prot · G00913 · 1976-12-31 00:00:00 — Under utredningsarbetethar det framkommit atl prisstoppet på baslivsmedel genom sin långvarighel harförorsakat vissa praktiska problem för såväl myndigheter som företag. Detär uppenbart att prisstoppet på baslivsmedel inte fungerar tillfredsställandei vissa hänseenden. Atl la ställning lill frågan om hur en rimlig lösning pådel här problemet skall kunna uppnås är dock omöjligt utan ylterligareutredningsarbete. 1 avvaktan på della övervägs ingen ändring i principerna fördel nuvarande systemet. (vpk): Jag vill tackahandelsministern för svaret på min fråga. Bakgrundentill frågan är de allvarliga problem som prisstegringarna på framför allldagligvaror innebär för fiertalel lönearbetare, främst låg-ochmellaninkomsttagarna. Viharju haft en prisstegringinom dagligvaruhandeln med över 10 96. Jämför man prisändringarna med dem januari tillseptember 1975 visar det sig atl ökningen varit . Och under densenaste månaden har framför allt vissa konserver, djupfrysta produkter ochpappersvaror ökat i pris. Motden bakgrunden vore det intressant alt höra ell representativt uttalande frånen företrädare för den nya regeringen om de åtgärder som den kommer att vidtaför att hålla tillbaka prisstegringarna, framför alll på det område soni jaghar berört. Tyvärr är regeringsförklaringen litet svårtolkad på den härpunkten, liksom på andra punkler. 1 regeringsförklaringen slår det bl. a. atlekonomin här i landet även i fortsättningen skall bygga på "fri konkurrensoch en aktiv konsumentpolitik". Frågan är bara vad den aktiva konsumentpolitikenär för något. Skall den vara aktiv för eller emot konsumenterna? Den s. k. friakonkurrens som vi sett exempel på har lell till monopolbildning inteminst inom livsmedelsindustrin, och monopolbildning är som bekant aldrig lillkonsumenternas fördel. Eller skall man tolka den knapphändiga skrivningen iregeringsförklaringen så, att del råder oenighei mellan storfinansens direktaföreträdare och de andra borgerliga representanterna inom regeringspartierna?Är del därför man inte kan komma överens om i vems inlresse konsumentpolitikenskall bedrivas? Jagtolkar handelsministerns svar så, all del syftar till all avveckla prisstoppet.Vårt parti har den uppfattningen alt prisstoppet inte bara skall behållas utanutvidgas lill att omfatta hela dagligvaruområdei. Men av handelsministerns svarlycker jag all man kan utläsa an regeringen avser all gå en hell motsatt väg.Detta är knappasl en polilik i lönearbetarnas inlresse, därför att varjeprissiegring för dem innebär en reallönesänkning. Omregeringens inställning till svenska handelsförbindelser med Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om regeringens inställning till svenskahandelsförbindelser med Hert handelsministern erhöll ordetför att besvara i (fp) anmälda fråga,1976/77:14, och anförde: i Siockholm har frågat mig om jag instämmer iuppfattningen all svenska förelag bör avveckla sina förbin- Omregeringens inställning till svenska handelsförbindelser med Densvenska regeringens syn på situationen i har redovisats avutrikesministern i FN. Hon anförde i sitt tal inför generalförsamlingen den 13oktober 1976 bl. a. att den situation som skapats i södra har av Sverigeoch många andra stater karakteriserats som ett hot mot freden. innebärall vi anser del riktigt atl säkerhetsrådet tillgriper sanktioner för atlavlägsna hotet, om inte godtagbara resultat uppnås genom förhandlingar.Utrikesministern framhöll också Ibljande: "skulle vidare vara berettall siödja realistiska förslag om ytterligare åigärder, däribland elt förbudmot uiländskti nyinvesteringar i och ." Delär regeringens uppfattning att beslut om ekonomiska sanktioner mot enskildaländer skall filtas av . Endast härigenom föreligger garantierför alt sanktionerna grundas på en samstämmig uppfattning bland stater avekonomisk betydelse för , någol som i sin tur är en förutsättning föratl sanktionerna skall bli effektiva. Detär naturligt att del politiska läge som råder i liksom