prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:101 Förhandlingarnaleddes till en börian av herr förste vice talmannen. §1 Justerades protokollen för den 23 innevarande månad. §2 Om importen från Hen handelsministern erhöll ordetföratt besvara i (vpk) anmälda fråga,1976/77:286, till herr industriministern, och anförde; i har frågat industriministern hur han bedömerbetydelsen av importen från . Frågan häröver-lämnats lill mig för atljag skall besvara den. Isvensk handelspolitik ingår som ett väsentligt led att verka för en så friinternationell handel som möjligt, baserad på internationellt accepteraderegler. För sysselsättning och välstånd i etl litet land som med dessstora beroende av utrikeshandeln är respekten för dessa regler en nödvändighet.Sverige har i bl. gjort bindande åtaganden att i princip inte införanya handelsrestriktioner eller diskriminera länder. Republiken har liksomSverige anslutit sig till GATT-av-lalet, vilket innebär att vi inte ulan vidarekan införa restriktioner gentemot della land. Enkonsekvens av våra handelspolitiska principer är all vi inle eftersträvar enbalanserad handel med varje enskilt land. Pä samma sätt som vi har överskott ivår handel med vissa länder får vi acceptera att andra länder, som f n.Sydkorea, har etl handelsöverskoti gentemot oss. synsätt förutsätter dockall våra handelspartners inle onödigtvis hindrar sin import. I takt med atlSydkoreas betalningsbalanssilualion förbättras borde det finnas möjligheter atlminska landels importkonlroll. Den relativt sett begränsade svenska exportenlill är sannolikt också etl tecken på all vi inte tillräckligt haruppmärksammat som marknad för svensk export. Genom exportfrämjandeåtgärder borde den svenska exporten till detta land kunna ökas. HerrLorentzons fråga är, såvitt jag förstår, huvudsakligen dikterad av detallvarliga läget för svensk beklädnadsindustri och en oro för den sydkoreanskaimportens inverkan på svensk produktion. Regeringenär väl medveten om de problem som lågprisimporten av tekovaror till Sverigeorsakar. Förslag lill nya interna ålgärder för att stödja textil- ochkonfektionsinduslrierna har förelagts . Eftersom det inom GATThar slutits etl särskilt ramavtal om handeln med textilvaror, det s. k.mullifiberavtalel, har åtgärder, vidtagits även på det handelspolitiskaområdet. har med slöd av mullifiberavtalel ingått bilaterala avtal medell anlal länder, häribiand Republiken , om begränsning av dessa ländersexport av vissa lekovaror till . Vidden senaste förhandlingen mellan och Republiken kom parternaöverens om all provisoriskt förlänga gällande avtal med etl är och medoförändrade kvoter på svensk import. Det anlal varukategorier som omfattas avbegränsningen utvidgades också något. En ny förhandling om ytteriigareföriängning avses äga rum della år. För fullsländighelens skull får jagavslutningsvis nämna att importen av textil- och konfektionsvaror från Sydkoreautgör av vår totala import av dessa varor. Hen LORENTZON i (vpk): Jag tackarhandelsministern för svaret på min fråga. Svaretär relativt långt och uttömmande och hell i linje med den moderatehandelsministerns poliliska värderingar. Del innebär all jag inle alls är nöjdmed svaret. Här skiljer vi oss hell. I svaret står: "För sysselsättningoch välstånd i ett litet land som med dess slora beroende avutrikeshandeln är respekten för dessa regler en nödvändighet." Del gälleralltså de internationellt accepterade reglerna. Men i della fall betyder det jualt företag slås ut, och enligt har under de senasteåren 42 000 arbetare gjorts arbetslösa inom tekoindustrin. Det kan ju intehålla. Vidaresäger handelsministern, atl då har överskott i handeln med vissa ländermåste vi också acceptera all andra länder, f n. , har elthandelsöverskoti gentemot . Ja,della handelsöverskoti tenderar atl bli siörre och siörre . Jagsäger i min fråga, på basis av autentiska uppgifter, atl importen från Sydkoreahar fyrdubblats . Då var importen 52 milj. kr. och hade 1975 stigittill 206 miljoner. Men exporten