prot · G009123 · 1976-12-31 00:00:00 — Det görs av den västtyska slatligaorganisationen i dess årsrapport ,Där säger man följande: "Dessulom kan ett högl industrialiserat land somFörbundsrepubliken på lång sikl inte undvika att överflytta den arbetsintensivaproduklionen med höga lönekostnader lill och hemma koncenlreraproduklionen på varor som baseras på modern teknologi och slor kapitalinsats,blir det bäsla sättet all främja arbetsfördelningen i världsekonomin ochden lyska ekonomins slabiliiel och lillväxt" Ja,del är så som arbelskraftsiniensiv industri och anpassad teknologi skallöverföras lill . Talande exempel är , , Singapore.Sydkorea och ett flertal brutala militärdiktaturer i , Vissl ärlillväxlen hög i dessa länder. Men vem kommer dennna tillväxt till godo? Ja,inle är del befolkningsmajorilelen i dessa länder. Vadsom är vikligi all diskuiera är. vilka man skall godkännainvesleringar i. Dessutom är det viktigt all diskuiera avsiklen med de privatautländska investeringarna. Vadär det då som är utmärkande för svenska utlandsinvesteringar? Det visar sig altLatinamerika i iredje väriden lar emol merparten av dessa investeringar.Brasilien är den slörsla av mottagarna. Del handlar alltså enbart om länder medyllersl reaklionära och brutala regimer. Jaghar lidigare cileral några av storfinansens män. Jag skall fortsätta medylleriigare en. Direktör i har sagl följande: "Iu-länderna har vi framför alll produklion i och Argenlina. Del ärförräniningens höjd och den förväntade lidsrymden inom vilken Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. förräntningen kan äga rum,dvs, hur snabbi jag får tillbaka min investering, som blir avgörande," Denfråga som jag här berört är en av de vikligasle i den svenska u-landspolilikenoch när vi skall diskuiera en ny ekonomisk världsordning, Problemel är nu hurden borgerliga regeringen behandlar denna vikliga fråga. Denlidigare socialdemokraliska regeringen införde bl, a,investerings-garanlisyslemel, som var begränsal lill våra huvudmoUagarländer iiredje världen. Del var ell system som vid en eventuell naiionalisering skullegarantera svenska företag ersättning av skallemedel. Nuvill den borgerliga regeringen utvidga detla invesleringsgaranti-syslem lillatt i princip omfatta samlliga , Proposilionen har ännu inle lagls, menefler vad jag kan förstå kommer den. Denna utvidgning slår hell iöverensslämmelse med de krav som har framförls av svensk slorfinans. Dessutomligger nu ett förslag från regeringen om medlemskap i . Det betyder atl lönarbetarna i del här landet skall bidralill att ge u-hjälp till de brutala mililärdiklalurerna i Lalinamerika, Del ärockså så som vi skall lolka bisiändsminisierns tal om vitala svenska inlressen. Någongång i millen på december sade bislåndsminisiern i en debatt med mig ommedlemskap i atl ett medlemskap inte varförenligt med bisiändspolitiska motiv. När jag då utvidgade frågan och undradeom ell medlemskap slod i överensslämmelse med vår u-landspolilik svarade herrUllslen: Nej, inle ens del. Vadär del som har hänt, , fram lill den dagnågon månad senare då ni lade proposilionen som har gjorl att ni har ändraluppfattning i den frågan? Har banken förändrats? Efler vad jag förstår har deninle gjorl det Det skulle vara intressant atl få höra vad som har gjorl atlherr Ullslen nu plölsligl också kan se ell medlemskap i som förenligi medvår u-landspolitik, 1förslå hand skall svenskt kapital lillgodoses, därefier skall vi lillgodoseu-länderna med biståndsanslag. Med den sorlens polilik gynnar vi regimer som ärfolkfienlliga. Vi bidrar lill alt förlänga dessas existens, vi bidrar lill altförlänga lidandet för folkmajoriteterna i dessa länder. Delvore hederligare av utskoilsrepresenianlerna och biståndsministern atl klarlsäga ifrån all som elt ulvecklal kapitalistiskt land inom denkapilalisliska världsekonomin inte kan upprätta en sammanhängande ochkonsekvent polilik lill gagn för . För detta krävs en totalsamhällelig kontroll över