prot · G00913 · 1976-12-31 00:00:00 — Det gäller då inte bara den glasindustrinutan hela det svenska näringslivet. Hert (): säga att vi har dålig beredskap på den industriella sidan, men låt migkonstatera att när det gäller glasindustrin så är del påståendet fullständigtfelaktigt. Det finns, , en utredning som lades fram i mars månad1976. Den har varit ute på remiss och det har jobbats med enpropositionsskrivning. Vad har atl göra är att la ställning tilldet konkreta problemet, som innebär atl industrin vill ha 30 milj. kr. tillinvesieringskapilal, men där jag själv har en annan upplänning, nämligen atl 30milj. inte räcker utan att del bör vara 100 milj. kr. Det är det som herrÅsling har att ta ställning till - och om han vill lägga förslaget ellerskjuta på det. Närherr Åsling säger atl vi har förlorat exportmarknader så stämmer det inle närdet gäller glasindustrin för där har vi ökat vår exportandel, men vi behöveröka den ännu mer. Vår exportandel har ökat från 30 till 40 96, men för att manskall kunna bereda sysselsättning för alla anställda måste den komma upp till60 %. Därför behövs det dels invesieringskapilal, dels stöd tillmarknadsföring på utlandet och dessutom en strukturomvandling. Jag tycker atlhär borde snabbt komma fram till ett resultat. Vi får välfortsätta den här debatten senare - del blir ju en motionstid . citerade en siluationsbeskrivning i en tidning från1971, och är det dock 1976. Del kan väl las som en illustration lill all dethar gått utan att någonting hänt. Beredskapen har varit dålig. Vadsom gör atl det förberedelsearbete som talar om ärtill fyllest är den allmänna ekonomiska situation som svenskt näringslivbefinner sig i. måste väl ge mig rätt i att den situationen börman också ha med i bilden när man konstruerar de stödåtgärder som man villsätta in för all rädda denna betydelsefulla del av svenskt näringsliv. Om ökat statligt stöd till den glasindustrin Hert (): Sedan 1971hardet hänt massor inom glasindustrin, ! Det har bl. a. skett enstrukturomvandling - annars hade vi icke haft den glasindustri som vi har . Nr 13 har talat om alt åsltidkomma 400 000 nya jobb; alla orter den ' 'landet skall ha arbete. Låt mig fråga : Vilka jobb skall 21 oktober1976 ' "'" ' ' ' Bergdala, , , , Orreforsoch Linds- _----------- : ?Jag kunde fortsätta uppräkningen. I t. ex. Lindshammar - ty- Omfysiskt-antropo- värrär inte här - finns det enbart glasindusiri. logiskaundersök- Här gäller det inte att ha en positiv uppfattning- här gällerdelan handla, ningar i faderskaps- ! Överläggningen var härmedslutad. §7 Om fysiskt-antropologiska undersökningar i faderskaps-ärenden Herr justitieministern erhöll ordet för allbesvara i (vpk) anmälda fråga, 1976/77:9,och anförde: . i har frågat mig om jag anser alt omprövning avavgöranden om faderskap bör beviljas i de fall där rättsaniropologiskundersökning haft väsenilig betydelse för faderskapsprövningen och hur jag iså fall avser att tillfredsställande informera de i sådana mål berörda fädernaom det nya läget. Enligtgällande rätt kan domstol i faderskapsmål förordna alt blodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper skall äga rum belräffande modernoch barnet samt den eller de män som är aktuella i målet. Blodundersökning görsvid blodgruppsserologiska avdelningen vid statens rätlskemiska laboratorium,medan annan undersökning av ärftliga egenskaper har skett vid delrällsaniropologiska laboratoriet vid statens rättsläkarslalion i . Normallförordnar domstolarna endast om blodundersökning. Antalet sådana undersökningarhar varit ca 2 500 . avblodundersökningarna har emellertid ansetts böra kompletteras medfaderskapsundersökning vid rällsaniropologiska laboratoriet. Socialstyrelsentillsatte en arbetsgrupp för all göra en översyn av verksamheten vidrällsaniropologiska laboratoriet. Arbetsgruppen har lämnat enrapport där man bl. a. kommenterar de undersökningar av yttre morfologiskakaraktärer som har bedrivits vid laboratoriet. Härmed avses undersökningar avsådana faktorer som