prot · G00981 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:81 §1 Justerades protokollet för . §2 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:92om lika lön för lika arbete oavsett ålder Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 S fär jag meddelaföOande. Min avsikt är att enligt överenskommelse med i Stockholmbesvara hans interpellation om lika lön för lika arbete oavsett ålder den 17mars . § 3 Omsjukförsäkringsförmåner för ungdomsvårdsskolelever Herr socialministern erhöll ordet förall besvara fröken () anmälda fråga, 1976/77:250,och anförde: Fröken har frågat mig om jag är beredd att vidta sådanaåtgärder att frågan om sjukförsäkringsförmäner för ungdomsvårdsskoleeleversnabbi kan lösas i enlighet med vad uualat. Riksförsäkringsverketfick regeringens uppdrag att utreda bl. a. utformningen av stödet vidsjukdom för den som deltar i arbetsmarknadsutbildning eller bedrivervuxenstudier. I detta uppdrag ingår även att se över stödet vid sjukdom förvissa intagna på kriminalvårdsanstalt och ungdomsvårdsskola.Utredningsuppdraget innefattar fiera sinsemellan avgränsbara delar. Enligt vadjag har inhämtat avser verket att redovisa vissa förslag beträffandeutredningsuppdragets huvudfråga om samordningen mellan å ena sidan sjukpenningoch å andra sidan utbildningsbidrag resp. vuxenstudiestöd. Därefter stårnärmast i tur för verket att redovisa sina överväganden i den del av uppdragetsom avser sjukförsäkringsskyddet för vissa intagna på kriminalvårdsanstalteroch ungdomsvårdsskolor. Jag utgår ifrån att kommer attredovisa denna del av utredningsuppdraget möjligt. FrökenPEHRSSON (c): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Del var väl inte såsärskilt upplysande i vad gäller den oklarhet som råder angående sjukpenningtill ungdomsvårdsskoleelever. Den kan kanske gällatolkningen av orden inlagen eller inskriven. Problemet är all eleversom vistats för värd utom skola och som har arbete och biostad utanför skolaninte kunnat få någon sjukpenning, vilket enligt min mening är heltotillfredsställande. Vård utom skola är etl led i återanpassningen och ettförsök att träna eleverna för utskrivning. De har arbeteoch bostad utanför skolan, och mänga önskar stå kvar som inskrivna därför attde vill ha kvar det stöd som inskrivningen ger. Blir dessa elever sjuka har deingen sjukpenning utan måste gä tillbaka till skolan med påföOd att hela denpåbörjade återanpassningen raseras. Det har jag sett fiera exempel på. Detär också ganska märkligt alt 1975 undanröjdeförsäkringskassans beslut när vägrade betala sjukpenningtill ungdomsvårdsskoleelev. skrev i ett cirkulär den IIdecember 1975 föOande; "Verkets beslut innebär att försäkrad, som ärinskriven vid ungdomsvårdsskola men som är bosatt och utför förvärvsarbeteutanför skolan, är berättigad till sjukpenning enligt sin SGI om han blirsjuk." Detta innebär alt försäkringslagen kan tolkas så, attvederbörande för att fä rätt till sjukpenning måste överklaga ell beslut i sinförsäkringskassa, vilket enligt min mening är otillfredsställande och snarastbehöver ändras. Just de synpunkter som fröken nu förde fram var bakgrundentill det av träffade beslutet, som sedermera ledde till att riksförsäkringsverketfick i uppdrag att göra utredningen i ämnet. Jag är lika angelägen som frökenPehrsson om att denna fråga snabbt kan få en lösning. Jag vill med anledning av att fröken etl cirkulär framhålla alt jag är medveten om att det har fattats ettbeslut på byrånivå inom , som gäller sjukpenning till vidungdomsvårdsskola inskriven elev. Detta beslut har emellertid inteunderställts försäkringsdomstolens prövning. Man får således avvakta verketsutredning innan ställning kan las till frågan om en eventuell ändring i sjukförsäkringsreglerna. Fröken (): Detta är ett problem som inte gäller så mänga människor. Enligtbudgetpropositionen var det 658 personer som berördes . Men det är frågaom ett förhållande som måste rättas till för att den enskilde inte skall kommai kläm mellan paragraferna. Oavsett om bara få människor drabbas eller många ärdet lika angeläget att det hela får en tillfredsställande lösning. Undermånga år har och jag motionerat för att få rätsida på det aktuellaförhållandet. Man har menat att frågan skulle utredas än här och än där. Jagtycker också att det svar jag fått visar alt alltför många utredningar ärinkopplade. Nuvarande missförhållande borde ganska enkelt ha kunnat rättas tillgenom en lagändring, inne- bärande att den som vistasinom skolan inte är berättigad till sjukpenning, medan den som vistas för vårdutom skolan borde kunna få sådan. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om utformningen av vissa formulär angående pension Omutformningen av vissa formulär angående pension Herr socialministern erhöll ordet föratt besvara i (c) anmälda fråga,1976/77:282, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka till attpensionsmyndigheterna uppmanas att utforma formulär och meddelanden pä sådantsätt att de blir lättbegripliga för vederbörande pensionär. Besluti pensionsärenden har stor betydelse för den enskilde pensionären. Det ärdärför av vikt att de skrivs på ett klart och lättfattligt sätt.Pensionsmyndigheterna lägger ner stor möda på att olika meddelanden till deförsäkrade skall ha ett enkelt språk som kan förstås av den som fårmeddelandet. I den utbildningsverksamhet som bedrivs för riksförsäkringsverketsoch försäkringskassornas personal understryks ständigt vikten av alt dessafrågor beaktas i den dagliga verksamheten. a. nämnas att en formulärsamling utarbetats till personalens ledningmed en rad olika exempel på hur man pä ett lättfattligt sätt meddelarallmänheten olika pensionsbeslut. Exemplen är granskade av svenskaspråknämnden. Vidare har i samråd med språkexperter utarbetats en broschyr medskrivråd till ledning för kassapersonalens olika brevkontakter med deförsäkrade. Frågorsom rör blanketter för försäkringskassornas verksamhet behandlas av ensärskild blankettkommitlé. I kommittén ingår personal med slor erfarenhet av deförsäkrades önskemål och krav pä blanketter. Vissa för den allmännapensioneringen centrala blanketter har granskats av Pensionärernas riksorganisationoch . Avslutningsvisvill jag nämna att den av kommunministern tillsattabyråkratiutredningen bl. a. härtill uppgift att verka för ett enklare ochlättbegripligare språk i skrivelser, blanketter, meddelanden m. m. fränmyndigheter till allmänheten. Mot bakgrund av vad jag här har redovisat anser jaginte att någon åtgärd behövs från min sida. Hen i (c): Låt mig allra först tacka socialministern för ett klariäg-gande svar. Denfråga som jag har ställt anser jag vara fullt berättigad. Det är tyvärr så,herr socialminister, att många pensionärer har myckel svårt att förslå ochtolka innebörden av exempelvis de meddelanden som kom- Omutformningen av vissa formulär angående pension mer frånriksförsäkringsverket och personalpensionsverket. Sådana tolk-ningssvårighelermedför givelvis att i främsta rummet den lokala får stå tilltjänst med närmare information om meddelandenas innehåll. Detta gällerexempelvis det av använda formuläret för meddelande omlivränlebeslut, som för många pensionärer är svårtolkat, ja mer eller mindreobegripligt. Detkan inte vara tillfredsställande alt meddelande om beslut fränförsäkringskassemyndigheter skall välla tolkningsproblem för den mottagandeparten. Jag har erfarenhet av detta, herr socialminister, för jag har kommit ikontakt med många pensionärer och varit dem behjälpliga med alt skriva lillriksförsäkringsverket för att fä ett förtydligande av skrivelser somvederbörande pensionär har erhållit. Jagär medveten om svårigheten alt utforma lättbegripliga blanketter medlättförståelig och förklarande text, men man måsle ändå ha klart för sig att demänniskor som får dessa blanketter och skrivelser i sina händer inte är vanaatt handskas med dylika. De är inte vana vid all läsa ul vad som slår i dessahandlingar. Nuhar socialministern sagt att de formulär som utarbetas