utrikeshandeln, kapitalöverföringar osv. Delta kräveri sin lur alt bryter sig ur de ramar som den kapitalistiskavärldsekonomin har angivit. Trois delta anser vi inom vpk att del finns en vissrörelsefrihet för inom systemels ramar. Vi anser exempelvis atl delborde vara möjligl att helt avskaffa investeringsgaranti-syslemel och auSverige lämnar de imperialisliska organen och som ärrikiade mot iredje väriden. Vi anser vidare all kraven på solidaritet med defattiga länderna och vår uppslutning bakom krav på en nyekonomisk världsordning gör del nödvändigt alt regeringen genom lagstifiningockså fastställer vissa rikllinjer för svenska företags direklinvesleringarulomlands. Där har vi framför allltre krav för privala svenska u-landsinvesleringar: Investeringar skall ske enbarltill progressiva som begär della. De fackliga organisalionerna iSverige skall höras och även ha ve-loräll, della för att företagen inle skallkunna använda kapitalexport som medel mot de arbetande i . Förelagel skall visa all desskapilalexpori icke är lill men för det mottagande landel, snedvrider dessekonomiska struklur eller är ell led i försök all understödja en regim sommotsätter sig ekonomisk och social ulveckling och uriämning. Jag vill nu någol kommenlera det avsnitt som handlar ombiståndspolitiken. Där finns vissa delar som är klarl progressiva och som underårens lopp har drivits fram av en stark opinion i det här landel. Del är stödetlill progressiva och socialistiska slaler. Del är stödet lill befrielserörelseri södra . Men del är inle lack vare de borgerliga partierna som Sverigehar fåll denna inriktning pä den här delen av biståndspolitiken. Man behöverbara läsa för att få della hell klart för sig. Trolsdessa posiiiva delar finns del också vissa negativa bitar i biståndspolitiken. Dellagäller försl och främsi ländervalet. Det diskuterades utförligt under förraårets biständsdebatl. Man hänvisade då lill bislåndspolitiska ulredningen. Nufinns ulredningens malerial. Majorilelen i ulredningen har på denna punkl saglungefär jaså. Förslkonslaleras att utvecklingssamarbetet skall bedrivas med länder vars polilikgår i ekonomisk, demokratisk och sociall uriämnande riklning. Del kan hellerinte vara förenligt med biståndels moliv eller mål alt det bidrar lill altkonservera en framslegsfienllig samhällsslruklur. Fråganär nu hur dessa principer skall lillämpas i praktiken. Jag påstod i förra årelsbiståndsdebatl att majorilelen i den här kammaren år obekymrat trampalde grundläggande principerna under folierna. Jag kan säga att majoriteteni denna kammare tydligen också i fortsättningen kommer alt agera på liknandesäll. Vikommer atl fortsätta med elt långsiktigt utvecklingssamarbete med ochZambia, trots alt det bevisligen i dessa länder inte bedrivs en polilik somkommer de fattigaste folkgrupperna till godo. Vi kommer att fortsättasamarbetet med , trots att situationen där kommer alt bli eller värre änunder ledning. Bangladeshär ell annat land där situationen drastiskt försämras förbefolkningsmajoriteten och där varie svenskt projekl efler vad jag kan förståmisslyckas. Enförutsättning för all biståndet skall fä en ulvecklingseffeki är efter vad jagkan förslå all regimerna i nämnda länder har utvecklingsplaner Internationelltutvecklingssamarbete m. m. - och förmåga atl genomföradessa - som syftar till ekonomisk och social uriämning mellan alla folkgrupper.Sådana finns inle i nämnda länder. Resultatet blir i de här fallen atl deborgerliga och socialdemokraterna använder de svenska skattebetalarnas pengartill all gynna de redan besuttna i , , och . Nusäger representanterna i utrikesulskottet för dessa fyra partier atl vi inlekan lämna i sticket utan alt vi måsle forlsälla. Men hur kan ni sägapå del sättet? Jusl genom all forlsälla alt pumpa in pengar uppehåller ni denulvecklingsfienlliga regimen exempelvis i . Ni är ju överens med ossom all del bistånd som vi lämnar till inte kommer de fattigastefolkgrupperna till del. Dä måsle det alltså vara