prot · G00929 · 1976-12-31 00:00:00 — T H n den underhåll,försäkringar, biluppställningsplatser osv. 18 iher1976 Huvudfrågan är nu: Skall vi ändra de grunder som lagen bygger på? Som jagnämnde har skalleutredning i uppdrag all se över Om offentliggöran- ocksådetta inslag i skattesystemet. Jag vill inte gärna , när utredningen de av UD:s material går in i slutskedet av sitt arbete, exakt ange på vilkasätt och i vilken angående omfattning man i ett nytt skattesystem bör beaktaresekostnaderna, men jag menar att målinriktningen för arbetet bör varaatt finna skatteregler som på ett skäligt sätttar hänsyn lill de kostnader som människor har för resor till och frånsin arbetsplats. Herr tredje vice talmannen (): Jagär alldeles särskilt tacksam för den sista meningen i statsrådet inlägg. Det är precis della jag menar: man måste se till alt denverkliga kostnaden blir avdragsgill för människor, oavsett om de har tillgånglill kollektivt trafikmedel eller de tvingas att ha bil för att kunna ha jobbinne i en tätort men bo kvar på landsbygden och därmed bidra till altupprätthålla ett befolkningsunderiag som svarar mot servicen. Jaghar respekt för att statsrådet inte i det här läget kan ge något klarare besked,men jag har tolkat andemeningen i svaret så, att man skall gå in fiir att medgeavdrag för verkliga kostnader. Jag tror atl utredningen också kommer till denslutsatsen - det måste vara del rimliga i del här fallet. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om offentliggörande av UD:s material angående Fru utrikesministern erhöll ordet för attbesvara i (m) anmälda fråga, 1976/77:71,och anförde: i har frågat mig om jag är beredd atl dels frisläppahela materialet om med undantag av de akter där särskildanonymitelshänsyn måste tagas, dels publicera en vitbok om medsärskilt vikliga dokument. Enligtnu gällande sekretesslagstiftning är de i befintligahandlingarna rörande hemliga . har ej skälbedömts föreligga för atl medge undanlag från dessa bestämmelser. Jag finnervid en prövning alt det inle föreligger några nya skäl somskulle motivera en ändrad inställning. Utrikesdepartementethar utgivit två vitböcker om . Sedan den senaste vitboken publicerades har inga fakta framkommit som motiverar en ny vitbok. 70 F. n. pågår arbete på en ny sekretesslagstiftning.De nya reglerna kom- mer förmodligen attföreskriva en kortare sekretesstid än den som f n. gäller. 1 väntan påproposition och riksdagsbehandling kan jag emellertid inle redan nu gå in påhur den nya lagstiftningen kan komma all påverka sekretessen för handlingarnaom . Jagvill försäkra all regeringen med största noggrannhet kommer atllåta utreda alla nya uppgifter som kan framkomma. HertBJÖRCK i (m): Jag ber altfå tacka fru utrikesministern för svaret. RaoulWallenbergs öde har upprört många människor både i och utomlands. Detär nu han bortfördes av sovjetiska trupper i . Hanstod då mitt uppe i sitt intensiva arbete för all rädda ungerska judar undannazisternas gaskamrar. Vad som sedan hänt honom vel vi inle med säkerhet. Vivet bara att de uppgifter som ibland lämnats från sovjetiskt håll har varitmotsägande och ibland direkt felaktiga. Del är viktigt att klarhet skapas sålångt det är möjligt. Det gäller såväl faktiska öde som detsätt varpå lidigare regeringar bedrivit efterforskningarna efter honom. Dettakan endast ske om del omfattande arkiv som finns hos UD frisläpps. Om enstakadokument av personliga anonymitelsskäl inte kan offentliggöras, skallnaturiigtvis undantag göras. De mest intressanta dokumenten bör emellertid,liksom har skett, publiceras i en vitbok. Delfinns verkligen i dagens läge, fru utrikesminister, ingen anledning att intelägga korten på borden. Vi brukar från svenskt håll gärna tala klarspråk närdet gäller politiska fångar. Det är bra. Oavsett om det gäller kommunistiskaeller fascistiska länder skall vi inte tveka atl ge lill känna vår mening isådana här fall när del är påkallat. Någonanledning alt dra en tystnadens slöja över vad som hänt