prot · G009146 · 1976-12-31 00:00:00 — De nyttjar den allmännamarkspekulalionens effekter lill all driva arrendeavgifterna i höjden. Etl elementav godtycklighet börjar alltmer sprida sig i jordägarnas attityd lillarrendatorerna, enkannerligen de små arrendatorerna. Vpkhar i två olika motioner aktualiserat dessa problem. Vi har krävt ensamhälleligt kontrollerad prisbildning på arrenden. Vi har krävt attarrendatorns egna satsningar skall ge en del av värdeökningen tillbaka Vi har krävtåtgärder för att förstärka besittningsskyddet. Vi har krävt förvärvsrätt förlångtidsarrenden. Lagutskottethar gjort en omfattande genomgång av frågan, och betänkandet är en utmärktöversikt av arrendefrågans problemalik. Utskottethar med etl klart positivt uttalande överiämnat frågan om arrendatorns räll atltillgodogöra sig värdet av sina investeringar lill arrendelagskommittén. Vimenar att utskottsuttalandel inte gärna kan undgå atl bli normgivande förutredningen. Uttalandet är också positivt för arrendatorernas intressen, och pådenna punkt har vi därför inget eget yrkande. Närdet gäller fyra övriga punkter i motionerna kan vi däremot inle dela utskottetsslutsatser. Motionen667 yrkande 3 avstyrks med motiveringen atl arrendelagskommittén har atlöverse bestämmelserna om besittningsskydd, men av utskottets egen redogörelse ireciten framgår samtidigl, att kommitténs direktiv inle ger grund för någonrubbning av lagstiftningens huvudprinciper. Och dessa huvudprinciper äringalunda särskilt fördelaktiga för arrendatorernas besittningsskydd. Utskottetvill med andra ord i realiteten inte ha den förstärkning av besittningsskyddetsom är socialt önskvärd, och därför vidhåller vi värt yrkande i denna del. Motionen667 yrkande 1 om samhällelig kontroll över prisbildningen på arrenden avstyrksmed påståendet att det står arrendelagskommittén fritt atl komma med förslaglill prisdämpande åtgärder. Detta är ett sätt atl undvika frågan. Ty återigenkommer kommittédirektiven fram - någon djupgående reform av lagstiftningen ärinle kommitténs uppdrag. Djupgående ingrepp i prisbildningsmekanismen måsteovedersägligen till för atl komma ät problemet Utskottet erkänner atthöjningarna av arrendena är allvarliga. Men man för undan frågan, och man ärinle beredd all diskutera någon annan form av prisbildning än enmarknadsanknuten sådan. Men del är ju jusl den gradvisa anpassningen lill enren marknadsprissättning som är bakgrundsfaktorn till de stora höjningarna.Det är inte så au den allmänna markvärdestegringen är isolerad från arrendehöjningarna.Visserligen hävdar utskottet att fastighetsdomstolarna inte låterskälighetsbedömningen påverkas av höga anbud på s. k. marginaljordar, dvs.jordar som det spekuleras i från andra utgångspunkter än agrara, men det gårinte att borise frän alt del allmänna pristryck uppåt som spekulationen ochintressekonkurrensen om mark vållar också indireki ger jordägaren möjlighet atthöja arrendekostnaderna även för den rena jordbruksmarken eller, för den delen,för jaktmark, fritidsområden och liknande. resonemang går den röda träden all prisbildningen inle skall skiljasfrån de s. k. marknadsförhållandena. Men i ett läge där markägarna, särskill destora markägarna, har etl klart övertag, där delta ligger i själva situationen,blir följden en orimlig prisutveckling som man inte kommer äl. Både de borgeriigaoch socialdemokralerna har här en grundsyn som är utpräglat kapitalistisk ochsom sätter ägandet Arrendeavgiften,m. Arrendeavgijien,m. i en absolut särställningi förhållande lill arbetet. Den lidigare socialdemokraliska jordpolitiken gickut på alt avskaffa restriktioner för bolagens jordförvärv, att framhållajordägarens rätt atl bedöma vem som var en lämplig arrendator och atl kunna iprincip fritt förfoga