prot · G009102 · 1976-12-31 00:00:00 — Underdella anförande övertog herr tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Del betänkande som nu har att ta ställning lill gällerfinansutskottets granskning av ämbetsberäiielse och riksdagensrevisorers berättelse över granskningen av verksamhet. Utskottetär enigt i sitt belänkande och har inte funnit någon anledning lill erinran motriksbanken ulan föreslår all fullmäktige i beviljas ansvarsfrihetför 1976. Med anledning avriksbankens förvaltningsberättelse har det väckts en motion från vpk:s sida,som här redovisade. Vpk påstår att i stigandeutsträckning har meddelat tillstånd till svenska investeringar i utlandet ochalt därmed har medverkat till en minskning av sysselsättningen iSverige. Dettapåstående är oriktigt eller- föratt använda ordval - ohållbart.Om man titlar efter i redogörelsen, t. ex. på s. 121, så finner man där siffrorom utvecklingen av storleken av svenska direkiinves-teringar i utlandet. Mankan då finna att gav tillstånd till svenskadirektinvesteringar i utlandet på 1,9 miljarder. Motsvarande belopp för 1976var ungefär 3,5 miljarder. I del senare beloppet finns då en betydande post,där bakgrunden är atl svenska företag för alt skydda sina fordringar i eltannat land omvandlat dessa till ägarkapital i utländska förelag. Vidareär det pä det viset att av det totala beloppet för utlandsinvesteringar år1972 krävdes atl skulle finansieras genom upplåning utomlands. Dethär visar alltså alt det inle är fråga om alt lillständsgivningen har karaktärav en ökning av utsirömningen av kapital frän . Om man tar hänsyn tillprisutvecklingen och bortser ifrån det särskilda ägarengagemang som inryms isiffrorna så är det, beräknat i fasta priser - och del är naturligtvisdet det gäller - fråga om en myckel måttlig ökning. Detär alltså elt felaktigt påslående när man talar om en stor ökning av de svenskainvesteringarna i utlandet vad gäller tillständsgivning. F.ö. är del pä det viset atl knappast via sin tillständsgivning kanpåverka storleken av svenska företags investeringar i utlandet. Det sägs ju i 2 a Svalutalagen: "Förordnandeenligl denna lag skall av ianspråklagas för att främja penning- ochvalutapolitiken. Därvid får industri- och sysselsättningspolitiska strävandenbeaktas. Hänsyn av sistnämnda slag får dock föranleda avslag på framställningendast dä denna på grund av beloppets storlek eller andra faktorer skulleåsamka landels intressen utomordentlig skada." Dettaär alltså innebörden av lagen. Och det vore befogat alt kritisera omden inle hade följt lagen. Vad gjorde var att hon kritiseradelagen. Det kan man säkert göra, men det var inte påkallat i det härsammanhanget. Det finns alltså ingen anledning lill några invändningar motvalutaslyrelsens tillämpning av valuialagen. Somandra punkt log upp ett banklån till, där svenskabanker medverkar. Det kan ju vara av intresse alt notera vad som slår på s. 124i berättelse, nämligen alt tillstånden lill svenska direktainvesteringar i har minskat mycket påtagligt . År1972 medgavs totalt investeringar i pä 98 milj. kr., medanmotsvarande siffra var bara 7 milj. kr. Det är alltså inte någraslora belopp som strömmar ut frän lill Argeniina. Manskall också ha klart för sig alt som statsmyndighet förvalutaärenden naturligtvis inte skall göra utrikespolitiska bedömningar; delvore fullkomligt felaktigt om överlog den uppgifien från depoliliska organen. Här är det alltså fråga om alt tillstånd skall beviljas avriksbanken när del anses föreligga etl svenskt intresse av alt en sådantransaktion skall genomföras. har ekonomiska förbindelser medArgentina av sådan omfattning att enligt lagstiftningen skallmeddela valulalillstånd. Del finns alltså inle någon grund för alt kritiserariksbanken och valuiastyrelsen i det här sammanhanget. Vill man framförasynpunkler av det slag som här redovisade, fär