finnsinte. Med detla gör vi i praktiken om den borgeriiga regeringen fortsätter allhävda den hemligslämpel som den föregående, socialdemokratiska regeringen harsvarat för. Därförär fru utrikesministerns svär djupt beklagligt. Del finns synnerligen godaskäl atl lätta på sekretessen. Del har varil tillräckligt medundfallenhet från tidigare regeringars sida, och del vore märkligt om den nyaregeringen gick vidare på denna linje. Jagvill, herr talman, erinra om att det kommit en skrivelse från en långrad kända svenskar där man kräver att hemligstämpeln lättas i det här fallet.Jag tycker det skulle vara bra om man hade tillmötesgått denna begäran. Tillslut, herr talman, vill jag peka på att uttalat sig för skulle lätta på sekretessen. Ulrikesutskollets belänkande nr 2, som pådenna punkt godkändes av , framhöll önskvärdheten av "störstamöjliga öppenhet i ärendet". Jag vill instämma i denbedömningen. Omoffentliggörande av UD:s material angående Nr 29 Fru utrikesministern : Jag är mycket väl medveten om den heltberättigade PP'"öi"dhet som har funnits omkring del här fallet och många andra Men när del gäller offentliggörande av hemligstämplade öm offentliggöran- dokument finns det som bekant många hänsyn som måste tas. de av UD:s material Regeringens uppfattning är att ingen onödighemligstämpel skall fin- angående nas, om man med att ta bort hemligslämpeln kan undanröjaallvarliga missuppfattningar om vad som faktiskt förevarit. Men jag vill ocksåunderstryka att enligt gammal svensk tradition har vi en myckel stor öppenhetnär det gäller sådana här handlingar. Den är större och generösare än i deallra flesta länder. Trots detta håller nu sekretesslagstiftningen på attarbetas om för atl vi skall få en ännu generösare öppenhet när del gäller dennatyp av papper. Det är kvar till dess vi får denna nyalagstiftning, och därför har vi i regeringen inle funnit anledning att nu göranågot undantag för detta speciella fall, även om det skulle vara aldrig såbehjärlansvärt. Det är alltså kvar till dess den nya lagen kan komma. Dåfår vi ta upp detta fall och andra liknande till prövning. Jagvill också peka på de hänsyn som man i sådana här sammanhang alltid måste catill människor som har avgivit förklaringar under absolut anonymitetsskydd. Dethar även poängterat i sin fråga. Men man måste dessutom ta hänsyntill nu levande personer som kan råka i besväriiga situationer. Somjag sade tidigare kommer vi emellertid atl få tillfälle atl la upp den härfrågan lill förnyad prövning i samband med den nya sekretesslagstiftningennästa år. HerrBJÖFLCK i (m): Jag är hell medveten om att en rad personliga hänsyn måste tas. Det harjag förutsatt i de interpellationer, motioner och enkla frågor där jag under desenaste åren behandlat den här saken. Därvidlag behöver del inle råda någonoenighet. Ingen skall behöva råka illa ul om vi frisläpper de aktuelladokumenten. Mensekretesslagstiftningens eventuella förändring löser knappast de här problemen.Såvitt mig är bekant överväger man all minska sekretesstiden från 50 till 30år. Följde man denna bestämmelse här skulle del innebära att bara några fådokument från den allra , ehuru nog så viktiga, bleve offentliga.Men vi skulle fortfarande behöva ett speciellt ställningstagande frånregeringens sida för atl kunna göra en helhetsbedömning av del här ärendet. Regeringenkommer icke ifrån sitt ansvar, och sekretesslagstiftningens eventuellaförändring kommer icke att på något sätt lösa de ifrågavarande problemen. Sedan vill jag, herrtalman, säga att den goda svenska traditionen när det gäller öppenhet istatsförvaltningen dess värre inte på något sätt gäller i detta fall. Här har vialltså dokument som i dagens läge är hemlig- 72 stämplade , och denna hemligslämpel har kritiserats från många Det bästa vore - och det är min uppriktiga förhoppning att regeringenstannade för en sådan lösning - alt man frisläpper de dokument som finns, medundantag för dem som är speciellt känsliga. .sedan fanns del jubl. a. en motion med