prot · G009140 · 1976-12-31 00:00:00 — Ja, egentligen är det i rätt stor utsträckningfråga om en bedömning av kostnadsutvecklingen. Jag tror inte socialdemokraternavill hävda alt skillnaderna i faktisk organisation ger sä stora besparingar som1,5 miljarder pä femårsperioden. Huvudpunkten är att man gör olika bedömningarav vad som behövs för alt Och man kan ha olika uppfattningar om det. Jag tycker att delär läll att konstatera alt netioprisindex intehar givit tillräcklig kompensation. Treforskare vid FOA har konstaterat att om man för perioden fram till 1982inte ger kompensation utöver allmän prisstegring, alltså om man inle anslårpengar för att ge försvarels anställda del i standardhöjningen, så skulleegentligen 10 000 jobb inom försvaret och försvarsindustrin behöva tas bort.Om det är rätt kan man säga att del blir mycket svårt att åstadkomma både delsom regeringen vill och det som reservanterna vill. Får vi däremot snabbt ennolltillväxt i landet fixar del här sig ganska län, men då förmodar jag altbudgeltrycket blir desto slörre. Vi skall vara medvetna om att det kan blimyckel svårt alt låta beslutet få del innehåll som vi tror atl del kanfå. Del gäller både majoriteten och reservanterna. Menanta nu atl socialdemokralerna skulle ha rätt, dvs. alt det går att ordnakompensation inom NPI-ramen. Vad händer då på regeringssidan? Jo, man får enmängd pengar över, den s. k. pris- och lönekilen. Man kan diskutera vem av osssom har rätt, men jag tycker alt man skall jämföra under lika förutsättningar.Om ni får rätt, sä får regeringssidan pengar över, om man håller sig inom denkrigsorganisation som här föreslås, i omvänt fall kommer attmärka att man måste öka anslagen eller ta bort löner och annat för några hundramiljoner kronor. I och för sig behöver inle della diskuteras särskilt myckelnu, för verkligheten kommer alt visa åt vilket håll det lutar.Försvaret kan inle gärna vara den enda del av den offentliga förvaltningen därde anslällda inte anses behöva ha del i standardutvecklingen. Många ekonomertror att inom det offentliga området är det svårt att få en kraftigproduktivitetsutveckling som gör atl varje anställd är för år gör väsentligtslörre insalser. Den här frågan gäller alltså i mycket priskompensations-systemel. 1972fick vi det nya planeringssystemet, och det sades då atl del var mycket viktigtatl försvarsdeballen skulle grunda sig på vad som kallas avvägningsprogram. Detskulle ha en mängd fördelar. Är del någon som har hört ordet avvägningsprogramtidigare här ? Vad debatten alltså lill stor del har gällt är vilkelpriskompensationssystem som fungerar. Detta är en viktig fråga, men jag harsvårt att tro att man med den kan engagera människor. Det sägs ju att man villha en mer levande försvarsdeball. Omvi skall dra lärdomar av detta finner vi att del som behövdes för atl stimuleraförsvarsdeballen var inle bara del planeringssystem som infördes . Införden närmaste femårsperioden måsle vi inte bara ha elt system för att ledaförsvarei samt definiera mål och inriktning, utan vi behöver också utveckladebatten. Då är det positivt atl försvarsulskoilel och försvarsministern harsagt att nästa försvarsutredning bör tillsättas så tidigt att man får en chansatl presentera material på ett lidigare stadium. Man kan då la upp frågor varsbehandling i del tidigare systemet blev pressad, närförslagen till programplaner kom från myndigheterna mycket sent. Den reellaliden för debatt var efler del alt försvarsutredningens betänkande framläggs ijanuari-februari och fram lill dess alt beslutet fallas . Sånågra ord om fiygplansproblemaliken. säger atl B3LA är enersättning för Sk 60 och säger alt del är fråga om enambitionshöjning. Varför häller myndigheterna på alt la fram detta material?Jo, del hade kommit planeringsdirektiv från försvarsdepartementet, som till endel hängde samman med socialdemokratiska partikongress, vilkenuttalade atl elt attackflygplan med begränsade prestanda skulle utvecklas. Jagvet alt partistyrelsen inte rikligl