prot · G009114 · 1976-12-31 00:00:00 — Det beroddeemellertid på speciella förhållanden. Jag skall beatl få återkomma. flyr gärna tillbaka till den lyckliga tid då han varoppositionspolitiker och kunde ulveckla hela den talang som verkligen är hans,dvs. den kritiska talangen. Det gjorde att han använde - tror jagatl det var - av sill inlägg ål polemik i en debatt som vi förde för sex, fem,fyra, tre, . Han fortsatte alltså som lidigare. Han skyllerprisstegringarna 1977 på den polilik som vi förde fram lill . Detborde ju bevisas vilkel samband som finns däremellan. Han jämför gamlaprognoser med ännu äldre prognoser. Han kritiserar oppositionen och avkräveross konstruktiva förslag. Vi får t. o. m. skulden för att den borgeriigaregeringen vill höja momsen. Del beror tydligen på atl vi har infört momsen engång. Därmed har vi satt ett instrument i händerna på den borgerliga regeringensom del är vårl fel atl den använder. Manundrar vad den här övningen riänar till. lovade att återkomma - föratt försöka ge svar, hoppas jag, på de frågor som jag ställt Menlåt mig ta upp eu par saker som ändå hade med i sill inlägg och sombör bemölas. Enligtherr ägnar sig den socialdemokratiska oppositionen bara ål gnäll - vihar inle kommit med något konstruktivt alternativ eller förslag. Jag villpåminna om atl del för i den här kammarenfördes en debatt som fakliskl handlade om ell allernaliv till den borgerligapolitiken. sade atl del var ell dåligt allernaliv. Man fick intestrama ål ekonomin för myckel -det hotade sysselsättningen. Sedan tog det insåg atl man måsle strama åt Delsom avgjorde vår insiällning lill del allernaliv vi lade fram, och del som görall vi nu säger nej lill den lyp av ålslramning som redovisade, ärexakl de skäl som jag angav i mitt första inlägg. Vi menar att vi hade lagt uppåisiramningspoliliken på ell sådani sätt alt vi hade stöd av de sloralönlagarorganisalionerna. Vårt förslag hade skapal bällre förulsällningar fören ändå svår avialsrörelse. Det hade lett till möjligheter atl nå en fördelningav en begränsad välfärdsökning - det vet vi alt det blir - som hade tettsig rättvis för flerlalel människor i vårl land. Det är myckel väsentligt uppnår sådana resullal med sin polilik. Dessulom tror vi - fasl del får vinu aldrig tillfälle att bevisa, eftersom den borgerliga majorilelen avslog allavåra förslag - all med den uppläggning vi ville ha av poliliken, som böriademed skalteomläggningen och sedan gick vidare i budgetpolitiken, hade ocksåinflalionslaklen varil lägre. Och framför allt hade den panikinbromsning somregeringen nu måst vidla. med ännu snabbare inflalion som resullal, varilonödig. HerrBohman får kalla våra förslag för vad han vill. Jag vill ändå hävda alt vifaktiskt har ansträngt oss. Vi gav regeringen en chans i januari och februariall tillsammans med oppositionen överväga om inte vissa besparingar bordegöras i budgeten, om inle vissa skaller skulle höjas, om inle viss ålslramningborde ske. Den chansen log ni inle, , och då är det ganska hjälplöstall nu stå och säga, när vi i oppositionen kritiserar er, att vi inte har någrakonstruktiva förslag. Detär möjligt alt de besparingar som vi ville göra inte passade den borgerligamajorilelen, men det man då sade var alt budgeten var färdig och måstegenomföras på det sätt som föreslagils. lär man i kanslihuset vara i färdmed att gå igenom anslag efter anslag och t. o. m. riva upp beslut somriksdagen redan fattat för att försöka rädda spillrorna av den ekonomi somböriade krossas av verkligheten redan i börian av året. Sedangjorde en tolkning av mitt inlägg som jag inte kan anse riktig. Hansade: menar inte all regeringen använder inflalionen för all pressaned konsumlionen och öka näringslivets lönsamhet Jo, , precis delmenar jag. Jag menar all om man med mer eller mindre berått mod säger att vimåste acceptera en inflation på minst 10 96 - och den kommer alt bli större änså - för all hålla lillbaka konsumtionen, för all få den uibyggnad avnäringslivet som behövs, då har man tagil