prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — Enav de åtgärder som den förra regeringen vidtog var att tillsätta denbostadssociala delegationen, och vi måsle väl nu vänta på de lösningar som denkan föreslå för att klara upp problemet. Men detta är alltså ett gammaltproblem, som den nuvarande regeringen icke kan ta ansvaret för. Del är ettproblem som uppenbarligen är väldigt svårlöst och där lösningarna måste sökas isamarbete mellan de statliga myndigheterna och kommunerna. Underen följd av år har vi i motionerat om alt olika förelagsformer börfå konkurrera pä mera likvärdiga villkor, både i fråga om all bygga och när delgäller att förvalta. har del statliga subventionssystemetlett till alt kapitalkoslnadsandelen av hyran sjunkit, medan drift- ochunderhällssidan snabbt vuxit och i det närmaste motsvarar 50 "<\ avhyreskostnaderna. I detta läge är del angelägel all pröva olika sätt alt få nerkostnaderna. En väg är att skapa ökad konkurrens mellan olika typer av företag.Förslaget att höja lånegränsen för enskilda fastighetsägare lill 92 "o ärfrämst motiverat av viljan alt ökakonkurrensen i fråga om drift och underhåll. har starkt kritiseratdel här och sagt att delta är en attitydförändring i bostadspolitiken. Men detär det inte, för vi har under flera är, gång på gång, motionerat utan att kunnadriva igenom våra förslag. Det här kommer inte alt innebära alt några kommeratt skära guld med täljknivar. Det är ju faktiskt så , som tidigareframhållits, att inte ens de företag som har 100-procentig belåning kan täckasina kostnader med de nuvarande hyrorna. Än mindre kan de företag del som haren 92-procentig eller lägre belåning. Enannan väg som prövats för att öka de boendes inflytande är all pä olika sätt gede boende etl ekonomiskt ansvar för väsentliga delar av drift och underhåll.Tanken kan försl te sig något vågad, men den har prövats, och resultaten tycksvara positiva. Del här ger etl verkligt medbestämmande för dem som bor medhyresrätt. J detla sammanhang vill jag påminna om elt mångårigtfolkparliförslag att ge hyresgäster möjlighet att överta sina fastigheter ochbilda bostadsrättsföreningar. Det förslaget har vi framfört gång på gäng iriksdagen, men inte lyckats driva igenom del. prövas detla gamlafolkpartikrav i departementet. Underden allra har vi fåll en tilllagande diskussion om de snabbiökande byggkostnaderna. analyserade problemet i sillinledningsanförande. Kostnadsstegringen är betydligt snabbare än på andraområden. Till en viss del kan det finnas förklaringar: lönehöjningar, krav påenergisparande, nya byggnormer, bällre handikappanpassning m. m. Men utskottethar ansett alt detta inte är hela förklaringen. Det är viktigt alt staten päalla sätt pressar ned produktionskostnaderna. Krav på uppräkning avlidskoefficienten måste vägas mot den prispressande betydelse man anser altdenna har. Det är angeläget att hälla nere hyresnivån. Här delar jag denuppfattning som gjorde sig till tolk för när han talade om konkurrenseni byggandet. Bostadsbyggandethar alltmer inriktats på småhus. Delvis kan det bero päalt vi länge ensidigt byggde hyreshus. Valfriheten i boendet innebärvisserligen att man skall kunna välja mellan elt småhus eller en lägenhet i eltstörre hus. Men riklig valfrihet innebär också att man skall kunna välja mellanolika lägenhetsstoriekar i alla boendeformer. Det kan man inte . avlägenheterna i småhus som byggs f n. är siörre än tre rum och kök, men avlägenheterna i fierfamiljshus består av tre rum och kök eller mindre. Densnedvridningen måsle rättas lill. Det är en angelägen uppgifi all inyproduktionen blanda både olika storlek på lägenheter och olika storlek påhus. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. () kort genmäle: i har hållit ett i många stycken utomordentligtanförande, präglat av den sociala känsla som jag vel all han har. Jag kaninstämma i väldigt myckel av vad han sade. Vad jag inte kan förstå är att handå inle kan stödja de förslag som vi har lagt fram, så att vi i fåren chans att rätta till det som regeringen Anslagtill bostadsbyggande, m. m. på grund avhandlingsförlamning eller annat inte orkat göra. Lätmig försl konstalera alt sade, alt det förslag avseendepensionärerna som läggs fram är en dellösning. Varför skulle del då vara såfarligt alt begära - som vi gör - att regeringen måste återkomma med enhelhetslösning som präglas av social rättvisa? Vadvidare gäller frågan om anvisningsräli som elt medel alt komma lill rätta medsegregationen sade att detta inle är något nytt problem, och detär alldeles rätt. sade också att den gamla regeringen kunde hagjort något ål delta. Det var jusl för att få medel alt göra något ål det somden gamla regeringen gav bostadsulredningarna i uppgift alt syssla med frågan.Utredningarna studerade problemet och lade fram förslag. Som utgick remisstiden för de förslagen , och det var inle fysisktmöjligt atl före valet presentera ell utarbetat förslag för . Därförfick vi lägga fram förslaget i form av motion i stället för i form avproposition. HerrStrömberg hänvisade också till bostadssociala delegationen, och det är alldelesriktigt atl den tillsaltes av den gamla regeringen som etl av många instrumentatt råda bot pä dessa problem. Men vi gjorde den erfarenheten i delegationenalt del utan tillgäng till det instrument som en anvisningsräliinnebär icke är möjligl att komma till rätta med de privata fastighetsägarnasbrist på socialt ansvar. Vi har alltför länge prövat frivillighetens väg. Jagtycker att , som verkar i en av de kommuner där delta problem ärmest uppenbart, ändå måste vara medveten om detla. Det måsle vara fråga om enförträngning, om han inte har klart för sig all vi dess värre är tvungna atttillgripa ivångsmetoder för atl få en bättring till stånd. Jag vill därför,herr talman, inbjuda och hans partivänner att stödja våraförslag, för jag förslär alt ni i själ och hjärta lycker som vi. (vpk) kortgenmäle: i är tydligen medveten om den svåra segregationsom finns i vissa bostadsområden, framför allt här i Siorstockholmsområdel. Ivpk-motionen 305 tas just detla problem upp, och del borde vara naturligt förherr atl stödja den motionen. Vi pekar där på att kommunerna för atlkomma lill rätta med denna segregation måste få en bostadsförmedlinggenom vilken alla nyproducerade och andra lediga lägenheter förmedlas. Dåskulle man få möjlighet alt åt människor ge de lägenheter och bostäder som deav medicinska och sociala skäl kan behöva. Man skulle också kunna stoppasegregeringen i boendet och främja en mera allsidig hushällssammansättning, omalla hyresvärdar hade skyldighet att ta emot bostadssökande, som anvisas av denkommunala bostadsförmedlingen. Jagfinner det märkligt atl man kan förstå denna problematik utan alt ändå vilja tillstyrkadet förslag som vi har lagt fram. Vad sedan gällerbosladsrätlsföreningsprincipen gör samma misslag somregeringen, som kopplar ihop boende och ägande. Men vad man skall koppla ihop,, är boende och förvaltning. Man får inle göra ägandet till enförutsättning för att få boinfiylande, men det är ju så regeringen har föravsikt att göra för alt öka boinfiytandet, nämligen genom att stimulerahyresgästerna alt la över sina lägenheter. Men en sådan åtgärd kommer all fåtill följd en ökad spekulation i boendet. En förutsättning för att man skall fäboinfiylande är försläs alt man tvärtom stoppar spekulationen och för överfierfamiljshusen i eller kooperativ ägo för atl sedan ge möjlighetatl prova de förvaltningsmetoder som bosladsrätlsföreningsprincipen gerutrymme för. Men det är väldigt fariigl all koppla ihop dessa principer, ochdet är helt fel att koppla ihop ägande och boende. Någonvalmöjlighet råder ju inle pä bostadsmarknaden. Med den nuvarandebostadspolitikens utformning har de fiesta människor inte råd att vare sigförvärva insats i en bostadsrättsförening eller köpa villa. Därför måste igrunden hela bosladsfinansieringspolitiken förändras, om del skall bli någonvalfrihet. