prot · G009144 · 1976-12-31 00:00:00 — Detfinns emellertid en akut risk - att vi inbillar oss alt terrorism i princip ärnågot nytt och unikt, någol som är lätt definierbart och gripbart, barasamhället kastar filttofflor och liberala principer över bord och lar i medhårdhandskarna. Menbesvärar man sig med litet djupare analys, litet historisk och geografiskutblick - då finner man all lerrorismproblematiken är betydligt mer kompliceradän så. ex. ett land i , , där väljarna jusl har koral tillvalsegrare och sannolikt ny regeringschefen f d. lerroristledare, Men-achemBegin. Jagfrågar mig: Om Begin nu blir regeringschef och kommer till - skulleregeringen då kunna länka sig att tillämpa lerrorismkonvenlionen ochterrorismbestämmelserna mot honom? Iprincip vore det väl motiverat, ty genom sitt tidigare agerande måste Beginotvivelaktigt betraktas som farlig i lerrorismbestämmelsernas mening. År1936 grundade Begin en sionistisk terrororganisation i . Enligl enfärsk och omfattande avhandling om den politiska terrorismen i världen, skrivenav den brittiske statsvetaren , var denna organisations terrorismmer urskillningslös än IRA:s terror eller terrorn i eller påBalkanhalvön. Nogär det mol den bakgrunden ganska naturiigt om våra relationer till Begins rikesnarare skulle bli en sak för polisen och Inlerpool än för våra diplomater i UDoch FN - om vi skulle följa bokstaven och andemeningen i denterrorismkonvention som ligger på bord. Menså lär de inte handla - och lur är kanske det. Ty Begin är ju inte ensam i sinroll i världen. Elt betydande antal regeringar som vi upprätthåller vänskapligaförbindelser med sitter där de sitter efter ofta mångåriga poliliska kampanjerav ell slag som delvis tveklö.sl faller inom ramen för lerrorismkonventionensdefinitioner. Alltså borde vi rimligen i konsekvensens namn börja betrakta del av världens poliliska ledare som terrorister. Ändå lär vi inte göradet. Ty, som den brittiske statsvetaren konstaterar: "Närman försöker avgöra om en särskild handling - eller serie av handlingar - ärlerrorislisk måste man vara medveten om att man gör ell värdeomdöme om dem somutför handlingen i fråga och om omständigheten kring handlingen." -Dettaär ju i och för sig självklart, men det måste uppenbariigen påpekas. Nubetyder inte detta att alla gränsdragningar mellan terrorism och legitimmotstånds- och frihetskamp är omöjliga - inle alls. Vi har i stor enighet iSverige godkänt att fyra organisationer har stämplats som ter- 12 protokoll 1976/77:143-144 roristiska: Japanska rödaarmén, Ustasja, Svarta september och Baa-der-Meinhof-gruppen. Men det berorinle pä att dessa fyra i sin metodik skiljer sig markant från alla andrakämpande organisationer i dagens värld. Nej, generella terrorismdefinitionerhar inte varil lill myckel hjälp, och det har varit nödvändigt att göra envärdering i del enskilda fallet. Vi har gjort våra värderingar i dessa fall,andra skulle antagligen göra andra värderingar. Vikunde t ex. knappast vänta oss alt regeringen i skulle görasamma värdering av den israeliska säkerhetstjänstens terrorgrupp Mivtah Elohimsom den norska regeringen, som hade atl handlägga följdverkningarna avgruppens mordaktivitei i . Vi kan tydligen inle ens vänta oss altStorbritanniens myndigheter skall betrakta en utpekad terrorist på samma sättsom de svenska eller som de grekiska myndigheterna i dagens demokratiskaGrekland. Olikaländer och olika politiska grupper har i alla lider gjort olika värderingar avpåstådd terrorism. Därför har också alla försök att uppnåinternationella överenskommelser mot terrorism med nödvändighet misslyckats.Det gällde på den tsarryska liden, och det gällde när Nationernas förbundgjorde en konvention som stannade på papperet. Sammaöde kan möta den terrorismkonvention som ligger på bord.Sverige kommer ju enligt regeringsförslaget t. ex. att begära undantag frånkonventionens centrala punkt, dvs. förbudet i artikel 1 mot all betraktaterrorbrolt som politiska brott Tydligen kommer fier länder au