanågot annat. Sedan frågade herr energiministern hur Sydkraftuppfattade den redovisning som energiministern gav på basis av sin franskaresa. Ni sade att ni bara presenterade materialet och sedan frågade ;Vilka slutsatser vill ni själva dra av detta? Jag kan försäkra herr energiministernatt företrädarna för nog ansåg sig försatta i en mycket besvärligpätryckningssituation. Det är ganska anmärkningsvärt att herr industriministerni dag inte på något sätt har kunnat dementera att han har försökt förmåSydkrafts styrelse och ledning alt skjuta pä det kommersiella ianspråktagandetav . Det ar alldeles korrekt, i , att jag inte sade tillherr Svenke att jag skulle besöka kärnbränslebolagets förhandlingsmotpart. Delvar nämligen inte min avsikt att göra det. Däremot sade jag att jag inom kortskulle få möjljghet att åka till för att informera mig hosmyndigheterna där. Det var inte klart utan blev klart förstvid veckoslutet, och därefter åkte jag. Jag noterar att herrPettersson inte diskuterar den här frågan mot bak- grund avsocialdemokraternas principiella uppfattning om upparbelning ulan bara pågrundval av sina grumliga källor. HerrPETTERSSON i (s); Jag skall gärna vid ett annat tillfälle mera allmänt med kärnkraftspolitiken i det här landet. Låt mig bara konstatera attenergiministern har ingen anledning all krypa bakom vår energipolitiska motion.Vad vi tyvärr har att leva med här i landet, i varje fall ännu , är denvillkorsproposition som den borgeriiga majoritetsregeringen har lagt fram förriksdagen. Då måste man naturligtvis argumentera med utgångspunkt i den.Skulle emellertid vara klok nog att gä på den socialdemokratiskahandlingsfrihetslinjen, som manifesteras i vår motion, skall jag gärna ändramin argumentering på den punkten, herr energiminister. Omförbättring av sysselsättningen i Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om förbättringav sysselsättningen i Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för att besvara iRonneby (s) anmälda interpellation, 1976/77:75, och anförde: i har frågat mig vilka konkreta åtgärder somjag är beredd atl vidta i syfte att åstadkomma en nödvändig förbättring avsysselsättningen i . Iett svar på en fråga av i den 11 november förra åreti samma ämne sade jag att jag delade den oro man känner försysselsättningsutvecklingen vid vissa företag inom . Sysselsättningsproblemeni länet är delvis av strukturell art. Dessa problem förvärras i enkonjunkturavmattning som den vi nu upplever. Åtgärderför atl öka antalet arbetstillfällen i länet framstår, inle minst mot bakgrundav den senaste tidens utveckling, som angelägna. har i förhållandetill genomsnittet för riket en mindre väl differentierad näringslivsstruktur.Detta sammanhänger med industrins och främst då verkstadsindustrins dominerandeställning. En strävan måste därför vara att öka differentieringen av länetsnäringsliv. Föratt nå resultat krävs målmedvetna och kraftfulla insatser under en längre tid.Mera påtagliga effekter kan inte åstadkommas på en gång. Strukturella problemfinns i många regioner i värt land. De har karllagts, och riktlinjer för attkomma till rätta med dem har beslutals av så sent som i decemberförra året. framställning från som nämner har föreslagitsatt lokaliseringsstöd skall utgå lill företag som etablerar sig eller bygger uti . Redan gällande bestämmelser gör det möjligt att beviljalokaliseringsstöd, t. ex. när en ort hotas av arbetslöshet Omförbättring av sysselsättningen i till följd avindustrinedläggning eller när ett område med ensidigt näringsliv behövertillföras ytterligare industrier. Lokaliseringsstöd har också utgått till femföretag i länet, och sysselsättningen har i dessa företag ökat med närmare I000 personer. Regeringen är även i fortsättningen beredd att positivt prövavarje seriös framställning om sådant stöd till . Jagvill erinra om alt frågan om lokaliseringsstödets utformning f n. behandlas avsysselsättningsutredningen. I avvaktan härpå avser regeringen all tillämpa enordning som innebär atl regeringen efter framställning frän länsstyrelse kanförordna att kommun utanför stödområdet skall i fråga omlokaliseringsstöd kunna jämställas med kommuner i den s. k. grå zonen. Föratl trygga sysselsättningen i landet intill dess att konjunkturuppgången i våromvärld ger mera påtagliga effekter för våra exportindustrier har regeringenvidtagit en rad åtgärder. Stöd till lagerproduktion har i länbeviljats 27 företag med en beräknad lagerproduktion på 150 milj. kr. Delförhöjda bidraget för utbildning av personal