prot · G009109 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:109 §1 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Istället för det arbetsplenum som utsatts till kl. 09.00anordnas ett bordläggningsplenum för fråge- och interpellationssvar med börjankl. Dentill planerade debatten rörande högskolereformen ärframflyttad . Meddelandeom ändring i den preliminära lidsplanen Denstatliga trafikpolitiken, m. m. §2 Herr talmannen meddelade att denna dag återtagit sin plats iriksdagen, varigenom fröken uppdrag som ersättare för honom upphört. §3 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1559 tilljordbruksutskottet §4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1976/77:134. §5 Den statliga trafikpolitiken, m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1976/77:18med anledning av motioner angående den statliga trafikpolitiken, m. m. 1detta betänkande behandlades motionerna 1976/77:111 av i Karlstadm. (s), 1976/77:114 av m. fl. (s), 1976/77:154 av herrarBjörck i (m) och Hovhammar (m), 1976/77:156 av i Blentarpm. (s), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om 1. förslag om att samordnad beställningscentral förtaxi skulle finnas i varje kommun, 2. att framkörningsavgift ej fick tas ut utöverfastställt påslag, 3. att trafiknämnd vid behandling av ansökan omtrafiktillstånd obligatoriskt skulle infordra yttrande från berörd kommun, 1976/77:208 av herrarWictorsson (s) och Ulander (s), 1976/77:212 av (vpk) och fruMarklund (vpk), vari föreslagits Fredagenden 15apri]1977 Denstatliga trafikpolitiken, m. m. 1. att hos regeringen begärde utredning omde totala samhällsekonomiska konsekvenserna av övergång från timmerfiottningtill lastbilstransport, 2. att hos regeringen hemställde om förslagtill åtgärder, utarbetade på grundval av denna utredning, syftande till attstyra virkestransporterna till det från samhällsekonomisk synpunkt mest lönsammatransportsättet, 1976/77:283 av herrAndersson i m. fi. (s), 1976/77:288 av herrKarlsson i m. fi. (s), 1976/77:289 av herrRosqvist m. fi. (s), 1976/77:387 av m. fi. (s), 1976/77:503 av (), 1976/77:506av i m. fl. (s, c, m, fp), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde åtgärder för elektrifiering av järnvägslinjenKarlskrona-Kristianstad, 1976/77:507 av herrGustavsson i m. fi. (s), 1976/77:513 av herrSundgren m. fi. (s), 1976/77:556 av herrHögström m. fl. (s), 1976/77:798 av herrAndersson i (), 1976/77:802 av herrDahlberg m. fl (m), 1976/77:806av herrar i (fp) och i (fp), 1976/77:810av m. fi. (s), vari hemställts att beslutade hosregeringen anhålla om åtgärder som syftade till att priset på frakt av malmfrån gruvorna i och anpassades till SJ:s faktiskafraktkostnader, 1976/77:812 av herrJohansson i m. fl. (c, m), 1976/77:815 av herrJonsson i m. fi. (fp, s, c, m, vpk), 1976/77:819 av herrLindblad (fp), 1976/77:820 av herrLövenborg m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att hos regeringen hemställde att LKABskulle undantas från SJ:s taxehöjning , 2. att hos regeringen hemställde om enförutsättningslös översyn av SJ:s taxepolitik för malmtransporter, 1976/77:828 av herrRejdnell (fp), 1976/77:829 av herrRejdnell m. fi. (fp), 1976/77:830 av herrSandberg (c), 1976/77:969 av herrClarkson (m), 1976/77:1186 av herrJosefson m. fi. (c), 1976/77:1187 av herrLindahl i (fp), 1976/77:1204av m. fi. (fp), vari hemställts att hos regeringenbegärde att trafikpolitiska utredningen genom tilläggsdirektiv gavs i uppdragatt framlägga förslag till ett järnvägspolitiskt program på grundval av de imotionen redovisade principerna, 1976/77:1206 av fruTilländer (c), 1976/77:1208 av herrWerner m. fi. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 2 och 3)föreslagits 2. att beslutade att hos regeringenhemställa om utredning och förslag om förbättringar av den inre sjöfarten ienlighet med vad som anförts i motionen, 3. att beslutade att i övrigt ge regeringentill känna vad i motionen anförts, 1976/77:1209 av herrarWirmark (fp) och i (fp), 1976/77:1212 av herrar () och i Agnas (m), 1976/77:1318 av m. fi. (s), varihemställts 1. att gav regeringen till känna vad somanförts i motionen om den trafikpolitiska målsättningen och utgångspunkternaför den framtida trafikpolitiken, 2. att hos regeringen begärde att åtgärdervidtogs för att bygga upp ett sammanhållet planeringssystem på trafikpolitikensområde, 3. att hos regeringen begärde att enfunktionell och samhällsekonomiskt betingad avgränsning av SJ:s affärsbanenälkom till stånd och att reviderade principer för beräkning av SJ:sdriftsersäitning för trafiken på det trafiksvaga nätet föreladesriksdagen, 4. att hos regeringen begärde att åtgärdervidtogs för att utveckla den kollektiva trafiken samt skapa förutsättningar förregionala rabattkort och ett nytt bussbidragssystem, 5. att hos regeringen begärde att omedelbaraåtgärder vidtogs för att utveckla en effektiv och förbättradgodstrafikförsörjning, syftande till en förstärkning av järnvägenskonkurrenskraft och en riktig avvägning mellan landsvägstrafik, järnvägstrafikoch sjöfart. Denstatliga trafikpolitiken, m. m. 1. att skulle yrkandena 2 och 3, samt a. avslå motionerna 1976/77:1208, 1976/77:1318, yrkandena 1, 2 och 5, b. avslå motionen 1976/77:289, c. avslå motionen1976/77:208, a. motionerna1976/77:1204 och 1976/77:1187 inte föranledde någon särskild åtgärd från sida, b. skulleavslå motionen 1976/77:1318, yrkandet 3, 3. att skulle a. avslå motionen1976/77:283, b. avslå motionen1976/77:802, c. avslå motionen1976/77:806, d. avslå motionen1976/77:829, 4. att skulle avslå motionerna 1976/77:810och 1976/77:820, 5. att skulle a. avslå motionen1976/77:513, b. avslå motionen1976/77:1212, c. avslå motionen1976/77:111, Denstatliga trafikpolitiken, m. m. 6. att skulle a. avslå motionen 1976/77:154, b. avslå motionen1976/77:507, 7. att skulle a. avslå motionen 1976/77:288, b. avslå motionen1976/77:387, c. avslå motionen 1976/77:828, d. avslå motionen1976/77:1186, 8. att som sin mening gav regeringen tillkänna vad utskottet anfört med anledning av motionen 1976/77:506 omjärnvägslinjen , 9. att motionen 1976/77:556 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 10. att motionerna 1976/77:798 och 1976/77:815 inteföranledde någon särskild åtgärd från sida, 11. att motionen 1976/77:1206 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 12. att motionerna 1976/77:114 och 1976/77:812 inteföranledde någon särskild åtgärd från sida, 13. att skulle avslå motionerna 1976/77:503och 1976/77:1209, 14. att motionen 1976/77:969 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 15. att skulle a. avslå motionen1976/77:1318, yrkandet 4, b. avslå motionen1976/77:819, 16. att skulle avslå motionen 1976/77:156, 17. att motionen 1976/77:212 inte föranledde någonsärskild åtgärd från sida, 18. att skulle avslå motionen 1976/77:830. Följande fem reservationer hade avgivits av herrarMellqvist, i , , , , ochÖstrand (samtliga s) 1. beträffandeden trafikpolitiska målsättningen m. m., vari reservan terna ansett att utskottet under 1 a bort hemställa attriksdagen skulle med avslag på motionen 1976/77:1208, yrkandena 2 och 3, samtmed anledning av motionen 1976/77:1318, yrkandena 1, 2 och 5, som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört beträffande den trafikpolitiskamålsättningen, ett sammanhållet planeringssystem på trafikpolitikens områdeoch behovet av omedelbara åtgärder för en effektiv och förbättradgodstrafikförsörining, 2. beträffande vissa järnvägs- och taxefrågor m.m., vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa a. med anledning av motionerna 1976/77:1204 och 1976/77:1318, yrkandet 3,som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört beträffandede i motionerna upptagna frågorna om ett järnvägspolitiskt program och SJ:saffärsbanenät m. m., b.motionen 1976/77:1187 inte föranledde någon särskild åtgärd från riksdagenssida, 3. beträffande vissa järnvägs- och taxefrågor m. (i vad avsåg SJ:s taxor för vissa malmtransporter), vari reservanterna ansettatt utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1976/77:810 