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Hen i (fp) kort genmäle: Får jag först bemöta i fråga om inflytandet över bostaden.Inom den allt fördelaktigare belåning som vi successivt harinfört för bostadsrätter är ju den egna insatsen nu mycket liten. Det har juvarit elt viktigt steg för atl göra det möjligt även för människor med lågainkomster all skaffa sig bostadsrätt. Jagser bostadsrätten som utomordentligt viktig och angelägen när det gällerboendet. Det är inte bara fråga om ägandet utan del gäller framför allt atl fåstörre möjlighet alt vara med och bestämma inle bara om sin bostad utan även omsitt grannskap. Detbör öppnas möjligheter även för människor som bor med hyresrätt att få siörreinflytande. Den som noga har läst lal har kanske uppmärksammatall hon vid ett fiertal lillfällen har hänvisat till de försök som pågår därhyresgäster med hyresrätt har fåll siörre infiytande. uppmanarlill nya försök för att få fram sådana här bra former för inflytande. Jagvill tacka för komplimangen. Jag bor i en kommun där vi tyvärr harväldigt svåra problem, som vi möter. Jag är inte helt övertygad om atlde förslag som har presterats är de absolut bästa när det gäller att lösaproblemen. Jag upplever den här frågan som mycket komplicerad och jag villbetona att skiljelinjen inte bara går mellan olika grupper av fastighetsägare,utan den går också i hög grad mellan olika kommuner. Enlag som skulle ge anvisningsrätt åt bostadsförmedling ter sig för migsom det sista man bör tillgripa. Men del skulle i alla fall inte varatillräckligt. Man måste på något vis initiera de kommuner, som intehar velat hjälpa lill alt klara upp de här problemen i storstadsområdena, attla sitt ansvar och böria bygga pä ett mer varierat Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Det måste gä atlövertala dessa kommuner till frivilliga insatser. Den uppfattningen har jagslöd för i etl papper som jag fick från arbetsutskottet i Storstockholmsbostadsförmedling som vill fästa uppmärksamhet vid jusl dessaproblem. FruDAHL (s) kort genmäle: Jag är väl medveten om att storstadsregionerna, i synnerhet ,utöver problemet att de privata faslighets-ägarna inte vill la sill ansvar, harde regionala problem som har skildrat. Det är alldelessjälvklart att i de frågorna, i synnerhet med tanke på att vi har kommunalsjälvbestämmanderätt, måste del lill särskilda överenskommelser på frivilliggrund mellan kommunerna. Detinnebär emellertid inle atl vi inte behöver la itu med del andra problemet -att på något sätt förmå de privata fastighetsägarna att la ett socialt ansvar. Fördem som i likhet med mig har rest runt i landei och träffat på dessa problem ikommun efter kommun slår del fullständigt klarl all de privata fastighetsägarnahar satt i system atl slänga ute inte bara dem som man brukar kalla gravtavvikande utan alla de människor mot vilka det i vårt samhälle finns socialafördomar. Jag har träffat många som i sådana situationer t. o. m. stolt harvisat för mig alt man hellre låter lägenheter stå tomma - eftersom detta päsikt är mer lönsamt -än man hyr ut dem till personer som man inle tycker passardar. Jag är den första att beklaga atl man blir tvungen att ta lilltvångsåtgärder på det här området, men verkligheten är sådan atl vi nu inte harnågot annat val. Del tror jag nog alt vet också, men folkpartiethar ju frivilligt försatt sig i en situation där det av andra intressen iregeringen, som är starkare än , blivit förhindrat all följa sittsociala samvete. Därför tvingas också all avslå från att på detlaområde vidta de åtgärder som både det partiet -del är jag övertygad om - och vivet mäste till. (vpk) kortgenmäle; Det är sant att man har förändrat belåningen när det gällerbostadsrätter till viss del. Men fortfarande gäller dock all man måsle betalahöga insatser - kanske . i insats för en lägenhet. är etl ganska vanligt belopp, och i går hörde jag talas om en insats på . för en tvåa. Det är ju inte småpotatis precis! Däremotär den försöksverksamhet med nya förvaltningsformer som bedrivs i kommun intressant, eftersom den bedrivs inom de kommunala ochallmännyttiga