göra på sammasäu. Såvitt jag förslår betyder det två saker: Fördel första betyder det alt drar sig ur den principiellt mesltvivelaktiga delen av konventionen. I sill ograverade skick strider konventionenklart mol gamla fina liberala asylprinciper och principen om boskillnad mellanpolitiska och civila brott Fördet andra betyder det atl varje stal som begär undanlag från konventionensgrundprincip också urholkar den och gör den alltmer verkningslös. Motden bakgrunden skulle man kunna säga atl det inle spelar så stor roll omSverige skriver under eller inte skriver under del dokument som i sin helhetkan bli ganska verkningslöst Menskrivningarna i propositionen gör ändå atl jag måste begära vissa klarläggandenfrån utskottet, innan jag kan avgöra hur jag bör rösta: Del heter i propositionen på s. 27 alt utöver undanlagetstämmer konventionen "enligt sina huvuddrag och lill sin allmänna syftningväl överens med det svenska rättssystemet". Vad betyder del? Betyder detall regeringen i princip gillar tanken på att terrorism kan definieras igenerella termer, alt terrorism kan bekämpas pä gemensam värderingsbas avländer med högst olika politisk grundsyn? Skulle vilja medverka liknande konvention för hela väriden - inbegripet ,och södra ? Del heter om förbehållel atl det "inte tordefå någon större betydelse för konventionenspraktiska effektivitet" och atl undantaget "inte i normalfallettorde hindra utlämning". Vad betyder det? Är undantaget bara enskenmanöver? Regeringen föreslär att trots detprincipiella undantaget ändå skall åta sig bevisupptagning och husrannsakan o.d. för främmande makt enligl artikel 8 i konventionen. Vad betyder det? Innebärdet att en person som av poliliska skäl vägrar utlämna ändå skall kunnautsättas för förhör o. d. av svensk polis för vidarebefordran av uppgifter somkommer fram till hemlandet? Betyder det inte alt vi i så fall ger ett politiskterkännande med ena handen och tar tillbaka det med den andra, genom alt t ex.medverka till att polisen i hemlandet kan komma ål personer som drabbas avstränga påföljder men som, om de hade lyckats la sig lill , skulle hagått fria av poliliska skäl? Är denna inkonsekvens i sä fall verkligenregeringens och utskottets avsikt? Såväl i proposilionen som i utskottsbetänkandethänvisas till ut-lämningslagens 6 S som orsak till behovet för attbegära undantag. Där stadgas att utlämning icke får ske för politiskt brottMen, har juridiska experter påpekat för mig, det finns i den lagen också en 7S som stadgar om förbud mol utlämning av den som riskerar politisk, religiösosv. förföljelse i sitt hemland. I det fallet behöver alltså brottet - somskulle kunna föranleda utlämning - inte vara elt dugg politiskt, menvederbörande skulle ändå inte kunna utlämnas av politiska skäl. Delförefaller som om såväl föredraganden i regeringen som utskottet har betraktatvarje politisk flykting som politisk brottsling. Men del skulle betyda all enpolitisk flykting som begått ett civilt, icke-poliliskt brott, skulla saknaskydd i det svenska undantaget Ta t. ex. den anlände ryskeflygkaparen: om hade omfattats av konventionen skulle vi uppenbarligenmed det föreslagna undantaget inle ha kunnal vägra att utlämna honom. Hansbrott är nämligen knappast politiskt. Däremot är han möjligen politiskflykting. Jag skulle vilja ha elt klargörande på den här punklen innan jag kanavgöra hur man rätteligen bör rösta i denna intrikata fråga. Hen (): Vi har alt ta slällning lill etl enhälligt betänkande frånjuslitieulskottet med anledning av proposition 124. Detär väl alldeles klart - del har också de båda lidigare talarna i detta ärendeuttalat - atl det är nödvändigt att samhället skyddar sig mol terrorism. Vi kanväl alla slå fasl i likhet med utskottet alt del ligger elt mycket stort värdei att vi har etl internationellt samarbete som kan bidra till att lerrorisliskavåldsdåd förhindras. har tidigare medverkat i della internationellasamarbete bl. a. genom atl 1971 biträda , som ju gällerbekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg, flygkapning med andraord, och Montrealkonvention, som skall bekämpa brott mol den civilaluftfartens säkerhet, alltså en näraliggande fråga. års europeiska konventionoch bekämpande av terrorism. Utskottet konstaterar-jag vill understryka det -atl den ytterligare bidrar lill den internationella kampen mot lerrorisliskavåldsdåd. Nuriktar sig denna lerrorislkonvenlion främst mot vissa, särskill grova typer avvåldsdåd. Det är de som räknas upp i artikel 1, som är del centrala stadgandeti denna konvention. Dels sluter man i punklen a in Haagkonveniionens regler ochi punklen b Monirealkonventio-nens, dels lägger man till grova brott sominnebär angrepp mol diplomat eller annan internationellt skyddad persons liv,kroppsliga integritet eller frihet. Den gäller vidare brott som innebärmänniskorov, tagande av gisslan eller grovt olaga inspärrande, liksom brott sominnebär användning av bomber, granater, raketer, automatiska skjulvapen ellerbrev-eller pakelbomber, om användningen innebär fara för personer. Slutligengäller konventionen försök atl begå dessa brott, alllsä klart allvarliga brott Utskottettillstyrker atl vid ralificeringen av konventionen skall förbehålla sigrätten atl vägra utlämning för vissa brott, nämligen för de våldsgärningar somhär avses om de enligt vad vi bedömer är politiska. Tillträdet lillkonventionen kommer därigenom enligl utskotlets bedömning inle all medförainskränkningar i asylrätten när det är fråga om sådana gärningar som vid ensamlad bedömning anses ha övervägande politisk karaktär. Detfinns kanske anledning att - som utskottet gör - understryka alt man varken häreller i samband med alt terrorisibestämmelserna i ut-lämningslagen antogsgenerellt undantagit terrorister från tillämpningsområdet, utan det ankommerpå regeringen alt i varje särskill fall bedöma om en presumtiv terrorist bör fåkomma in eller få stanna i värt land. Omman gör en samlad bedömning av dessa regler lycker jag - i motsats till herrSvensson i - alt man kan säga att de väl överensstämmer med svensk rättoch svensk rättstradition. Jag ber därför, herr talman, alt få yrka bifall lillutskottets hemställan. Hen i (vpk): jurist och domare och vet alltså myckel väl var dekritiska punkterna i denna frågeställning ligger. Del är naturligtvis därförinle en slump all han undviker atl svara på de frågor som och jaghar slällt - del skall vi vara pä del klara med från början. Tyckerinle atl det är märkligt alt utskottet talar om alt ä ena sidanskall vi vid tillämpningen av denna konvention göra alla de undantag som ärnödvändiga för rättssäkerheten och för alt hävda gällande svenskarättsprinciper, men å andra sidan skall dessa undantag inte pä något egentligtsätt inverka pä konventionens tillämpning? Varför gör man då undanlag? Är delinte just som säger en skenmanöver? må inleheller säga annat än alt del finns fog för miss- troende när det gällertillämpning av olika lagar mot utlänningar såväl som mol svenskar här iSverige. Del sades om LTO-lagen att den inte skulle användas vid politiskademonstrationer, men den används alltfort och har använls vid poliliskademonstrationer. Myndigheterna bekymrar sig ofta mycket litet om och läser oftainte ens vad som sägs i om de principer lagstiftaren har slällt upp.Vi vet att möjligheterna för utlänningar att vistas här växlar med de politiskakonjunkturerna. Vi vet atl del plötsligt med den nya regeringen har blivitmycket svårare för de iranska studenterna att vistas här - om det nu beror påtilltagande intresse för handelsförbindelser med - att man plötsligt harbörjat uppsätta regler för iranska studenters vistelse här som integällt osv. Jag skulle kunna fullfölja kalalogen med en rad sädana exempel därjust flexibilitet i lillämpningen utgör det farliga. Jagvill ställa en fråga till . Han läste här upp delar avartikel 1. Denna artikel innehåller alltså definitioner av de brott som på etteller annat sätt berör sakkonventionen. Dessa definitioner är i hög grad avgrundläggande