prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — arbetsgrupp tillsammans medkommunerna har utarbetat elt program och överlämnat det lill regeringen.Förslag finns alltså. När del i svarel här sägs att den grupp som trots allthar tillsatts skall la fram förslag till åtgärder är del en övning som inle ärerforderlig. Del är pengar som fallas. Och pengar ankommer det på regeringen attta fram. Minkonkrela fråga lyder: Kommer regeringen att anvisa några särskilda medel förVindelälvsområdet och i sä fall hur stora belopp? Jag vill säga lill i alt jag naturligtvisbeklagar all svaret har dröjt, men jag hoppas liksom han all resultatet frånden tillsalla arbetsgruppen skall bli bra. Avsikien är alt arbetsgruppen skallarbeta bl. a. med ulgångspunkl i den av länsstyrelserna och kommunernautarbetade förteckningen över åtgärder, del s. k. Vindelälvsprogrammet.Arbetsgruppens förslag kommer därefter all prövas i berörda departement utanonödig tidsuldräkt. Avdetta följer också all del statliga ekonomiska stöd som krävs för genomförandeav projekl som prioriteras av denna arbetsgrupp kommer alt prövas av regeringeni vanlig ordning. De medel som industriministern i årets budgetpropositionanvisat för särskilda stödåtgärder i glesbygd - vilka delvis är avsedda föråtgärder inom Vindelälvsområdet - behöver inle nödvändigtvis beröras av deförslag arbetsgruppen kan komma all lägga fram. Detär min förhoppning att arbetsgruppen skall arbeta snabbi och så snart sommöjligt redovisa sina förslag. Till i kan jag inle sägaannat när han nu Nr 140 kräver handlande än: Regeringen har handlat genom all tillsätta arbets- den gruppen i fråga som värderar de olika förslag som kommer fram. Hen i (c): Jag anser att det är väldigt värdefullt alt del nu har tillsatts enarbetsgrupp, sä att man kan samordna dessa frågor i regeringen. Vihar erfarenhet av hur den socialdemokratiska regeringen uppträdde. Den haringenling gjort. Den har svikit folket i Vindelådalen trots etl klart ochotvetydigt riksdagsuttalande när frågan var uppe i : Om älven inlebyggdes ul skulle kompensation ges till området. Det var nödvändigt med ellregeringsskifte för atl arbetet skulle sällas i gång. Del finns en storbesvikelse i området för atl den socialdemokraliska regeringen ingenting hargjort och över all t. o. m. socialdemokraliska riksdagsmän från området harröstat emot åtgärder. Nuhoppas folkel i del här området all någonting skall ske. Jag tolkarjordbruksministerns svar pä det sättet att någonting nu kommer att hända. Jagvet all del finns konkrela objekt, som kommer all föreläggas regeringen- inomde närmaste dagarna-och då hoppas jag alt regeringen tar sill ansvar. Jordbruksministernsade alt när förslagen lill projekt läggs fram skall man "i vanligordning" pröva dem. "I vanlig ordning" tycker jag var elt mindrelämpligt ullryck i detta sammanhang - därför all sädana här frågor aldriglidigare har prövats. Man måsle alltså "i speciell ordning" prövadessa frågor. Om genomförande avåtgärdsprogram Jör Vindelälvsområdet Hen i (s): Jag konstaterar än en gång alt jag inte har fått svar pä min andrafråga om de konkrela åtgärderna. Jag fick inle heller svar pä frågan hur mycketpengar regeringen är beredd att satsa. Manskall handla, säger jordbruksministern, och så har man tillsatt en arbetsgrupp.Men åk upp till Vindelådalen och fråga människorna om de tycker all detta äretl handlande. Fråga dem om de vill se ytterligare en arbetsgrupp. 