så alt värt bistånd kommer deredan besuttna till del. Sä var del med vetet , och sä är delnu med våra biståndspengar. Jag kan förstå atl delta inte bekymrar deborgerliga partierna med tanke på den politik de tillämpar när det gäller deprivata utlandsinvesteringarna och stimulansen för desamma. Det är mera förvånandeall socialdemokraterna fortsätter atl slå sig samman med de borgerliga i denhär frågan. Vårlkrav är sålunda alt ingen höjning av bislåndsanslagen skall ske lill följandeländer: , , och saml att , , Tunisienoch successivi avvecklas som svenska programländer. Skall slöd ges lilldessa länder, bör del ske i form av kalaslrofinsalser med garantier för atl mannår de mesl behövande. Jagskall också, herr talman, säga några ord om . Vi hade en utföriig debatt idenna fråga förra årel. Jag länker inle ödsla mycket krut på den borgerligaregeringen. Det står klarl vilken inriklning svensk u-lands- ochbiståndspolitik kommer all få. De borgerligas solidarilel med länder som skakatav sig utländskt beroende, som avskaffat nöd och lidande, beslår ibestraffningen atl man minskar biståndet till dem. Delär inle förvånande all moderaierna går lill väga på ell sådani säll. Del ärinle förvånande atl dessa högerpolitiker lycker illa om alt ominteigjordeimperialislernas försök all förvägra oberoende och självsländighel. Vivel att den svenska högern alllid har slåtl på förtryckarnas sida, och delkommer man också all göra i framliden. Någotmer förvånande är och agerande. Deras argument var judesamma som moderalernas. Cubahar haft och har enorma svårigheler all kämpa mol för atl utveckla landel. Jaglänker framför alll på blockad och sabotage mot landel. som aldrig harifrågasatts av borgarna eller moderaierna. Jag har aldrig hört några protesterfrån del hållei mot alla de sabola-gehandlingar som har begåll mol Cuba.Del senasie var sprängningen av ell fiygplan, då en mängd människor omkom.Trols dessa ideliga sabotage från har blivit ett exempel och ellföregångsland bland de underutvecklade länderna. ulveckling visar på möjlighelernaall med slora ansträngningar och uppoffringar, där hela befolkningen delararbetsbördan och arbetets frukter, på allvar bryta un- Del bör vara en självklar plikl för all slödja denna ulvecklingoch därmed bevisa allvaret i målsäiiningen för den svenska bisiändspoliliken.Jag yrkar, herr lalman, med deua bifall till motionerna 675 och 671. HerrHERNELIUS (m): Del finns knappasl någon anledning för mig all la upp lill granskning. Del saknar prakliskl lägel ny-helsvärde. Del varbara en sak jag fäsle mig vid. anförde all inle kunde genågon effekiiv u-hjälp, därför all var en kapilalislisk slal och därförall saknade konlroll över ulri-keshandel, planekonomi elc. Låloss då se på en stat som har konlroll över ekonomin, som har en slalliguirikeshandel, som har en planhushållning och där det kom-munisliska systemetråder - Sovjelunionen. Hur är del med u-hjälpen frän del hållet? Jag skall beall få hänvisa lill en analys i tidningen , , nr 1 för 1977.Del är en analys under rubriken eller lönsammaaffärer? Författarensslutsats blir: "Om man därtill lägger vad som sagts om sloraäterbetalningsfiöden är del inte osannolikt att direkt tjänar påsitt biståndsprogram." Så går del tydligen lill i en siat, som har dessagoda förutsättningar för u-hjälp. Dagens deball infaller efter del atl den bisiändspolitiskautredningen avlämnat sitt med iniresse motsedda betänkande. Däri behandlashela den svenska bislåndsproblemaliken och lämnas förslag pä lång sikl. Dessaskall nu remissbehandlas i vanlig ordning fram till den 15 oklober.Remissinslanserna behöver förvisso god lid på sig. Sedan är avsikten all delnya handlingsprogrammet skall förberedas av regeringen, innan det blirproposilion. Sedan får 'pröva ärendet i vanlig ordning. Debatteni dag måste med nödvändighet präglas av att den långsikliga granskningen av vårbiståndspolitik är så näraliggande. Man kan därför säga all debatien i dagegentligen blir en anhåll på