inflalionen i sin riänst Med detmenar jag inte atl det hade gått alt undgå prisstegringar , men jag lyckeratl i sitt första inlägg om inle nonchalerade så i varie fall hellundvek att diskutera vad som skulle kunna göras åt den snabba ökningen iinflalionslaklen - i slorl sell en fördubbling. vel myckel väl atlden nuvarande uppläggningen av politiken ökar takten i prissiegringarna istället för att minska den, som man skulle kunna göra om man arbetade efler denplan mol inflalionen som lydligen fanns ålminsione hos moderatasamlingspartiet. Nej, jag tänker inte ta upp den kastade handsken och gå in på denekonomiska politiken. Del får vi tillfälle all göra när den revideradefinansplanen har framlagts. Då blir debatien belydligl mer inressant, för dåvel vad han lalar om, vilkel han inle vel . vidhåller althan menar alt regeringen skulle avsiktligt använda inflationen för all pressaned konsumlionen och på del sättet skapa bällre förulsällningar för de svenskaföretagen alt öka konkurrenskraften. Jag Irodde upprikiigi sagl bättre om herrFeldl, men jag får väl medge att jag hade fel, i varie fall i det härhänseendet. Jag återkommer till analysen av vad som har hänl. Under förstakvartalet steg konsumentprisindex nästan exakl lika mycket som undermolsvarande period . Men det berodde på speciella förhållanden. Vifick en höjning av priset på kaffe samt en höjning av skallen på lobak ochenergi. hade vi ingen molsvarighel lill Om man korrigerarprisutvecklingen i förhållande lill de här speciella faktorerna får vi enlångsammare prisstegringslakt än vad vi hade . 1976 till ärlägre än vad de var . HerrFeldl gjorde gällande att även om man tar hänsyn till sådana här faktorer, såär återstoden av prissiegringarna all hänföra lill företagarnas inflationsförväntningaroch förväntningar om lönekoslnadsök-ningarna. Hur var det ? sleg priserna 3,4 96 och 19773,5 96. Del skiljer alliså på . Tar man hänsyn till despeciella förhållandena, så motsvarar dessa 1976 och 1977 1,5 96. Drar manborl detta får man alltså till resultat att de övriga prisstegringarna, somherr Feldl vill påstå berodde på förväntade lönehöjningar, 1976 var och iår 2 96. Detvar en större kostnadsökning och en större prisökning än vad fallelär . Därmed faller kritik mol den nya regeringen hell lillmarken. Räknarman sedan om utvecklingen för helår får man följande resultat: fram lill marshar priserna, som jag redan nämnt, stigil med 3,5 96. förra årel var stegringen 9,9 96. Förra årel var molsvarande siffror 3,4 och11,. För livsmedelsposten, som gjorde mycket väsen av, var förraårets prishöjningar under del 5,5 och för perioden mars 1975till . var del 5,5 , dvs. lika mycketsom , och för helåret 11,5 96. Allttyder alltså på - om man skulle våga spå om framliden - alt utvecklingen skullebli lugnare än under förra årel. Deallmänna resonemangen - del här är svårt all skilja ut från hela den ekonomiskapolitiken - får vi lillfälle att ventilera och ventilera ordenlligl i dedebatter som följer efler del atl den reviderade finansplanen har lagts på riksdagensbord. Del är ju bara så, alt även om prisstegringen, rensad med , var fyra tiondels procent större än underförsta kvartalet 1977, återstår den hell fundamentala skillnaden att lönernapå större delen av den svenska arbetsmarknaden höjdes , den 1februari och enligt ivåårsavtalen. Det är fullständigtmeningslöst all, som , göra jämförelsen ulan all la hänsyn till attförelagen hade en faktisk kostnadsökning. har ännu inga lönerstigit, ulan 35 förelag har, som jag sade, hos pris- och karlellnämnden höjlsina priser enbart på den grunden att de väiuar sig att lönerna skall stiga. Villherr höra på mig ell ögonblick nu? 1 finansplanen sade någonling som jag fann värdefullt, nämligen att företagen inte bordeöka infialionslaklen genom att ta ut förväntade kostnadsökningar i förväg. Molden bakgrunden finner jag del beklämmande alt inle kan sägaatt sådant faktiskt kan ha ägl rum och all han därför är beredd att upprepasina krav på företagen alt visa