det ske i annalsammanhang. Inleheller del tredje yrkandet i vpk-motionen - upprepade det här -är sakligt motiverat. hävdar all utdelningen av det särskildanobelpriset i ekonomi genom etl uttalande frän sida skall fäs atlupphöra. delas ut av , och det ärsjälvfallet inte någonting som kan lägga sig i. Med de värderingarvi har i är det inte de politiska organen som gör vetenskapligabedömningar, utan del är de vetenskapliga organen; möjligen har man annanpraxis i andra länder. Vidarefinansieras det här priset av pengar som har förbundit sig att viariksbanken varie år ställa lill förfogande. Jag vill erinrafru om att är 1969 enhälligt bekräftade den utfästelse somriksbanken tidigare hade gjort och betecknade den som oåterkallelig och för allframtid bindande. vet jag all kontinuiteten inom del kommunistiska partietinte är särskilt påfallande, och det är möjligl atl det inle finns någonkommunistisk riksdagsledamot kvar som var med 1969, men det kanju vara värt all notera atl alltså har gjort en sådan här donation,atl priset bygger på den donationen och atl donationen är oåterkallelig. Jag yrkar på samtliga punkler bifall till utskottets hemställan. (vpk): har en tendens att bagatellisera de problem jaglar upp. Det är en värderingsfråga om man anser alt den här ökningen som herrMolin tog upp under punkt 1 är liten eller stor; jag hävdar ändå all det är enganska kraftig ökning. Och även om kapitalexporten till skulle haminskat, är det etl faktum att ett banklån har beviljats . Vadjag är ute efter, herr talman, är den principiella politiska innebörden. Iutrikesdebatten sades att ekonomi, moral och politik inte är sektorer som är skilda av vattentäta skott, utan dehänger faktiskt samman. säger också atlriksbanken inle kan göra poliliska bedöm- Ändå står han häroch talar för att inle skall göra politiska bedömningar. Det måsteväl ändå lyda på alt på något sätt är kopplad till - inlesant? I sä fall är det givetvis som här har deklarerat en politiskbedömning. Vi skulle ha anledning alt debattera detla om inte riksbankenoch vore kopplade till varandra. Apropåpriset till ' menar jag fortfarande alt polilik och ekonomi inleär fristående frän varandra. Sedanvar det väl ändå, , litet fånigt atl tala om den bristandekontinuiteten i det . Det tycker jag var atl sänkadebatten lill en oerhört låg nivå. Kanske är det för atl jag är kvinna som jagskall behandlas pä del sättet. Jag vet inte om man män emellan använder en sålåg debattnivå. Var vänlig och betrakta mig som en representant för mitt partioch kom inte med sådana lite löjliga grejor! Oavsettvad mitt parti var med om att besluta hävdar jag atl om man har medverkattill ett beslut som fått otrevliga konsekvenser, så är det alls ingen skam attvara självkritisk och säga att det beslutet mäste omprövas och rivas upp. HerrMolin resonerar mycket ofta utifrån formalistiska principer, men jag menar attdel är alldeles för allvarliga och stora saker som står pä spel för atl manskall kunna driva denna väldigt formalistiska linje. Förvisso hör polilik och ekonomi samman. Däremol hör det resonemang somfru nu för inte samman med del ärende som vi diskuterar. Del var detjag försökte framhålla för . Det är inte formalism när jag sägerall en bedömning av handlande skall göras utifrån denlagstiftning som gäller, dvs. om har följt valutalagens bestämmelsereller inte. har inte på någon punkt kunnat visa att riksbankenhar brutit mol valutalagens bestämmelser. Däremot tycker inte omen del av valulalagens bestämmelser - det är en annan sak. Då går del bra attyrka pä ändring av valuialagen. FruBackberger sade atl jag hade hävdat alt inte kan göra politiskabedömningar. Jag sade atl inte skall göra poliliska bedömningar. Debedömningarna skall göras av de ansvariga poliliska organen och ytterst avriksdagen i samband med lagstiftningen. Det är därför som jag