101 96 avbefolkningen säger nej till ytterligare utredande och grupper när det gäller dehär frågorna. De olika frågorna är utredda - del fallas bara pengar. Härskall ju inle föras en debatt mellan i och mig, men hanangriper nu den socialdemokratiska regeringen, som han säger har svikit. Jagvill då bara ciiera vad sade i debatten : "Manskall komma ihåg all i lokaliseringsstöd har man i regionen fåll 144 miljonerunder . Man har alltså en bra grund alt slå på när det gälleratl vidareutveckla näringsliv och boende i denna bygd." - Det var hansbedömning av den socialdemokratiska regeringens åtgärder. Mennu är det fråga om vilka åtgärder den nya regeringen är beredd att vidla. i säger all han vel all del finns konkreta Omgenomförande av åtgärdsprogram för Vindelälvsområdet Det är enhäpnadsväckande upplysning - del var ju del jag frågade jordbruksministern om.Nu får jag av i veta all del finns sådana, men de förtigsav regeringens representant i den här debatlen. Jag vill därför upprepa fråganlill jordbruksministern: är de konkreta objekt som regeringen övervägerall sätta i gång? Och : Var finns pengarna för dessa objekt? i reagerade mol formuleringen att förslagenskall prövas i vanlig ordning. Jag finner inget konstigt i det ordvalet. Dettaär del arbetssätt vi har. Vi måsle väga olika förslag mol varandra och taslutlig ställning. i reagerar negativt mol den nu tillsatta arbetsgruppen. Delär kanske ändå atl döma ut den . Redan vid sitt första sammanträde komden fram lill konkreta förslag, som den har förelagt regeringen och somregeringen skall fatta beslul om. De föreslagna åtgärderna är dels salsning påturism, dels satsning på industrihus i vissa orler, pä tillsammans mellan 15och 20 milj. kr. Jag tycker att del är en bra början för arbetsgruppen. Jagtror att det skulle vara en styrka för arbetsgruppen om den kände alt den hadeförtroende frän alla representanter från del berörda området. Då kanskegruppens arbetsresultat skulle kunna bli ännu bättre. Jagtycker dessutom alt i begär väl myckel Detriksdagsbeslut som åberopas fattades 1967. Det har förflutit tio är sedan dess.Den här regeringen har befunnit sig i regeringsställning i drygt ett halvår.Under del halvåret, menar i , borde del ha hänt mer änunder . Jag lackar naturligtvis för del visade förtroendet, men det ärall ställa förväntningarna på oss alltför högt. Hen i (c): Enligt min mening är det utomordentligt viktigt att arbetsgruppen kommitlill stånd. Den skall nämligen, om jag har förställ del rätt, genomföra deåtgärder som den socialdemokratiska regeringen har avstått från alt genomföraunder mänga år. Förslagtill konkrela åtgärder finns i kommunerna - del tror jag att också GeorgAndersson känner lill. Kommunerna skall presentera dem för arbetsgruppen ochför regeringen. Socialdemokraternahar svikit - jag tror all också i sitt hjärta måste erkännadetta. Om han vill undersöka del närmare rekommenderar jag honom alt fråga folki och Vindelådalen om de är nöjda med den socialdemokratiskaregeringens handläggning av denna fråga. Hen i (s): Jag konstaterar atl i vrider sig som en mask förall komma ifrån en obehaglig situation, nämligen den alt den borgerligaregeringen inle visat sig vara beredd alt fullfölja det program som riksdagenställde sig bakom . Jordbruksministernlåter nu förslå att man i alla fall diskuterar och har vissa förslag som manskall la ställning lill. Det är beklagligt all det skall vara så knapphändigtmed informationen alt man måsle pressa jordbruksministern för alt fä fram någrasmå antydningar om de diskussioner som förs. Detjordbruksministern sade i sitt senaste inlägg tyder på alt man i alla falldiskuterar, och del är i och för sig bra. De belopp som nämndes var blygsamma,måste jag säga. Om det utlovade 143-miljonersprogram-mel skall förverkligas päfem är vill del lill all man sätter in betydande belopp . Vibehöver inte dröja och se på arbetsgruppers resultat. Tillämpa litetnärdemokrati nu! Kommunerna har varit med och utarbetat ett program. De slårfärdiga alt förverkliga det om de får pengar från statsmakterna. Omgenomjörande av åtgärdsprogram Jör Vindelälvsområdet HerrNILSSON i (c): anser tydligen all han redan nu kan säga att regeringeninte vill fullfölja det program som föreligger och som man har tillsatt enarbetsgrupp för all genomföra efter seriös prövning av varje fråga. Del är enunderlig logik som har. Jag vill gärna fråga honom: Känns detinle väldigt obehagligt all som socialdemokrat och boende i della områdekonstatera all den socialdemokratiska regeringen har nonchalerat denna fråga