på riksförsäkringsverketoch som skall gå ut till pensionärerna även granskas av svenska språknämndensamt att man inhämtat yttrande från bl. Jagskulle viOa fråga hur länge denna granskning och dessa kontakter med exempelvisPensionärernas riksorganisation har pågått. Sammanfattningsvisvill jag uttala att min önskan är all vi skall få lättförstäeligare och merklarläggande information i pensionsfrågor. Det önskemålet är i allra högstagrad berättigat och borde kunna tillgodoses av berörda myndigheter. På i fråga hur länge granskningsförfarandethar pågått och vilka formulär granskningen avser kan jag inte ge ett klart ochentydigt svar. Jag vet att det är de centrala formulären som är med och granskar, men i fråga om hela av formulärkan jag här inte ge ett direkt besked. Jag har också haft många kontakter med människorsom tycker att det är besvärligt både att förstå formulären och att tolka debeslut som det kommer meddelande om, ochjag är lika angelägen som herrBörjesson om att vi skall fä slörre klarhet i detta avseende. Jag hoppas attdet arbete som pågår skall leda fram till det. i (c): Jag ber att få lacka socialministern för denna komplettering av detlämnade svaret. Jagär medveten om att socialministern inte kan ha kännedom om tillkomsten av allaformulär och alla cirkulär från de olika verken. ledningen till att jagfrågar om dem är närmast att jag finner det förvånansvärt om exempelvisPensionärernas riksorganisation står bakom vissa av de formulär som kommerlill pensionslagarna, för de är för mottagarna mycket svårtolkade. Inte minstsamordningen av pensionerna vållar pensionärerna myckel stora problem. Alltså:lättfattligare formulär och lättfatlligare text, det är vad pensionärernaönskar. Det skulle i klartext innebära mindre arbetsbelastning för de olikaförsäkringskassorna. Jag är övertygad om att kassorna nu får använda en stordel av sin tid till att informera och försöka hjälpa pensionärerna att tolka deskrivelser som kommer från vederbörande myndigheter. Kan vi på det sättet -vilket jag hoppas skall bli fallet inte minst genom byråkratiutredningen - fäetl lättbegripligare och enklare språk i skrivelser till allmänhelen, ärmyckel vunnet. Omortsgraderingen i domänverkets bostadsförteckning Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om ortsgraderingen i domänverkets bostadsförteckning Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:269, ochanförde: har frågat mig om jag anser all ortsgraderingen idomänverkets bosladsförteckning står i överensstämmelse med regeringensregionalpolitiska uppfattning och - om sä inte är fallet - om jag är beredd attmedverka till att domänverkets ortsgradering slopas. I samband med att den föregående regeringen ladefram förslag om den s. k. ortsklassificeringen förekom överläggningar medskogsföretagen, bland dem domänverket. Dessa överläggningar ledde till all företagentillsammans med länsstyrelserna gjorde en ortsklassificering som utgick frånskogsbrukets behov av stödjepunkter. Ortsklassificeringen skall nu enligtbeslut av utvärderas. Jag avser att föreslåregeringen att länsstyrelserna får i uppdrag att tillsammans med landsting ochkommuner göra en sådan utvärdering. Den bör också omfatta denortsklassificering som skogsnäringen utgår ifrån. Enligt vad jag inhämtatkommer domänverket i avvaktan på utvärderingen att inte strikt tillämpa sinortsgradering. Jag ber att få tacka industriminislern för svaret på min fråga. Jag ärmycket glad för svaret - dock inte främst därför all del är roligt att få ettpositivt svar när man ställer en fråga, utan därför att jag vet att sä mångaandra människor också kommer att bli glada, exempelvis i i Ljusdalskommun i mitt eget län, men också pä andra håll i landet. Jaghar betraktat den regionalpolitiska utvecklingen under den socialdemokratiskaregeringen som mycket, mycket bekymmersam. Omlokaliseringsstöd till viss industri i sett hur människor klämtsåt i glesbygderna, hur litet man har räknat med dem och hur litet värde dehaft. I sin