menar att desynpunkter som framför hör samman med ett yrkande om en ändringav valutalagen men däremol inte med en kritik mot dem som på ett korrekt sätthar tillämpat valutalagen. BeträffandeNobelpriset i ekonomi var jag inte klar över vari missnöjebestod. Om kritiken gällde det faktum att hade fäll prisetföreställer jag mig att vi ändå kan vara överens om att inte kanupphäva beslut att ge , även om jagskulle kunna tänka mig all önskar det.Riksdagen kan inte heller i fortsättningen lägga sig i de vetenskapligabedömningar som utgör grunden för vem som skall få elt sådant här pris. Jagpåminde lill slut om att de beslul som en gång tagils i innebär atlden fond ur vilken priset i ekonomisk vetenskap utdelas är en donation somriksdagen inte ulan vidare kan återta - och i varie fall definitivt inle medanledning av behandlingen av förvaltningsberättelse. FruBACKBERGER (vpk): Det mäste vara en missuppfattning att jag skulle ha påstått alt viskall återta priset. Vi har, , i vår motion yrkat på atl priset iekonomisk vetenskap skall upphöra. Jagtror, herr talman, all skiljaktigheterna mellan och min uppfattningberor på atl vi har olika politisk grundsyn. Jag vill erinra om att denklassiska liberalismen var klarl antimonopolisiisk lill sin karaktär. HerrMolin talar om det felaktiga i att politisera. Men var står självpolitiskt? Står på den klassiska liberalismens grund, ellerrepresenterar en helt ny linje inom liberalismen? HenMOLIN (fp): Jag vet inte om ansträngde sig alt förstå vad jag sade.Men lät mig när del gäller ekonomipriset i all korthet säga att jag inle anseralt skall diskutera lämpligheten av den ene eller andre kandidaten.Det är det andra organ som har anledning all göra. Dessutom gäller det här endonation som gjorts lill en särskild fond, och den kan icke pä grundvalav det yrkande som här har ställt. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1349 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1349. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då fruBackberger begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 256 Nej - 8 Internationellavalutafonden, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §8 Föredrogs finansutskottets betänkande 1976/77:16 angående verkställdgranskning av . §9 Föredrogs och lades till handlingarna betänkande 1976/77:17 med anledning av revisorersverksamhetsberättelse § 10 Internationellavalutafonden, m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande 1976/77:18med anledning av propositionen 1976/77:86 om ändringar i Internationellavalutafondens stadga, m. m., jämte motion. I propositionen 1976/77:86 hade regeringen(ekonomidepartementet) efter föredragning av herr statsrådet föreslagitriksdagen att 1. bemyndiga regeringen allgodkänna de ändringar i valutafondens stadga för vilka föredraganden redogjorti propositionen, 2. bemyndiga regeringen att ökaSveriges kvot i valutafonden med 125 milj. SC>R (särskilda dragningsrätter)till 450 milj. SDR, 3. bemyndiga atteriägga det insatsbelopp som behövdes, 4. bemyndiga regeringen atl, ienlighet med vid propositionen fogade resolulionstexter, öka Sverigeskapitalinsats i Väridsbanken med 90,3 milj. dollar till 367,6 milj. dollar, 5. bemyndiga regeringen alt lämnariksbanken garanti för täckning av föriuster som kunde uppkomma pä den ökadekapitalinsatsen och som fullmäktige i inte ansåg böra belasta bankensamt 6. bemyndiga atterlägga del erforderliga kapitalet samt påtaga sig de förpliktelser som följdemed teckning av 903 andelar, var och en med etl nominellt värde av ,i grundfond. Idella sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:1443 av 102 m. fl. (vpk), vari hemställts au beslutade au avslå punk- Torsdaeen den terna 4, 5 och 6 i hemställan i propositionen 1976/77:86. -,ippp iq-tt 1.att bemyndigade regeringen alt godkänna i propositionen valutafonden, 1976/77:86 redovisade ändringar i valutafondens stadga, m.m. 1.all bemyndigade regeringen all öka kvot i valutafonden med 125 milj. SDR lill 450 milj. SDR, 3. all bemyndigaderiksbanken all erlägga del insaisbelopp som behövdes, 4. alt med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1976/77:1443 i denna delbemyndigade regeringen att, i enlighet med vid propositionen fogaderesolutionstexler, öka kapitalinsats i med lill 367,6 milj. dollar. 