gillade del beslutet. Men det är alltsåverkligen förutsatt alt B3LA är en ersättning, inte bara för den lätta Sk 60ulan också i väsentliga delar för Viggensyslemet. Desystemplaner som ÖB har antytt innebär atl om man utvecklar B3LA blir detmycket få A 20, den modifierade , kanske ett par divisioner. Del innebäri praktiken alt del av de nuvarande tre spaningsdivisionerna blir tvä. Detfinns möjlighel att hänga på dessa plan en och annan robot för attack. Men iprincip är det spaningen man behäller till två tredjedelar. De nuvarande femlätta attackdivisionerna Sk 60 och de fem och en halv divisionerna attackviggenskall ersättas med B3LA. Jaghar läst en del kring detta men jag är inte beredd att ta ställningeftersom jag inte tycker att det finns underlag för della. Ni anser att man harelt sådanl underlag, men i så fall har ni lyckats dölja det myckel bra, i bådemotioner och reservationer liksom i alla andra sammanhang. Ni skriver bara altdel skall vara etl svensktillverkat skolflygplan, i praktiken väl en nygeneration av Sk 60, vilket förefaller vara bland det orimligaste man kanbesluta. Det var omodernt när valde en engelsk typ redan för elt årsedan. AttSverige under sädana förhållanden skulle anskaffa detta flygplan om tio årförefaller mig vara en rätt bisarr tanke. Den må vara motiverad inför enLinköpingspublik, men den är mycket svår alt motivera i sak. Har man sett etlplan av denna typ skjuta raketer och dä blotta sig för luftvärn rätt länge,förstår man att en sådan anskaffning skulle betyda au man satte livsfarligagrejor i händerna på våra framtida flygare, dä stridsmiljön är ännu härdare. Enaspekt bland många i detta sammanhang är: Vilken syn har man på olika delar avförsvarei? Vill man prioritera A 20-plan har man naturligtvis denuppfattningen att det stora hotet är del som en gång konstitueradeutvecklingen av attackversionen av , som logs fram för att ersätta mångaav de tunga 'enheterna inom flottan med inriktning på sjömål. Harman däremot filosofin alt kunna ingripa mot luftlandsättningar och vid eltanfall över landgräns, särskilt med tanke på , skall man inte salsapå ett slorl plan med radar. För den uppgiften är i stället B3LA mer ellermindre skräddarsydd. Detlitet ologiska hos oppositionen är följande förhällande. Ni har sagtmycket litet om operaliv inriklning. Talet om att man skall prioritera A 20 ochsäga nej lill B3LA stämmer inte med er filosofi , och därför försvanndenna ur bilden. Men vad skulle det innebära all ha etl system av typen B3LA?Man har då etl plan, som kan ingripa mot markmål. Del är elt litet plan,specialgjort för alt läll kunna döljas och som kan landa pä gräsfält och startafrån vägbaser. Det är alltså mycket svårt att slå ul. Huvudfördelen med dettaplan i förhållande till nästan alla andra är all del är så lätt alt dölja påmarken och alltså svårt att slå ut. Vadinnebär det i praktiken? Om någon anfaller oss vill denne rimligen först slå ulvårt altackflyg, alltså tillämpa s. k. förbekämpning. För oss är del viktigtatl denna får . Detta därför alt vi till skillnad från supermakternaoch blocken har elt försvar som bygger på atl vi måsle mobilisera. Om vi villförsvara övre , tar transporterna dit upp viss lid. Vi har alltså elt vitaltintresse av atl få en lång bekämpningstid, så,att vi hinner mobilisera värteget försvar innan en invasion kommer. Del aktuella systemet skulle ge ossbetydligt slörre chans att hinna mobilisera. Delkan naturligtvis göras gällande att den syn man har pä denna fråga är beroendeav om man är bosatt i , i eller någonstans däremellan. A 20bör prioriteras i , B3LA i resten av landet. Densom hävdar alt del finns ett tillräckligt beslutsunderlag redan nu borde ocksåkunna diskulera dessa operativa frågor och anvisa en lösning med någon grad avsäkerhet. Många som är rätt hårt engagerade i försvarsfrågor har svårt alt taställning därför alt det gäller besvärliga bedömningar. Respiltiden fram lillhösten är också rätt kort när del gäller atl fatta elt så avgörande beslut somdel