litet ansvarsmedvetenhet idet här avseendet. har lydligen i likhet med sina kolleger bestämt sig för atti den här skall man diskutera så lilel som möjligl. Här skall mansvara på så få frågor som möjligt. Hit skall man komma vid enstaka tillfällenoch läsa upp preparerade manuskript och sedan återvända till kanslihusetsrelativa trygghet. har alltså inle svarat på en enda av de frågorjag ställde till honom för all få faktiskt rätt nödvändiga kompletteringar avbesynnerligheter och ofullständig-heter i interpellationssvaret Jagvel inle vad regeringen anser all den har för skyldigheter gentemot den härriksdagen, men i en parlamentarisk demokrati är del faktiskt meningen, herrBohman, att opposition och regering då och då skall konfronteras direkt i ettsamtal, i en diskussion, och alt regeringsledamöterna inle bara skall excalhedra med långa mellanrum läsa upp av riänstemän preparerade anföranden. Detär synd att inle nu lar chansen att förklara sig en smula inför demånga miljoner svenskar som undrar vart del bär iväg medprissiegringarna, hur det går med hushållskassan, hur myckel dagligvarornakommer atl stiga - blir del 15 96 eller blir det myckel mer. Del är intebara mig talar lill - mig kan han väl strunta i - men det finnsfaktiskt en allmänhet som förmodas kunna följa diskussionerna i den härkammaren. Omherr inte vill fortsätta deballen nu utan vill ta upp den igen när viskall debattera hans finansplan - vi skall förresten också debatteramomsproposilionen - så gärna för mig. Men jag vill stryka under att dennonchalans som den här regeringen i olika avseenden visar mol Irorjag i längden kommer all bli påfrestande också för regeringen själv när delgäller dess allmänna anseende. Skillnaden mellan och mig är ju alt jag har i nästan 20 årsysslat med oppositionspolitik och fått lillfälle alt höra hur man bedrev sinförkunnelse från regeringssidan. Så det är klart att jag vet mer om hur mansysslar med oppositionspolitik än hur man sysslar med regeringspolitik. Men jagtrodde faktiskt inle all det förhöll sig på det sättet all den gamlaregeringens företrädare stod här i talarstolen och bara läste upp avriänstemännen preparerade anföranden. Jag trodde all statsråden när de stod häri talarstolen hade satt sig in i frågorna så väl all de kunde sälta sin färg påuttalandena. Av inlägg alt döma - vel ju hur det gicklill i regeringen - stod alltså statsråden här och läste upp anföranden. HerrFeldl klagar över alt jag inte har svarat på frågor. Om lägger framförsig det interpellationssvar som jag har g/vit skall han finna alt detinnehåller svar på alla de frågor som har ställt Sedan kan man görautvikningar av olika slag, slänga fram obestyrkta uppgifter och framförahypoteser, och sådani kan vi naturligtvis spekulera över. Men de frågor som harställts lill mig har jag besvaral i ell långl och uttömmandeinterpellationssvar. Menså lill resonemanget om de förväntade lönehöjningarna. Ja, lönehöjningar ochandra höjda kostnader måsle fakliskl las ut i form av höjda priser, det vet denförutvarande handelsministern. De lönehöjningar, de kostnadsökningar som underett hell år drabbar ell företag måste företagel la ut på ett eller annal sättDel kan la ul den samlade kostnadsbelastningen retroaktivt vid ett senaretillfälle, det kan slå ut den ; del sammanlagda resultatetblir delsamma hur del än gör. HerrFeldl gjorde gällande all enligl uppgifier från pris- och karlellnämnden - somfaktiskt inle har klagat hos regeringen och begärl ökade uppdrag och ökadebemyndiganden - skulle elt stort antal förelag i förskott ha tagil ul förmycket av förväntade lönehöjningar. Enligt vad jag vel var del elvaförelag av hundratusentals svenska företag som åberopade de lönehöjningar somde visste skulle komma som motiv för all höja sina priser. Elva förelag avhundratusentals förelag - del är alt göra hönor av fjädrar. HerrFELDT (s): återvänder till sitt favoritämne - den socialdemokratiskaregeringen och dess sätt alt arbeta. Jag vill bara lala om för honom alt - ochdet vet han