och 1976/77:820 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört rörandemalmtransporter m. m.. Denstatliga trafikpolitiken, m. m. 4. beträffande vissa frågor berörandekollektivtrafiken m. m., vari re servanterna ansett att utskottet under 15 a bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av motionen 1976/77:1318, yrkandet 4, som sinmening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört beträffande åtgärderför att utveckla den kollektiva trafiken och skapa förutsättningar förregionala rabattkort och ett nytt bussbidragssystem, 5. beträffande övriga frågor (i vad avsågbeställningscentral för taxi m. ), vari reservanterna ansett att utskottet under 16 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1976/77:156 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört beträffande åtgärder för bättre taxiservicem. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandebeträffande den trafikpolitiska målsättningen m. m. (i vad avsåg motionen1976/77:289 om ett samordnande organ för trafikplaneringsfrågor m. (s). Intressetför den statliga trafikpolitiken är såväl inom som utom mycket stort.Inte mindre än 35 motioner har väckts i anslutning till dessa mycket väsentligasamhällsproblem. Inom utskottet har vi varit överens beträffande några av demotioner vi haft att behandla, men när det gäller själva principerna förutformningen av den framtida trafikpolitiken har vi inte kunnat uppnå enighet.Den bor-geriiga majoriteten sätter all sin tillit till departementet och trorsig där kunna finna den enda garantin för en ny politik, utan att på något sättta hänsyn till synpunkter från sida. Deutredningar som den förra regeringen tillsatte avsåg att skapa ett underlag fören proposition om den framtida trafikpolitiken. Denna proposition skulle haförelagts under årets vårsession. blev det som bekant inte på detsättet. Därför får den borgeriiga samlings- Nr 109 regeringen nu försöka att på transportområdet åstadkomma någon form den förslag till . ''"socialdemokratiskt håll kunde vi inte bara avvakta ett eventuellt --------------- kommandeförslag, utan vi fann oss skyldiga att från våra utgångspunkter Den statliga presenteravår syn på trafikfrågorna. Vi önskade ge regeringen till känna trafikpolitiken, hurvi ser pade närmaste årens trafikproblem, men detta tillkännagivande '" 'W- motsatte sig den borgeriiga majoriteten. Vår ambition var verkligenvärd ett annat beaktande än vadsom blev fallet i och med de borgerligas Nuär ju den politiska situationen den att de samverkande partierna med alla medelförsöker att hålla ihop för att utåt kunna visa upp den sammanhållning inomblocket som ju är en förutsättning för en borgerlig politik . Fråndessa utgångspunkter skulle vi från vår sida rent principiellt vilja ta uppnågot av det som vi fört fram i våra reservationer. Vi hade ju för avsikt att,som jag tidigare framhöll, söka få dessa synpunkter beaktade genom etttillkännagivande från , men det blev som bekant inte så. Dentrafikpolitik som vi beslutade byggde som bekant på föreställningen atten i princip fri konkurrens mellan olika trafikmedel och ett striktkostnadsansvar för olika trafikmedel skulle leda till, som man hoppades,tillfredsställande trafikförsörining. har det emellertid tillkommitnya faktorer och värderingar som måste vägas in i den kommande trafikpolitiken. Engod trafikförsörining har blivit en allt viktigare del i hela vår välfärdspolitik.Den urbanisering som förekommer i olika delar av landet och en ökadprivatbilism skapar på olika sätt problem i tätorterna i form av minskadframkomlighet och försämrad miljö. Den utvecklingen har lett till att vi möterväxande krav på en utbyggnad och en standardmässig förbättring av inte minstden kollektiva persontrafiken. Förutsättningarnaför den kollektiva trafikförsöriningen på landsbygden har försämrats tillföljd av vikande befolkningsunderlag och växande privatbilism. Från slutet av1960-talet har det pågått ett intensivt utredningsarbete för att ta framunderlag