strävan att snabbt lägga för fäfot de bygder som visade enotillfredsställande utveckling befolkningsmässigt och servicemässigl togregeringen till alla medel. Man lät också sitt eget företag, domänverket,upprätta en bostadsförteckning, som bl. innebar att i de s. k. Ill-orterna -dit hör - bostadslån för nybyggnad icke får beviOas. Ill-orternabeskrivs som för revirets arbeten lämpligt belägna orter, där servicen eller bedömes bli otillfredsställande. Samtidigtsom det från domänverkets sida framhålls vikten av all de anställda bor så närasina arbetsplatser som möjligt kan bostäder således inte byggas pä delämpligast belägna orterna på grund av de gällande regionalpoliliskavärderingarna. Jag har den uppfattningen att man inom revir i ochför sig gärna velat medverka till att bosläder byggs i men att manvarit förhindrad att göra det till föOd av bostadsförteckningen. Närindustriministern nu säger att en utvärdering skall komma till stånd även avden ortsklassificering som skogsnäringen utgår från iir det glädjande, ochlikaså är det glädjande att få beskedet alt i avvaktan på denna utvärderingkommer den nu gällande ortsgraderingen inte att tillämpas så strikt avdomänverket. Delta öppnar nya möjligheter för och många andra orter ivärt land, vilka har betecknats som tillhörande grupp III. Mankan lycka att byggandet av några enstaka bostäder är en liten fråga, men förKårböle är det en stor fråga. Jag tror att industriministerns svar och däravföOande åtgärder kommer att fä mycket stor betydelse för kårböleborna. De ärkämpaglada, de jobbar hårt för att bevara och utveckla sin egen bygd. Med enregering som förstår glesbygdernas problem kan de också våga hoppas och tro påen framtid för sin bygd och vara villiga att arbeta vidare för den. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Omlokaliseringsstöd till viss industri i Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara () den 28februari anmälda fråga, 1976/77:279, och anförde: har frågat mig när regeringens ställningstagande lillfrågan om lokaliseringsstöd till , Älvkarieö Bruk, kanväntas. IsolerprodukterAB, som är etl bolag under bildande, har ansökt om lokaliseringsstöd för attbygga en fabrik för tillverkning av isolerprodukter i Älvkarieö Bruk.Ansökningen behandlas f n. inom . Utredningsmaterialet behöveremellertid kompletteras på vissa punkter, främst när det gäller kostnaderna förde planerade investeringarna. Sökanden har anlitat en konsult för detta. Efterdet att ansökningen har kompletterats avserregeringen att besluta i frågan om lokaliseringsstöd till företaget. HenALSÉN (s): Jag vill tacka industriminislern för hans svar pä min fråga. Vidnågra tillfällen har jag tidigare haft möjlighet att diskutera uppländska -framför allt norduppländska - arbetsmarknadsproblem med statsrådet. Jag hardärvid sökt framhålla allvaret i situationen både på kort och pä lång sikt.Från läns socialdemokrater har vi pekat pä nödvändigheten av samhälletsledning av arbetet med att trygga och utveckla sysselsättningen inom regionen. Industriministernhar lyssnat välvilligt och uttryckt sig i vissa avseenden positivi. Dekonkreta och påtagliga resultaten är däremot begränsade. Detspeciella ärende som min fråga nu gäller kan kanske uppfattas som litet ochmarginellt, inte minst mot bakgrund av de många stora problem den borgerligaregeringen har att umgås med f n. Men jag vill med skärpa understryka att i detbesvärliga läge som råder i främst Norduppland är varje nyttsysselsättningstillfälle av stor betydelse. I den bygd det närmast gäller -Älvkarieö Bruk i - har sysselsättnings- ochbefolkningsutvecklingen varit mycket negativ . Ja, stor riskföreligger för ortens totala utarmning - detta är ingen dramatisk överdrift,det är fakliskt en realitet. Mångaansträngningar har gjorts av lokala och regionala organ och myndigheter för attråda bot på missförhållandena och skapa en framtid för bygden och människornadär. Inte minst har utvecklat stor aktivitet. Eftermånga misslyckanden blev det