prot · G009118 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är väl bekani all den också har en kritisk och negativinställning. Det må den nu ha diskussionsvis, men det får inte påverka domarnasattityd lill laglillämpningen. Jagkan säga all jag själv har en ansökan inne om gemensam vårdnad, men den harlegal inne åtskillig lid , och den tycks inte bli behandlad med den förtursom vårdnadsärenden enligl praxis skall ha. Den tycks ha försvunnit ibyråkratin. Med den sortens attityder kan det vara risk alt genomslagskraflenför den här reformen blir något begränsad. Jag är inle alls så säker på all dén där Ijumhelen förra årel som herrSvensson i talar om berodde på all förslaget om barns rättsliga ställningkom från konservativt håll, I del särskilda yttrandet sades nämligen: "Imotsats till vad motionären gör gällande vill vi påstå alt samhällel på alltsätt strävar all befrämja barns trygghet och rättssäkerhet," Jag varorolig för all del inle var så väl beställt med detta, och det var anledningentill min motion. Vadvill f ö, sätta i slället? Är ändå inte barnets bästa den endaledsriärna man har? Det klankas en del på domstolar, men det är inte baradomstolar som avgör sådana här frågor ulan det ankommer på varie förälder attta ställning. Min erfarenhel från domstolar är all föräldrar i konfliktsituationerväldigt ofla glömmer bort barnets bäsla - de tar upp sina egna konflikter somdet viktiga och spelar ul barnet mol varandra. Som domare har jag upprepadegånger fåll säga lill föräldrar: Ni måsle komma ihåg att ni skall se tillbarnets bäsla. Egentligenär det synd att som är så samhällsengagerad inle sitter somnämndeman, för då skulle han veta att vårdnadsfrågorna, umgängesfrågorna,frågor där det gäller barns framlid är del svåraste mål man kan ha i endomstol. Jag skulle vilja påslå att de svenska domstolarna prövar de målen meden enorm noggrannhet, och där är verkligen också mänskliga känslor med. Sedantyckte atl det var underligt att jag inte gick med på denlagregel som ni har föreslagit. Men del finns som jag ser del så mångalagregler som behöver ändras i detta sammanhang, och jag tror alt det ärviktigt att kommittén nu får arbela oh ge de förslag som den kan finnalämpliga. FruANDERSSON i Kumla (s): I motsats till är vihell övertygade om alt det tillägg till som vi har föreslagitkommer att påverka föräldrarna och stimulera dem att samarbeta för barnetsskull. Vi tror också att del ger fler människor ambitionen atl enas och atl föräldrarnagenom en sådan lagregel lägger sig vinn om atl undvika inbördes stridigheter.Det måste i sin tur vara ägnat all främja en för barnen trygg och harmoniskulveckling. Det kan heller inle uteslutas att den föreslagna lösningen kommeralt utöva en viss press på föräldrarna att gemensamt försöka klara problemen.Jag tycker att man i della sammanhang inte skall underskatta lagstiftningensbetydelse. Hen i (vpk): Jag skall inle vidare försvara mig mol jag sade varelt försvar mot förebråelsen alt vi var alllför ljumma. FruLindquists senasie anförande illustrerar just att här finns olikainfallsvinklar i fråga om synen på vad som är bäst för barnet. det hela som en domare: här är två rätlskrafliga parter som strider om enicke rättskraftig part. Del är så hon upplever del. Vi ser det från en annanulgångspunkl. Vi menar bl. a., vilkel vi också förde fram , alldomstolarna inte är lämpliga fora för beslut av detta slag. De må vara samvetsgranna,de må vara uppriktiga, men vi anser inte atl den procedur som de representeraroch del synsätt som hillills har varit förhärskande gör dem lämpliga all ta itumed dessa svåra fall. Vi har föreslagil en annan procedur. Vimenar all man inte annat än i speciella fall - såsom jusl övergrepp mot barn -kan sätta upp barnets bäsla mot föräldrarna. I vårdnadslvister finns del intetvå tvistande parler plus en part som är offer för tvisten utan det är enhelhet, ett familjesociologiskl sammanhang som