omvärldenstryck på detta land påverkar förelagen i deras syn på investeringar iSydafrika. tecken på detta är också atl det - såvitt jag kunnai utröna-inte finns någon investeringsvilja närdet gäller bland svenskaföretag. Jagvill vidare erinra om utrikesutskottets enhälliga uttalande i belänkande1975:9: "Ulskotlel delar den negaliva synen på svenska invesieringar iSydafrika som kan uppfällas som ell slöd lill landelsras-åtskillnadspolitik." Detla uttalande gjorde sedan lill sitt. i Siockholm (fp); Jag vill lacka för svarei, som dock kräver elt klargörande. ISydafrika haren liien minorilel i fanalisk tro på den egna hudfärgensöverlägsenhet skaffat sig all makt, politisk och ekonomisk. Arbetslivet iSydafrika präglas av rasismen. Svarta får svältlöner. Svarta och vila får inlearbeia skuldra vid skuldra, inle ha samma malsalar. inle samma omklädningsrum -del förbjuder lagen. Bl.a. genom det värdefulla kartläggningsarbele som ,TCO och LO gjort vet vi att svenska förelag i i allmänhet inlebetalar bättre löner än andra utländska förelag, all svenska företag i lika rasdiskriminerande som andra arbetsgivare. Sydafrikaär beroende av kapital utifrån - och den sydafrikanska regeringen vill haförelagsinvesteringar. Samiidigi manar oss de svartas organisationer atl stoppasvenska förelag i . Delhär är den allvarliga bakgrunden lill min fråga lill handelsminisiern. Nulycks tro atl svenska förelag upphört med sinainvesteringar i . Det är inie sant. Vad som hänl är att svenskaförelag inle längre för ut pengar från till dotterföretag i del finns svenska förelag som - t. ex. via dotterföretag i - fört överkapital till . Andra företag plöjer ner sina sydafrikanska vinster iSydafrika. Denförra regeringen avrådde med bestämdhet svenska företag från investeringar iSydafrika. Från sida har vi tagit klar slällning. 1975 årslandsmöte uttalade enhälligt all svenska ekonomiska förbindelser med Sydafrikautgör ell slöd till del orättfärdiga sydafrikanska samhällssystemet.Folkpartiet uppmanade därför svenska företag att avveckla sina intressen i ochförbindelser med . Detär alltså folkpartiels uppfattning. Delar Siaffan den? Är hanberedd att på-den nya regeringens vägnar rikta samma uppmaning lill svenskföretagsamhet som den gamla gjorde - att avstå från investeringar i ? Omregeringens inställning till svenska handelsförbindelser med i Siockholm och jag är överens om atl denna diskussionförs mot en allvarlig bakgrund. Frågan är då vad man mot denna bakgrund skallvidta för åtgärder. Jag vill i det sammanhanget citera ytterligare ett styckeav vad som stod att läsa i utrikesutskottets betänkande nr 1975: "Frånsvensk sida har understrukits behovet av en samfälld världsomfattande aktion idetta syfte. Försök att insätta sanktioner som saknar slöd av en eller flera avSydafrikas huvudsakliga handelspartners skulle bli ineffektiva. De skulle kunnainleda i tron att landet utan påföljd kan fortsätta sin raspolitik.FN:s prestige skulle i så fall kunna ta allvarlig skada. Av dessa synpunkter, som ulskottet delar, följerbl. a. att ensidiga svenska åigärder mot skulle vara verkningslösa.Dessutom kan ensidiga sanktioner mot en annan stal, ulan stöd i ettsanktionsbeslut av , vara oförenliga med internationellaöverenskommelser, t. ex. , varav är bundet." i (fp): Jag har ingen annan uppfattning än handelsministern när det gällerFN-sanktioner eller i lag beslutade sanktioner. Det är inte delta del handlarom, utan det gäller vilken vägledning svenska företag skall få av regeringennär deskall la slällning lill sill fortsatta engagemang i . Frågan omvilka krav som bör ställas på svenska företag ärju slor, och den hinner vi integå in på här, men jag menar för min del atl marknadsekonomin förutsätter atlockså företagen är beredda atl på egen hand ta ett moraliskt ansvar, och delgör också svenska företag i mycket hög grad. Men då är del också naturligt altregeringen ger företagen en vägledning i moraliska frågor. 