5. all med bifall tillregeringens förslag och med avslag pä motionen 1976/77:1443 i denna delbemyndigade regeringen att lämna garanti för täckning av förlustersom kunde uppkomma på den ökade kapitalinsatsen och som fullmäktige iriksbanken inte ansåg böra belasta banken, 6. alt med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1976/77:1443 i denna del bemyndigade atterlägga det erforderliga kapitalel samt påtaga sig de förpliktelser som följdemed teckning av 903 andelar, var och en med ett nominellt värde av , i grundfond. Hen i (vpk): Regeringen har kopplat en ökning av insatser i Väridsbanken tillförslaget atl skall godta förändringarna i Internationellavalutafondens stadga. Det sägs av både regeringen och finansutskottet altdetta är praxis. Regeringen och finansutskottet vill således öka de svenskainsatserna i med . Ävenom något är praxis, eller hävdas vara praxis, ligger det inget tvingande däri.Praxis är ingenting som ovillkorligen måsle gälla. Del måste också noteras somnonchalant av att besluta om en ökning av insatser iVärldsbanken som del finns en motion, remitterad tillutrikesutskottet, med förslaget alt bör gå ur . Visserligenär frågor i detta hus oftast avgjorda pä förhand, men en sådanbehandlingsordning som denna uppehåller inte ens ett sken av parlamentarism. Väridsbankenär en institution vars huvudsakliga verksamhet har varil alt stödjaUSA-imperialismens intressen. Genom ges lån främst till länder medstarkt reaktionära regimer, länder där främst USA-imperialismen har ett stortekonomiskt inflytande. eller dess underorgans lån ges ofta föratt främja investeringar i anläggningar som underlättar de internationellastorföretagens verksamhet. Internationellavalutafonden, m. m. Världsbankenhar också använts som elt pålryckningsinstrumeni i imperialisternas strävandenatl påverka och styra politiken vid vissa länder. Bankens ökända agerandegentemot är här etl tydligt exempel. Man vägrade län under tid,man har beviljat stora lån på generösa villkor till den banditliga kringgeneral som kallar sig . Världsbankensreaktionära länderval vid utlåningen belyses av siffrorna frän förraverksamhetsåret. 10 96 av bankens län gick till , vars nuvaranderegim bär ansvaret för mord på långt över 1 miljon kommunister, andrademokrater och progressiva - en regim som dessutom militärt angriper ochförsöker annektera . 10 96 av bankens utlåning gick vidare tillBrasilien, etl land styrt av en brutal militärdiktatur med politisk terror ochförtryck och barbariskt folkmord på indianer på sitt samvete. 7 "6 avbankens utlåning gick till , en fascistisk diktatur som brutalt tryckerner arbetarklassen, som låter kapitalägarna utnyttja barnarbetare och somdessutom är ett ökänt fäste för den amerikanska imperialismens angreppsplanermot . Dessa var de tre största lånlagarna urVärldsbanken 1975/76. Svenskabiständsmedel - för det är sädana del handlar om - kan verkligen fä en bällreanvändning än atl bidra till att hålla sådana regimer, sådana renagangstervälden, under armarna. Vänsterpartietkommunisterna har motionerat om att skall lämna Världsbanken.Riksdagen bör därför avslå yrkandena under punkterna 4,5 och 6 ifinansutskotiets belänkande, vilket är innebörden av molionen 1976/77:1443. Jag yrkar bifall till motionen 1443 och avslag på punkterna 4, 5 och 6i finansutskottets betänkande. Hen (); i kritik mot finansutskottets belänkande ochmot propositionen