bällre än jag - vi dessulom hade för vana alt inlåta oss i debatteri den här kammaren; om del kom yllerligare frågor som vi ansåg det varaväsentligt all få belysa log vi den debatien. Del är det här sättet atl smilaundan från den direkta diskussionen som jag har påtalat Sedanär det ingel fel att riänstemän skriver interpellationssvar. En ekonomiministerav status har mycket annal att göra än atl sitta och skrivaenskilda svar. Jag tror säkerligen all personlighet återspeglas isvarel. Jag tror nästan att jag kan ulgå från alt andra personligheter iregeringen inle på samma sätt hade nonchalerat infiationens konsekvenser närdet gäller fördelningen av inkomster, förmögenhet och välstånd. Del är enfråga som över huvud tagel inte vill ta upp lill diskussion. HerrBohman säger nu att SPK inte har klagat - man är där lydligen mycket nöjd medlägel. Del har i varie fall förekommit uppgifter i tidningarna att SPK hosregeringen vid inte mindre än fyra tillfällen aktualiserat frågan om direktaprisingripanden, dvs. prisstopp, men att regeringen vägrat atl följa del rådetfrån pris- och karlellnämnden. Det är fakliskl ganska allvariigt Om pris- ochkarlellnämnden skall kunna fullgöra de uppgifter som även villlägga på den, nämligen att bedriva en intensiv prisövervakning, måste nämnden,när den kör fasl i sina överläggningar med förelagen, känna atl den har slödfrån regeringen också på så sätt att direkta ingripanden kan förekomma. Denprincipiella ovilja all göra sådana här ingripanden, som jag förmodar all handelsministern har,får naturligtvis också den konsekvensen all Nr 114 den prisvårdande myndigheten inle kan fullgöra sin övervakningsskyl- Fredaeen den dighet Företagen vet ju atl del bara är alt strunta i vad pris- och kar- 22 aoril 1977 lellnämnden säger - del händer ändå ingenling. HerrBohman säger att han svarat på alla frågor jag ställt - det skulle Omåtgärder mot han ha gjort redan i interpellationssvaret; därefter skulle jagbara ha kom- inflationen mit med diverse ovidkommande påståenden ellerobestyrkta uppgifter. Jag har ställt flera frågor, men jag har inle fått svarpå någon av dem. I varie fall två av dessa frågor förriänar att upprepas - herrBohman skall inte komma undan dem nästa gång vi träffas i en deball. Denena av dessa frågor var denna: Hur myckel kommer dagligvarorna att stiga ? I den prognos som redovisade måste det ingå också enbedömning av vad som händer med livsmedlen och övriga nödvändighetsvaror somhushållen köper varie dag. De bedömningar som gjorts - de kan vara felaktiga,och därför borde känna ell starkt behov av att undanröja dessafelaktiga bedömningar - går ul på alt prisstegringen på dagligvaror kommer allligga på . Det är klart att det skrämmer upp en massa människor somvet atl de inle har någon chans att kompensera denna prisslegring viainkomslhöjningar. Därför borde del fakliskl ligga i eget intresseall han säger någonling på den punkten. Denandra frågan som jag vill upprepa föranleddes direkl av del kryptiskauttalande av augurisk art som gör i slutel av sitlinierpellalionssvar, där han beklagar all del varit omöjligl atl fånågra överläggningar om statlig inkomstpolitik. Jag frågade: Vad menar herrBohman med det? Förslår inle au del här kommer all sälla i gång enrad spekulalioner om vad regeringen kan ha i kikaren? Del är kanske herrBohmans avsikl all sådana spekulalioner skall komma i gång. Men försök då intepåslå alt min fråga var obefogad eller byggde på obestyrkta uppgifier. Fråganvar ell direkl resullal av den teknik som använder i sittinterpellationssvar. Jag tänkte faktiskt inte gå upp igen. men den fråga som mol slutet av sill senasie anförande motiverar atl jag säger någonting.Herr Feldl drar nämligen orimliga och felaktiga slutsatser av vad som ärskrivet HerrFeldl apostroferade i sin fråga den plan mol inflalion som mo derata samlingspartiet utarbetade förra årel. I den planen slår del alt man skulle ta upp överläggningar med arbetsmarknadens parter och ga rantera dem en viss real inkomsihöjning. Sådana