som riskerar permittering har iBlekinge län, på , beviljats för utbildning av 2 500 personer,därav 2 400 i . Statliga och kommunala industribeställningar för ca400 milj. kr. tidigareläggs, och jag räknar med alt en del av dessa skall kommaföretag i till godo. Volymen av beredskapsarbeten ökas med 500 milj.kr., varav drygt 12 milj. kr. kommer länet till godo. Vidarehar regeringen föreslagit särskilda insatser inom teko- och sko-industrinliksom till företag med avgörande betydelse för sysselsättningen på en ort. Dehär åtgärderna berör i hög grad . Situationen för länets varv hartagits upp i den rapport som analysgruppen för vissa varvsfrågor har'överlämnatlill regeringen och som är föremål för regeringens överväganden. Detär regeringens bestämda avsikt att i enlighet med de riktlinjer som har lagtsfast genom beslut om en samordnad regional- och sysselsättningspolitik och medde medel som står till buds verka för att liksom andra delar avvärt land skall kunna erbjuda sina invånare ett tillräckligt och väldifferentierat utbud av arbetstillfällen. Miltsvar till blir alltså att regeringen redan har vidtagit en radåtgärder och inte kommer att tveka när det gäller atl vidta de ytterligareåtgärder som kan behövas för att förbättra sysselsättningssituationen såväl iBlekinge län som i övriga utsatta delar av landet. i (s): Jag ber att få lacka arbetsmarknadsministern för svaret på mininterpellation. Detfinns mycket i svaret som vi kan vara överens om. Det gäller - om jag får tolkaarbetsmarknadsministern så - alt vi båda anser alt vi framför allt på kort siktmen också i ett längre perspektiv tyvärr kan räkna med allvarliga svårigheterför sysselsättningen i . heller ingen annan meningän att det finns besvärligheter också på annat häll, men jag tycker att del äretl rimligt påstående att det är särskilt besvärligt i just . Såväli min interpellation som i andra handlingar som tillställts regeringen harsituationen utförligt belysts, och eftersom arbetsmarknadsministern tycks deladen redovisade bedömningen, skall jag inte fresta vare sig hans eller kammarenstålamod med att ånyo redovisa läget. Detfinns heller ingen skiljaktighet i bedömningen av att det behövs långsiktigaåtgärder för att komma till rätta med de långsiktiga strukturproblemen iBlekinge. Jag hälsar med tillfredsställelse alt regeringen, som det uttrycks isvaret, icke kommer atl tveka om insatser som syfiar till att åstadkomma envaraktig förbättring av sysselsättningen. Jag tror mig kunna utlova attregeringen skall fä många tillfällen att leva upp till detta löfte. 1svaret på min interpellation redovisas de allmänna åtgärder som regeringenvidtagit i syfte atl .stimulera sysselsättningen. Då avsikten med mininterpellation inte är att få till stånd en allmän sysselsättningspolitiskdebatt, skall jag inte ta upp de åtgärderna lill diskussion. Det är klart attockså de kan ha sin betydelse för vår situation i . Isvaret på min interpellation redovisas framför allt mera långsiktiga åtgärder.Dit hör t. ex. det angivna behovet av en mer differentierad sysselsättning. Jagdelar naturligtvis uppfattningen att vi behöver ett mer differentieratnäringsliv. Men lill de mera långsiktiga bedömningarna skall jag i huvudsak beatt få återkomma vid ett annat tillfälle. Del är den akuta situationen som viinte kan acceptera. Den måste fä en snabb lösning. Det är inle tillräckligtröst för dem som inte kan få ett jobb och för dem som mist sitt jobb atlvi kanske pä lång sikt kan få ett bättre differentierat näringsliv och flersysselsättningstillfällen. För dem är det den nuvarande situationen som ärpressande och oacceptabel. Vihar en viss vana i alt brottas med sysselsättningsproblem. Långt frampå hade vi stora svårigheter på vår arbetsmarknad. Genom egen kraftoch genom god hjälp av dåvarande regeringen lyckades vi häva oss ur dessasvårigheter, skapa en rimlig sysselsättning i värt län och därmed hejdautflyttningen. Somjag sagt förstår vi att också andra har problem och att det kan varasvårigheter att lösa alla problem på en gäng. Vi har därför enligt vårtradition funderat över vad vi kan göra själva för att på kort sikt ernå enförbättring av förhållandena. Vi har dä funnit att det i de allra flesta fall,där vi genom egna åtgärder skulle kunna ernå en förbättring, för realiserandetkrävs stöd av regering och myndigheter. Ofta krävs inga våldsamma insatser. Detgäller i allmänhet endast att ställa reguljära arbetsmarknadspoliiiska åtgärdertill förfogande och i något fall alt flytta fram en åtgärd, som