ansiktsform, öronmusslans och näsans utseende osv. Enligtarbetsgruppen kan en helt tillfredsställande och jämfört med nuläget ökad säkerhetuppnås i faderskapsutredningar, även om gjorda undersökningar av yttremorfologiska karaktärer utgår. Arbetsgruppen föreslår därför att man upphör meddessa undersökningar. Arbetsgruppensrapport har distribuerats till samtliga barnavårdsnämnder och domstolar förkännedom. Rapporten har vidare sänts ut på remiss till vissa myndigheter.Remissbehandlingen är ännu inte hell avslutad. har därförinte kunnat ta slutlig ställning till de synpunkter och förslag som förs fram irapporten. Ävenjag anser att det är för tidigt att göra något bestämt uttalande om de utfördaantropologiska undersökningarna och deras betydelse för utgången ifaderskapsmål. Jag vill emellertid erinra om att det enligt rättegångsbalkenfinns möjlighet för parterna i faderskapsmål atl få resning i högsta domstolenom det åberopas ny omständighet som sannolikt skulle ha lett till annan utgångi målet. Frågan om resning får emellertid prövas i varje särskilt fall för sig. Närdet gäller informationsbehovet får den saken övervägas sedan man tagit slutligställning till arbetsgruppens rapport. Omfysiskt-antropologiska undersökningar i faderskapsärenden Hert i (vpk): Jag ber att få lacka för svaret, som dock är otillfredsställande. Härhar en hel metod för faderskapsbesiämning avslöjats som i stort settvetenskapligt värdelös - detta står redan nu helt klart. Metoden harutmönstrats ur fortsatt praxis. Denna metod har använts i ca 1 000 fall sedanår 1970. Den har använts när annat material i målet icke har kunnat ge säkerledning. Den har därmed avgjort utgången av många mål. Fråganom resning kan inte överlämnas till domstolarna från fall till fall. Här rördet sig om en princip som är förutsedd i lagen. Konstitutionellt sett är denen sak för regering och lagstiftare, inte för domstol. Resning bör alltså iprincip beviljas i alla de fall där metoden har haft betydelse för måletsutgång. Det vore värdefullt om justitieministern kunde uttala att det är hansåsikt. Dettaskulle vara motiverat också av andra skäl. Domstolarnas praxis i faderskapsmålvisar nämligen många andra underligheler. Låt mig ge några exempel pä dennapraxis. Målhar avgjorts där två män varit inblandade. Ingen säkerhet nåddes genomblodundersökning. Tingsrätten föranstaltade då om aniropologisk undersökning -av endast den ene mannen. På grund därav fälldes han lill ansvar. Den andremannen lämnades helt åsido. Iett prejudikatsmål har högsta domstolen fäst avgörande vikt vid en lågstatistisk sannolikhet för tiden när barnet avlades och på grund därav friatden utpekade. Vid ett annat prejudikatsmål har den utpekade fällts trots attsannolikheten vid blodundersökningen var mycket lägre statistiskt sett. Vidblodundersökningar anges alltid atl ett s. k. faderskapsindex lägre än 0,053lalar mot faderskap. fällde likväl en man med ett så extremtlågt index som 0,012. Motpartens subjektiva uppgifter fick alltså väga tyngreän den erkända vetenskapliga bedömningen. Dennavacklande praxis får inte fortsätta - både de förmenta fäderna och barnen blirlidande därav. Först ger man barnen falska fäder, sedan nödgas man kanske mångaår därefter ta ifrån dem dessa fäder. Nr 13 Jaghar två följdfrågor: Vad avser justitieministern att göra för att Torsdaeen den säkra enbättre rättsordning i faderskapsärenden i allmänhet? l976 uppreparfrågan, hur ämnar justitiedepartemenlet se till att de som har -- '----------- dömts på grundval av en nu förkastad metod fårallmän kännedom om Omjysiskt-antropo- atträttssituationen i avgörande grad nu har förändrats? För det har den logiska undersök- gjortredan nu eftersom denna metod har utmönstrats genom social- ningar i faderskaps- styrelsens brev lill tingsrätterna. Som jag nämnde i milt svar är frågan om värdet av dessa undersökningarännu inte avgjord - den beror på prövning. Anledningen tillatt har skrivit atl undersökningarna t. v. inte skallfortsätta är endast all om tvekan