från till var 1975 bara 28miljoner. Kläder och skor utgjorde då av den samlade importen. har jag fält i min hand de senaste uppgifterna, gällande 1976. Från altimportvärdel av sydkoreanska varor är 1972 var fyra gånger exportvärdet avvaror producerade i tekoindustrin har förhållandel 1976 förändrats sä attimporten därifrån var sju gånger exporten. Den är nu uppe i 396,7 milj. kr. Avdenna import avser över 206 milj. kr. kläder och skor. Exporten från Sverigetill uppgår bara lill 46,2 milj. kr. Dellaär egentligen etl upprörande förhållande, i synnerhet som man i svaret talar omatl inte onödigtvis bör hindra sin import från . Jag ärnaturligtvis inle alls nöjd med det svar som jag har fått, i synnerhet som detvisar sig atl denna import från stadigt stiger och slår ut svensklekoindustri. Del må vara en tröst för ett tigerhjärta alt handelsministern islutet på sill svar säger, att importen av textil- ochkonfeklionsvaror från utgör av vår totala import av dessavaror. Jagvill fråga handelsministern om den utveckling som innebär alt förhållandetmellan importen och exporten ökal från fyra till sju skall fortsätta. Delgäller ju i del här fallet också en fascistisk stat. Det är, i , utomordentligt betydelsefullt på svenskt håll är medveten om den roll som en förhållandevis friutrikeshandel spelar. Om man skulle tillgripa handelshinder, kommer Sverigeall vara elt av de första länder som kommer att fä mycket stora bekymmer. Vi ärutomordentligt beroende av den fria världshandeln, eftersom vårt land är litetoch högt specialiserat. Om andra länder skulle böria bryta mot de regelsystemsom här finns, skulle svenska löntagare och företag vara bland de första somfick känna av det. Delförhållandet alt etl visst land har ett exporlöverskott gentemot äricke enligt de regelsystem som gäller anledning för ett land att sätta sig överde avtal som är ingångna. Jag kan peka på all t. ex. har etlmycket omfattande exporlöverskott gentemot . Ändå anser jag inle att viskall tillgripa några hårdhänta restriktioner, för alt till varje priseftersträva att vi finge balans i handeln med . Vad den ekonomiskapolitiken måste vara inriktad på är att skapa balans totalt sett i de utrikesbetalningarna. Hen LORENTZON i (vpk); Herr handelsministern säger alt del är bra med en fri handelspolitik.Jag skulle vilja göra en jämförelse i detta avseende som gäller . Dehäftiga diskussioner som har förts mellan den västtyskavarvsin-duslriföreningen och den japanska, där västtyskarna hävdar attjapanerna byggde 106 fartyg för västtyska rederier lill alldeles förlåga priser, har lett till att den japanska varvsindustrin i brev tilltyskarna försäkrat, att japanska varv kommer all helt avstå från accepterade beställningarav fartyg avsedda för västtysk fiagg. Dessa uppgifter publicerades i nr 9 detta år. Menjapanerna har garderat sig. En stor rubrik över en artikel i samma tidning harföljande lydelse; "Morgondagens varvscentrum i - inleJapan." Där framgår del atl chefredaktören för handelstidningi ett föredrag i har hävdat att japanska varv kommeratl vara utplånade och all skeppsbyggeriei skall koncentreras tillSydkorea. Jo, därför alt behärskas hell av USA-trupperochen fascistisk regim. Fackföreningar är förbjudna. Lönerna är av desvenska lönerna. De multinationella förelagen från och behärskardella territorium helt. Inom kon-fekiionsindustrin arbetar 10-12-åringar för en dagslön av ell parkronor. Delär dessa varor vi importerar till , som slår ul den svensketekoarbetaren - och även företagen inom tekoindustrin. Dennaimport ökar är för är, och efter vad handelministern här säger skulle man kunnatro all den kommer all öka än mer, lill slöd för ler-rorregimen i . Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om prisökningarna på livsmedel Hen handelsministern erhöll ordetför atl besvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:329,och anförde; har frågat mig vilka ålgärder regeringen avser allvidta med anledning av prisstegringarna på dagligvaror ochfebruari 1977. Prisernainom dagligvaruområdel har sitgil 1977enligt de mätningar som statens pris- och kartellnämnd har gjort. Låt mig början framhålla alt även om dagligvarorna under de tvä första månadernahar stigit kraftigt i pris har den allmänna prisnivån inte stigit snabbare änförra året. Delta innebär att priser på andra produkter än dagligvaror harstigit väsentligt långsammare än . Analyserarman prisutvecklingen inom dagligvaruområdet visar det sig alt ungefär hälftenav prishöjningarna hänför sig lill varugrupper -baslivsmedel och kaffe - där prisernaf n. regleras i olika former. De prisstegringar som har accepterats inom dessagrupper har sin grund i faktiska kosinadsstegringar, inle minst sädana somsammanhänger med stigande väridsmarknadspriser. Genom all vi bedriver en aktivprisövervakning vet vi också alt prishöjningar som har genomförts och inom övriga varugrupper i allt väsentligt harföranleits av faktiska kosinadsstegringar. Somjag har framhållit i beror framgången i kampen molprishöjningar framför allt på hur kostnadsstegringarna kan bemästras. En rimligkostnadsutveckling är en avgörande förutsättning för en framgångsrik ekonomiskpolilik. Päen fri arbelsmarkand har alla parter här etl betydelsefullt ansvar. Det börunderstrykas all förelagen också i sin prissättning måste medverka lill allbryta infiationsspiralen genom all t. ex. inte i förväg genom prishöjningar päetl oskäligt sätt täcka förväntade lönekostnadsslegringar. Några tendenser tilloskäliga prishöjningar har dock knappast kunnat iakttagas. Förelagensprissättning kommer även fortsättningsvis atl intensivt övervakas av SPK.Överdrivna prishöjningar kommer att föranleda motåtgärder. Hen (vpk): Jag hade varit mera tacksani för svaret om del verkligen gett någotbesked om konkreta åtgärder frän regeringens sida för all motverka den snabbaprisstegringen på dagligvaror. Men del nämndes inte alls i handelsministernssvar. Jag vill erinra om några fakta. och februari i är steg priserna pä dagligvaror med inte mindre än 4,. Med dagligvaror menar man förutom livsmedel även tobak, kemisk-lekniskavaror, mjukpapper osv. Motsvarande siffra för prisstegringen idagligvaruhandeln 1976 var . Den allmännaprisnivån i konsumeniledet har stigit under årets första tvåmånader mol . Denallmänna ökningen av priserna för konsumenterna är alltså större än förra året.När det gäller enbart dagligvaror är prisstegringen betydligt kraftigare.Della bör ses mot regeringens löfien om en minskad takt i prisstegringen barade borgerliga partierna kom lill maklen. Motsatsen har alltså blivit fallet. Delär inte bara en allmän slapphet i regeringens ekonomiska politik som liggerbakom den ökade takten i prisstegringen. Regeringen har också genom direktaåtgärder bidragit lill prisstegringen. Man har slopat detprisstopp som tidigare gällde för fiera varor. Manhar minskal det sortiment som ingår bland de prisreglerade baslivsmedlen. Manhar släppt igenom prishöjningar som av statens pris- och kartellnämnd bedömtssom omotiverat stora. Man har höjtTV-avgifterna. Manhar höjt en rad indirekta skaller, vilket nu ytterligare fördyrarlevnadskostnaderna för stora grupper av konsumenter. Manplanerar nu också all höja mervärdeskatten, i del direkta syftet alt ännu merapressa upp prisnivån och minska konsumtionen. Vänsterpartietkommunisterna anser alt man måste göra tvärtemot vad regeringen gör: utvidgaprisstoppet till att gälla alla nödvändighetsvaror och slopa momsen på maten.Del är en politik som är lill fördel för de stora konsumentmassorna. Jagupprepar min fråga, som jag inte har fält något svar på av handelsministern;Avser regeringen inte all göra någonting för atl motverka den snabbaprisstegringen på dagligvaror? Avser ni i stället alt forlsälla erprishöjarpolilik? Låt mig till att böria med konstatera att en väsentlig del avprishöjningarna på dagligvaror är en följd av all man gjort en uppräkning inomramen för det jordbruksavtal som gäller. Varför blev det dä en krafiig uppräkningi della jordbruksavtal? Jo, helt enkelt