det yrkandet av nuvarande statsrådet . På såsätt skulle en lång rad av problem lösas. I och för sig är jag tacksam förutrikesministerns löfte om atl man uppmärksamt skall följa alla nya händelserav vikt, men, herr talman, del finns en lång rad gamla händelser som del inteheller skadar att titta på. Omden svenska Mellersta Östern-politiken Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om den svenskaMellersta Östern-politiken Fruutrikesministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels herrSven i (s) anmälda interpellation,1976/77:47, dels herr//e//s/rams(s) anmälda fråga, 1976/77:68,till herr arbetsmarknadsministern, och anförde: i har i en interpellation frågat om jaginför vill upprepa mina tidigare offentliga uttalanden att del ickegenom regeringsskiftet skett någon förändring i hållning i MellerstaÖstern-frågan. Vidare frågar interpellanten om jag anser alt det är förenligtmed tilltron till svensk utrikespolitik att framstående regeringsledamöteroffentligt ullalar avvikande meningar i en för vår utrikespolitik såinternationellt uppmärksammad och central fråga som vår MellerstaÖstern-politik. Vidarehar till arbetsmarknadsministern ställt frågan om han anser attPLO bör ges rätt all della i FN:s säkerhetsråds Mellersta Östern-debatt. Fråganhar överiämnats till mig för besvarande. Jagavser alt svara på interpellation och fråga iell sammanhang. Förstvill jag redogöra för regeringens allmänna hållning i Mellersta Östern-frågan.Della ämne berördes i mitt inlägg i för någon månadsedan. Jag framhöll då inledningsvis hur vi med dellagande följt del tragiskainbördeskriget i . Det är en katastrof för landels befolkning. Det utgören ny påminnelse om atl hela konfiikten i måste bringas snar lösning. anser, sade jag, atl en lösning måste byggapå säkerhetsrådets resolutioner 242 och 338. och alla andra stater iområdet har rätt lill existens och integritet inom säkra och erkända gränser.Principen att erövring av territorier med våld är otillåten måste respekteras.Härutöver måste det stå klart att palestinaarabernas legitima nationellaintressen skall tillgodoses. Hit hör rätten all bilda en egen stal som leverfredligt vid sidan av . Jag framhöll slutligen angelägenheten av allkontakter ömden svenska Mellersta Östern-politiken upptas som kan leda tillöverenskommen lösning. Om så icke sker ökar risken för nya våldsammauppgörelser, som innebär fruktansvärda nya lidanden för de berörda folken. Regeringenhar i också haft all ta ställning till frågan om PLO.Regeringens uppfattning är all PLO såsom representant för palestinaaraberna börges rätt atl della i FN:s säkerhetsråds överläggningar i fråga om MellerstaÖstern. Denna regeringens uppfattning gav vi senast ullryck för isäkerhetsrådet . I en röstförklaring redan vid omröstningen i procedurfråganfann regeringspartierna del också angeläget all sammanfatta och förtydliga sinuppfattning om lerrorhand-lingar och om delar av PLO:s program. Dennauppfattning delas av en övervägande majoritet av och det svenskafolket. Regeringenhar i säkerhetsrådet även haft att ta ställning till politik i de år1967 ockuperade områdena. I ell uttalande från rådets samtliga medlemmar, tillvilket också anslöt sig, uttrycktes oro över läget i de ockuperadearabiska områdena. åtgärder som ändrar den demografiskasammansättningen och de geografiska förhållandena där, och framför alltupprättandet av bosättningar på ockuperat område, beklagades djupt avsäkerhetsrådet, som ansåg atl dessa åtgärder hindrade fredsarbetet. Rådet framhöllvidare atl legala status ej fick ändras och betonade vikten av allde heliga platserna fick säkert skydd. Jaghar velat lämna denna redogörelse för frågans utveckling bl. a. för att visaatl den nya regeringen fullföljer de linjer i Mellersta Östernfrågan som gälltunder och företräddes av interpellanten såsom utrikesminister. Deuttalanden som jag gjort och de åtgärder som vidtagits från regeringens sida idenna fråga ger ullryck för regeringens samlade bedömning. förhållandeändras