och vägledande natur för det rättsområde inom vilkel konventionenskall kunna tillämpas i princip. Tillämpningen kan sedan vara försedd med etteller annat undantag. Det talas i 1 om brott som innebär användning av bomber,granater, automatiska skjutvapen osv. och som innebär fara för person. Får jagfråga: Skall alll användande av skjulvapen i alla länder under allaförhållanden kunna innebära atl man betraktar del som brott i lerrorisliskmening och förbinder sig att agera? Hen (): Konventionens tanke är en sorts modern variant av den heligaallian.sen, där de västeuropeiska staterna anser sig ha uppnått poliliskasystem som är så fulländade alt de inte kan förändras på andra säll än dedemokratiska. Del må väl vara atl de flesta västeuropeiska stater är beskaffadepå det sättet och atl man kan ha visst hopp om all de skall förbli beskaffadepå del sättet Men det är ändå inte länge sedan var en fascisldiklalur,och det finns orostendenser pä en del håll i de här staterna. Mensådan var tanken, och man sade till varandra, de västeuropeiska staternaemellan: Vi skall inbördes komma överens om att alla brott av detta slag, alllanvändande av skjutvapen, bomber och granater, alla grova brott .som står iartikel 2 a och som innebär grov våldshandling, vilken är riktad mol en personsliv, kroppsliga integritet eller frihet, skall uteslutande betraktas som civilakriminella brott. De får icke någonsin betraktas som politiska brott Detta slåri konventionen. Nåväl!När skall skriva under denna upptäcker man - det är alldeles ulmärkl -att delta står i strid med grundläggande asylbestämmelser, grundläggandeprinciper om skillnad mellan politiska och civila brott Det står i strid med degrundsatser vi bl. a. har i vår ullämningslag. Sä gör man ett undantag. Är detnågon verklig mening med delta undan- lag,beiyder del atl man tvärtemot konventionen skall kunna betrakta sådana brottsom politiska och därför låta bli alt utlämna sådana här människor. Det ärsjälva poängen, och då är det ingen mening med konventionen för delöver huvud laget. Om många andra stater gör på det sättet, faller konventionenganska mycket sönder och samman och kan inte ha något större värde. Det är denenda logik jag kan fä ur detta. Mendå blir man litet orolig när det i molivtexten talas om atl detta undantag inteskall ha någon slörre betydelse. Då är det ganska rimligt att man ställer fråganlill utskottets representant Vad innebär det alt den inte skall få någon störrebetydelse? Om man gör etl undanlag måste väl della ske för alt del skall habetydelse. Man förefägger väl ändå inle riksdag dokument som saknarbetydelse. Del tycker jag att man kan begära. I varje fall kan man begära atlutskottets representant försöker all besvara den ställda frågan. Detta var enav de frågor jag ställde. Sedanfrågade jag om en annan sak. Man säger att den här konventionen ograverad isina huvuddrag och lill sin allmänna syftning väl stämmer överens med detsvenska räUssystemei. Då bör man fråga sig: Önskar utskottet alt dennakonvention utvidgas, kanske till hela världen? I så fall bör man tala om dettai klartext Arbetar för att fä innesluta södra stater,stater, något som ligger nära till hands i anda,staterna i osv. Arbetar regeringen för att vi skall innesluta alladessa i en sådan konvention? Vilka konsekvenser skulle del få om vi skullebetrakta alla aktiviteter i politiskt syfte med vapen i hand som uteslutandekriminella brott? Då har man ju denna riksdag beviljat anslag icke för vapenköpmen väl till organisationer som i andra delar av sin verksamhet sysslar medsådanl. Del skulle vara orimligt. Jagställer också en fråga: Hur kan man gå nied på artikeln om bevisupptagning ochhusrannsakan som man gör det politiska undantaget? Det är väl ändåviktigt alt få del beskedet. Innebär del all den person som befinner sig i etlland där han eftersöks och betraktas som terrorist kan få sin situationförvärrad genom förhör och husrannsakan i på elt sådant sätt 'dit handrabbas av stränga straff kanske