för en mera socialt betingad och samhällsekonomiskt inriktadtrafikpolitik. Jag skall i detta sammanhang inte hänvisa till alla deutredningar som den föregående regeringen tillsatte. Dessa utredningar skulle,som jag inledningsvis sade, ha bildat själva underiaget för den tänkta propositionen. Jagvill dock understryka att den framtida trafikpolitiken måste utgå från behovet av en god trafikmiljö i landets olika delar. En annan i detta sammanhang viktig utgångspunkt för den framtida trafikpolitiken bör vara att trafikpolitiken skall vara ett verksamt medel för att uppnå mål inom andra samhällsområden och samordnas med exempelvis re gionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken, miljöpolitiken och energipoli tiken. För att uppnå dessa mål krävs ett vidgat samhällsekonomiskt syn- 8 sätt. Detta är en princip som vi tillmäter störstavärde. Grundentill en samhällelig övergripande trafikplanering har lagts i Nr 109 ochmed att landets länsstyrelser avslutat arbetet med den regionala tra- Fredagenden fikplaneringen. Det är enligt vår uppfattning angeläget att regeringen i en kommandetrafikpolitisk proposition - när den än må komma - ---- ger en samladredovisning av de regionala trafikplanerna och Den statliga detransportmönster som växt fram i anslutning till detta planerings- trafikpolitiken, arbete. Vidare bör enligt vårt sätt att se regeringen redovisariktlinjer m. m. för hur den regionala trafikplaneringen i fortsättningenskall bedrivas i ett sammanhållet planeringssystem. Erfarenheterna,inte minst från den regionala trafikplaneringen, visar på att behov ävenföreligger av en övergripande och framför allt långsiktig planering när detgäller bl. a. våra hamnar och flygplatser. För att säkerställa att hamn- ochflygplatsutbyggnader sker med tillräckligt beaktande av olika intressen börobjekt av en viss storleksordning bli föremål för särskild prövning. Det kandå gälla hamn- och flygplatsut-byggnadernas inverkan på andra redan gjordainvesteringar osv. Närdet gäller vägväsendet har en långsiktig planering av den statligaoch statsbidragsberättigade väghållningen bedrivits av i samarbetemed bl. a. länsstyrelserna. Det gäller att finna en rimlig avvägning mellanframkomlighet, trafiksäkerhet och olika transportintressenters behov. Dehittillsvarande erfarenheterna av trafikplaneringsarbetet ger entydigt vidhanden att grunden för det trafikpolitiska handlandet bör vara en strävan tillsamordning mellan olika trafikgrenar genom bl. a. en hela landet omfattandetrafikplanering. Avväsentlig betydelse för ett väl fungerande godstransportsystem är också att detskapas förutsättningar för såväl näringsliv som konsumenter att få ett sådantfungerande system till stånd. Närdet gäller att åstadkomma en samhällsekonomiskt riktiggodstransportförsörining är det av största vikt att slå vakt om järnvägen.Lastbilsnäringen har förutom i områden som saknar järnväg sin uppgift inärtrafiken och därutöver i fråga om särskilda godsslag som med hänsyn tillspeciella krav i hanterings- och marknadshänseende är mindre lämpade förjärnvägen. Utvecklingenhar emellertid inneburit att lastbilsnäringen alltmer ökats i fråga om långvägatransporter med avseende på godsslag som traditionellt varit att betrakta somjärnvägsgods. Om inga åtgärder vidtas kommer en allt större andel av detlandtransporterade godset att sändas med lastbil. En fortsatt snabbökning av lastbilstransporterna kan, inte minst från våra utgångspunkter, inteaccepteras vare sig av samhällsekonomiska eller trafikförsörinings-, miljö- ochenergimässiga skäl. Järnvägenssuccessivt minskande marknadsandel när det gäller den långväga godstrafikenmotiverar alltså insatser som kan medge en samhällsekonomiskt riktigarearbetsfördelning mellan järnväg och landsväg. När det gäller attåstadkomma förutsättningar för bl. a. samverkan mel- Denstatliga trafikpolitiken, m. m. lan olika trafikmedel ärdet av största vikt att ett funktionellt terminalsystem byggs upp i landetsolika delar. Vi tillmäter från våra utgångspunkter