bostadsföretagens ram. Där har man försökt överlåta ansvaret tillhyresgästerna för förvaltningen av både den inre och den yttre miljön. Eftersomdetta ligger inom det kooperativa och allmännyttiga bostadsförelagetsansvarsområde låter man hyresgäster - i fall de så vill - förvärvabostadsrätter inom HSB till en myckel låg Del är en heltöverkomlig summa - . betalas i insats för en trea, och till deninsatsen kan man dä också låna från HSB. Därmed kommer hela frågan i en annandager, men för de fiesta människor är del ändå fråga om myckel stora summor somde måste betala ut för alt kunna få en insalslägenhet. Jagskulle vilja fråga , om han kan svara på frågan hur man skallförverkliga boinfiytandet för dem som inle har någon möjlighet alt fåbostadsrätt. Vilka möjligheter har vanliga hyresgäster, som bor med hyresrätt,att få ett inflytande? Det kan hända att tänker på allHyresgästföreningen är förhandlingspartner och kan förverkliga etl inflytandeindirekt, men då vill jag upplysa om alt del-bara är 10-15 96av budgeten som hyresgästerna kan förhandla om därför alt av budgetenbeslår av kapitalkostnader. Det finns alltså bara ett synneriigen litet utrymmeför hyresgästerna att den vägen utöva något som helst infiytande. Sedankan man också - som en infallsvinkel för , kanske - tänka påmöjligheten alt fä förbättringar av bostadsmiljön genombo-sladsförbättringsbidragei, men som jag sade lidigare är del en struntsumma,35 milj. kr., som satsas till förbättring av bostadsmiljöer. Del slår ocksåhelt fel, eftersom de kommuner som allra mest skulle behöva bidraget inte kanfä del, då de inte har råd atl ansöka om det pä grund av alt de måste ställaupp med hälften av bidragsdelen för all över huvud laget fä något bidrag. - Detär således myckel dåligt beställt när det gäller inftytandegraden för vanligahyresgäster. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Hen i (fp) kort genmäle: blandar ihop tvä olika saker. talar om de storainsatser pä . eller i det närmaste motsvarande summor som förekommer.Del finns tvä sätt: dels finns del lägenheterna med s. k. strimlade lån - mendet är ju inle dem vi avser när vi talar om bostadsrätt;jag har ingenförståelse fördel sättet att bygga i och andra storsläder - delsfinns del den överlåtelse av bostadsrätter som sker till väldiga överpriser i centraladelar av vissa städer. Del är emellertid inte heller sädana jag tänker pä, ulanjag tänker mera på del som har skett t. ex. ute i , där hyresgäster harerbjudils all överta lägenheterna och gå över till bostadsrätt. När vi tidigarehar skrivit de här motionerna har vi utgått ifrån att man skulle öka belåningenför en privatägd fastighet, som i , lill vad en bostadsrättsföreningfär. Då skulle del bli mycket små summor i insats. Detär också mänga kommuner - det vill jag påminna om - som har hjälptbeialningssvaga grupper med lån pä insatslägenheter; sådant förekommer ganskaofta. Jagtror inte heller på uppgift all läcks av kapitalkostnaderna;del kan gälla enstaka hus. Jag har suttit som ordförande i elt stortbostadsbolag, och där är direkta kapitalkostnader, medan väldigtmyckel är läst i andra saker. 6 protokoll 1976/77:101-103 Arislag till bostadsbyggande, m. m. Jagoch andra liberaler med mig har ell socialt samvete, och vi uppfattarsegregationen som mycket besvärande. Jag har både den fördelen och denbelastningen alt jag i milt arbete utanför får brottas medde här problemen och ser de verkliga nackdelarna, och jag skall gärna rösta medfru den dag jag är helt övertygad om atl hennes lösning är absolut rättoch riklig. tror jag inte det. Men på något sätt mäste vi hjälpas ål attfinna en lösning, för del här är ett gammalt problem sorn tydligen bara blirallt värre. Vi har ännu inle hittat något sätt atl klara del, och jag tror atlvi måsle ha elt hell batteri olika ålgärder. Kanhända vi då inle kan kommaundan tvång, men jag vill inte tillgripa det förrän det är nödvändigt. Herr talmannen anmälde all och att lill protokollet fä antecknat atl de inte ägde rält tillytterligare repliker. FruLANDBERG (s): Pä grund av de kraftigt ökade byggkostnaderna, som har inneburit s. k.