dödsstraff medan samma person om han lyckatsta sig lill , skulle kunnat betraktas som politisk flykting och avpolitiska skäl fått stanna här? Det är väl ändå en rimlig begäran all få etlklart besked om detta är innebörden. Slutligenställde jag en fjärde fråga som jag också gärna skulle vilja ha etl svar på:Anser utskottet all politisk flykting och politisk brottsling är identiskabegrepp? Såväl propositionens som utskottets skrivning ska- par del intrycket Om delär på det sättet får det lill absolut konsekvens att den som begår etlkriminellt civilt brott och kommer till men av andra skälskulle kunna betraktas som politisk flykting icke kan skyddas av de undantagsom kommer att begära från konventionens regler. Av ett justitieulskoltoch av en jurist som talesman för elt justitieutskott borde man kunna fä etlklariäggande besked. HenWINBERG (m): i kritiserade belänkandet och avtalstexten därförall denna inte var tillräckligt tydlig. Det är klart att man kan diskutera hurulformningen av sådana här texter skall vara och vilka krav man kan slälla påtydligheten. Jag menar liksom utskollel att man nätt så långt del går itydlighet . Närherr kritiserade de här olika delarna i texten var kritiken intealldeles korrekt. Det är t ex. inte så att alla angrepp pä diplomat innefattasi de här brotten, ulan del slår alt del är grova brott, som innebär angrepp molliv, kroppslig integritet etc. När de här konventionsreglerna skall tillämpasi skall del ske i överensstämmelse med svensk rätt och svenskrättstradition. Det är svenska myndigheter som gör bedömningen av vilkaundantag som är aktuella. Jag kan hålla med om att del ärönskvärt atl vi så långt som möjligt inte skall behöva göra undantag fränkonventionen. Ju fler undantag som görs, desto mer urholkas den. Det är riktigt.Därför begränsas undantagen till en väsentlig punkt, nämligen jusl politiskabrott Där har man ansett från svensk sida all asylrättens regler måsle gå före,och del är vi frän svenskt häll som skall göra den bedömningen. Del är ocksåelt svar på frågan om artikel 8, som jag ser som en sekundär del i förhållandetill artikel 1, som är den centrala. Hen i (vpk): forlsäller med den metodik som han väl aldrig skulle fåför sig atl tillämpa i en domstol, nämligen elt systematiskt undvikande av dekärnfrågor som har blivit ställda under förhandlingen. Jagskall inte fortsätta atl disputera med . Det är så uppenbarl atlhela hans säll atl se på de här frågorna präglas av samma svävande resonemangsom ligger i konventionslexten - som innebär de mesl underliga öppningar ålolika håll, beroende på de poliliska konjunklurererna. Jag skall bara slälla enav de huvudfrågor som jag förgäves försökt få svar pä lidigare och som herrWinberg under tvä inlägg ännu inle har besvarat. Delär obestridligen så, , all när man får ell internationellträttssystem exempelvis i form av sådana här konventioner är del inle neutralttill eller avskilt från del svenska rättssystemet, utan det uppstår ett ulrymmesom i olika poliliska maktförhållanden kan föranleda en förskjutning av desvenska rättsbegreppen i förhållande till de internationella eller vice versa.Del uppslår alltså ell räll vidsträckt utrymme för definitioner, där jusldefinitionerna - som egentligen skall finnas i förarbetena - är det viktiga. Dåskulle jag vilja fråga återigen: Är det mening atl man frånSveriges sida skall, som ett element i denna internationella rätt, accepteradefinitionen av terroristiskt brott som återfinns i artikel 1 punkten e, dvs.brott som innebär användning av bomber, granater, raketer, automatiskaskjutvapen osv. och innebär fara för personer? Är det i sin allmänna form underalla förhållanden, såsom del är givet här, all betrakta som ett brott? Tyckerherr alt del är bra all det i internationell rätt införs en sådan - detvill jag kalla den - generalklausul under vilken kan höra vilken försvarskampsom helst från individer, från en förtryckt folkgrupp eller etl förtryckt folkgentemot förtryckarna? Hen (): Det är ganska uppenbart