stor betydelse att det ifråga om det arbete som inletts för att förbättra strukturen inom åkeribranschenfortsätter. Det gäller bl. a. att göra den redan existerandelämplighetsprövningen mera effektiv. Den nuvarande behovsprövningen synesdäremot kunna avskaffas. Detsamma gäller i fråga om kravet på lokalområden ochstationeringsorter. taxor och taxefrågor över huvud taget vill jag här också med kraftunderstryka att vi måste åstadkomma en från sam-hällsekononomiska synpunkterriktig utveckling av transportapparaten. Det är angeläget att få till stånd enfungerande avgränsning i vad det gäller SJ:s affärsbanenät, de delar av dettrafiksvaga nätet som bör finnas kvar samt de bandelar för vilkatransportalternativ bör kunna diskuteras. En sådan avgränsning behövs för attde nödvändiga investeringarna i trafiksvaga bandelar skall kunna ske och föratt SJ långsiktigt skall erhålla en balanserad ersättning för sinatrafiktjänster på det ersättningsberät-tigade nätet. Dessasynpunkter ansåg vi också att skulle ge regeringen till känna, mendet behagade den borgerliga majoriteten inte instämma Dethar väckts andra motioner utöver den som jag närmast har uppehållit mig vid,motionen 1318. Dessa motioner tar bl. a. upp SJ:s taxor för vissamalmtransporter. Här har vi också en synpunkt som vi vill ge till känna. Dethar i motion framhållits att stora malmgruvor och den förädlings- ochannan verksamhet som bedrivs i anslutning till gruvorna utgör själva grundenför och Gällivare-Malmbergets utveckling. Densvenska järnmalmen har mött ökad konkurrens från nya marknader, vilket vi välkänner till. har den kraftiga konjunktur-avmattningen i världensstålindustri inneburit stora problem på avsättnings- och prissidan för inteminst . Detta har i sin tur resulterat i betydande problem vad gällerföretagets ekonomi och sysselsättningsutveckling. Detär mot denna bakgrund angeläget att undersöka olika möjligheter att slå vakt omLKAB och dess fortsatta utveckling. Det kan i det sammanhanget erinras om detsocialdemokratiska initiativet att särskilt stödja tillkomsten av ett nyttkulsinterverk i . Det är vidare naturligt att undersöka olika möjlighetertill kostnadsbesparingar, och i det sammanhanget aktualiseras också frågan omtransportkostnaderna. Viär, inte minst på den socialdemokratiska sidan, väl medvetna om den storabetydelse transportkostnaderna har för . Inkomsterna från malmfrakterna ärsamtidigt helt naturligt mycket värdefulla för SJ:s ekonomi. Principen att SJsjälvständigt tecknar fraktavtal torde vara av stor vikt för såväl SJ som desskunder, men de problem som motionärerna har tagit upp är också betydelsefullafrån såväl närings- som regional-och trafikpolitiska utgångspunkter.Förändringar i transportförutsättning- arna får enligt våruppfattning inte leda till sådana följder för sysselsättning och näringsliv iregionen att övriga satsningar från samhällets sida äventyras. Därför bör detenligt vårt sätt att se ankomma på regeringen att noga följa utvecklingen ochta de initiativ som kan vara erforderliga. bör ocksåNorrbottensdelegationens synpunkter inhämtas. Ettannat avsnitt som jag också skulle vilja fästa uppmärksamheten på är den kollektivatrafiken. En ny trafikpolitik kräver konkreta åtgärder, som syftar till att slåvakt om och främja utvecklingen av den kollektiva trafiken. I den politiskadebatten har en diskussion pågått om den kollektivapersontrafikens roll. För såväl landsbygd som tätorter är det emellertid avvikt att kollektivtrafiken kan erbjuda ett attraktivt alternativ för attförhindra en kraftig expansion av privatbilismen på miljöns och den ökadeenergiförbrukningens bekostnad. Föratt höja kollektivtrafikens attraktivitet är självfallet även prisfak-lorn avstor betydelse. Som ett fullföljande av det regionala trafikplaneringsarbetettillsattes utredningen i kollektivtrafiken. Det är alltså angelägetatt förutsättningar skapas för ett rabattsystem som innebär att den kollektivatrafiken görs attraktiv och taxemässigt lika för alla inom en och samma