Över arrendet vid arrendetidens utgång - allt i denheliga slorleksrationaliseringens namn. skiljer sig socialdemokraternabara på en punkt från de borgeriiga: de vill ha en statistik på arrendenasulveckling. Del är ju alllid något. Menvi menar, för alt gå en smula längre i resonemanget, atl denna fråga intelängre kan angripas ifrån en kapitalistisk utgångspunkt Mark-ägande ochspekulation har blivit ett hinder i sig själva mol elt förnuftigt och engageratbrukande av jorden. Och i elt jordbruk, där de flesta som arbetar är små ägareoch små arrendalorer, blir del orimligt alt låta del stora markägandel och denohämmade utvecklingen av jordränta och arrendepris vara rådande. ellersenare måsie dessa problem lösas efler andra principer. Vpkskall återkomma i denna sak. Jag yrkar bifall lill motionen 975 samt lillmolionen 667 yrkandena I och 3. Hen (): I lagutskottets betänkande 27 har vi, som harsagt, behandlal två motioner från vpk. Jag finner det inte nödvändigt attytteriigare ta kammarens tid i anspråk med att redogöra för dessa molionereller för den historiska bakgrunden. Jag noterar atl anser all vihar gjort en hyfsad utredning av dessa spörsmål och att han i stort setlaccepterar all vi har en positiv inställning till del man föreslår. Mendet är ganska märkligt att både och i skallbehöva prata om godtycke och spekulation, och att de försöker måla upp en bildav en markägarkategori som fungerar som gammaldags ulsugare. Det går inte, minaherrar, atl försöka framställa saken på del sättet Del gäller här slutande avavtal i form av arrende mellan två ofta nog så självständiga personer, som harförmågan all själva göra sina ekonomiska ställningstaganden. Del går inle altår 1977 jämföra detta med tcrparsyslemel som jag, , faktiskt råkarveta litet om. Jagtycker därför all det är bättre att vi häller oss till verkligheten, och dä ärde spörsmål som las upp i del här sammanhanget frågan om arrendeavgiften,frågan om arrendators del av jord och investeringar, frågan ombesittningsskyddet och, i den särskilda motionen, frågan om en förköpsräli. Omman historiskt går litet tillbaka i liden, som lagutskottet har tillåtit sigatl göra, så kan man konstatera att del genom arrendelag för vissa s.k. sociala arrenden uppstod ett direkt besittningsskydd. Del var första gångensom del skedde ett väsentligt framsteg på den här punkten. , somde flesta av oss själva varit med om, skedde del genom alt man ijordabalken införde elt besittningsskydd, inte enbart för de sociala arrendenautan för alla typer av arrenden, såväl gårdsarrenden som sidoarrenden. Underår 1974 var del endast på en punkt som vi inte kunde bli ense. På grund av denlottsituaiion som då förelåg i förlorade utskotlsmajorilelen pädenna enda punkt. Del gällde frågan om det fortfarande skulle vara ettundanlag beträffande arrendetiden för kommuner; enligt gällande författningarär minsta arrendetiden utom för kommuner, där det kan räcka med ett år.Det vore bra för om han kunde påminna sig vad som hände vid dettillfället. Pågrund av molioner i del här ärendel fick på förslag av ellenhälligt lagutskott lill stånd en utredning som heter arrendelagskommittén.Denna kommitté har att utreda samtliga de frågor som berörs i dessa bådamotioner. Vad utskottet i detta avseende anfört i sitt betänkande, som jaghoppas att vi om skall vara ense om all bifalla, innebär allarrendelagskommittén utöver sina tidigare uppgifter i anledning av denskrivelse som kommit från Skånearrendatorernas samarbelsräd har att la uppytterligare frågor. Utskottetär, som anförde, enigt utom pä en enda punkt, och del gällerfrågan om statistik över arrendeavgifter. I den frågan har socialdemokralernaavgivit en reservation som innebär att hos regeringen skulle framföraett önskemål