en lång väg, där är 1952, då det hela böriade, ochår 1962, med proposilionen 100, är milstolpar på vägen. Ocksåell annal utmärkande drag finns i detla belänkande från utskottet, nämligenden relativt slora enigheien mellan förelrädare för regeringspartierna ochopposilionen i ulskollel vid dess behandling av proposition och molioner. Manhar i utskottet skrivit sig samman, som det heler, om en ny ekonomiskvärldsordning, utvecklingssamarbetets inriklning samt u-landspoliliken. Man ärockså överens om induslribi-ständel, familjeplaneringen, del bundna biståndet,stödel till enskilda organisationer och folkrörelsemedverkan, särskill vadavser ålgärder för kvinnors frigörelse och ulveckling. Ominformationsverksamheten från SIDA och dess administraiion föreligger inlenågra enskilda molioner, sannolikt bl. a. därför alt den bi- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. slåndspolitiskautredningen i dessa båda avseenden fortsätter sitl arbele. Vaddelar sig dä meningarna om? Del finns dock nio reservaiioner. i första handär del fråga om bidraget lill iniernalionella bislånds-program, i främslarummet Internalionella ulvecklingsfonden, . Molsälining råder också ombidragel lill den Asialiska ulvecklingsbanken, men här är del fråga om relaliviringa belopp. De pengar som enligl socialdemokralernas förslag därmed sparasvill man i slället använda bl. a. för en fördubbling av regeringens anslag lillCuba - 70 milj. kr. i Slällel för 35 miljoner - saml för mindre höjningar avvissa anslag till några få länder, , etc. Mensocialdemokraterna vill även - och del är vikligi - höja anslagen lillbefrielserörelserna i södra , och man har också en annan meningbelräffande ulvecklings-samarbelel med och . VadSIDA:s förslag om de enskilda länderna beträffar är atl märka atl della avregeringen reducerats och atl reduktionen på säll och vis drabbar de olikaländerna ungefär lika. Den som inte är beredd all ändra på totalbeloppet ellerpå anslagel lill har då inte haft något annal val än all göra molsvarandeprutningar på SIDA-förslaget Dessa prutningar har naturiigtvis inle vägts påguldvåg, men i förhällande till anslagens slorlek är de i alla fall tämligenmarginella. Dessaolika delar av de socialdemokraliska reservalionerna kommer i fortsättningenatt från denna talarstol behandlas av andra förelrädare förutskottsmajoriteten. Enfråga som ofelbart inställer sig - inte minst hos den allmänna opinionen - är:Bör vi låna utomlands lill u-hjälp? Så har faktiskt skell under de senasie åren.Den svenska enskilda och kommunala upplåningen under de två senasie åren haruppgått lill ca , vartill kommer en inle obetydlig slalligupplåning. Denslatliga upplåningen tvingas vi fortsätta och krafligi utöka under är 1977, liksomden enskilda upplåningen i viss mån kommer all forlsälla. För många ter del sigdå tämligen groteskt att man, som man höjer u-hjälpsanslaget, måstevidga sin upplåning ulomlands. Emellertid bör i della sammanhang några sakerobserveras. Fördet första kan den svenska u-hjälpen icke bli lill ell dragspel -ut och inallteftersom vår bytesbalans förändras. Planeringen måste vara flerårig för attge effekt och för all vår biståndspolitik skall vara trovärdig. Solidaritetenkräver all utfästelserna hålles, även'när det ekonomiska underlaget förändras. Fördel andra bör också observeras all även om vi nu slår inför en svacka i vårekonomi, så är vårl läge ofantligt mycket annoriunda än de som fårbistånd från oss. En ändring av format i vårl biståndsprogram kan ickemotiveras med, som vi hoppas, tillfälliga ekonomiska svårigheler för oss härhemma. Enannan sak är att lillväxlen - och utebliven tillväxt - i vår ekonomi måstepåverka lillväxlen i biståndet, 1 förra årels u-hjälpsdebatl sadeutrikesutskoltels dåvarande ordförande all den då rådande ekonomiska situationen varganska besvärande och alltså kommer att bli en mycket svår fråga under denärmasl följande åren i svensk ekonomi. Han blev lyvärr mer än sannspådd.Utskottet har behandlat