1regeringsförklaringen sägs det klart ul all den nya regeringen avser all ge ettökat stöd till kampen för frigörelse i södra . De frihetsrörelser sombl. a. kommer titt få del av del stödet har vädjat lill atl hindrasvenska företag atl fortsätta sitt ekonomiska stöd via Nr 13 investeringar i och att stoppa de svenska företagen där, som Torsdaeen den J" tvingas följa den sydafrikanska marknadens rasregler. Då har också 21oktober 1976 * svenska företagen rätt att få en klar vägledning från densvenska regeringen, och det är en sådan vägledning som jag efterlyser från herr Om tolkningen av . om skolornas läsår Herr handelsministern : Jag har faktiskt i mitt första anförande citerat elt slycke av vadutrikesutskottet enhälligt uttalade i jusl den fråga som iStockholm menar atl vi skall markera vår uppfattning om. HenWÄSTBERG i (fp): Jag tillåter mig då atl lolka inte direktglasklara ord så att han och den nya instämmer i uppmaningentill svenska förelag all avstå från invesieringar i . Del är bra, tyvad det här gäller är all använda alla de medel som finns tillgängliga i kampenmot del värsta rasförtryck världen skådat sedan . Herthandelsministern : Herr lalman! Det bör inte råda någon tvekanom vad jag har försökt att säga här till i . För altolika åtgärder verkligen skall vara effektiva och inte inge en känsla av att istället bli ett slag i luften mot och andra regimer som vi intetycker om skall vi sträva efter realistiska satsningar, som måste bygga på altFöreniti nationerna sätter kraft bakom orden. HertWÄSTBERG i (fp): Den gamla regeringen riktade liksom en klar uppmaning tillföretagen att på egen hand ta det stegel alt inle investera i . Dethandlar alltså inte om FN-sanktioner eller lagstiftning. Jag hoppas att mintolkning av uttalande är riktig, nämligen atthan instämmer i vad den förra regeringen och sagt på denna punkt. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om tolkningen av bestämmelserna om skolornas läsår Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i (fp) anmälda fråga, 1976/77:11, lillherr utbildningsministern, och anförde: i Röslånga har frågat chefen för uibild- ningsdepartementel om hanvill medverka lill atl del utfärdas klara be- 70 slämmelser så att olika skolors läsår ej blir beroende av hur manskall våga tolka rådandebeslämmelser. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig altbesvara frågan. Skolarbetstidsutredningenföreslog i betänkandet Skolans arbetstider att läsåret skulle omfattasammanlagi () bestående av , högst , och samt85 , helgdagar och . Dåvarande departementschefen och riksdagenanslöt sig till detta förslag. Föreskrifter i enlighet härmed finns också iskolförordningen. Dessa föreskrifter är generella och gäller för hela landet. Enligtskolförordningens 5 kap. 23 S fastställs dag för termins början och slut avskolstyrelsen. Genomen olikartad utläggning av undervisningsdagar, friluftsdagar, lovdagar ochstudiedagar kan läsårets början och slut variera något mellan olika kommuner.Del finns sålunda en viss frihet för skolstyrelserna att variera dentidsmässiga förläggningen av läsåret. Skolstyrelserna kan dock inte ändra dettotala antal dagar som utgör skolans läsår. Skolförordningensbeslämmelser om läsårets längd, antal lovdagar m. m. medför att antaletundervisningsdagar uppgår till 172-176 beroende på det antal friluftsdagar somtas i anspråk. Någon möjlighet till skilda tolkningar härvidlag finns inte. Denfrihet i fråga om utläggningen av läsåret som f n. finns för skolstyrelsernaligger i linje med min uppfattning att man lokalt skall ha möjlighet altanpassa läsåret till skilda förhållanden. Någrabestämmelser som reglerar utläggningen av läsåret och därmed begränsar denlokala beslutanderätten anser jag därför inte vara lämpliga. Omtolkningen av bestämmelserna om skolornas läsår Hert i Röslånga(fp): Jag anser för min del atl läsårets längd bör vara ungefär densamma överhela landet och inte vara beroende av lokala tolkningar. Därmed har jag intesagt alt jag vill ha något slags fullständig likformighet. Jag delarstatsrådets