som förestår. Utöverdetta har vi atl ta ställning lill frågan vad som händer, om vi avvecklarsvensk flygindustri. Vilka internationella tolkningar kommer att göras av delförhållandet alt vi inle längre vill behålla något som tillmätts mycket storvikt vid bedömningen av trovärdigheten av vår vilja att upprätthålla en neutralpolitik? Del är kanske dock en lättare bedömning, eftersom det gällerutrikespolitik, och på del området är ingen expert. Vilkel beslut som kommer atl fallas är rätt klart, men jag menaratl det är viktigt att vi inför nästa försvarsbeslut på ett annat sätt tacklarväsentliga avvägningsfrågor inom totalförsvaret. Vi har på många avsnitt dragitut försvarets innehåll som gummiband. Utbildningen har blivit lidande; det harblivit många vakanser och myckel stora blottor inom maierielförsörjningen.Myndigheterna har sagt att vi kan acceptera allt detta, eftersom de tror atl vikanske får mera pengar framöver. Men vi som inle tror alt del är rimligt atlmycket pengar skall komma ramlande ner från himlen måste ta på oss uppgiftenatl myckel noggrant granska en rad svära avvägningsproblem. Minförhoppning är bara alt försvarsutredningen skall tillsättas snabbt, sä atl vifår en tidig belysning av en lång rad frågor, också inkluderandevärnpliklsprincipen. Måste den miliiära inriktningen vara helig, eller kan viockså i detta sammanhang ha en totalförsvarssyn? Och kan vi kanske t. o. m. fåplats för en och annan kvinna, vilkel i så fall skulle vara en revolution isvenskt försvar? Underdella anförande övertog herr lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Del är alllid intressant att lyssna på utläggningar. Det är bara synd att han i allt detta kunnandeinte vågar la ställning och tala om sin uppfattning. Sä lätt får mannaturligtvis inte göra del för sig atl man bara diskuterar en sak och sedaninte är beredd atl ta de konsekvenser som del innebär. HerrLindblad påstod all den socialdemokratiska försvarspolitiken nu har blivitgenomförd av den moderate försvarsministern. Det var ett väldigt intressantuttalande. Men även om man i mängt och myckel kan skriva under det som står ommilitära försvarets innehåll i propositionen och i majoritetsyltrandet, är dettrots allt lill en merkostnad av som ni villgenomföra vårt förslag. Detta visar väl all det finns en hel del olikheter,även om jag inte kan la upp varje punkt. I del ekonomiska läge som vårt land genom den borgerliga regeringensförsorg nu har försalts i måste alla offentliga utgiftsökningar underkastas ennoggrann prövning och prioritering. I fråga om militära utgiftsökningar har detdock tydligen inle varit någon brist på pengar, om man får döma av propositionenoch majoriietsbeiänkandel från försvarsutskottet. Denföreslagna utgiftsökningen för det militära försvaret är i reella termer densiörsta anslagshöjning den borgerliga regeringen lägger fram i åretsstatsbudget, och den ger ett klart belägg för hur prioriteringen av landelsgemensamma resurser blir med en borgerlig regering. ytterligare tecken pävilken betydelse man lägger i dessa frågor är atl vi i kammaren l.o. m.haft ett besök av landets statsminister. Jaganser all regeringen över huvud tagel inte berört frågan om desamhällsekonomiska och staisfinansiella konsekvenserna. Del blir desto meranmärkningsvärt som den borgerliga regeringen numera klart medger att desspolilik medför avsevärda staisfinansiella problem. Utan att göra några jämförelsermed statsutgifterna på andra samhällsområden vill jag notera det betydandeunderskottet i landets finanser och därmed behovei av all gå ul och låna mångamiljarder kronor - t. o. m. så mycket som försvarei kostar . Dellakallar jag en ansvarslös polilik, där man försöker se försvarei såsom enisolerad företeelse. Trols den omfattandeproposition som ligger lill grund för delta be- länkande och trots denutredning som är gjord av försvarsutredning måsle man betrakta dellaförslag såsom en halvmesyr. Orsaken lill denna min åsikt är all den borgeriigaregeringens förslag inte ger