därför atl de myckel kraftigaprisstegringar som inträffade fortfarande slår igenom. Detta är etlexempel på att den infiationsprocess som har kommil i gång icke är någontingsom man kan avbryta. Nr 101 De åtgärder som nian måste satsa på är alt se till att det finnskonkurrens Torsdaeen den mellanförelag, att motverka monopol, vare sig det är statliga eller privata, ''" ''" ' ' finns en sådan investeringsutveckling atl man kan klara löneökningar - något som vi ju alla vill ha - utan alt behöva skicka Om prisökningarna demvidare i form av prisökningar. Över huvud laget är det i en fri på livsmedel ekonomi - och en sådan vill vi ha - för fier parterän bara en regering viktigt att ta ell ansvar.Alla mäste, som jag pekade pä i mitt svar pä fråga, ta ansvarför att vi skall kunna hålla tillbaka kosinadsstegringar som endast leder tillatt det bara blir luft i lönekuverten. Detbehövs också en prisövervakning, och en sådan bedrivs intensivt av SPK. Som SPKhar påpekat har del icke släppts igenom några överdrivna krav påprisstegringar vad gäller dagligvarorna - har fel pä denpunkten. Vi har icke minskal det prisstopp som gäller på baslivsniedel - ocksådär har han fel. Och vad gäller atl plocka bort momsen pä mat. ,är jag inte säker på att idé om alt subventionera t. ex.chateaubrind är del allra bästa ur jämlikhetssynvinkel. HenHERMANSSON (vpk); Vi fick fortfarande inle något som helst besked om alt regeringentänker ingripa mot den prisstegring på dagligvaror och andra varor som gårsnabbare än . Den passiviteten bör fortfarande ses mot bakgrund avregeringens, de borgerliga partiernas löften om atl mycket energiskt motverkaprisstegringar om de kom till makten. Detär ett faktum som handelsniinisiern inte kan bestrida all h;ni själv har tagitbon prisstoppet på bl. a. följande varor; fryst fisk och fryst berctld fisk,köttkonserver i hermetiskt tillslutna plåtburkar, frysta frukter nied tillsatsav socker, sylter, marmelader, fruktgclcer. andra beredda frukter, senapspulveroch beredd senap, sojipor och buljonger, såser, nya personbilar,förbränningskolvmolorer för framdrivning av personbilar, elektrisk utrustning,delar och tillbehör till personbilar - bara för au niimna några exempel ur denlista som finns. Här har man alltså direkt tagit bort del prisstopp somtidigare fanns och därnied möjliggjort prisstegringar som senare har kommit. Ifinansdebatlen gjorde LO:s ordförande ett påstående, som är heltobestritt. Det gällde inte dagligvaror- och det har jag heller inle sagt attdel gjorde - utan prishöjningar på vissa byggnadsmaterial, såsomfönstersnickerier och mineralull. Enligt uppgift har SPK bedömtdessa prishöjningar som oskäliga, men det har inte föranlett regeringen attvidta någon åtgärd. Varför har man släppt igenom dessa prisstegringar? Jag harju icke någon anledning atl betvivla atl uppgifter är korrekta. Jagväntar fortfarande på besked om konkreta ålgärder för att infria regeringens löften, som gavs i valrörelsen, om en effektivare kamp mot 10 prisstegringarna. Jag har pekat pä olika åtgärder. talar bara om att manskall ha mera av prisreglering. Men det intressanta är att en mycket stor delav del varusortiment som ingår i dagligvaruhandeln är prisreglerad. Prisernapä de varor som ryms inom ramen för jordbruksregleringen är t. ex. i hög gradreglerade. Närdäremot kaffepriset ökar så kraftigt som det gör beror del ju på atlvärldsmarknadspriset stiger, och del är faktiskt inget som en regering kan göranågonting åt. Kaffeprishöjningen slår med en hel procentenhet i den prisökningpå dagligvaror som har skett i handeln under de här tvä månaderna. På sammasätt har importpriset på kakao stigit. argumenterar också för borttagande av momsen pä livsmedel. Detskulle bli etl ganska omfattande krångel med ett sådani system, och det hardärför förkastats som åtgärd av alla andra partier än kommunisterna. Omtilläggsdirektiven till utredningen om formerna m. m. för de värnpliktigasmedinfiytande HenHERMANSSON (vpk): Vi har ställt kravet att man skall ta bort hela