så möjligt att bearbeta ettintressant projekt. Del gällde tillverkning av mineralull i regi av ett nyttföretag, som heter . Jag saknar givetvis möjlighet alt självbedöma ;s investeringsplan och marknadsbedömning, mensamtliga remissinstanser som behandlat dess ansökan om lokaliseringsstöd hartillstyrkt, och det tyder på - kan man försiktigtvis uttrycka det - attföretaget gjort en seriös och välgrundad framställning. Länsstyrelseni län, som tillstyrkte Isolerprodukter AB:s ansökan,har tillkännagivit sin oro över att regeringens beslut i ärendetdröjer. Det finns skäl att misstänka att företagets intressenter med hänsyntill den utdragna behandlingsprocessen drar sig ur engagemanget. Om dettahänder, är det ett hårt slag mot bygden och dess framtida möjligheter attöverleva på ett tillfredsställande sätt. Etlnej till företagets ansökan innebär att beräknade 52 nya arbetstillfällen i enförsta etapp, som beräknas bli 111 i en andra etapp, går föriorade. det rimligt att det tar så att behandla Omlokaliseringsstöd till viss industri i 10 protokoll 1976/77:77-81 Omlokaliseringsstöd till viss industri i och avgöra ett sådant härärende? Det gäller ändå snart ett och etl halvt år. Jagskulle också till slut viOa fråga industriministern, som jag förmodar hafttillfälle att ta del av Isolerprodukter AB:s ansökan, om projektet som sådantverkar intressant. Jag tycker alt frågan har sitt givna intresse, speciellt medhänsyn till produkten som skall tillverkas och lill den företagsstruktur som finns inom branschen. Jag vill gärna vitsorda alt vi i departementet upplever detta projektsom intressant, inte minst mot bakgrund av den energipolitik som bedrivshär i landet. Jagvill också påminna om att jag inte känner mig ansvarig för att deltagit läng lid att behandla ärendet. jag har haft ansvaret förärendet har vi försökt forcera behandlingen. Det är efter överenskommelse medsökanden som man nu kompletterar handlingarna med vissa delutredningar från enkonsultfirma. Enligt uppgift från intressenterna beräknas den genomgång avprojektet som sker med konsultföretagets medverkan kunna slutföras i mitten avdenna månad. Dä är vi, sorn jag också sade i mitt svar, beredda att omedelbartta ställning från regeringens sida. Viär nämligen, , väl medvetna om problemen med sysselsättningen i denhär delen av vårt land, och vi är beredda att lämna kommuner ochlänsmyndigheter allt tänkbart slöd för alt slå vakt om sysselsättningen. Hen ALSEN (s): Jag är tacksam för de kompletterande synpunkter som herrindustriministern var vänlig att lämna. Jagförsökte inte hitta någon syndabock, än mindre göra industriministern ansvarigför den utdragna behandlingsprocessen, utan jag gjorde en stillsam förfrågan omindustriministerns allmänna syn på sädana här ärenden och behandlingen av dem.Det är onekligen som har förfiutit. Jag har inte kontrollerat närfrågan lämnade den ena eller den andra myndigheten, men jag vet att den i varjefall någon gäng kom till . Detframgick ganska klart att statsrådet delade min mening om att detta är enintressant produkt, inte minst med de avsättningsförhållanden som existerar ochkommer att existera för produkter av den här typen. Dessutom - det berörde intestatsrådet, men det är min refiexion - finns det två stora företag.påproduktområdet. Jag har ingen uppfattning om hur det förhäller sig medkonkurrensen dem emellan. Men jag har i pressen sett bl. a. uppgifter om altlandshövdingen i vårt län har ifrågasatt - på goda grunder, förmodar jag - omdet verkligen är en tillfredsställande konkurrenssätuation inom branschen. Dettycker jag man skall väga in i detta sammanhang. Mensjälvfallet är jag också medveten om att det måste vara en ingående prövningav ett ärende av det här slaget, att man måste ha så välgrundade motiv sommöjligt för etl slutligt beslut i frågan. Det gläder mig att statsrådetförväntar att ärendet skall komma under den här månaden. Då kan jag, utan attindustriministern har sagt del, vänta mig alt ett avgörande kommer att