iså ? HenANDERSSON i (s): övergår den här diskussionen till min förvåning i en debatt mellanherr i och mig utan all jordbruksministern deltar. Till vill jag bara säga all herrÅsling i debatten ansåg alt del hade gjorts betydande insatser idetta område under den socialdemokratiska regeringens lid. Vad har skettdärefter, i ? i (c): De insalser som gjorts i Vindelådalen har kunnal göras i varje områdesom lillhör inre stödområdet. Vad socialdemokraterna har underiälit all göra äralt följa del riksdagsbeslut som innebar all när inle byggdes utskulle särskild ersättning tillkomma området. AllAnders inle gick upp nu kan väl närmast lydas som ett tyst besked omall regeringen är beredd atl fullfölja det riksdagsbeslut somsocialdemokraterna har nonchalerat. i (s): Jag instämmer i i bedömning alt regeringen ärtyst i denna fråga. Delta beklagar jag. Överläggningenvar härmed slutad. Herrförsvarsminisiern KRÖNMARK erhöll ordet för atl besvara ()anmälda fråga, 1976/77:420, och anförde: har frågat mig hur jag ser på FRI:s verksamhel ochdess kostnader i relation lill möjliga rationaliseringsvinster inomförsvarsmakten. 1propositionen 1976/77:74 om totalförsvarets fortsatta utveckling är en avutgångspunkterna att del för krävs långtgåendeminskningar av kostnaderna för den centrala administrationen och förvaltningeninom försvarsmakten. Dessutom krävs förändringar i försvarsgrenarnasfredsorganisalion. Dessa åtgärder är nödvändiga för att vi skall kunna avsättatillräckliga resurser för utbildning och male-rielanskaffning inom den loialautgiftsramen. Kostnadsminskningar bör i första hand åstadkommas genomfortlöpande rationaliseringar. Delta kommer dock inte atl vara tillräckligt.Ambitionssänkningar måste dessutom ske inom flera områden. FRl:sanslag är för /78 beräknat lill 17,5 milj. kr. Drygt hälften avdel beloppet har avsatts för ulveckling av informationssystem. Resten gårfrämst lill ulveckling av ralionaliseringsmeiodik, utbildning m. m. samt lillmedverkan i och genomförande av utredningar. Deutredningsresurser som totalt avsätts för rationaliseringsarbelel inom delmilitära försvaret uppgår till närmare 50 milj. kr. Denna summa ärmindre än 1/2 96 av våra loiala kostnader men inle desto mindre är det ellstort belopp. har rätt i au del finns anledning att ställafrågan om denna insats svarar mot de förväntade besparingseffekterna. FRl:suppgift i ralionaliseringsverksamhelen är främst atl skapa överblick över deåtgärder som skall genomföras. skall ske i form av en total plan, varvidinstitutet bl. a. skall bedöma om de insatta resurserna svarar mol förväntadebesparingseffekter. FRI skall vidare verka för alt bra meioder används iraiionaliseringsarbetei samt biträda de myndigheter som skall genomförarationaliseringsåigärderna. Enligl allmänna verkssladgan är varje myndighetansvarig för all den egna verksamheten bedrivs rationellt. Somjag har anmält i propositionen 1976/77:74 pågår arbete inom försvarsdepartementetbeträffande formerna för ralionaliseringsverksamhelen och FRI:s roll i denna.Delta arbete är ännu inle klart. En utgångspunkt är emellertid atl del krävsen fortsall intensiv rationalisering inom Den sakkunskapsom finns vid FRI behövs därför även i framliden. Däremot räknar jag med attpersonal vid FRI i ökad utsträckning skall utnyttjas direkt av de myndighetersom ansvarar för ralionalise-ringsprojekien. Jag avser också att pröya ombättre förutsättningar kan skapas för en noggrann bedömning av olikaralionaliseringsprojekts lönsamhet genom att myndigheterna i ökad utsträckningsjälva får bestrida kostnaderna och köpa tjänster från institutet. Omförsvarets rationaliseringsin -stitut Jag ber att fä tacka försvarsministern för svaret pä min fråga. Delvar utomordentligt värdefullt att få frågan om rationaliserings-verksamheteninom försvaret så utförligt belyst. Del är ju också en fråga som allmäntdiskuteras. Lål mig bara göra en kommentar. Jag delar hell målsättningarna iövrigt i propositionen 1976/77:74 om totalförsvarets fortsatta