den prishöjandeeffekten av momsen på livsmedel. Vi har ingenting emot atl man gör del genomatt utöka livsmedelssubventionerna, så att de blir lika stora som momseffeklen.Ingen kan påstå all detta skulle skapa något krångel. Sedanvill jag hänvisa till den långa listan i prismalerialet frän pris-ochkarlellnämnden. Titta på februarinumrel av dess publikation! Det rör sig ickebara om varor där man kan påstå atl utvecklingen pä världsmarknaden har drivitupp priserna. Tiden tillåter inte att jag läser upp material ur den längalistan. Faktaär nu följande: regeringen lovade att skapa 400 000 nya jobb. Vi har fått ettökal antal varsel, och ett ökal antal människor står utanför den ordinarieproduktionen. Regeringen lovade att stoppa marschen in i kärnkraftssamhället.Resultat: utvecklingen av kärnkraften fortsätter. Regeringen lovade alt sänkaskatterna. Resultat: höjda skatter för den breda allmänheten och en ännu meraorättvis fördelning av skattebördan. Regeringen lovade att begränsaprisstegringarna. Resultat av regeringspolitiken: priserna stiger ännusnabbare än . Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omtilläggsdirektiven till utredningen om formerna m. m. för de värnpliktigasmedinfiytande Herrförsvarsministern erhöll ordet för att besvara iNässjö (s) anmälda fråga, 1976/77:311, och anförde: i har frågat mig varför regeringen Omtilläggsdirektiven till utredningen orn formerna m. m. för de värnpliktigasmedinfiytande i tilläggsdirektiv harbeslutat all minska såväl de fackliga organisationernas som de värnpliktigasinfiytande i utredningen om formerna m. m. för de värnpliktigas medinfiytande. Jagvill till en böan upplysa om all regeringen inle har utfärdatnågra tilläggsdirektiv till den tidigare utredningen om inflytande m. m. inomvärnpliktsulbildningen. I stället har regeringen ersatt denna utredning med enkommitté som skall utreda formerna för de värnpliktigas medinflyiande. Somframgår av direktiven anser jag atl de frågor som den nya kommittén har attbehandla är av sådan art - dvs. är så viktiga - att kommittén bör ha en pariamentariskförankring. Del är också självklart all både de anställda och de värnpliktigaskall vara representerade i utredningsarbetet. Delär följaktligen många skilda intressen som skall vara företrädda i kommittén.Om alla dessa skulle representeras av ledamöter, skulle det enligt min meningföreligga en stor risk för alt kommittén skulle bli alltför tungarbetad. Jaghar därför funnit det vara naturligare all de anställdas organisationer liksomde värnpliktiga företräds av sakkunniga i utredningen. Jagvill avslutningsvis erinra om all enligl kommiltéförordningen skall sakkunnig isamma utsträckning som ledamot få del av kommitténs handlingar och ha rätt alldella i kommitténs överläggningar. Sakkunnig har också rätt att avge särskiltyttrande. Jag anser därför atl de anställda och de värnpliktiga kommer atl fäfullt tillfredsställande möjligheter att påverka utredningsarbetet och få sinasynpunkter framförda. Hen i (s): Jag vill försl tacka försvarsministern för svaret på min ftåga. Regeringenbeslutade om direktiv lill utredningen om de värnpliktigasinflytande. I samband med all den kommitté, som försvarsministern hänvisartill, tillsattes minskade man de fackliga organisationernas och devärnpliktigas inflytande över det utredningsarbete som denna kommitté skallgenomföra. Detta arbete berör emellertid i hög grad bäde den personal och devärnpliktiga som finns inom det militära försvaret. Närfrågor om demokrati på arbetsplatser och arbeismiljöfrågor tidigare här utrettspä uppdrag av den socialdemokratiska regeringen har man funnit det naturligtatl låta de fackliga organisationernas företrädare få en med parlamentarikernalikvärdig ställning, dvs. båda kategorierna har haft rösirän i utredningarna. Försvarsministernsäger i sitt svar all han lycker alt det är självklart atl såväl de anställdasom de värnpliktiga skall vara representerade i utredningen. Men då undrar manvarför inte de värnpliktigas arbetsgrupp fån