överkoslnader på när del gäller byggandet av föräldre och handikappade, har jag i motionen 1976/77:129 tillsammans med någramedmotionärer lagil upp frågan om ändring av reglerna för beräkning avläneunderiaget sä att i full utsträckning kan finansieras medstatliga bostadslån. I debatten har lagil uppproblematiken i fråga om bygg-och överkoslnaderna inom hela bostadssektorn,varför jag ej har anledning all närmare utveckla denna. Frågangäller ytterst omsorgen om de äldre och de handikappade. Vi vel alt vi i daghar drygt en miljon ålderspensionärer. har siffran stigit till en ochen halv miljon. Vi vet att med åldern stiger omsorgsbehovel. Dessutom finnsbetydligt mer än 500 000 handikappade. Därför framstår del som enutomordentligt viktig samhällsuppgift alt tillhandahålla goda ochändamålsenliga bostäder ät äldre och handikappade. Under många är har såvälstaten som kommunerna gjort betydande insatser för alt finna lämpliga lösningarpä dessa problem. Det har därvid framkommit all man måsle arbetaefter flera olika linjer, främst mot bakgrund av atl de yttre förutsätlningarnaliksom även de enskilda människornas behov och önskemål företer storavariationer. Dethar länge stått klart att en god lösning av särskilt de äldres bostadsfrågaförutsätter all den enskildes behov av samhällsinsatser i form av värd ochomsorg beaktas. En allmänt omfattad ståndpunkt har varit att man så långtmöjligt bör lösa bostadsfrågorna åt de äldre på ett sådani sätt att behovel avvärd på institutioner begränsas. Delta synsätt kan numera betraktas som allmäntaccepterat. fall då de äldre äger eller disponerar ett egnahem har åtgärder förmodernisering och upprustning ansetts vara en synnerligen lämplig stödform.Genom en omfattande och generös förbältringslängivning har del skapatsförutsättningar för många äldre i vårt land att bo kvar betydligt längre i sill egnahem änsom annars skulle ha varil möjligt. Erforderlig omsorg och värd har i alltväsentligt kunnat tillhandahållas i öppna former. I de flesta fall har dellabetytt ökad trivsel för de äldre och lägre Sammanlagda kostnader för delallmänna. Iåtskilliga kommuner eftersträvar man liknande lösningar även i fråga om sådanaäldre som inte förfogar över egnahem. En lösning som häller pä att prövas på enhel del håll är all bygga s. k. . Innebörden är atl äldre ochhandikappade skall erhålla bostad i huset, som också skall förses med vissakollektiva anordningar för att erbjuda de boende service och även enklareformer av värd. Denna service bör även omfatta dem som bor i omkringliggandebostadsområde. Hittillsvarande erfarenheter lyder emellertid på att destatliga bestämmelserna för maximering av låneunderlaget gör det svårt, för attinte säga omöjligt, att finansiera dylika projekt med statliga bostadslån. Deninom arbetande pensionärsundersökningen har under handredovisat preliminära uppgifter som visar att fanns 103 sådanaserviceanläggningar med sammanlagt närmare 6 500 lägenheter i 61 kommuner. Ilägenheterna bodde närmare 6 900 personer. Av dessa var 1 800 personer eller närmare28 96 relativt gravt handikappade. redovisades ca 1 160 ålderdomshemmed ca 60 000 platser. Enligt uppgifter från kommunerna fanns det mer ellermindre konkreta planer på atl bygga ytieriigare ca 200serviceanläggningar av denna typ med sammanlagt ca 9 400 lägenheter. Dessauppgifter och uppgifterom planerat ålderdomshemsbyggande tyder pä attplatsanialet i dessa boende- och värdformer i relation lill antalet 80-åringaroch äldre dock totalt skulle sjunka från 30 96 är 1975 lill . Eltstopp pä byggandet av för äldre och handikappade skulle innebärasämre valmöjligheter för ifrågavarande grupper och troligen ökade kostnader församhället totalt genom ökal tryck på andra insatser. Även hari skrivelse till regeringens bostadsdepartement tagit uppfinansieringsproblemen för för äldre. föreslår attden produktionskostnad enligt bästa anbud som länsbostadsnämnden kan godkännafår utgöra