beträffande en undersökning av möjligheterna att införa någon formav statistik. Utskottsmajoritelen berör denna fråga pås. 12 och 13 ibetänkandet Även ulskollsmajorilelen häller med om alt en statistik skulle varaav siörsta värde. Den skulle i varje fall vara av ett visst värde bl. a. förarrendenämnderna, när dessa skall fastställa arrendebeloppets slorlek om enarrendator och en jordägare vid en föriängning av kontraktet inte kommer sams.I sådana fall kan det vara av värde att man har tillgång till en statistik. Emellertidär svårigheterna att få fram en rättvisande statistik enligl vår bedömningalltför stora. Som jag inledningsvis framhöll är delta elt avtal mellan tvåenskilda personer. att ålägga vederbörande ytterligare en, såsomvederbörande förmodligen uppfattar det, besvärande upp-giftsskyldighel kan maninte få fram en sådan här statistik. Del ligger till på ell annat sätt när delgäller fastighetsaffärer, som ju skall registreras i särskild ordning. Vi harockså den uppfattningen att även om man fär fram en statistik, sä är det inlesäkert att den är rättvisande, eftersom det inte enbart är arrendeavgiften somingår i ell arrendeavtal; avtalet innehåller självfallet också andra åtaganden.Dessa kan bl. a. innebära atl arrendalorn genom avtalet förbinder sig alt motbrukande av gården under vissa år göra angivna investeringar. I sådana fallblir naturiiglvis det kontanta arrendebeloppet lägre än vad fallet skulle varaom avtalet inle innehöll sådana invesleringsåtaganden. arrendekontrakt innehåller naturligtvis fortfarande naturapre-slalioner avolika slag, och det kan medföra en justering i fråga om de kontanta avgifterna.Utskottsmajorileten framhåller också alt regeringen Arrendeavgijien,m. Arrendeavgiften,m. har beviljatarrendelagskommittén medel för genomförandet av en enkät i tre län. Vi hoppasatt den enkäten skall kunna visa i varje fall trenden i denna ulveckling. har med anledning av molionerna gjort en ordentliginventering av de åtgärder som i olika sammanhang har vidtagits. Vi hänvisarlill den pågående ulredningen - vi kan utan att vara oroliga invänta resultatetav den. Dethar talats myckel - och jag tycker att del delvis låter som renatungomålstalandet - om godtycke, spekulation och annat sådant. I den månspekulation förekommer kan den ha olika orsaker. Det torde emellertid inleråda något tvivel om att den förda jordbrukspolitiken i vissa sammanhang harvarit ägnad alt ytterligare accentuera de olyckliga tendenserna. i talade ulom om godtyckligheten också om trotloarbönder ochslikt. Man skall emellertid inle, , utgå från all det är orimligtall människor som inte själva brukar sin jord ger framför alll yngre blivandelantbrukare en möjlighet all arrendera. Arrendesystemet som sådant är inlenågol atl eftersträva, men som inledning lill ett egel ägande kanarrendebrukel mänga gånger vara utmärkt. Men då får man inte driva villkorenalltför hårt - då riskerar man nämligen att de arealer som upplåts till arrendeminskar. Jag tror därför att ett samhälleligt ingrepp av det slag somvänsterpartiet kommunisterna eftersträvar skulle kunna minskaförutsättningarna för hugade arrendespekulanter att verkligen få jord tillsitt förfogande. Jaghävdar således alt med de förslag som föreligger och de konstateranden somlagutskottet gör i sill betänkande har vi förutsättningar att få de i motionerväckta frågorna sakkunnigt bedömda och också lösta. Jag ber altfå yrka bifall lill utskottets hemställan. Hen (): Jag har inte sagt att godtycke och spekulation från markägarnas sidaär vanligt förekommande - jag tycker nog alt gjorde ell förslorl nummer av den delen av milt anförande. Men jag vill hävda all del kanfinnas arrendalorer som på grund av den situation de befinner sig i och deinvesteringar som