på den här punkten sammanföll hell med vpk:s välkända kritikav . Det räcker väl då att påminna om att motioner med detinnehållet har framförts från vpk;s sida under många är och att de haravslagils av med stor majoritet. har ansett attVäridsbanken har en betydelse när det gäller krediigivningen till ,och man har också ulgätt från atl Världsbanksgruppen inte skulle fungera bättreom inte var med. Medhänsyn till atl kritik sålunda helt och hållet var knuten tillfrågan om svenskt medlemskap i och att tidigare vidfiera tillfällen har tagit ställning till de yrkandena och beslutat atl Sverigeskall vara kvar i Väridsbanken, har jag ingen anledning att ytteriigare gä inpå sakargumentation. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskoliets hemställan, dels motionen nr 1443 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Omtillsättningen av viss tjänst vid handelsflottans kultur- och fritidsråd Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 4-6 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit molionen nr 1443. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §11 Om tillsättningen av viss tjänst vid handelsflottans kultur-och fritidsråd Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmälda fråga,1976/77:344, och anförde; i har frågat mig om jag är beredd atttillmötesgå de anställdas krav när det gäller formerna för tillsättande avkanslichefsijänsten vid handelsfiottans kultur- och fritidsråd. Fråganom tillsättande av ny kanslichef vid handelsfiottans kultur-och fritidsrådbereds f n. inom . Eftersom rådets verksamhetprimärt är inriktad pä att ge service åt den svenska handelsflottan ingår iberedningen samråd med redarnas och de ombord-anslälldas organisationer. Iberedningen av ärendet ingår också - pä begäran av den personalorganisationsom företräder de anställda vid kultur- och fritidsrådet -förhandlingar enligtmedbestämmandelagens bestämmelser. Jag flnner ingen anledning att här ikammaren kommentera dessa förhandlingar. iGöteborg (s): Jag ber alt få tacka kommunikationsministern för svaret. Jag ställdefrågan därför att jag ville ha etl resonemang om formerna för tillsättande avvissa statliga tjänster. Jag är intresserad av hur besluten förbereds. Jag togetl konkrel fall såsom utgångspunkt för diskussionen. Sedanjag ställde frågan har centrala förhandlingar kommil i gång om denna speciellatjänst. Självfallet vill jag inle från talarstol hoppa in i deförhandlingarna. Denprincipiella frågan är emellertid värd att ta upp. Vanligen brukar man ju inleannonsera ut kanslichefstjänster och liknande tjänster. Men ibland förekommerdet, och ingenting hindrar att man gör det. Omnu de anslällda begär au man skall utannonsera en sådan tjänst, vad finns detdä för skäl att motsätta sig en annonsering? Varför kunde inlekommunikationsministern i det här fallet gå med pä en annonsering, innan delhela fördes över till centrala förhandlingar? Och när del gäller sädana härtjänster i allmänhet, vad kan det i andra fall finnas för skäl att man inte kangå med på sådana krav frän de anställda? Kommunikationsministernssvar på de frågorna har ett principiellt intresse, och därför avvaktar jag medspänning vad kommunikationsministern har atl säga. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om biståndettill erhöll ordet för alt besvara () den 9 marsanmälda interpellation. 