överläggningar har inle kommit till slånd. Den nya regeringen har i linje med beslut om all stalsmakterna skulle ta upp överläggningar med arbetsmarknadens parler försökt få lill slånd sådana överläggningar, men del har av olika skäl inle lyckats. Och jag skall inle klandra arbeismark- nadens parler för det. Inbjudan till överläggningarna kom väldigt sent. Menden typ av slabiliseringspoliiiska överläggningar, där man träffas för attdiskutera samhällsekonomi, de problem som finns, förutsättningarna för attbekämpa inflationen och allt möjligl annal, har en enhällig riksdag, såvill jagkommer ihåg -jag minns inle hur del var med kommunisterna - ställt sig bakom.Och jag beklagar att den typen av sammankomster inte kommit lill stånd. Så omherr Feldl tycker att det är fel med den typen av sammankomster så kritiserarherr den då enhälliga . Men, , om det var så att de överläggningar hade karaktären av allmänna samtal om samhällsekonomin och olikatänkbara utvecklingsalternativ, varför då ta upp uirymme iinterpellationssvaret med delta långa citat? Jagkan parentetiskt skjula in att om jag trodde att orden var författade avmoderata samlingspartiels riksorganisation så beror det på en något oklarsyftning i texten. Det står nämligen "där", och ingen vel om manhamnar hos moderala samlingspartiet eller i , Men jag fick alltsåbesked nu av alt den här texten var , Menvarför då åberopa denna text? Där slår nämligen om någonting helt annat änallmänna samtal. Där slår alt man skall uppnå samförstånd mellan berörda parterom det reala utrymmet för högre löner med hänsyn lill del akluellabylesbalansunderskottel, den svenska industrins kostnadsläge ochnödvändigheten av att bibehålla en hög investeringsnivå inom näringslivet ochatt - under förulsätlning atl samförstånd kan uppnås - finanspolitiken kanmedverka till att garantera en given ökning av de reala disponibla inkomsternamed så små nominella löneökningar som möjligt, Dellaär, herr talman, med alla rimliga metoder och definitioner detsamma somstallig inkomstpolitik, och det är det faktiskt talar om! Så om inle herrBohman har förstått all delta var inkomstpolitik så var det på liden att detgick upp för honom. Meni så fall kvarstår mysteriet om varför han beklagar alt man inte harfått sådana överiäggningar. Om detta var syftet borde man önska sig att hanklargjorde under vilka förutsättningar sådana överläggningar skulle kunna ske. Delsom hänl sedan diskuterade detta är ju inflationsutvecklingen, denhårda konfrontationen på avialsmarknaden och en politik från regeringens sidasom sanneriigen inte gett lönlagarna någol hopp om att del är hos regeringen dehar alt bevaka sina intressen. Sedan,herr lalman, får jag bara beklaga att inte tar chansen attåtminstone vederlägga vad jag säger. Jag har nämligen påstått alt jag tror allinfialionen blir och alt den för nödvändighetsvarorna kan gå upptill 20 96. behöver inte nedlåta sig till att besvara några frågor,del är bara all gå upp och säga: pratar strunt - det blir , ochdagligvarorna kommer inte att stiga med mer . . . Detskulle vara förvånande om inte kolleger tycker atl han missar enchans han borde la . Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om medgivande till högstadieundervisning vid privat skola Fru statsrådet erhöll ordet för alt besvarafru () anmälda fråga, 1976/77:353, och anförde: har frågat mig om jag vill redovisa på vilket sättregeringen vid beslutet att medge au , privata högstadieskola iStockholm får inrättas med årskurs 7 har tagit hänsyn lill beslutets inverkanpå organisationen av de näriiggande allmänna skolorna. Godkännandeav enskild skola regleras i skollagen, som bygger på ett betänkande av 1957 årsskolberedning. Vidprövning av om en enskild skola skall godkännas borde enligl beredningen hänsynbl. a. tas till den inverkan som en enskild skola kan ha på organisationen avnärliggande allmänna skolor och på de strävanden som samhällel vill främja medde allmänna skolorna och som lar sig uttryck i skolans