uppkommer beträffande en metod skall man inlefortsätta med den medan utredning pågår. brev är sålunda ingelbevis på alt har lagit slutlig ställning i frågan. Undersökningarnaär inte bara av yttre morfologisk karaktär utan omfattar också exempelvisvävnadsprover. Arbetsgruppen har riklat viss krilik mot de yttre morfologiskaundersökningarna. Såvitt arbetsgruppen har kunnat finna på grundval av detgranskade material som har stått lill förfogande har den tillämpade metodikenvid dessa undersökningar inte uppfyllt gängse lillförlitlighetskrav.Arbetsgruppen betonar emellertid att man inte alltid vet i vilken utsträckningde yttre morfologiska undersökningarna har påverkal slutbedömningen vidlaboratoriets utlåtanden. Undersökningar av yttre morfologisk karaktär harefter hand fått en allt mindre betydelse jämfört med de undersökningar som iövrigt har bedrivits i laboratoriet. Resningsfrågan,som i tog upp, avgörs av högsia domstolen, och jag anserinte att det finns någon anledning all ändra lagstiftningen i det hänseendet. 1fråga om behovet av ytterligare upplysning vill jag upprepa alt ställning lillden frågan kommer att tas när huvudfrågan är avgjord. Jag är inte främmande föratt det då kan finnas behov av åtgärder. HertSVENSSON i (vpk): Man kan väl inte med hänvisning till att all praxis skulle varadomstolarnas ensak - för så är del ju inte - säga all politiker och lagstiftareinte har någol ansvar. Tvärtom har vi ett konstitutionellt ansvar när detgäller generella anvisningar beträffande exempelvis rättsliga metoder ellertillämpning av lagar. Där är inte domstolarna allenarådande, ulan lagstiftarnaoch politikerna har också ett ansvar. Någolslags parallellfall lill ett sådant generellt uttalande förekom för en del år sedan. Det gällde, om jag minns rätt, attityd lill frågan om vilka åtgärder som skulle vidtas mot de kvinnor som skaffat sig abort i . Från både rättslig och mänsklig synpunkt gjordes då del riktiga ställningstagandet att här borde man generellt befria från åtal. Rimligtvisborde det inte vara någon svårighet för en politiskt ansvarig minister attuttala sin personliga mening om en metod som måste förkastas redan därför icke fått någon som helst vettig information om vad den har gått ut på - enmetod som alltså i efterhand icke kan kontrolleras. När denna metod - som f ö.också varit bestridd i den vetenskapliga diskussionen - harutmönstrats må väl ändå en justitieminister våga sig på yttrandet att ommetoden varit otillfredsställande och om den använts som avgörandebevisunderlag i en viss typ av mål så bör de mål där denna metod spelat enavgörande roll som allmän regel kunna påräkna resning. Det kan man säga utanatt gripa in i högsta domstolens avgörande av varje enskild resningsansökan somkan bli aktuell. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om barnomsorgen för vuxenstuderande Herr socialministern erhöll ordet föratl besvara (vpk) anmälda fråga, ]916/11:1, till herrutbildningsministern, och anförde: har frågat utbildningsministern vilka åtgärder som skallvidtas för att lösa problemet med barnomsorg för vuxenstuderande. Enligtfastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. Genomden nya barnomsorgslag som träder i kraft blir kommunernaskyldiga atl genom en planmässig utbyggnad av barnomsorgen sörja för att allabarn, vilkas föräldrar förvärvsarbetar eller studerar, får del av samhälletsbarnomsorg, om inte behovet tillgodoses på annat sätt. Självfallet omfattarkommunernas skyldighet även barn till vuxenstuderande. Som ell led i en sådanplanmässig utbyggnad har anslutit sig lill eltutbyggnadsprogram som innebär att 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nyafritidshemsplatser skall börja byggas . Dettaulbyggnadsprogram grundar sig på överväganden om vad som kan vara prakiiskimöjligt att förverkliga med hänsyn till byggnadsfrågor,personalfrågor m. m. (vpk): Först skall jagbe att få lacka för svarei. Men del verkar som om herr statsrådet lånat svaretfrån den gamla regeringen, och dessutom har socialministern tydligenmissuppfattat frågan.. Kvinnortvingas ofta avstå från förvärvsarbete därför alt del inte finns daghemsplatser.