eljest ändåskulle komma alt vidtas. Jag skall här redovisa några sådana åtgärder, som kanåstadkommas mycket snabbt och som väsentligt skulle förbättraförutsättningarna. Omförbättring av sysselsättningen i Omförbättring av sysselsättningen i Destörsta problemen föreligger i länets östra och västra delar, medan denmellersta delen har lyckats klara sig något bättre. För Karlskronaspelar varvet en stor roll. Ledningen för varvet har konstruktivt angripitproblemen och genom skicklighet och framåtanda hävdat sig väl. Varvet står nuinför problemet att genom en senareläggning av en nykonstruerad bättyp, s. k.minjaklfartyg i glasfiberarmerad plast, tvingas skicka hem ca 150 anställda. artikel i dagens nummer av meddelas attarbetsmarknadsministern vid dagens interpellationsdebatt skall tillkännage attmedel har ställts till förfogande genom att AMS utlånar pengar till marinen såatt beställningen kan ske. Därmed skulle en senareläggning med desskonsekvenser för sysselsättningen inte komma till stånd. Innan jag ytterligaretar upp frågan om varvets situation, vill jag gärna ge arbetsmarknadsministernmöjlighet att i enlighet med tidningsartikeln bekräfta denna för oss såpositiva åtgärd. Andraåtgärder som är aktuella är uppförande av s. k. industrihus ellerindustrihotell i samtliga de fem kommunerna. Vi har goda erfarenheter av dessaåtgärder, som vi prövat tidigare. De ger inte endast arbete underuppförandetiden utan är också ett bra lokaliseringspolitiskt medel. Om de skallkunna fungera på detta sätt och verkligen dra till sig småindustri ochhantverksmässig verksamhet, erfordras att hyrorna inle blir alltför påfrestandeför hyresgästerna. Omvi i vart och ett av de fem kommunblocken fick uppföra s. k. industrihus såsomstatskommunalt beredskapsarbete bidrag, vilket skedde förra gängen vihade besvärligheter, skulle detta säkerligen i hög grad kunna medverka till enförbättrad situation. Den totala byggnadskostnaden för dessa fem anläggningarberäknas till ca 40 milj. kr. Ansökan om bidrag har delvis redan inlämnats. Detär min förhoppning au arbetsmarknadsministern vill medverka till en sådanlösning. Debesväriiga förhållandena i har diskuterats i andra sammanhang. Jagvill därför här endast understryka angelägenheten av att kommunen där kan fåsådan medverkan att arbete kan beredas inte minst den lokalt bundna arbetskraftsom går ulan jobb och att kommunens besvärliga ekonomiska läge förbättras genomextra skatteutjämningsbi-drag och generösa bidrag till slatskommunalaberedskapsarbeten så att t. ex. planerat förvaltningshus, nytt ochandra projekt kan sättas i gång. Jaghar med att redovisa dessa konkreta objekt för arbetsmarknadsministern velatvisa att vi verkligen av egen kraft försöker atl ta oss ur de uppkomnasvårigheterna. Jag kunde ha redovisat långt fler, men jag vill endast genomdessa exempel belysa att det finns rikliga tillfällen för regeringen altmedverka till en positivare utveckling. Jag tar således arbetsmarknadsministernpå orden, när han säger i sitt svar lill mig att regeringen icke kommer atttveka att vidta ytteriigare åtgärder för att förbättra sysselsättningslägel iBlekinge. Låt mig sä , herrtalman, anföra ett par synpunkter som berör den mera långsiktigasituationen. Den ena gäller framliden för del statliga företaget . Jaggör det utan att här ta upp lill diskussion regeringens energipolitik. Men jagvill ändock understryka att orn regeringens energipolitikskulle leda till att utlagda beställningar undandras företagel och problem medsysselsättningen härigenom uppkommer, så anser vi att det är regeringensoavvisliga plikt alt tillse att ersättningssysselsättning anordnas innan såsker. Staten har här ett dubbelt ansvar för sysselsättningen, och det voreinte acceptabelt atl en redan hån prövad landsända också skulle kunna få bärakonsekvenserna av ell beslut i vars innehåll i vart fall bolaget icke kan hanågon del. Denandra gäller kommunikationerna i länet. Företrädare för samtliga i länetrepresenterade partier har i motionerat om elektrifiering avjärnvägen där driften nu upprätthålles med dieseldrivnatåg. Del vore av stort värde om denna motion kunde vinna stöd. Ettbifall till motionen skulle ge många behövliga arbetstillfällen och halångsiktig strategisk betydelse. Även här finns utrymme för en positivmedverkan från regeringsmedlemmarnas sida. Jaghar tidigare kunnat konstatera att arbetsmarknadsministern delar uppfattningenatt vi på både kort och läng sikt har svårt att hävda sysselsättningen iBlekinge utan atl särskilda åtgärder vidtas.