ulveckling ochutgångspunkterna för ralionaliseringsverksam-heten. Jag fäste mig emellertidvid en formulering i svaret, som inte är så lyckad ur försvarets och samhälletssynpunkt, nämligen att vi i så stor utsträckning är tvingade att accepteraambitionssänkningar på olika områden. Det är inget tvivel om attOmorganisationen har medfört konsekvenser härvidlag. Vimåste hell naturligt ha en mycket stark fortsatt rationalisering inomförsvaret. Det beslul som vi skall ta i försvarsfrågan ger så passsnäva ramar atl kostnadspressen blir väldigt hård. Del finns, som jag påpekat imin fråga, inget område i samhället som är utsatt för en så hård kosinadspresssom försvaret. Frågan är emellertid om det i längden är försvarbart med ettsärskilt verk för den här verksamheten. Jag vill erinra om atl redan när FRIinrättades anmäldes i en reservation från bl. a. moderata samlingspartieti statsutskottet atl detta verk inte borde inrättas. Dä var del fråga om eltanslag på 5 milj. kr. Sedandess har del naturligtvis hänt myckel. Del som gjort alt jag slällt denna frågaär alt jag, efler det arbete som jag har bedrivit inomförsvarels fredsorganisalionsulredning, blivit mer och mer tveksam. Där har vigenom att föreslå betydelsefulla ingrepp i fredsorganisationen ändå intekunnat åstadkomma en årlig besparing på mer än 25 milj. kr. Mol del skall vägasde 17,5 milj. kr. som FRI har för nästa budgetår. Jagdelar den uppfattning som framfördes försvarsulredning - och dengick också igen i statsrådets svar - att ÖB, försvarsgrenscheferna och övrigamyndigheter inom försvaret själva har huvudansvaret för rationaliseringen inomförsvaret och alt verksamheten vid FRI mot den bakgrunden bör fä en något annaninriktning än f n. Inte bara inom FRI ulan inom all sådan här verksamhet trorjag, som också statsrådet säger, att det är värdefullt med en noggrannprövning. Del läget kan ju uppstå att man plötsligt finner all den kanskestörsta och snabbaste 2 protokoll 1976/77:140-141 Om försvaretsrationaliseringsin -stitut rationaliseringsvinsteninom försvaret uppnås genom att man lägger ned FRI. Då tycker jag all manfördomsfritt skall pröva även den utvägen. Jag konstaterar all och jag är överens om nödvändighetenav rationaliseringar. Jag vill deklarera atl en myndighet som FRI i och försig inle är ell självändamål. Dess verksamhel har exempelvis bestått i att isamråd med ÖB ha rationaliserat bort ca 2 700 tjänster iförsvaret, vilket innebär rationaliseringseffekter på ca 600 milj. kr. Denfråga som vi skall behandla går ul pä atl man skall fortsätta medrationaliseringar och indragningar i ungefär samma takt, även om vi också skallpröva andra möjligheter lill besparingar. Också därigenom skulle effekten kunnabli 600 milj. kr. Vihar - del sade jag också i mitt svar - verklig användning för densakkunskap som finns inom FRI. Jag ser del som ändamålsenligt atl dessaexperter, kanske i annan omfattning, ställs lill myndigheternas förfogande. Ellsådanl här institut skall inte bara verka för alt fä fram en sä godorganisation av försvaret som möjligt ulan också se lill alt den egnaverksamheten blir så effektiv som över huvud taget är tänkbart. Jag konstateraratl och jag tycks ha samma grundupp-fallning. Hen (): Bara en enda kommentar. Jag är hell övertygad om atl vi måste harationaliseringsexperter inom försvaret. Vad jag ifrågasatte -jag är medvetenom all försvarsministern är villig alt pröva del framöver - är om verksamheten skall fortsäita just i sinnuvarande form. Här pågår ändå genom ÖB:s och olika försvarsgrenschefersförsorg en om-fallande vardagsrationalisering. Jag börjar tro -jag villunderstryka della - all vi har hamnat i elt läge, där ytterligt smårationaliseringsvinster kan uppnås. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs men bordlades åter konslitulionsulskotlels belänkande 1976/77:45finansutskottets beiänkanden /77:29 och 31 skalteutskotlets betänkande1976/77:50 justitieutskottets beiänkanden /77:37 och 38 utrikesutskottetsbetänkande /77:21 socialutskottets beiänkanden /77:30, 32 och 36-39jordbruksutskottets betänkande 1976/77:36 näringsutskottets beiänkanden1976/77:39, 45 och 46 civilutskoltets beiänkanden /77:39 och 40 § 8 Ändring ibyggnadslagen, m. m. (forts.) Nr 140 Fortsattes överläggningenom civilutskoliels betänkande 1976/77:35. HenHÅKANSSON i (s): Ändring i byggnads- Jag vill försöka knyta ihop den del av debatten som lagen, m. m. fördessent i går med vad som följer och göra det genom alt påminna om vadutskottets ordförande sade i sin sista replik till refererade där vad några deltagare i den hearing som civilutskoltet haftmed olika företrädare sagt lill honom i elt privat samtal om den aktuellapropositionen och menade att de givit propositionen sitt stöd i detta samtal. Jag skall avslå från atltala om för kammaren vad mina privatsamtal med hearingdellagarna haft förinnehåll, även om del i och för sig vore ytterst frestande all på det sättetbalansera uttalande. Jag håller mig till vad man bör hålla siglill, nämligen det som kom fram vid utskotissammanträdet. Del stöd som jag dåhar är förutom egna minnesanteckningar även annan dokumentation, som visar allav de åiia företrädare för olika organ som deltog gav sex företrädare på intryck av all de inle kan anses stödja propositionen. En var tveksam ochbara en lalade för innehållet, nämligen LRF:s företrädare. Atl delta sedan ären opinionsyttring, som jag tror stämmer väl med den eventuella slörre ellermindre fackkunskap som finns i och utanför delta hus, tar förmodligen herrMattsson inte någon hänsyn lill. I så fall hade motion kunnal varaetl iniressani underlag för en diskussion i utskottet i konstruktiv anda, som viockså förklarade oss beredda atl föra men som och övrigaregeringspar-liföreirädare avstod från alt ta upp. Ettofta hört påstående är alt den byggnadslag och den byggnadsstadga som vi i daghar är krångliga. Man säger att de benämningar som finns i den har dåliganknytning lill allmänt språkbruk. Även tidsenligheien har diskuterats. För denskull har bygglagutredningen sett på detta. Den är nu remissbehandlad och klar.Bosladsminislern har i en frågedeball givit alldeles klart besked om all ettlagförslag kommer atl remitteras . Något annat har vi inte fållhöra. Vadsom nu behandlas ger oss därför anledning atl i första hand ställa frågan:Varför bryter man ut denna lilla del, som måste få en myckel kortvarig levnadoch som har ell i och för sig tveksamt och lika oklart innehåll som dennuvarande byggnadslagen och byggnadsstadgan?. Menåter lill den påstådda krångligheten. I och för sig är det rimligt att fråga: Blir del då enklare och lättare med del som föreslås? Bo- stadsministern lanserar ett helt nytt begrepp, "tätbebyggelse av mindre omfattning". Del är, tycker jag, lika svårförståeligt som de regler och definitioner vi har . Del är lika oklart lill sitt innehåll och, vad värre är, det är tämligen odefinieral i propositionen. Man kan förmoda att detta ger anledning lill mänga tolkningar med olika och helt mol- 19 Ändring i byggnadslagen, m. m. Jagskall anföra några citat ur propositionen som klart slår mot varandra. Detfinns många exempel pä detta, men jag skall begränsa mig till två par. Pä s. 17 sägs: "-- villjag stryka under viklen av all inte produktiv jordbruksmark tas ianspråk för bebyggelse." Mol del kan ställas vad som står pä s. 10: " tillåla uppförande i anslutning lill befintlig jord bruksbebyggelse av enstaka ytteriigare byggnad för permanent bostads behov eller av fritidshus i begränsad omfattning." Delandra paret motstridiga uttalanden är följande. S. 12: "Samman fattningsvis innebär reformen att bebyggelse, som bör vara ell både nor mall och önskvärt inslag i samhällsutvecklingen, inte längre skall behöva behandlas som dispensfall,---------------------------- ." S. 11: "Nyaregler får dock inte ut formas så att de kan leda lill all det uppslår en omfattande eller på annat säll olämplig randbebyggelse utanför utbyggda planomräden eller så alt en hel tätort successivt kan byggas