de har gjort i byggnader och maskiner känner sig utsatta förspekulation när arrendeavgifterna stiger upp emot . Jagkonstaterar, herr talman, att den borgeriiga majoriteten i utskottet erkänneratt det är ett problem om arrendeavgifterna stiger snabbi och på sä säll bl. a.hindrar unga jordbrukare från alt etablera sig. Den borgerliga majoritetenerkänner ätt del skulle vara av värde med en löpande statistik på della områdeför alt få reda på de fakliska förhållandena. Men bara därför att det skulleföreligga svårigheter atl få fram de nö-vändiga uppgifterna rycker man päaxlarna och låter frågan falla. Del lycker jag är beklagligt Hen i (vpk): Jag har inle alls sagt, , att dagens arrendefråga skullelikna sekelskiftels torparfräga. Del var bara, tyckte jag, en slående parallellatt arrendejordsproblemel kommer igen i modern lid, trots all vi trodde all viså all säga hade exporterat det till . Jag diskuterar annars gärnai annat sammanhang torparfrågan, somjag under min lid i den ekonomiskavetenskapens tjänst också sysslat en smula med. Del kan vi göra vid en frislundunder riksdagsarbetet. Nogtycker jag ändå att bockfoten skymtade fram hos - jordägarensbockfot, menar jag - i hans sätt att tala om det här problemet När jag taladeom trotloarbönder sade han all det är ju då värdefullt atl del finns tillgångtill arrendejord för dem som vill ägna sig åt jordbruk. Men problemet ärnaturligtvis atl de allmänna betingelserna, präglade av spekulation och jordkoncentration,har skapat ell läge där arrendeavgifterna drivs i höjden och alltså möjlighetenför intresserade unga människor alt ta arrenden lill skäliga priser harförsämrats. Sedanär det väl också litet avslöjande all när del blir tal om att gripa in medsamhälleliga åtgärder här, då kommer hotelsen atl i sä fall kan jordägarnabestämma sig för alt låta bli all arrendera ul. Jaså, skall de ha oinskränkträtt alt dra in ell arrende när de finner alt samhället inle behandlar demtillräckligt fördelaktigt? Jagvill slulligen säga au ger nog en litet för idyllisk bild av tväsjälvständiga avtalsslutande parter på den här marknaden. De som har inspireratmig till motionen, nämligen arrendatorerna i nordöstra , kunde säkerligenge åtskilliga exempel pä social och ekonomisk obalans i sädana härarrendefrågor när de haft att göra med sina motparter - del må sedan varasvenska kyrkan eller greven på gods. Arrendeavgiften,m. Hen (): Jag tror inte all jag har skildrat arrendatorernas tillvaro alldelesför idylliskt, även om jag har den siörsta respekt och förslåelse för all herrSvensson i har fåll sina uppgifter från arrendalorer som känt på det sätthan beskrivit. Till skillnad från har jag själv varil arrendator,och jag är medveten om all man självklart ser de här lingen olika från olikahäll. Del finns emellertid räll så hyfsade intresseorganisationer som gör detmöjligt för arrendatorerna atl få sina synpunkter framförda på etl ganskarejält säll, så länge det är fråga om all iräffa avtal mellan enskildapersoner. Jagskall tillstå alt det icke från någon synpunkt är önskvärt alt arrendeavgifternapressas i höjden såsom vi har sett i vissa fall. Den uppgift som vi fick iKristianstad om det högsta noterade arrendeprisel avsåg uppenbariigen ändåsärskilda förhållanden -jord med specialodlingar och andra liknande ting. Vihar därför också anfört att det har funnits arrenden upp till den nämndasumman. i Malmötyckte att del syntes en bockfot hos mig. Arrendeavgiften,m. Jag är frestad alt visaden litet till. Någon har menat all jag borde fråga hurarrendeförhållandena ser ul i det samhälle som han i olika sammanhangideologiskt skisserade. Men eftersom jag är en snäll människa skall jag inlefråga om det, herr lalman. Medanledning av senaste inlägg vill jag säga att det