inte av att ordföranden för ett av de i regeringen ingående partiernafunnit del erforderligt alt som partiordförande göra en markering med tanke påav hans parti företrädda synpunkter. Efterde förklaringar som jag lidigare gjort inför offentligheten och det svar somjag avgivit anser jag det uteslutet alt man hemma eller ute skulle hysanågra missuppfattningar om innebörden ay regeringens politik i MellerstaÖstern-frågan. Vår strävan är att bidra till fred i som ger rättvisaål både israeler och palestinier. iStockholm (s): Jag ber all få lacka utrikesministern för svaret och för alt jag harfått det så snabbi. Jagställde inle mina frågor av något behov all söka sak med utrikesministern. Vihar ju samma uppfattning i Mellersta Östern-frågan - både uttalanden ochåtgärder från fru utrikesministerns sida visar della, och svaret 5;om jag harfått ger helt klara besked. Nej,jag ställde frågorna därför atl en annan ledamot av regeringen tillkännagett enmol både den förra och den nuvarande regeringens stånd- punkt avvikande åsikt iMellersta Östern-frågan, som han passade på att rikta hell felaktigabeskyllningar mot den förra regeringens inställning till . De reaktionersom delta uttalande av statsrådet utlöste, och som jag har haft livligkontakt med , sade mig atl en klarläggande debatt i riksdagenvar nödvändig om de uppkomna missförstånden skulle redas ul. Delallvarliga var alt anförande hölls i omedelbar anslutning tillutrikesministerns förklaringar om varför avgett en röstförklaring isäkerhetsrådet - vid rådels prövning av frågan om PLO skulle få della ibehandlingen av Mellersta Östern-frågan. De missförstånd som uppstod blevtillrättalagda av utrikesministern, som försäkrade att regeringsskiftet inleinnebar någon ändring av den svenska hållningen i Mellersta Östern-frågan. Historienbörjar alltså rned denna röstförklaring, I sak har jag ingenting att invändamot innehållet i röstförklaringen. Enligt min mening var dock inle lidpunktensärskilt bra vald. Del var lätt atl förutse reaktioner från olika håll. Delkanske hade blivit mindre uppmärksamhet, och kanske missuppfattningar hadekunnat undvikas, om den förklaring som regeringen hade beslutat sig föringått i en allmän redovisning av regeringens syn på Mellanösternfrågan,framförd i själva sakdebatten. Man kunde ha gjort della i stället för all lämnaen röstförklaring i procedurfrågan - låt vara all det var en viktigprocedurfråga. Menatt sedan statsrådet , efter del atl sådana missuppfattningar medanledning av röstförklaringen kommit till uttryck, uttalade att vi inle bordeha röstat för PLO:s deltagande skapade förvirring och minskad tilltro till vårutrikespolitiska linje. Man började på nytt kann-slöpa kring om interöstförklaringen ändå måste ses som inledningen till en ny svensk politik. PerAhlmarks uttalande inregistrerades av utländska iakttagare inte bara iStockholm utan på olika håll runt om i världen. Man uppmärksammade i varjefall här i den avgående israeliske ambassadörens uttalande i TV, därhan uttryckte förhoppningen alt hela regeringen efter hand skulle komma påsamma linje som den som hans vänner i regeringen, som han uttryckte sig - dvs.Per m. fi. - nu företrädde. Denna intervju dagen efter bidrog till all kvarhålla misstron och osäkerheten om regeringens Mellanösternpolitik,trots utrikesministerns tidigare försäkringar. Nuhoppas jag atl utrikesministerns klara besked här och den debatt vi förskall klariägga åt olika håll att det inte är fråga om någon omläggning avkursen i utrikespolitiken. Del som gör det viktigt atl konstatera detla är attSveriges ställningstagande i Mellanösternfrågan ju inte kan ses isolerat frånvår aktiva utrikespolitik och vår internationella solidaritetspolitik i övrigt.Vår Mellanösternpolitik är en väsentlig beståndsdel av vår aktivautrikespolitik. som vi har suttit med i harvi på grund av vår fria och oberoende ställning kommit att spela enuppmärksammad roll. Omden svenska Mellersta Östernpolitiken Omden svenska Mellersta