målsättning. Någonsådan regel finns dock inte i skollagen. Frågan om enskilda skolors inverkan påorganisationen av de näriiggande allmänna skolorna har inte heller berörts avdepartementschefen, varken i proposilionen 1962:54 angående reformering av denobligatoriska skolan m. m. eller i propositionen 1962:136 med förslag lill skollagm. Skollagenger således inte slöd för elt sådant hänsynstagande som efterlyser. Ommedgivande till högstadieundervisning vid privat skola FruGRADIN (s): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Nusäger statsrådet att hon inte i sin prövning av det privata högstadiet harkunnat ta hänsyn lill konsekvenserna för det närliggande skolväsendet iStockholms kommun. Men oavsett om detta synsätt är lagfäst eller ej har dellavaril en praxis man har jobbat med , både i den gamla regeringen ochule i kommunerna. Man har ansett att skol-beredningens rekommendation varvettig för alt kunna ge alla barn en bra grundskola. I , somhar en myckel sned befolkningssituation, har vi haft stora problem altorganisera så atl barnen har skolan i sin närhet. Vi har t. o. m.infört B-skolor just för att klara närhetsprincipen. Om vi inte väger in fråganom hänsyn lill del allmänna skolväsendet kan man fråga vart det bär hän, inteminsl från ekonomisk synpunkt. Jag skulle vilja fråga statsrådet om hon ärberedd alt medverka lill en ändring, sä all vi kan ta sådana här hänsyn Nr 114 i fortsättningen, eftersom det har varit en allmän praxis. den 'en,herr talman, oavsetl hur del förhåller sig juridiskt i frågan om hänsynlill näriiggande skolsystem borde statsrådet ha sagt nej i det ak- --------------- tuellafallet, just med hänsyn till skollagen som säger att den enskilda Om medgivande till skolundervisningen lill art, omfattning och allmän inriktning väsentligenhögstadleundeiyis- skall motsvara den i . kommerinte att upp-ning vid privat skola fylla det kravet, den har en språkligprofil som man helt satsar på och kommer i prakliken inle att ha olikatillvalsämnen. Jagkan i min slutsats inle komma ifrån alt det enda motivet för alt medge dettahögstadium är atl vissa välmående barn skall slippa beblanda sig med våra ungarhär i . Tydligenskall vi få en moderai profil också på skolpolitiken, liksom på många andraområden. En konsekvens av statsrådels beslut är, herr lalman, att det allmännaskolväsendet allvarligt skadas. Statsrådet är ju faktiskt anställd förattframförallt ansvara fördel allmänna skolväsendet och då gäller det atl slöllaupp kommuner och skolstyrelser - inte privata inslilulioner som dessutom oftafinansieras med skattefria medel. Det var roligt atl få reda på all jag är anställd för alt i första handansvara för barnen i del allmänna skolväsendet Jag hade den uppfattningen atljag ansvarar för alla svenska barns skolgång i åldrarna ,och jag tror atl jag håller mig lill min tolkning även i fortsältningen. FruGradin hänvisar lill den praxis som har gällt. Del förhåller sig skandalöst nogså atl det icke har funnits någon enhetlig praxis. Del har icke kunnal utformasnågon sådan, eftersom man inle har ulgätl från den lagslifining som gäller,utan man har gjorl avsleg när del har passai, och del har man säkerl gjorl iStockholm då och dä. Enligt min mening borde den förra regeringen för längesedan, t ex. , ha sen till atl de synpunkler man ville lägga på fråganom enskilda skolor fördes in i gällande skolparagrafer. All utan vidare gäifrån den lagstifining och de förarbeten som låg till grund fördepartementschefens ullalanden i proposilionen överensstämmer inle med denpraxis som jag tycker är önskvärd. Jagskulle vilja föreslå att böriar med atl studera denna fråga ganskanoggrant - del har hon troligen inte gjort - och därefter väcker en motionunder den allmänna motionstiden . För min del avser jag att närmareutreda dessa förhållandevis svåra problem, som lidigare har nonchalerats. Jagvill t ex. utreda frågan, om inrättandet av enskilda skolor har den effekt somfru påslår, nämligen atl det allmänna skolväsendel raseras. FruGRADIN (s):