uppfattning att det kan vara rimligt att det finns spelrum inomvissa gränser. Men när avvikelserna blir så stora som tyckerjag det ärviktigt atl bestämmelserna verkligen klargörs. Barnreagerar ju både häftigt och sunt mot vad de betraktar som uppenbaraorättvisor. Och jag måste personligen tillstå att jag själv varken somförälder, lärare eller politiker lyckats besvara den berättigade frågan hur somligabarn kan få mycket längre lov än andra, hur man räknar helgdagar somarbetsdagar och därmed förlänger lovet, medan elever där man inte räknar så fårkortare lov, osv. Somjag ser det är det bl. a. två krav som måsie uppfyllas - två krav som kanske intealllid går hand i hand. Del är sålunda viktigt att tillvarata ambitionen altmeddela så mycket undervisning som över huvud taget är möjligt, dvs. att manutnyttjar den tillmätta tiden. Men det är också viktigt alt barn i olika delarav vårt land har ungefär lika långa lov som inte är beroende av hur manförsöker, hur man vill eller t. o. m. hur man vågar lolka gällandebestämmelser. Nr 13 Jag tackar statsrådet för svarei. Tyvärr innehåller del väl litet förmyckel den uppläsningav skolförordningen. Den springande punkien är naturligtvis denna:Kan man eller skall man räkna helgdagar som arbetsdagar-läs- --------------- dagar ochdå framför allt trettondagen? Är den en arbetsdag? Om tolkningen av från minlandsända sett är det mycket viktigt alt från statsrådets sida bestämmelserna få eltklargörande på denna punkt. Läsårets längd är, som jag sade, ungefär densamma över hela landet. Ochdet finns inte någol utrymme för sådana fria tolkningar som iRöslånga tror alt det finns. Undersökningari några kommuner visar atl kommunerna fyller kravet på antaletundervisningsdagar, och därmed har de hållit sig inom ramen för gällandebestämmelser. Om man däremot skall diskutera sommarlovets längd får mansjälvfallel diskutera utläggningen av två läsår. Jagförutsätter att det i kommunerna finns en medveten strävan att genomutläggningen av läsåret enligt gällande bestämmelser skapa en för elever ochlärare så gynnsam undervisningssituation som möjligt -inte enbart att fålängsta möjliga sommarlov. Jaginstämmer f ö. i dåvarande statsrådets uttalande i proposilionen 1968: "Starka skäl av pedagogisk och medicinsk natur talarför all läsåret förses med 'andningspauser' och inte komprimeras för mycket.För egen del ansluter jag mig därför lill utredningens förslag och förordar,att läsåret skall inrymma ." Omlovdagar mot förmodan i alltför hög grad används i samband med läsårets börjanoch slul får lovdagarna inte den effekt som avsetts vid ställningstagandet lillantalet lovdagar. HertPETERSSON i Röslånga (fp): Detta var en liten komplettering men inle elt direki svar på den frågajag ställde. Beträffandesommarlovet vet jag faktiskt - det är inte någonting som jag tror - att detskiljer , dvs. , i lovets längd mellan skolorna iSkåne och i , och delta tyckerjag är orimligt. Jag menar atllovets längd inte skall vara beroende av hur fiffig och finuriig man kan varanär man utläser rådande beslämmelser. Jag trodde alt jag med mina två anföranden hade talat om att man intekan vara så fiffig och finurlig som i Röslånga förutsätter. Jaginbillar mig all jag har klara fakla bakom mig när jag säger det. HerrPETERSSON i (fp): Då återstår bara en fråga: Är vid skolstarten en läsdageller inte? 72 Överläggningen var härmed slutad. § 14 Föredrogs ochhänvisades 1976/77:11 tillskatteutskottel §15 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1976/77:10. §16 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:11 av () till herr socialministern om anordningsbidragen fördaghemsbyggande: F. n. utgår anordningsbidrag till kommunerna försådana daghems-projekt som igångsätts före . Pågrund av överhettning inom byggsektorn befarar fiera kommuner att det tidsschematinte kan hållas. Från flera kommuner säger man sig inte kunna förverkliga sinaambitioner beträffande daghemsbyggandel. Man klarar helt enkelt inle avtidsfaktorn. Delkan därför ifrågasällas om inte tiden för kommunerna borde utsträckas. Enligtuppgifter har tidigare statsråd meddelat att man hade för avsikt atl underhösten ta upp denna fråga till prövning. Övervägersocialministern att utsträcka tiden för erhållande av anordningsbidrag fördaghemsbyggandel i landets kommuner? 