någon slutlig vägledning för hur kostnadernakommer atl utveckla sig . Detta bottnar säkerti en inbördes oenighet inom regeringen, och därför skjuter ni det slutgiltigaställnings-tagandel framför er i en väsentlig fråga, nämligen utvecklingen avdet lätta atlackflygplanel B3LA. Denborgeriiga regeringens beslut att ånyo utreda hela flygplansfrågan ser visocialdemokrater som helt onödigt. Vi menar all det finns tillräckligtbeslulsunderiag. Och om detta utredningsarbete skall fortgå, bör del vara enfortsättning i en pariamentarisk utredning. Ipartimotionen 1504 har vi yrkat pä delta. Samma krav har också förts fram förutunder dagen och i lidigare debatter mellan förre och nuvarandeförsvarsministern, men försvarsminister har avvisat kravet medmotiveringen att det inte är något unikt att regeringen själv håller iberedningsarbetet och inte låter oppositionen få insyn. Han hänvisade ocksålill bl. a. flygmaterielulredningen. Ja, den s. k. flygmaie-rielberedningen hari uppgift atl förbereda konkreta upphandlingsärenden för regeringen. Den ärsåledes inte någon utredning i egentlig mening. Historisktkan man väl konstatera att de centrala besluten om utveckling etc. avflygplansprojekl alltid har förberetts under medverkan avparlamentariska kommittéer. försvarskommitté tog ställning lill37-programmel, 1965 och försvarsulredningar log ställning till attack-resp. jaktversionerna av , och i den försvarsutredning som haravlämnat sill betänkande, alltså utredning, gällde det atl laställning till nästa allackflygplan och nästa skolflygplan för 1980-lalel. Jagkonstaterar således atl den borgerliga regeringens handläggning av B3LA-fråganinnebär en klar avvikelse från tidigare praxis om medverkan av pariameniariskakommittéer. Det gäller med än slörre styrka när beredningens arbete även skallomfatta A 20-projeklet. Det är alltså högst anmärkningsvärt alt den nyaregeringen inle tillåter oppositionen någon insyn i denna för försvaret såvikliga fråga. Men som jag inledningsvissade, avspeglar väl detta den inbördes oenighet som råder mellanregeringspartierna i denna fråga, och den kanske mår bäst av mörkläggning iregeringskansliet. Om jag uppfattade moderaten i Gäddvik rätt,så var han positiv till B3LA, medan herrar Glimnér och från centernresp. inte var beredda all ta någon ställning alls. . Herr talman!Lål mig återgå till flygplansanskaffningen. Vi vel alt under nästa decenniumskall såväl AJ 37 som skolflygplanel Sk 60 ersättas med nya flygplan.Delta var för'oss i försvarsutredningen en viktig fråga som vi hade all taställning lill, och jag vill påslå atl vi lade ner ett betydande intresse påalt studera olika anskaffningsformer m. m. i fråga om vilka flygplan som skallingå i våra framtida fjärrstridsförband. Utredningen var så gottsom enig om atl det medeltunga atlackflygplanel AJ 37 skulle vidareutvecklasoch att vi skulle skaffa oss ell nytt me-dellungl allackflygplan medbenämningen A 20. Närden socialdemokraliska regeringen utfärdade anvisningar förprogramplanearbetei angavs bl. a. att planeringen skulle innefattaförberedelse för anskaffning av skolflygplan efter Sk 60. Dessa skulle ocksåkunna organiseras i lätta attackdivisioner. När ÖB redovisade sin programplanför försvarsutredningen, förordade han alt B3LA skulle tillverkas ochanskaffas, men det bör då märkas all det skulle ske i en kostnadsram som lågvida högre än vad den gamla regeringen hade angivit i direktiven och som ocksåligger ovanför den ram som den borgerliga regeringen och den borgerligautskotlsmajoriteten hänvisar lill, nämligen nivå B. Iförsvarsulredningen blev de borgerliga ledamöterna, som vi uppfat-lade del,inte eniga om B3LA, ulan de lämnade den frågan öppen. Som vi hört har man ännui dag inie tagit ställning, utan man skjuter på della beslul. Visocialdemokraier sade eii klan nej: Man bör inle forlsalia bearbetningen avB3LA-projektel. Nuhar den borgerliga regeringen genom sitt förslag alt på nyll utredaflygplansfrågan skapat en betydande osäkerhet om omfattningen av