fortsätter att finnas tilloavsett alla skilsmässor och som måste bringas att fungera på ell velligt sätt.Del var huvudtanken bakom idén om gemensam vårdnad, och det var därför vi stöddeden. Den får man inte att fungera genom atl insistera på atl få ta ställningför den ena eller andra parten eller genom atl sälla upp barnet motföräldrarna. Atldet uppstår sådana situalioner som talar om, situationer därföräldrarna talar om sig själva, är ju egentligen ingenling som är fel. Det ärfel från synpunkt som domare, i vilken egenskap hon enligt lagenhar alt beakta barnels bäsla. I den egenskapen är hon relativt ointresserad avföräldrarnas konflikter. Men för att ell fungerande familjesociologisklsammanhang skall kunna vidmakthållas efter en skilsmässa är del tvärtom oerhörtviktigt att föräldrarna får tala om de konflikter som föranlett hela tvisten.Kan man få dem alt tala om dessa konflikter och på en annan väg än denrättsliga få vissa av dem att upplösa konflikterna eller i varie fall att blibringade under psykisk kontroll, anser vi att del skapas elt annat klimat, somkraftigt förbättrar möjligheten all åsladkomma en faktisk och - i förekommandefall -också rättslig gemensam vårdnad. Detta är den rikliga målsättningen.Denna målsättning upphör aldrig bara därför alt en domstol gjort elt rättsligtutslag i en tvist Till i Kumla vill jag säga all jag ser den lagregel somhon föreslår som alldeles omöjlig. Man kan inle lagtekniskt utforma en regelsåsom hon har gjort. Sedanvill jag bara säga alt det verkligen inle var vår avsikt atl dra uppvårdnadsfrågorna till en slor debatt. Om del hade varit avsiklen skulle jagmycket väl ha kunnat yrka bifall till den motion som jag själv har väckt. Viansåg i lagutskottet efter en mycket ingående diskussion att den debattenkunde anstå, och därför säger jag inte mer om del . Tillherr i skulle jag vilja säga all det här ändå är fråga om tvårätlskrafliga parter. Det gäller här två makar. Vad jag vill framhålla äregenlligen precis detsamma som vill framhålla, nämligen attingen lar till vara barnels intressen i de sammanhangen. Del är beklagligt atlinle den tanken har kommit fram. Del var detta som var utgångspunkten för minmotion . Om jag inte minns fel sade utskottet redan dä att mani vissa sammanhang skulle kunna länka sig altvi har ett ombud för barnels rätt. Barnets rätt kommer alltså inle fram i dehär konflikterna mellan föräldrarna. Det bara är på det sättet, och del kan välherr tro på, när jag efter en lång erfarenhet av sådana här konflikterhar kunnal konslalera detta. Man kan fråga och fråga, men föräldrarna är såfast i sina egna konflikter atl barnets bästa kommer i andra hand. Därför anserjag -och där är vi tydligen ense - atl del viktiga i alla sammanhang ändå ärhur barnet har del. i Kumla (s): Trots alt kan åberopa juridisk sakkunskap i denna fråga,vill jag ändå hålla fast vid att vårt förslag lill lagteknisk lösning mycketväl skulle kunna genomföras. Jag vill också fästa uppmärksamhelpå alt jag inle har yrkat bifall till min motion. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskotlelshemställan, dels utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill motionen nr 666 av i , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärl votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemslällan i belänkandet nr 26röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill motionen nr 666. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkslälldes volering medomrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Påförslag av herr förste vice lalmannen beslötkammaren all uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återståendeärenden lill morgondagens sammanträde. §10 Herr förste vice talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle näringsutskottels betänkanden nr 26 och 29uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 11 Kammaren ålskildeskl. '"""i TOM T:SON THYBLAD