är bara enliten träta mellan utskottets socialdemokrater och oss inomutskottsmajoritelen. Det gäller statistiken - vi anser oss ha goda grunder föratt påstå all del är svårt atl få fram en rättvisande statistik. Vi har värjtoss för dessa svårigheler , eftersom vi vill vänta på vad arrendelagskommitténuppnår med hjälp av sin enkät. Jag är övertygad om atl vi kommer all fäanledning all la upp detta spörsmål ytteriigare när kommittén så småningomredovisar dessa fina erfarenheter. HenSVENSSON i (vpk): Jag borde kanske inle yttra mig och förlänga debatlen ytteriigare, menjag kan inte annat än tillmötesgå den snälle och svara någol påhans fråga. Jagtror atl skall akla sig för atl dra paralleller mellanförhållandena i och i en rad socialistiska länder, vilkas historiskasituation är den all de haft en fruktansvärd, en för våra förhållanden hellobegriplig överbefolkning inom jordbruket, en otrolig fragmentise-ring samt eltkomplicerat arrendesystem, som varil fullständigt oförenligt med varje form avmodernt jordbruk. Därför nödvändiggjordes jordreformer som bröt in i hela delprivata äganderättssystemet Vadde svenska kommunisterna anser om framliden i del fallet kan i min bok la ledningen och maklen, där jag har skisserat en sortsframtidsvy. Jag tror inte det skall oroa särdeles mycket. HenSVANSTRÖM (c): Jag frågade inte! HenSVENSSON i (vpk): Jag var snäll nog att svara ändå! Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen av herrAndersson i m. fl. samt 3:o) molionen nr 667 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då i begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. votering även beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendelagutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 1 antar reservalionen avherr i m. fl. röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit molionen nr 667 i molsvarandedel. Arrendeavgiften,m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Ienlighel härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 27mom. 1 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKonradsson begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 164 Nej - 152 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 667 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voleringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Nr 146 Den som vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betan- Onsdagenden "" " 7 mom. 3 röslar ja, 1 inni 1977 " j '" '' "-i- Vinnernej har kammaren bifallil molionen nr 667 i motsvarande del. JÖrälder som inte är Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens vårdnadshavare ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdesvolering med omröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 305 Nej - 13 Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels motionen nr 975 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 975. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat Ja- 304 Nej - 14 §5 Viss rätt för, förälder som inte är vårdnadshavare Föredrogs lagutskottets betänkande 1976/77:28 medanledning av molioner om viss rätt för förälder som inte är vårdnadshavare. Idella betänkande behandlades molionerna 1976/77:650av () och (), vari hemställts alt riksdagenskulle anla av motionärerna framlagt förslag lill ändrad lydelse av 97 Sbarnavärdslagen, innebärande alt vad som i barnavårdslagen hade avseende påföräldrarna skulle gälla förutom beträffande vårdnadshavaren även beträffandeden eller dem som hade lagsladgad umgängesrätt, 1976/77:662 av () och (), vari yrkats att hosregeringen begärde utredning av frågan om jämställande 206 i barnavärdslagens regler om omhändertagande av barn för samhällsvård m. m. mellan förälder medvårdnad av barnet och förälder