del miliiäraförsvarels kostnader liksom om dess inriklning. Jag vill påstå alt regeringenegentligen har ryckt undan grunden för alt vi skall kunna fatta ellsammanhållet försvarsbeslut. Mankan se frågan om anskaffningen av flygplan ur många synvinklar, och dellagjorde försvarsutredningen. Det gäller de säkerhetspolitiska, deindustripoliliska och de sysselsätlningsmässiga konsekvenserna. Del gallervidare konsekvenserna för andra delar av totalförsvaret och avvägningar inomdel militära försvarei. Slutligen gäller det de fredsor-ganisaloriska frågornainom flygvapnet. Jagvisar nu på TV-skärmen två bilder som åskådliggör konsekvenserna. Vi ser vadsom kommer all ske om skall bekostas inom den nu av denborgerliga regeringen föreslagna försvarsramen. Då försvinner praktiskt tagetvarje utvecklingsprojekt som man har inom armén och marinen. Ser vi påanskaffningssidan flnner vi all man måsle plocka bort varje tillverkning förarmén och marinen för alt skrapa ihop så mycket pengar som behövs för allutveckla och tillverka B3LA inom försvarsramen. Jag frågade mig om det är såhär ni länkl er del. Eller kommer regeringen atl gå lill utlandet och säga attvi måste låna ytteriigare för all vi vill bygga B3LA - vikan inie ta det inom ramen för försvarei, utan vi vill ha det utanför? Ellerhur många försvarsanslällda skall försvinna som en konsekvens av ett eventuelltja till B3LA-pro-jektel? Jaganser alt del här är berättigade frågor, där vi borde ha fåtl klara besked av de borgerliga ledamöterna. Det gäller dock att ta ställning till hurförsvaret skall använda sina resurser under de närmaste fem åren, och del får, som jagförsökt visa, betydande konsekvenser för armén och marinen, om B3LA skallbekostas inom försvarsramen. Ställerman frågan om det från säkerhetspolitiska synpunkter är bra eller dåligl att visjälva kan utveckla och tillverka våra flygplan, så blir svarel helt naturligtatl det är bäst om vi kan göra detta i landet. Alla för oss aktuellaförfaringssätt vid anskaffning av flygplan innebär emellertid alt vi är i ellslorl beroende av utlandet. När del gäller köper vi 40 96 av denfärdiga produkten frän utländska företag - genom direkiköp av delar,komponenter eller delsystem. Vi tillverkar på utländska licenser; ett klassisktexempel är flygplansmotorerna. Vi socialdemokrater är övertygade om all iframliden måste i slörre utsträckning än nu samma förfaringssätt tillämpas närdel gäller själva flygplanet och delsystemen. Därför bedömer vi saken så, atten tillverkning på licens av i utlandet konstruerade flygplan endast är enfråga om gradskillnad säkerhetspolitiskt sett. Jaganser alt ni borgare har överbelonat de säkerhelspolitiska argumenten för allvi själva skall ha en framlida förmåga att utveckla B3LA. Del material som ÖBtagit fram visar alt det är fråga om betydande kostnader när man skall utvecklaoch anskaffa elt sådant här plan. Och när det gäller B3LA får vi räkna med atli såväl anskaffnings- som utvecklingskostnader rör det sig i dagenspenningvärde säkerligen om - en kostnad per plan exkl.beväpning av 50 milj. kr. Vi vel att prisutvecklingen pä högkvalificeradevapensystem är dubbelt så snabb som den allmänna prisutvecklingen. Viskall vara på del klara med att elt realiserande av B3LA-projeklel förutsättermycket vida planeringsramar för den närmaste tioårsperioden. Bara ur densynpunkten kommer systemet alt vara utsatt för etl ständigt hol om nedläggning.Vad detta ger för trygghet åt människorna inom flyginduslrin kan inte jagförstå. Densammanfattande slutsals som vi kommit till är att fjärrsirids-förbanden vadgäller flygplan även bör omfatta etl medeltungl allackflygplan A 20samt etl skolflygplan som kan ges en lämplig beväpning. Härigenom kanattackflygförbanden också få en lätt komponent för understöd avmarkslrid. Vi menar, atl om man mi-nimerar kostnaderna för utveckling av A 20,bör det vara möjligt för överbefälhavaren atl i kommande programplan framläggaetl förslag om inhemsk anskaffning av ett skolflygplan till försvarei som