Även när del gäller studier tvingas kvinnor avslå från utbildning därför attbarnomsorgen är otillräcklig. På utbildningens område motverkas samhälletssatsning på vuxenutbildning av all det inle finns daghemsplatser tillde studerande som har barn.- Det enda rimliga är förslås, som vpk så mångagånger lidigare påpekat, att bygga bort daghemsbristen så att alla barn fårrätt till daghemsplats. Det är den enda garantin och lösningen idaghemsfrågan. Men det finns anledning att försöka ordna barnomsorg där mananordnar vuxenutbildning' - givelvis som en temporär nödlösning. Detfinns ungefär 147 600 vuxna i vuxenutbildning, och av dem är 67 96kvinnor, Hälften studerar , och de flesta är i åldern . Jagskall ta ett aktuellt exempel från : mamma kom in på kommunalvuxenutbildning. Men , 8 månader, fick ingen daghemsplats. har könummer942 lill dagis. Det finns 377 daghemsplatser i och 4 600 barn. Detta äringel unikt exempel. skall det byggas 165 platser. Göranharalltså ingen teoretisk chans att få en plats förrän han själv är pappa.Mamman kan inte utnyttja sin rätt till vuxenutbildning. menar vpk,ett horribelt förhållande på många sätt. Borde det inte vara skolans uppgiftatt se lill atl de elever som behöver barnomsorg också får den för sina barn? Jagtyckte att det skulle vara intressant att få utbildningsministerns syn på dettaproblem och ställde därför frågan till honom. svarar socialministern istället. Jag vill då ha svar av socialministern på min fråga: Vore del intemöjligt att låta skolan la ansvaret för att de elever som behöver daghemsplatsockså får sådan genom skolans försorg? påstår an vi har lånat delta program från förra regeringen.Vi var emellertid, , överens om delta program omfattande 100 000 nyadaghemsplatser. Del rådde inga delade meningar om det. Den nya regeringensuppgift är helt naturligt - del vill jag klart deklarera - att fullfölja deltaprogram. Kommunerna skall sedan se lill all det genomförs. Närdel gäller den planering och utbyggnad som har skett kan jagmeddela att enligt det ulbyggnadsprogram som anslöt sigtill för tiden skulle påbörias 34 000daghemsplatser. Men enligt de uppgifter som har samlatin omfattar kommunernas utbyggnadsplaner under de sistnämnda två årenigångsättning av sammanlagt 36 000 nya daghemsplatser. Det innebär att deaktuella ulbyggnadsplanerna gott och väl motsvarar detuppställda utbyggnadspro-grammei. Sedan harjag den uppfattningen, , attkommunerna gör ansträngningar för att de studerande skall få daghemsplais försina barn. (vpk): Den satsning somhar gjorts på vuxenutbildningen motverkas av del förhållandet att kvinnorna -det är förstås mest fråga om kvinnor - inte kan utnyttja sin rätt att studera,eftersom det fattas dag- På områdeefter område kan man se vilka effekteV bristen på daghemsplatser får, inte baraför barnen utan även för föräldrarna och då främst kvinnorna. Sedanvill jag litet kommentera svaret, eftersom statsrådet fortfarande inte villdiskutera utbildningen och barnomsorgen hopkopplade. Jag känner väl tillmålsättningen 100 000 nya daghemsplatser . Vi från vänsterpartietkommunisterna har tidigare förklarat att vi inte alls är nöjda med denutbyggnadsplanen. Det räcker inte att få 100 000 nya daghemsplatser på fem årnär del skulle behövas 450 000 , 1976. Det är alltså en droppe i havet. Medbeslutet i är dessutom inte alls förknippad någon garanti för att detverkligen blir 100 000 nya daghemsplaiser. I svaret slår också att de"skall börja byggas ". Därför är det nödvändigtatt man på t. ex. utbildningens område verkligen garanterar de kvinnor sombehöver och vill studera möjlighet atl utnyttja sin rätt och ordnarbarnomsorgen direkt i anslutning till skolan. Jag skulle vilja att socialministernkommenterade detta. Omåtgärder för att nedbringa väntetiderna vid studiemedelsnämnderna Överläggningen var härmedslutad. § 9 Om åtgärder för att nedbringa väntetiderna