delta på s, 8 i sill betänkande och konstaterar:"I sammanhanget bör också det i och för sig självklara förhållandet hållasi minne all en hög produktions-och exporlnivå hos vårt land har eltgrundläggande samband med en fortsatt hög och växande biståndsnivå," Idet här sammanhangel kan man också stanna inför frågan om vi haruppnått enprocentsmålet eller inte och om vi kommer att uppnå det /76 nådde vi icke högre än till - alltså stannade viunder del enprocentsmål som dåvarande regeringen beräknade. , detår vi skulle ha uppnått enprocentsmålet, stannade vi vid . Det fattadesinte mindre än 106 miljoner. Åretsprognos är genom höjningen av anslaget något fastare förankrad, men antagandetär i alla fall osäkert Stiger BNP till följd av inflationen, ökas osäkerheten,Utskcttet har behandlat frågan på s. 12, där det heter: "För budgetåret1977/78 kommer 1 96-nivån enligl regeringens förslag att någol överskridas,även om denna beräkning är behäftad med samma osäkerhet som beräkningarna itidigare budgetpropositioner om biståndsanslagens procentuella andel avBNP," Iett särskilt yttrande har socialdemokraterna understrukit denna osäkerhet -till en börian var de med på utskottets formulering som den var - och det ärväl ingel all säga om det. Det är väl rikligt att det är osäkert Men man bör dåkanske också lägga märke till att de förslag till ekonomiska åtgärder somhillills rests från oppositionens sida icke hade minskat denna osäkerhet. Ta t.ex. följderna av arbetsgivaravgiften, som hade slagit påbruttonationalprodukten på samma sätl, minst, som en momshöjning. Ellav de länder som har diskuterats är . Förra regeringens förslag om biståndtill för innevarande budgetår om 70 milj. kr. nedskärs av till40 miljoner. beslöt att hjälpen till skullenedlrappas. Del beslutet fattades genom lottning. Utskottets socialdemokratiskamajoritet då godtog också i princip atl en nedtrappning skulle äga rummen gjorde en rad förbehåll. Dessa var t. ex. att en varaktig förbättring avlandets utvecklingssituation borde konslaleras samt att bidraget bordesuccessivt avlösas och ersättas av ett vidgat samarbele i andra former. Riksdagensbeslut var däremot ell annat - nedtrappning skulle ske, men utan förbehåll. Ochdet är naturligt atl den nya regeringen icke går emot detta tidigareriksdagsbeslut utan i slällel ansluler sig till detsamma. Skälen för nedskärningen var många. Här är några av dem: är ett av naturen riktutrustat land med en bruttonationalprodukt per invånare av ,.atljämföra med och . ger självt bistånd tillu-länder. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 2 protokoll 1976/77:123-124 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 3, har frånen supermakt mottagit enorma summor, inför vilka den svenska hjälpen hellförbleknar, 4, har ett ingåendeekonomiskt samarbete med ekonomiska organisation , ochredan därmed bör landel kunna stå på egna ben, 5, Fri- och rätligheterna kanknappasl sägas tillämpas i , Detsamma gäller visserligen om många länder,men del är i varie fall inle någol skäl för ett särskilt tillmötesgående frånSverige i förhållande lill , Polisstalen finns där; antalel politiskafångar är väl bekani. Denya skäl för ett frångående av uttalande som de socialdemokratiskareservanterna åberopar för att höja beloppel lill 70 miljoner -kommunisterna vill ju ytterligare höja beloppet - är dekatastrofala prisfallen på socker och de snabbt stigande imporlpriserna förCuba, I fråga om sockret har jag framför mig en tabell som redovisarmedelnoleringen i , var detla pris i mars92,70 per kg, vilket onekligen innebär en kraftig sänkning från förra åretsnotering som var 152,21 och som i sin tur innebär ett ännu större fallsedan mars 1974 och 1975, Så långt är det socialdemokratiska resonemangetrikligl. Men å andra sidan innebär marsnoteringen en notering som ärungefär jämställd med priserna 1973 och 1972 och tre ä fyra gånger högre än1966 och 1967, siffror är t, ex, jämställda med siffror. Sockerprisernapå världsmarknaden