träffasföre mars månads utgång, om nu tidtabellen häller, för jag förmodar att maninom departementet i och för sig är väl förtrogen med ärendet. Omåtgärder för att tillgodose läkarbehovet i Norriand Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om åtgärder för att tillgodose läkarbehovet i Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara () den II februari anmälda fråga, 1976/77:251, ochanförde: har - mot bakgrund av mitt uttalande i den allmänpolitiskadebatten, alt jag kommer att låta en arbetsgrupp pröva olika system medhusläkare och mindre vårdenheter - frågat mig vilka direktiv arbetsgruppen färför att man skall tillförsäkra olika regioner i landet läkare, så att valfrihetoch kontinuitet blir en realitet även för dem som bor i . Någradirektiv har ännu inte utfärdats. Arbete med detta pågår inomsocialdepartementet. Direktiven kommer att ha som utgångspunkt önskemålen omen bättre närhetsservice och kontinuitet. Jagvill också nämna att jag fått regeringens bemyndigande att tillkalla enkommitté om sjukvårdens inre organisation. Enligt direktiven skall kommitténbl. a. överväga sjukvårdens framtida personalstruktur inom såväl öppen somsluten värd med utgångspunkt i en samlad bedömning av kvantitativa ochkvalitativa krav på vårdorganisationen. Därvid skall bl. a. belysas frågan hurbästa möjliga personliga omvårdnad och personalkontinuitet skall kunnaerhållas. Jag vill i detta sammanhang även erinra om att dendecentraliserade öppna sjukvärden sedan fiera är tillbaka tillhör de områdensom har fått förtur, bl. a. i vad gäller investeringar. Attläkarfördelningsprogrammet har inriktats pä en omfördelning av nytillskottet avläkare och en prioritering av bl. a. allmänläkarvården har vidare givitförutsättningar för en jämnare fördelning av läkare inom olika delar av landet.Särskild uppmärksamhet har sålunda ägnats glesbygdsproblemen. Så kommer att skeäven i fortsättningen. Jag får tackastatsrådet för svaret på min fråga. Närjag i den allmänpolitiska debatten hörde statsrådet säga att bristenpå kontinuitet i den öppna sjukvården berodde pä läkarnas arbetstider, attmånga läkare var under utbildning och att lösningen på Omåtgärder för att tillgodose läkarbehovet i problemet var införande avhusläkarsystem och mindre vårdenheter, så upplevde jag inlägget som overkligtoch oroande. Därför ställde jag frågan. Svaret har inte stillat min oro för hurvi skall kunna få läkare till vår region exempelvis. Arbetstidernakan ha en viss inverkan på kontinuiteten, men den främsta orsaken till bristenpå kontinuitet är alt vi på många häll i landel inte har ordinariebefattningshavare pä inrättade tjänster och att läkartjänsterna på så visbyter innehavare ofta. Så är det exempelvis i mitt hemlän, där inte ens hälftenav tjänsterna i den öppna vården har ordinarie innehavare. Detta är inte enbartett glesbygdsproblem, utan det kan även gälla , och . Erfarenheterfrån mitt hemlän visar alt det har funnits ordinarie befattningshavare somstannat på en vårdcentral. Där har lands-linget inom nuvarandeorganisationsram kunnat bygga upp en god service för människorna i området.Del finns väl fungerande samarbete med distriktssköterskor, kuratorer,sjukgymnaster, arbetsvärd, försäkringskassa, socialbyrå. Läkarna är en del iarbetslaget. Därförser jag det som viktigt att de utökade läkarresurserna inte plottras bort pånågonting diffust, som ingen vet hur del kommer att verka. Sä länge det finnsvakanser inom landstingens hälso- och sjukvård är det viktigt att resursernastyrs dit. Om det inte finns ordinarie befattningshavare på tjänsterna kaninte kontinuiteten bli god. Kontinuiteten kan naturligtvis också påverkas avatt patienter har behov av att fä träffa en läkare med speciell kompetens ochdå måste hänvisas lill en specialist. En annan orsak kan vara att man blir akutsjuk och måste söka jourläkare. Kontinuiteten kan säkerligen förbättras någotgenom en ordentlig planering från sjukvårdshuvudmännens sida, och där bedrivsju f n. försöksverksamhet.