region,varigenom dess konkurrenskraft stärks och orättvisor i resekostnader mellanmänniskor som bor i olika delar av en region minskar. Kollektivatrafikmedel i lokal och regional trafik bör i ökad utsträckning överföras isamhällets ägo. En grundläggande förutsättning för att ett regionalt gällandeperiodkortssystem skall kunna genomföras är att det finns en gemensam huvudmanför den lokala och den regionala trafiken. Ettspeciellt problem utgör själva trafikförsöriningen i våra större tätorter.Kollektivtrafikutredningen (KOLT) har framlagt en rad förslag, bl. a. om hurden kollektiva trafikens framkomlighet kan förbättras. Det är vidare angelägetatt investeringar i spårtrafikanläggningar jämställs med investeringar i gatoroch vägar samt att bidrag kan utgå till ny-och ombyggnad avspårtrafikanläggningar för persontrafik av lokal karaktär enligt de principersom gäller för statsbidrag till kommunala vägar och gator, även om anläggningeni fråga inte uppfyller nuvarande krav på planskild korsning och egen banvall. Enökad tillgänglighet till kollektiva trafikmedel förutsätter också åtgärder somkan medverka till att väsentligt förbättra de handikappades trafiksituation. Påkommunikationsområdet har och bidrag till anskaffning avegen bil införts. Samhällsmiljön bör - så långt det är möjligt - anpassas såatt den handikappade kan delta i olika aktiviteter i samhället på samma villkorsom andra medborgare. Detfinns - och det vill jag understryka - åtskilliga brister i dagens trafikmedel,som vållar stort besvär för de rörelsehindrade. En del brister bör kunnaavhjälpas vid löpande underhåll. Andra kräver mera omfattande förändringar ochfår genomföras i samband med nyanskaffning. Denstatliga trafikpolitiken, m. m. Denstatliga trafikpolitiken, m. m. SomKOLT har framhållit är det mycket svårt även för de handikappadeatt tillgodogöra sig de kollektiva färdmedlen, och därför måste denna frågauppmärksammas med stor prioritet. Detskulle också vara en hel del att säga om taxitrafiken på landsbygden, som vitar upp i vår sista reservation. Här finns många brister, som måste avhjälpaspå ett eller annat sätt. Det har också anförts åtskillig kritikmot den taxiservice som f n. erbjuds. Det gäller servicen såväl inom de störretätorterna som på landsbygden. Fråganom taxiservicen sammanhänger givetvis nära med frågan om taxinäringens strukturoch organisation. Vi vill därför framhålla det angelägna i att nuvaranderegering följer upp intentionerna i strukturarbetsgruppens förslag. Problemenmed avseende på taxirörelsen är nämligen i olika avseenden sådana att demotiverar särskilda åtgärder från regeringens sida. Vi förutsätter attregeringen tar detta ad notam och ser till att något händer inom den närmastetiden, inte minst inom detta viktiga avsnitt av trafikpolitiken som sådan. Jaghar, herr talman, försökt att på några punkter precisera de synpunkter som densocialdemokratiska minoriteten i trafikutskottet har talat för. Det ärsynpunkter som väl sammanfaller med de förhoppningar vi har knutit till deutredningar som den förra regeringen har tillsatt, utredningar som - jag villupprepa det - skulle bilda själva grundvalen för den proposition som den förraregeringen hade avsett att presentera för . Meddet sagda, herr talman, ber jag slutligen att få yrka bifall till samtligareservationer vid trafikutskottets betänkande nr 18. i (vpk): böriade sitt anförande med att berätta atttrafikutskottet har kunnat enas i vissa mindre frågor men däremot inte när detgäller principerna för den framtida trafikpolitiken. Jag skulle under deminuter jag har till förfogande vilja uppehålla mig vid de principiellasynpunkter som kommunisterna har på frågan om trafikpolitiken ivårt land, och jag kommer då inte förbi det trafikpolitiska beslut som fattadesår 1963. Då1963 års olycksaliga trafikpolitiska beslut togs av var det den friakonkurrensen som skulle vara inspirationskällan. Alla privata trafikföretagskulle ha möjligheter att konkurrera med de samhällsägda trafikmedlen; detgällde här framför allt .