ul i en viss riktning ." Dethär är inte lill mycken ledning för byggnadsnämndernas handlande, och försökatt på del här stadiet klara ut vad de skall göra är tämligen omöjligt. Mankan fortsätta att ta ut intressanta exemplifieringar ur propositionen men inteså många som säger hur reglerna skall tillämpas utan snarare var de inte kantillämpas. Jag skall ge några exempel, alla hämtade ur kap. 3.5, där manförsöker definiera begreppet "tätbebyggelse av mindre omfattning".Begreppet är inte användbart när del är fråga om komplement lill annanbebyggelse av typ uthus, garage eller sjöbod, inte inom områden däröversiktsplan anger att en framtida exploatering är möjlig, inte om det ärfråga om utökning av ell planområde, inle inom ett tämligen orört område därönskemålen om exploatering kan väntas bli eller är betydande, inte inom områdensom i den fysiska riksplaneringen utpekats som högexploaterade eller obrutnakuster, inte om en byggnad eller bebyggelsegrupp nu eller senare framkallabehov av gemensamma anordningar av mer betydande omfattning eller krav påallmänna va-anläggningar o. d. och inle i fråga om industrier eller liknandeanläggningar med påtagliga effekter på arbetsmarknaden. Kombinerasdelta med vad som sägs på annat håll i propositionen, t. ex. del jag tidigareciterat, och gällande generella bebyggelsereslrik-tioner av typ slrandskydd somfinns , så kvarstår som möjliga områden atl använda begreppet"tätbebyggelse av mindre omfattning" bara i egentlig mening de s. k.skogslänen. Jag kommer osökt att tänka på berömda historia omfjädern som blev en höna. Menhur skall då det här begreppet tillämpas? Det vore bra atl få utrett vad som ärlagmoliv och vad som är annat i del här sammanhanget. I propositionen sägs detatt den skall ses mot bakgrund av beställning au göra lidigareuttalanden till lagmoliv. Byggnadsnämnder och andra skall då vid sin behandlinghämta ledning från uttalanden som det bl. a. redogörs för i en bilaga lillpropositionen. Vadinnehåller dä denna bilaga för någonting? Här finns bl. a. en tidigarecenlermotion och citat från planverkels anvisningar, som ibland står emoluttalanden i propositionstexten. Då kan man ju fråga sig: Är allt dellalagmoliv? Föratt visa en annan märklig del av förslaget kan man länka sig elt fall där enbyggnadslovssökande fått nej lill behandling enligt be-greppel läibebyggelse avmindre omfattning. har sagt nej - avslagit ansökan eller valtatl behandla den pä annat säll - trots alt del i och för sig finns motiv somstämmer väl överens med sådana som proposilionsförfatlaren anser vara gångbaraför elt beslut om bifall enligl begreppet tätbebyggelse av mindre omfattning. Sökandenöverklagar lill högsta instans, regeringen. Vad händer då? Vem hör regeringenpå, sig själv eller kommunen? Atl kommunen tycker alt bygget är olämpligt kanoch måsle få vika och ett byggnadslov ges på elt principiellt hell nytt sätt,om inte regeringen fattar motstridiga beslul. Vadhänder om förhållandel blir det omvända, nämligen om kommunerna blir försläpphänla och utnyttjar den föreslagna regeln friskt och frejdigt? Vårabyggnadsnämnder kan lycka all det kanske är elt i många fall praktiskt säll attkringgå länsstyrelsers bestämda synpunkter på lokalisering av bebyggelse. Dåfår man fråga sig: Ställer regeringen upp på del sättet atl man aktualiserar 87S byggnadslagen, som ännu inle behövt tillgripas? Del har vi inte kunnal fåklarhet i. Detvore fel, herr talman, atl i del här sammanhanget inte säga något omkommunöversiklerna. Lälmig få uttrycka del sä atl jag tror all man missar mycket väsentliga ting omman skall revidera kommunöversiklerna så atl de även skall kunna utgöraunderlag för beslul om byggnadslov. Smidigheten som ligger i det översiktligaplanerandet måste gå förlorad om tanken all kom-munöversikien skall få bli endetaljplan tillåts slå igenom. Detsägs att riktlinjerna i kommunöversikten på ell enkelt sätt kan omformas lillfastställd detaljplan. Detta får tolkas som att översikten skall bli engeneralplan.