1976/77:12av i (s) till herr indusiriminisiern om åtgärder för atträdda svensk skinninduslri: Iregeringsförklaringen av slår: "Regeringenskall föra en polilik för sysselsättning och boende i alla delar av landet. ---- Vårt lands ekonomiskall även bygga på en socialt styrd marknadshushållningmed fritt konsumlionsval, fri konkurrens och en aktiv konsumentpolitik." Sysselsättningsutredningenanförde i SOU 1975:90 bl. a.: "Var och en som kan och vill arbeta skall ha rätt till förvärvsarbete. Enutjämning av sysselsättningsmöjligheterna mellan landets olika delar är ellgrundläggande mål för sysselsättningspolitiken." Denförst citerade satsen från regeringsdeklarationen bör som jag ser det kunnajämställas med de citerade satserna från sysselsätlningsutredningen. Del gersom slutsats atl sysselsätlningsnivån på en ort eller i en region bör kunnaupprätthållas på den nivå som gäller samt 6 protokoll 1976/77:9-15 att om det gäller englesbygdsort eller en region med låg sysselsättning sysselsättningsnivån börkunna höjas. Detta betyder behov av fortsatta kraftfulla insatser genom en aktivregionalpolitik från statens sida med en fortsatt ökad industrialisering iglesbygden som följd. Svenskskinnindustri med huvudcentrum i upplever f n. en intensiv och ökandeimportkonkurrens från bl. a. lågprisländer såsom och . Importenav skinnkläder ökade från och 12,0 milj. kr. 1970 till och154,2 milj. kr. Importen från lågprisländer upplevs av branschen somdumpning. Skinnindustrin sysselsätter omkring 1 500 personer vid ett70-tal arbetsplatser, och av dessa sysselsätts ca 1 100 vid ca 60 arbetsplatseri . De anställda och deras familjer är oroliga över skinnbranschensmöjligheter att överleva till följd av den stora imporikonkurrensen. Beklädnadsbranschenhar under en följd av år stått inför och genomfört en strukturomvandling. Dennastrukturomvandling har även nått skinnindustrin. Siaten har gjort storainsatser för teko- och skoindustrin genom handelspolitiska och branschfrämjandeåtgärder samt olika typer av lokaliseringsstöd. Dessa insatser från statenssida bör nu även utsträckas till skinnindustrin. Medhänvisning till det anförda ber jag att få ställa följande frågor till herrindustriministern: Vilkaåtgärder tänker industriministern vidta för att rädda svensk skinnindustri? Vilkainsaiser är regeringen beredd att.sätta in för att rädda arbetstillfällena fördem vilkas arbete är i fara på grund av den hårda importkonkurrensen inomskinnindustrin? §17 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 19oktober 1976/77:23 av herrRosqvist (s) till herr arbetsmarknadsministern om tidpunkten för byggande avreaktor 3 vid kärnkraftverket i Simpevarp: Reaktor 3 vid kärnkraftverket i Simpevarp,(0 3), ingår bland de elva reaktorer vilkas byggande treriksdagspartier tillstyrkte vid det energipolitiska beslutet . Beställningarpå reaktorkärl (Uddcomb, ), generatorer (ASEA, ) och turbiner() till en kostnad av har redan lagts ut. Entusental byggnads-, anläggnings- och montagearbetare beräknas få sysselsättningunder byggnadstiden. Såväl stora som små företag har räknat med att bliengagerade vid byggandet. har förberett och stårfärdig att sätta i gäng byggandet av bostäder för både byggnadsfolk ochdriftpersonal. Igångsättningenmed byggandet av O-trean har ett stort intresse ur arbetsmarknadssynpunkt. Vilketbesked kan arbetsmarknadsministern ge kommun, anläggningsarbetare och storaoch små företag som vill ha besked om starten för anläggningsarbetet medO-trean? 