Östernpolitiken grupp av stater harautomatiskt kunnat räkna in oss i sin egen fålla. Vi har därför i flera av devikliga frågor som varil föremål för behandling i säkerhetsrådet kommit allspela en nyckelroll. Tilldessa frågor hör Mellanösternfrågan. Våra självständiga principiellaställningstaganden för det som vi har menat bäst främjar en fredlig lösningutlöste - del medger jag - från början en skarp kritik bl. a. av . Menvåra ställningstaganden fick också stöd från skilda håll och har vunnitrespekt. Efter hand har vi kunnat konstalera att den tidigare kritiseradesvenska hållningen vunnit ökat stöd inom västvärlden. Vi har under några . ?irfått vara med om en utveckling som har skapat möjligheter för en öppnare ochenligt min mening mera realistisk diskussion om förhållandena ochförutsättningarna för en framtida varaktig fred inom området. Jag trorpersonligen inte att det senaste enhälliga rådsutlalandel om läget i de avIsrael ockuperade områdena skulle ha varil möjligl ulan sådana insatser som bl.a. tidigare medverkat till genom säkerhetsrådet. Skullevi då, vi som på olika sätt bidragit till detla förändrade politiska klimat, haändrat vår politik, skulle del ha uppfattats som början till en kursomläggningi svensk utrikespolitik. Vi har fått klara besked om atl så inte är fallet,och jag är för min del helt nöjd med del svar som jag har fått på min förstafråga. Påmin andra fråga - om utrikesministern anser alt det är förenligt med tilltrontill svensk utrikespolitik att framstående regeringsledamöter offentligtuttalar avvikande meningar i en för vår utrikespolitik så internationelltuppmärksammad och central fråga som vår Mellersta Östern-politik - svararutrikesministern, fritt översatt, all uttalade sig i egenskap avpartiledare och inle som regeringsledamot samt tillägger atl del ärutrikesministerns uttalande och regeringens åtgärder som ger uttryck förregeringens samlade bedömning. HerrAhlmark uttalade sig alltså inte å regeringens vägnar, och del visste vi förutgenom utrikesministerns deklarationer. Del var som partiordförande herrAhlmark, som det slår i svaret, gjorde en markering med tanke på av hans partiföreträdda synpunkter. Nuvar dei; ju inle en vanlig enkel markering. uttalar här klart enannan mening än den som framkommit vid regeringens samlade bedömning, och hanmeddelar atl han kommer alt fortsätta att arbeta för sin linje, dvs. all PLOinte skall få framträda i säkerhetsrådet eller kanske i FN-sammanhang överhuvud taget. står alltså för en annan politik än regeringen i denhär frågan och han driver sin linje offentligt. Deförväntningar - och f ö. även den osäkerhet - som utåt skapas inför eneventuell omläggning av den svenska politiken i denna fråga tror jag kommer allbereda oss och kanske främst utrikesministern bekymmer . Jagförstår all det inte går alt få något annat svar på fråga nr 2. Fruutrikesministern har nog sträckt sig så långt det går med sin diplomatiska har emellertid inle visat någon särskild känslighet när han offentligthar lagit avstånd från t. ex. bostadsminister eller energiministerOlof , så utrikesministern hade gott ännu klarare kunnat uttrycka vadvi förstår alt hon menar med sin formulering. Partiledarnatycks ha en särskilt favoriserad ställning i den nya regeringen. Är detverkligen meningen att partiledarna i regeringen när som helst skall få stigaur rollen som regeringsledamöter och i frågor där regeringen delas upp efterpartilinjer gå ut och deklarera sina från regeringens ståndpunkt avvikandeuppfattningar? Skall man i den ena frågan efter den andra utåt tillkännageskilda ståndpunkter för olika fraktioner inom regeringen? Skulle delta bliregel vid utrikespolitiska ställningstaganden, ja då kommer tilltron vårutrikespolitik all allvarligt skadas - det vel vi efter folkpartiledarensinhopp i utrikespolitiken. Jagskall inte plåga fru utrikesministern med fiera frågor om vad vi har alt väntai framtiden av och de övriga partiledarna. Del är andra som börstiga fram och svara på