liknar alltså en berg- och dalbana, ungefär somkaffepriserna. Rimligen kan det icke ankomma på att täcka gap som kanuppslå i delta sammanhang för den kubanska ekonomin, Dessulom kan det tilläggasall den övervägande delen av sockerexpori går lill lillpriser som på sätt och vis parallellställs med de oljepriser som Sovjetdebiterar för sin leverans lill av olja, är som bekani den storaleverantören av olja lill . I denna mening är då mer gynnat än andraoljeimporierande länder. Idet här sammanhanget skall jag inte ingå pä den förbättring som synes vara påväg i fråga om relationer med den stora grannen och som i varie fallsynes komma all leda till inkomster från turistnäringen. Detla är dock alkjämtspekulalioner. Att den av inledda ekonomiskablockaden mot - som en följd av rakelbaserna med riklning mol Förentastaterna, som uppmonterats på kubansk mark och länge förnekades - är pä väg allluckras upp är ostridigt. Närreservanterna vidare åberopar atl det svenska biståndet bl. a. går tillhälsovård och undervisning kan detta vara riktigt, men ingen kan väl bestridaatt tillgodoseendet av dessa elementära behov i ett samhälle genom t ex,bistånd utifrån friställer kubanska statsmedel för andra ändamål. Jag behöverinte precisera vilka utgifter jag tänker på. Jagbehöver knappast heller tillägga att just anslagel till har varit ett avde mest kontroversiella i svensk u-hjälp och att en betydande del av opinionen reagerardäremot. Alt landets statschef öppet förklarar sig verka för envärldsrevolution och i handling också söker infria sitt löfte är knappasl ägnatatt opinionsmässigl förankra Cubahjälpen hos del övervägande flertal i Sverigesom icke önskar en sådan världsre-volulion. Svikandetav utfästelsen till dåvarande statsminister om tillbakadragande av dekubanska trupperna i - en ulfäslelse som gavs i ell givel och sommalnylligt betraktat läge, nämligen under dåvarande utrikesminister i - kan ej heller sägas ha stärkt ställning inom svenskopinion. Del kan också tilläggas atl ett i Slort sett enigt storting i Norgeuttalat sig för all den norska Cubahjälpen definitivt skall upphöra 1978, Så,herr talman, skall jag ta upp en sak som inle diskuterats i utskotlel och därjag alltså på intet sätl företräder detta, har lämnat bidragtill utbildning för flyklingar och lill juridiskt och humanitärt stöd tillrasåtskillnadspolilikens offer. utvidgades detta stöd till atl omfattabefrielserörelserna i , vilket ej ansågs komma i konflikt med denfolkrättsliga regeln om atl ingen stat har rätt att ingripa i en annan stalsinre angelägenheter. Anledningen till atl konflikt ej ansågs föreligga var denatt i detta fall tagit ställning mot förtryck av folk someftersträvar nationell frihet. hänvisade utrikesutskottet till dettautlåtande och anförde att grunden för bistånd till afrikanskabefrielserörelser utgörs av resolutioner av som Sverigekunde stödja. Detta stöd har hitintills bestått av livsmedel, kläder,utrustning för sjukvård och utbildning saml transportmedel och har betecknatssom humanitärt. Hjälp har icke lämnats till militära ändamål. Del konstateradenu senast biståndsutredningen. Supermakternasmotsättningar pä afrikanskt område demonstreras nu delvis av ombud. Attspänningarna profilerats är uppenbart, och inte minsl händelserna i visardetla. Den svenska regeln om att bistånd till befrielserörelserna icke börlämnas för militära ändamål blir under sädana förhållanden ännu vikligare. Dentidigare regeringen bör ha en eloge för att den i ett fall där innehållet i ellavtal med en befrielserörelse missbrukades för militära ändamål hell resolutsade upp avtalet En strikt observans av regeln om icke-militärt bistånd är såmycket mera nödvändig som i samband med de tilltagande stormaktsmotsättningarnavår neutralitet eljest lätt skulle kunna ifrågasättas, om vi indirektengagerade oss i användning av våld eller eljest militärt Jag ulgår därför frånatt regeringen och biståndsorganen noga övervakar all denna regel alltfortiakttas.