1976/77:114, och anförde: har frågat mig dels om regeringen är beredd att genom bidragfrän anslaget för katastrofbistånd göra en snabb insats för atl motverkaföljderna av den missväxt och den ekonomiska blockad från som drabbatLaos, dels om regeringen är beredd att genomföra en ytterligare utbyggnad avdet långsiktiga utvecklingssamarbetet med . Sverigeger det här budgetåret 30 milj. kr. i bistånd lill . Vi har kommitöverens med de laotiska myndigheterna om hur dessa medel skall utnyttjas. Deskall användas för upprustning av transportväsendet, främst i form avutrustning och maskiner för vägbyggnad och reparationsverkstäder. Den laotiskaregeringen har således valt alt utnyttja anslaget för andra ändamål änlivsmedelsimpori. Försöriningslägeti är nu som tidigare besvärligt. har tidigare givit Laoslivsmedelsbistånd i form av fiskkonserver. Erfarenheterna och behoven av dennatyp av bistånd kommer au diskuteras i samband med etl besök som representanterför biståndsmyndigheierna gör i . Kommer man då fram till atldel finns behov härav, är jag beredd att överväga en ny sådan biståndsinsats. Närdel gäller frågan om ytterligare utbyggnad av utvecklingssamarbetet fär jaghänvisa till budgetpropositionen. Det föreslås där en övergång från detkatastrofbistånd som har lämnats till elt planerat utvecklingssamarbetemed . I enlighet med SIDA;s förslag upptas en medelsram på 35 milj. kr. Om bifaller förslaget kommer vi att kunna inledaplaneringen av ett långsiktigt utvecklingssamarbete. Till grund för dennaplanering kommer att ligga det belopp som beslutar om,alltså 105 milj. kr. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, som jag uppfattarsom mycket positivt, bäde när det gäller beredvilligheten att nu snabbt göra eninsats med medel frän kalaslrofanslaget och när det gäller att bygga ut detlångsiktiga biståndet till . Minglädje över svaret är så mycket större som jag kunde studera den mycketbesvärliga situation befinner sig i. var ju redan under kriget detglömda landet. Det var där man bedrev det glömda kriget, det krig som USAförsökte dölja för världen när det faktiskt pågick. EftersomLaos är ett litet land med besvärliga kommunikationer, avstängt frän havetosv., finns det stor risk för att mycket svåra situation också nu efterkriget skulle bli bortglömd. Men vi som såg den situation landet befinner sig ifick ett väldigt starkt intryck av vilket stort behov del finns av bådemateriellt bistånd och vänskapliga kontakter med andra länder. Laosär inle bara ett land som drabbades väldigt hårt av kriget utan också elt avvärldens fattigaste och mest underutvecklade länder. Behovet av utveckling påsnart sagt varie område är oerhört stort. Jag skall bara ge ett par exempel. Livsmedelsbristenär akut på grund av krigets häriningar. på grund av missväxt, pä grund av denallmänna underutvecklingen och pä grund av att man redan lidigare var säberoende av import frän utlandet även av livsmedel. Den situationen har blivitvärre i samband med den blockad som har utsatt för. Man hardärför nu startat en kampanj över hela landet för att ökasjälvförsöriningsgraden vad gäller livsmedel, och man gör storartade insatser pädet området. Det är dock självklart att de insatserna försvårats av torkan. Manskall sätta i gäng etl skolväsende i ett land. där tidigare bara en bråkdel avbarnen gått i skola och där undervisningen skett på franska. Man har inteläroböcker ens utan måste börja frän börian. Det finns exempel pä alt man barahar en lärobok i varie ämne i en skola. Ändå kunde vi konstalera runt om ibyarna hur alla barn gick till skolan på morgnarna. Transportväsendetär totalt förstört. Vägarna är farbara endast , ochdet försvårar ytterligare situationen, bl. a. möjligheterna att distribueralivsmedel. Eftersom jordbruket är mycket Meddelandeom molionstider, m. m. ojämnt i landet är detnödvändigt atl distribuera livsmedel mellan landsdelarna för atl kunna klarabefolkningen från sväll. Jagvill med anledning av vad som står i interpellationssvaret om att laotiskaregeringen valt att utnyttja anslaget för andra ändamål än livsmedelsimportsäga all jag lycker del är ganska självklart all man då prioriterat utrustningoch maskiner för vägbyggnad och reparationsverkstäder. En upprustning avvägnätet är av sä stor betydelse för utvecklingen i landet, inle minst förmöjligheten att distribuera livsmedel.