någon som helst möjlighet alt utseen representant i utredningen, trots all gruppen enligt de nya direktiven skallutreda frågan om hur man skall åstadkomma"atl de värnpliktiga ges möjlighet att påverka sin situation pä ell sådanisätt att de känner sig engagerade och delaktiga i ansvaret för attvärnpliktsutbildningen skall ge avsett resultat". Försvarsministern villvisserligen utreda delta, men han vägrar att ge den i demokratisk ordningutsedda arbetsgruppen möjlighet all vara representerad i utredningen.Självfallet kan detta inte av de värnpliktiga tolkas på annal sätt än allförsvarsministern visar en total kallsinnighet mot de värnpliktigas krav päinflytande i della sammanhang. Jag skulle vilja fråga försvarsministern; Varförär försvarsministern sä rädd för all låta de värnpliktiga vara företrädda iutredningen? Idirektiven sägs också att man skall göra en'utvärdering avvärn-pliklskonferenserna och av arbetsgruppernas arbete. Än mer förvånande ärdel då atl de av de värnpliktiga valda organen inle kommer all ges möjlighetalt della i en sådan utvärdering. Om man har en demokratisk utgångspunkt bordedetla vara en självklarhet, men en sådan utgångspunkt tycks inteförsvarsministern ha. Manblir också förbryllad när man läser i direktiven och när nu försvarsministerni sitt svar säger att företrädare för de värnpliktiga skall knytas lillutredningen och sedan finner att man inle har knutit någon sådan företrädareför de värnpliktiga till den. Jag skulle vilja få regeringens motiv för atlställa de värnpliktiga utanför en sådan för dem och de fackligaorganisationerna viktig utredning. Omtilläggsdirektiven till utredningen om formerna m. m. för de värnpliktigasmedinflyiande Jag konstaterar alt i har försett sig antingenmed hörselskydd eller med skygglappar. Altnågon sakkunnig från arbetsgruppen f n. inte är utnämnd beror på attutredningen tillsaltes jusl i samband med värnpliktskonferensen i ; någonvärnpliktig arbetsgrupp fanns alltså inle. Sä fort vi får ell förslag fränarbetsgruppen kommer de värnpliktiga alt bli företrädda i den här kommittén.Det är en självklarhet, och jag trodde inte atl jag skulle behöva förklara förherr atl när det gäller en fråga om de värnpliktigas förhållanden,så är det givet att de värnpliktiga skall vara med. säger att vi har minskat infiytandet över utredningen för deanslällda. Det beror på hur man ser det. Men i den tidigare utredningen ingickfaktiskt bara representanter för vissa av de berörda organisationerna plus enpolitiker, nämligen den dåvarande statssekreteraren i försvarsdepartementet.Del fanns inget som helst politiskt inflytande för något av de andrapartierna. Och det här är ju väsentliga frågor, som berör även människor somicke är socialdemokrater. Därför skall, som sagt, alla intressen varaföreträdda. Enligl kommiltéförord-ningens mönster när del gäller storautredningar är del praxis - del var det även pä den tidigare regeringens tid -att de pariamentariska representanterna är ledamöter och de andra sakkunniga. Jag vill därutöver nämnaapropå den tidigare regeringen atl i t. ex. Omtilläggsdirektiven till utredningen om formerna m. m. för de värnpliktigasmedinfiytande FFU, en utredning som ävenden har väsentligt inflytande pä de anställdas villkor, fanns det ingarepresentanter för de anslällda alls. Detär ingen väsentlig fråga, men låt mig slutligen nämna att vi t. o. m. sett tillatt blir företrätt i den nya utredningen, vilket deticke var tidigare. Vi har alltså breddat och ökat de anställdas infiytande påarbetet. HerrGUSTAVSSON i (s): Först vill jag lacka för att försvarsministern sägerrent ut att regeringen kommer att låla de värnpliktiga utse en representant,och jag förutsätter alt regeringen kommer att tillfråga den värnpliktigaarbetsgruppen vem den vill ha som representant i utredningen. Detta noterarjag med tacksamhet. Sedanhänvisar försvarsministern till något slags praxis alt man inteskulle ge de fackliga organisationerna möjligheter all ha en medparlamentarikerna likvärdig representation.