all några uttömmande svar på de frågor som jaghar slällt inte går att få fram i den här debatlen. Jag skall inte upprepafrågorna. Jag skall bara konstatera att när det gäller elt par av de härfrågorna har jag blivit kontaktad av jurister, som har varit allvariigt oroade.Jag kan inte avgöra om de har rätt, men de har antagit att direkta fel harbegåtts vid handläggningen av ärenden och att man, när det gäller frågan omförhållandet mellan vad som är en politisk fiykting och vad som är en politiskbrottsling, helt enkelt inte haft klart för sig atl detta definilionsmässigl ärtvå olika saker, som icke lill behöver sammanfalla. Eftersom delfaktiskt ligger lill på det sättet kan det få ganska obehagliga konsekvenser ominle regeringen - i de formuleringar den skall använda sig av när den gör dethär förbehållet - verkligen ser lill all de här oklarheterna försvinner. Det ärviktigt all den gör det, sä all vi inle bara tillgodoser 6 S i ul-lämningslagenulan också 7 S i den lagen, som ju i lika mån handlar om att människorsom kananses riskera politisk förföljelse i sill hemland inle skall kunna utlämnassåsom vanliga civila brottslingar. Jaghar emellertid som sagl i stort setl misströstat om atl få ett uttömmande svarpå de mer grundläggande principfrågorna om hur man ser på möjligheterna att viaterrorismkonventionen i världsvid skala bekämpa terrorism. För egen del trorjag att den här konventionen är myckel av skenfäkieri. Jag tror alt ettdemokratiskt land som i huvudsak måste bekämpa sin terrorism själv. Vikan samarbeta med länder av höggradigt likartade politiska demokratiska syslem,men så snart det börjar handla om länder där demokratin siller löst - för attinte tala om odemokratiska länder - är det alldeles orimligt atl vi skulle kunnaha samma definition av terrorism som de länderna har. Därför är möjligheternaför internationella aktioner mycket begränsade i en värld där demokratiertyvärr är ömtåliga undanlagsplantor och diklalurerna den vanligasieogräsväxien. Men,som sagt, mol bakgrund av oklarheterna i diskussionen finner jag i nuvarandedebatlläge ingen möjlighel atl göra något annat än atl lägga ned min röst ivoteringen. Hen (): Jag anser nog inle alt jag har uttryckt mig svävande. Jag har, herrSvensson i , tagit upp kärnfrågorna som vi har uppfattat dem i utskolleloch gått igenom dem punkt för punkt Sammanfattningsviskan jag säga atl vad vi vill ha är en lagstiftning som fungerar effektivt motterrorism men som kan göra del med bevarande av del traditionella svenskasynsättet Det är innebörden av artikel 1 med de undantag som föreslås. Somsvar pä fråga kan jag vidare hänvisa till vad som slår i belänkandet: "tillträde till konventionen kommer där igenom inte all medföra inskränkning i asylrätten, eftersom gärningar som vid en samlad bedömning" - jag stryker under orden samlad be dömning-"anses ha övervägande politisk karaklär ej kan föranleda Den samladebedömningen skall göras av den enligt svensk räll och medsvensk rättstradition som grund. Hen i (vpk): Försök alt svara på min fråga, : Anser all dengenerella brottsdefiniiion som finns i artikel 1 e - all alll användande av tex. automatiska skjutvapen som innebär hol mot människoliv, oavsett vilkamänniskoliv, under vilka samhälleliga förhållanden del sker osv. - är entillfredsställande brottsdefiniiion för att den skall kunna ingå i eltinlernaiionelll rättssystem som ändå i princip förklarar sig viljabiträda? HenWINBERG (m): Svarel på den frågan ingick i den mening som jag läste upp nyss.Utskottet har accepterat den här formuleringen. Sådana handlingar är att ansesom terrorism, men om en svensk regering gör den bedömningen all de harövervägande politisk karaktär skall de inte föranleda utlämning. HerrSVENSSON i (vpk): Nej, de skall inle föranleda utlämning, men de skall alltså betraktassom lerrorisliska brott. Det var just det jag frågade efler. En sådandefinition kommer vi aldrig all godta. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1598 av herrWerner m.