vidstudiemedelsnämnderna Herr utbildningsministern erhöll ordet föratt besvara herr (y//e/7/iog5(fp)anmälda fråga, 1976/77:15, ochanförde: har frågat mig vilka åigärder jag avser att vidta för allnedbringa väntetiderna vid studiemedelsnämnderna. Detsenaste året har inte sällan väntelider förekommit. har erhållit särskilda medelför att kunna förstärka personalen vid studiemedelsnämnderna. Därigenom har demest arbelsbelastade nämnderna kunnat' reducera liden för handläggningen avansökningar om studiemedel. Allvarliga problem kvarstår dock. har begärt att regeringen beslutar om en omorganisation avsludiemedelsnämnderna och att dessa tillförsylier-. ligare resurser fr. o. m.den . Denna fråga bereds f n. inom regeringens kansli. Handläggningstidernavid studiemedelsnämnderna kan förkortas inte enbart genom all ökade resurserges lill nämnderna utan också genom alt handläggnings- och ansökningsrutinernaförenklas. Minambiiion är att handläggningstiden för ansökan om studiemedel i normalfalletskall hållas inom den ram som cenlrala studieslödsnämn-den har planerat - dvs.3-4 veckor. Omåtgärder för att nedbringa väntetiderna vid studiemedelsnämnderna Hen (): Jag tackar utbildningsministern för svaret påfrågan. 1svar på fråga från pekade dåvarandeutbildningsministern på åtgärder som skulle vidtas för att nedbringa de långaväntetiderna vid studiemedelsnämnderna. Frågan togs f ö. upp i redan1964 av . ,en bit in på , är situationen fortfarande klartotillfredsställande. Enighet råder mellan centrala studieslödsnämnden ochstudiemedelsnämnderna om att en acceptabel väntetid inte får överstiga 3-4veckor. I verkligheten är den normala väntetiden i Siockholm omkring 6 veckoroch i vissa fall ännu längre. För ansökningar som inlämnades förstaseptemberveckan var behandlingstiden i och och4-9 veckor i . Sedan har situationen förbättrats, men vissa studerande kanfå vänta på besked om höstterminens studiemedel. Ingenskugga faller över centrala och studiemedelsnämnderna, somhar gjort allt man kunnat för atl med befintliga ekonomiska resurser förkortabehandlingstiderna. Situationen hade varit ännu dystrare om inte centralastudiestödsnämnden gjort extraordinära insatser. Som en tillfällig nödåtgärdhar nämligen åtta tjänster överfiytlats från cenlrala studieslödsnämnden tillstudiemedelsnämnderna. Denna åderlåtning av den centrala myndigheten på 10 %av antalet tjänstemän har medfört att bl. a. viss återkravsverksamhet nu liggerhelt nere. Flerastuderandeorganisalioner har med kraft och med rätta reagerat mot den här situationen.Det betyder ju oerhört myckel för en enskild studerande att han eller hon fårbesked om sina studiemedel i rimlig tid. Detframgår klart av svarei på min fråga att utbildningsministern är medveten omdet otillfredsställande läget. Statsrådet slår fast att del är oacceptabelt medväntetider och all del f n. trols gjorda insatser kvarstårallvarliga problem. Jag noterar också med tillfredsställelse attutbildningsministerns ambition är att handläggningstiden för ansökan omstudiemedel normalt inte skall överstiga . Med den ambitionen somvägledande för de åtgärder som planeras inom regeringens kansli börmöjligheterna vara mycket goda för atl den nuvarande situationen med långaväntetider inte skall behöva inträffa igen kommande terminer. Överläggningen var härmedslutad. § 10 Om åtgärder motalltför lågt vattenstånd i Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:10, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd alt infria del löfte sommin företrädare har gett om en utredning om åtgärder för att förhindra alltförlåga vattenstånd i . Regeringenhar bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare för frågan om enändrad reglering av . Enligt direktiven skall förutsättningarnautredas alt åstadkomma en reglering som bättre än den nu gällande tillgodoserde allmänna intressen av olika slag som är förenade med sjöns nyttjande.Utredaren skall vidare undersöka om möjligheler finns att utnyttjavattenmagasinen i bl. a. så all låga