1916/11:14av (vpk) lill herr industriministern om åtgärder för att iryggasysselsättningen i : Den fördjupade krisen inom och reser bådeakuta och långsiktiga problem. Dels måste ställning las till vilket omedelbartstöd som eventuellt skall ges till NJA, dels måste den styvbarnsroll NJA fåttsig tilldelad inom den samlade stålindustrin nu omprövas. Slutligen måste manpå allvar ta ställning till den framtida produktionsinriktningen. Motnämnda bakgrund får jag ställa följande fråga till herr industriministern: Vilkagarantier är regeringen beredd att lämna för sysselsättningen i och detövriga med anledning av den aktuella situationen där? 1976/77:25av i (s) till herr industriministern om åtgärder för atltrygga sysselsättningen i : Vilkaåigärder avser industriministern vidta för att dels på kort sikt, dels på långsikl trygga sysselsättningen i ? 1976/77:26 av () till fru statsrådet om anteckningar i patientjournaler: Anteckningar i patientjournaler kan inte sällanpåverka människors förhållanden på ett integritetsingripande sätt. Därför bordepatienter som regel ha möjlighet att läsa sina egna journaler och få till ståndändringar när anteckningarna kan befaras leda till negativa personligakonsekvenser. Det är också angeläget att journaler förstörs i enlighet medfasta och ur rätlssäkerhetssynvinkel trygga rutiner. Motbakgrund av ett aktuellt fall i där en kvinna misslyckats med alt fåtill stånd förstöring av patientjournaler, som enligt hennes mening innehållerfelaktiga personomdömen som kan menligt påverka hennes förhållanden, vill jagtill fru statsrådet ställa följande fråga: atl framlägga förslag om åtgärder i syfte att stärka patienternasintegritetsskydd i samband med patientjournaler? 1976/77:27av (vpk) till fru bostadsminislern om åigärder för atl vidgaboendedemokratin: 1 regeringsdeklarationen sägs alt del är angelägetatt förbättra bristfälliga boendemiljöer och att öka de enskilda människornasinflytande över sitt boende. Detta kopplas till ett uttalande om att bättremöjligheter för den enskilde alt äga sin bostad måsle skapas. Det ger intryckav alt regeringen anser all boendedemokrati bara kan fungera om man äger sinbostad. Motbakgrund härav vill jag ställa följande fråga till fru bostadsminislern: Vilkaåigärder ämnar statsrådet vidta för att se till all boendedemokratin kanomfatta alla boende? 1976/77:28av fru .Ahrland (fp) till herr statsrådet om sambeskattningen: I regeringsförklaringen lovade statsministern attregeringen skall fullfölja avvecklingen av den faktiska sambeskattningen.Samma uttryck användes av den tidigare regeringen i en proposiiion så sent somi våras. Men infördes en ny typ av sambeskatining för äkta makar somär verksamma i s. k. fåmansförelag, så all den ena maken - läs husirun - skallanses tjäna enbart hälften så mycket som den andre även när de fakliskl arbetarlika lång lid. Jagfrågar därför statsrådet : Anser ni alt detta är sambeskatining? hur snart är ni beredd att ändra reglerna? 1976/77:29av i (vpk) till herr arbetsmarknadsministern omsysselsäiiningsproblemen till följd av uppskovet med 80: Planerna på 80 har lagts åt sidan.Detta får inte endast betydande direkta effekter på sysselsättningsläget iLuleå och . Del rubbar också grunden för följdinvesteringar inomjärn- och slålinduslrin. Det ställer slatsindustrierna rent allmänl i ettändrat läge. Motdenna bakgrund får jag ställa följande fråga till herr arbetsmarknadsministern: Har regeringen några alternativa planer för attangripa de sysselsättningsproblem som följer i spåren av övergivandet avStålverk 80, och vari består i så fall dessa planer? 1976/77:30 av herrHermansson (vpk) till herr industriministern om vissa företagsfusioner: inom glasbranschen, bl. a. Saini-Gobain och Gräng- esberg, har beslutat attbilda ett gemensaml holdingbolag med säte i . Beslutet har mötts avprotester från de anslällda vid Glasverk. Anserindustriministern att fusioner av denna typ står i överensstämmelse med vadsom sägs i regeringsdeklarationen om till privat maktkoncentration skallmotverkas och de multinationella företagens verksamhet särskilt uppmärksammas? 1976/77:3] av herrAndersson i (c) lill herr indusiriminisiern om åigärder för att iryggasysselsättningen i :