med endasl um-gängesräll, 1976/77:663av (), vari hemställts atl beslutade om sådan ändringav 97 S barnavårdslagen alt förälder som hade lagsladgad umgängesrätl med sittbarn delgavs utredning och beslul i fråga som rörde omhändertagande av barnetför samhällsvård, och 1976/77:665av herrSvensson i (vpk), vari hemställts atl beslutade ändrabarnvärdslagens 97 S så, au även umgängesberättigad förälder hade rätt atl ladel av handlingar i ärenden som rörde barnets vårdnad, omhändertagande e. d. Vissrätt förförälder som inte är vårdnadshavare alt med bifall till molionen 1976/77:662och med anledning av motionerna 1976/77:650, 1976/77:663 och 1976/77:665 somsin mening gav regeringen ii|l känna vad utskottet anfört om viss översyn avbarnavärdslagen. Hen i (vpk): kommunisterna har i motion krävt en ändring ibarnavårdslagen, så atl en icke vårdnadshavande förälder obligatoriskt skallha rätt att ta del av myndigheters beslut och handlingar i ärenden som är avgenomgripande betydelse för barnets förhållanden. Bakgrundentill detta aren serie uppseendeväckande rättsfall. Det har varil fall, därsocialmyndigheterna omhändertagit barn ulan atl föräldern fåtl vela något, därföräldern direkt förvägrats rätt till informalion och där detta skett trots altbarnet visat klar preferens för att vilja komma till föräldern och föräldernhaft god kontakt med barnet. Vihar anfört ett av de grövsta fallen som exempel, etl fall där en socialcentralnämnd omhändertog en pojke, som upprepade gånger rymt till fadern, somville vara hos fadern och där fadern var klart lämplig som vårdnadshavare, därdessutom en bror lill pojken redan fanns hos fadern, men där socialnämndenbeslöt att skicka pojken lill ett fosterhem i en helt annan del av landet utanau fadern med etl ord underrättades härom. Saken fick en djupt tragiskupplösning genom atl fadern, i förtvivlan över att bli skild från pojken ochunder trycket av sin långvariga kamp mol myndigheten, tog sitt liv, Delheter i svensk lag, herr talman, att om en förälder blir oförmögen alt handhavårdnaden, så är den andre föräldern närmast därtill. Det strider ju mot dennaprincip atl den andre föräldern skall kunna fullständigt utestängas fråninformation om ingripande beslut rörande barnets liv och framtid. Nuhar utskottet och de remissinstanser som tagit del av molionen ' den har varilföremål för en föredömligt grundlig behandling - tydligen en positivgrundinställning till problemets ipsning. Vi noterar det. Men vi är inletillfredsställda med alt utskottet öyeriämnar saken ät den tillsattautredningen om barnels rättigheter. Detta innebär en all- Det ärdessutom onödigt, menar vi, att utreda en så självklar sak. Man bör nämligenerinra sig att det, om jag minns riktigt, fanns en rätt för allaföräldrar atl få del av informalion Att detta försvann i den nya lagen var av 1/55 rätt för alllall döma en helt oförutsedd tillfällighet Det enklaste och rimligaste JÖrälder som inle är vore givetvis att återinföra den tidigare, förnuftiga bestämmelsen. vårdnadshavare är som sagl missnöjda med alt utskollel tar enlång omväg i frågan. Viyrkar därför bifall till vår motion med dess lagtext. Hen i (c): Det torde råda enighet om att det är önskvärt - åtminstone i de fiestafall - atl båda föräldrarna känner ansvar och visar intresse för sina barn -även när föräldrarna inte är gifta med varandra eller sammanboende. Men vidutnyttjandet av umgängesrätlen förekommer ofta problem som är väl kända ochsvåra alt lösa. Lagstiftningen ger föräldrar olika rättigheter, beroende på omde är vårdnadshavare eller om de enbart har umgängesrätt. Ielt fall är de umgängesberättigade föräldrarna formellt helt utestängda fråninflytande, nämligen vid utredning och beslut om omhändertagande av barn församhällsvård.