vattenstånd i så långtmöjligt motverkas. Jag vill också framhålla all utredaren skall bedöma deframtida behoven av vatten inom områdei kring för kommuner ochindustrier och för bevattning m. m. Utredaren skall dessutom i samråd medSveriges meteorologiska och hydrologiska institut undersöka om man kan görabällre prognoser än med avseende på tillrinningen lill sjön. Om dettaskulle vara möjligt skulle en från naturvårdssynpunkt lämplig regleringunderlättas. Torsdagen den 21 oktober1976 Omåtgärder mot alltför lågt vattenstånd i Hen JADESTIG(s): ärtill storleken landets fjärde sjö. Den är relativt grund, har ell medeldjup påknappa och betecknas dessutom som en näringsrik slättsjö. är i stor utsträckning låglänta, och detta var säkert en avanledningarna till de stora sjösänkningar som genomfördes i slutet av1800-talei. Vallenregleringar har dessutom ägt rum via tillkomsten av Hjälmarekanal och de åtta kraftverken som finns i och i . Nyaviktiga samhällsintressen har tillkommit i eller kring sjön. Låt mig notera altden är vattentäkten för , och delar av . ärockså en viktig fritidsmiljö, och i samband med den fysiska riksplanenutpekades den som riksintresse inte minst från rekreations- och fiskesynpunkt. 1dag känner många oro för . a. de senaste årens ringa nederbörd harorsakat elt alltför lågl vattenstånd. Bestämmelsernaför reglering av sjön är siarki föråldrade. En sam-, hällelig åigärd har därföransetts nödvändig och det har framförts krav på en uiredning som snabbi skulleframlägga förslag om vatlenhushåll-ningsbestämmelser och huvudmannaskap försjöns reglering. 1 della sammanhang vill jag hänvisa lill utredningsmaterialsom länsstyrelserna i , och överlämnade isamband med en uppvaktning i den berörda frågan . Delbehövs en snabb utredning, och jag är medveten om att det behövs såväl tekniskasom juridiska och ekonomiska förulsällningar för att uppnå ett gon resuliai.Det finns många intressenter, och alla torde i dagens protokoll 1976/77:9-15 Nr 13 läge vara överens om att det nu krävs snabba och kraftfulla åigärder Torsdaeenden '°' "" rädda från en miljökatastrof 21oktober 1976 '' ' medveten om att det redan före statsrådetDahlgrens utnämning --------------- fannsett utkast till utredningsdirektiv på departementets bord. Om prisstoppet på terarmed tacksamhet atl regeringen nu beslutat sig för att tillkalla en vissabaslivsmedel särskild utredare. Jag tycker att de delar av direktiven somstatsrådet här presenterade verkar tillfredsställande. Jag utgår ifrån att deregionala representanterna får möjligheter att dellaga i utredningsarbetet. Jagber till slut att få lacka statsrådet för svaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Omprisstoppet på vissa baslivsmedel Herrhandelsministern erhöll ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:2, och anförde: har frågat mig om regeringen avser att upphäva detgällande prisstoppet på vissa dagligvaror. Påvissa baslivsmedel - mjölk, ost, kött, fiäsk och charkulerivaror -infördesprisstopp . Prisstoppet, som är i kraft,motiveras huvudsakligen av alt dessa livsmedel subventioneras viastatsbudgeten. Del bör dock observeras att del sedan den intehar rått prisslopp på baslivsmedel i den meningen atl priserna inte har stigit.Löpande har olika prishöjningar måst medges allteftersom kostnadssiegringarnahar framtvingat detta. 1 det här sammanhanget bör understrykas atl framgången ikampen mot prisstegringarna framför allt beror på hur kostnadssiegringarna kanbemästras. Vadbeträffar andra dagligvaror än baslivsmedel råder i vissa fall prisstopp. Ävenhär har del förekommit dispenser från prisstoppet. Statens pris- ochkarlellnämnd, som är den myndighet som handhar dessa frågor, har bl. a. atl somhittills löpande följa utvecklingen och pröva när de orsaker som har föranlettolika prisreglerande punktingrepp inte längre föreligger. Genombeslut tillsattes en sakkunnig med uppgift atl bl. a.undersöka verkningarna i olika hänseenden av de åtgärder som vidtagits med slödav allmänna prisregleringslagen .