kanges en viss atlackförmåga. Eltbeslul med den innebörden kan naturligtvis leda till atl färre arbetstagaresysselsätts inom flygplansindusirin, och för vissa företag och kommuner kanpåfrestningarna bli icke obetydliga. Men med hänsyn lill alt del här rör sig omförändringar på myckel lång sikt bör del inom ramen för de enskilda förelagensegen planering gå att klara förändringar av det här slaget. Enligt vår åsiktfinns det alltså elt tillräckligt underlag för atl nu la ställning iB3LA-frågan. Lål mig tillsist få säga några ord om prisregleringssys- temet och försvarei. Detär etl syslem som vi nu har tillämpat etl antal år. Det ulgör en kompensationför den pris- och löneutveckling som sker i landet. Vi kallar det förnetioprisindex, NPI. I försvarsutredningens första betänkande föreslog vi, ochdärom var vi eniga, alt man även skall använda sig av NPI-systemel.Vissa justeringar har gjorts för all bättre anpassa indexet till olika rutineroch ge möjligheter att överföra rambundna medel från etl budgetär lill etlannat, och vidare så atl planerings- och budgelruiinerna i övrigt ändras sä,att man får en ökning av stabiliteten i planeringen. i Gäddvik,moderat, förespråkade dock elt system som skulle ge en kompensation långtutöver den som motsvarar den allmänna prisutvecklingen. Nuhar ju i försvarsulredningen fält hjälp av den moderateförsvarsministern då del gäller alt avstå från NPI och komma med förslag sominnebär att man lyfter ut vissa delar av det militära försvarets omkostnader. gäller det den värnpliklssociala delen. Den skall inte längre belasta NPI.Detta är väl, såvitt jag förslår, del första steget för atl slå sönder NPI. Manfrågar sig vad som blir nästa sak som inte längre skall beräknas enligt NPIutan på andra grunder Vianser att della är förkastligt, för vi är övertygade om att NPI-systemel äretl bra syslem. Det ger en god möjlighet till långsiktig planering förförsvaret, del ställer krav på det miliiära försvarei när det gäller produktivitetshöjningaroch rationaliseringar, och det ger vidare och regeringen en god bildav kostnadsutvecklingen för vårt försvar. Vi kan inle förstå varför just devärnpliktigas berättigade krav på en förbättring av förmånerna skall utpekassom orsaken till planeringsproblem och andra problem inom försvaret, när vihar en budget på . Vi anser alt de värnpliktiga tillsammansmed de anslällda inom försvarei ulgör den mest betydande tillgängen i värtfolkförsvar. Att se på förbättringar av deras levnadsstandard på annat sätt änpå t. ex, höjning av kostnaderna för vapen bör inte komma i fråga. Förslaget äringet annat än en avspegling av uppfattningen alt del militära försvarei skallslippa stå för sina sociala koslnader. Inomramen för givna anslag bör det, enligt vår åsikt, vara ochregeringens sak att även bestämma om förmånerna för de värnpliktiga. Därförföreslår vi även på denna punkt atl regeringens förslag avslås. Jag vill yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna viddet här betänkandet. Hen () kortgenmäle: sade atl kostnaderna ökar. Men om er beräkning ärriklig, och del alltså räcker med NPI, skulle kritiken mol regeringen vara inleatl den vill för myckel ulan all den anslår för myckel pengar för atl nå eltvisst mål. Del blir i så fall billigare än enligl regeringens förslag när delgäller försvarei, därför att del inte behövs mer priskompensalion än NPI, Blirdel så - OK då blir del pengar över! Skillnaden mellan regeringoch opposition är alltså 300 milj, kr, per Räknar man med all igenomsnitt kunna avskeda folk efler ungefär två och ell halvt år - en kortaretid är del väl svårt alt räkna med -måste 6 000 jobb bort under den härperioden, utöver de 2 500 regeringen föreslår. De 6 000 människorna är förvissointe de jag pekade pä i de centrala staberna. Vemav oss som sedan får räll när del gäller NPI-utvecklingen, del får verklighetenvisa. Men verkligheten i kostnadsutvecklingen påverkas inle av det beslut vifattar , utan vad del handlar om är en ulveckling av ekonomin i stort.