de frågorna. Jagskall inte heller gå in på själva sakfrågan. Den harvi diskuterat här i kammaren och i utrikesnämnden. gäller dettilltron till den utrikespolitiska kurs som en majoritet har fastlagt, enutrikespolitisk kurs som den nya regeringen står för med stöd av oppositionen.Vi vet all del finns ledamöter -jag tror i samtliga partier - som har enavvikande mening, och del acceptar vi; della är fullt i sin ordning. Men denstora majoriteten står fast vid den Mellersta Östern-politik som Sverigeföreträtt i . Delär detta som måste bli slutsatsen av dagens debatt, och det är detta vi börkunna ge till känna till tvivlande representanter från andra länder. Omden svenska Mellersta Östernpolitiken Jag får tacka utrikesministern för svaret på den fråga som jag hadeställt lill vice statsministern . Omherr av formella skäl har haft svårt atl svara på en ställd fråga ochden därför inom regeringen har överlämnats till utrikesministern, finns del ju«u inte längre några skäl som skulle hindra att ändå ta del idebatten, eftersom den har vidgats till en allmän interpellationsdebalt. Ocksåefter det svar som har lämnats vore det bra att få höra klargörasin ståndpunkt. Regeringens svar gör mig inte mycket klokare. Jag får vela isvaret all vice statsministern vid regeringens "samlade bedömning"har ansett all PLO skall få tala inför . Jag får i nästamening vela alt vice statsministern gjort parlimarkeringen, att PLO inte skallfå tala inför . Påsätt och vis förvärrar interpellationssvaret den oklarhet som har rått idiskussionen. Vice statsministerns ståndpunkt görs nu till en par-lifråga förett av de i regeringen ingående partierna. Detta är för det ömden svenska Mellersta Östern-politiken första, som jag ser del,en efterhandskonstruktion. gav ju i sill tal, som har refererats iDagens Nyheter, lill den judiska nalionalfonden intrycket all han var där somstatsråd. För det andra: Om vi nu accepterar eflerhandskonstruktionen, vadinnebär då parlimarkeringen? har en fjärdedel avregeringsplatserna. Betyder det att en fjärdedel av regeringens ledamöter sompartimedlemmar är motståndare - och kanske hårda motståndare - tillregeringens och därmed sin egen politik? HerrAhlmark sade i en Mellersta Östern-debatt i :"For en ledande politiker måste det vara viktigt hur hans uppträdandeuppfattas på olika håll i världen." Hur skall de utländskaambassaderna i , som följer vår politik, kunna rapportera hem om denborgerliga regeringens Mellersta Östern-inställning? Utrikesministern gör endeklaration som är klar. Vice statsministern gör en deklaration av rakt motsattinnebörd. En fjärdedel av regeringen ansluter sig som partimedlemmar inletill, som del heter, regeringens samlade bedömning. Jag vill frågautrikesministern, om hon tycker att det är tillfredsställande att den typ avparlimarkeringar görs som nämns i interpellationssvaret? Kan utrikesministernge ett besked om all vice statsministern inte får inflytande på MellerstaÖstern-politikens utformning i framliden? Vicestatsministern motsätter sig alltså enligt interpellationssvaret sompartiordförande regeringspolitiken. Det har också andra intressanta aspekter.Tydligen förhåller det sig så - och det har med arbetet att göra för ossriksdagsmän här i kammaren - att om regeringen vill undvika atl få kritik iriksdagen gör man en markering som partiordförande och lämnar sedan arenan.Vice statsministern har ju varit myckel flitigt i elden här i kammarenförut , och i vart fall för mig synes det märkligt all del som var såangeläget all säga i starkt engagerade ordalag på Judiska nalionalfonden KerenKajemet inte går all upprepa från talarstol. Ärdella ett mönster för den nya regeringen? Det skulle i så fall förklara en delav den förvirring som förekommit kring regeringens politik i andra frågor idebatten . När statsminister talar om all avbrytamarschen in i kärnkraftssamhället - är det bara en markering han gör sompartiordförande och ingenting som man skall ta på allvar i samband medregeringens politik?