låneunderlag för servicehusprojekt som upphandlas i konkurrens. Somförutsättning härför bör gälla att huset uppförs och förvallas av kommuneneller av annan på kommunens uppdrag och att del med hänsyn lill bostädernasuppförande och upplåtelse samt tillgången på gemensamma bosladskomplellerandeutrymmen kan karakteriseras som för äldre. Delhar antytts atl byggandet av för äldre och handikappade skulle bidratill segregation. Om byggs sä att de även ger service lill deomkringboende kan enligt min och utskottets uppfattning detta i stället ledatill atl bryta en isolering för dem som bor i den egna bostaden. Omsorgenom de äldre och handikappade aren av samhällets viktigaste frågor. Medvetskapen alt dessa grupper ökar mycket starkt inom den Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslag lill bostadsbyggande, m. m. närmastefem-tioårsperioden måsle alla krafter sättas in för atl skapa olika alternativ,eftersom de enskilda människornas behov är så skiftande. Etlav boendealternativen är . Utskottet är enigt om alt finansieringsfrågornamäste lösas och har därför tillstyrkt motionen. Initiativet ligger nu hos regeringenatt visa sin vilja atl lösa finansieringsproblemen sä alt kommunernaåtminstone kan fullfölja sina planer. nu är i kammaren vill jag fråga: Vilken syn har statsrådetpä de här problemen? Vilka åtgärder tänker statsrådet vidtaga med anledning avutskottets ställningstagande och senare här bifall tillmotionen 129? Hen (vpk): kommunisterna förordaren genomgripande skaltereform.Idén i en sådan reform är att angripa orsakerna lill de stigandekommunalskatterna. Etl utmärkande drag i den skatlepolitiska utvecklingen harvaril stigande kommunalskatter, som kommunernas ekonomiska situationförsvårat genomförandel av angelägna uppgifier. En rad faktorer har medverkattill denna utveckling. Dit hör också statsmakternas egna åtgärder. Sålunda haromläggningen av den statliga beskattningen ökat kommunernas svårigheter. skatlepolitiska motionen upprepar kommunisterna sedan längeframförda krav på ålgärder föratt lätta del ekonomiska trycket pä kommuner ochlandsting. Tillförandet av en progressiv statskommunal enhelsskatt anges som enlösning pä , men redan nu måsle åtgärder vidtas för atl motverka destigande kommunalskatterna. Av den orsaken yrkar vi i vår motion atl riksdagenuttalar sig för att den allmänna arbetsgivaravgiften slopas för kommuner ochlandsting. Vi förordar ett statligt övertagande av kostnaderna för viktigadelar av kommunernas och landslingens verksamhet, t. ex. kostnaderna förbostadstillägg till pensionärerna. Vianser del inle försvarbart att inga ålgärder vidtas enbart därför allutredningar pågår, vilket man nu skyller på från utskottets sida. Vissa åtgärderär fullt möjliga alt vidta oberoende av pågående utredningar. Vi upprepar kravsom vi tidigare framfört, nämligen krav pä införande av etl statligtgrundbidrag till pensionärernas bostadstillägg. De kommunala bostadstilläggentill folkpensionärerna, , är ännu mer kännbara för kommunerna genom att dei sin helhet betalas av resp. kommun. Vänsterpartietkommunisterna har i olika sammanhang föreslagit alt elt särskilt grundbidrag på500 kr. skall betalas av staten för att hälla nere de kraftigt stigandekostnaderna för kommunerna. Utgifter för bostadsbidrag utgör en tung post ikommunernas budget, även om staten svarar för en betydande del därav. Om statenhelt övertog kostnaderna för del slatskommunala bostadstillägget och svaradeför etl grundbidrag till folkpensionärernas bostadstillägg skulle del medförafiera fördelar. a. skulle man dä kunna tillämpa enhetliga regler och fåsiörre rättvisa mellan invånarna i olika kommuner. Man skulle vidare avlastakom- munerna betydandekostnader för deras del av bostadstilläggen och för administrationen.Sammanlaget torde också betydande rationaliseringsvinster kunna göras för bädestal och kommun. Vi vidhåller därför våra lidigare förslag. Vår motion harsamma innebörd som den socialdemokratiska reservationen 7 vid civilulskottelsbetänkande nr 18.