prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — 20 all vi får en gruppering av folkhögskolorna som inle är bra. Jaghar dessutom som lekman myckel svårt att förstå hur man skulle kunna utarbetaetl normeringsinslrumenl som skall gälla för alla skolor och med vilkel manskall kunna mäta elevernas studieförmåga i ett slags riksgenomsnitt. Jagbedömer del dessutom som mycket svårt att fä fram etl normeringsinslrumenl sompassar både för rörelseskolor som vill ge sin verksamhel en viss bestämdinriktning - exempelvis genom all salsa på en folkrörelses historia, ideologioch ulveckling som ett projekl inom studiearbetet - och för folkhögskolor därman mera traditionellt läser olika kunskapsämnen. Omvi vill ha en folkhögskola som verkligen ger utrymme för den frihet och för denfina målsättning som vi alla tycks vara överens om, anser jag atl vi haranledning atl myckel noga följa utvecklingen på delta område och kritisktgranska det normeringsinslrumenl som skall läggas till grund förstudieomdömena. Jag noterar med tillfredsställelse alt utskoltels ordförande isina inlägg sagt att han betraktar normeringsinslrumenlet och studieomdömenasom en övergångssak och att man bör slopa dessa inslag i densvenska folkhögskolan. Det är i förhoppning om all alla vill medverka lill allvi skall få bort studieomdömena och normeringsinslrumenleti den svenska folkhögskolan som jag avslår frän atl ställa något yrkandei anslulning lill motionen 1425. Jag hoppas som sagt atl allas ambition skallvara atl vi skall fä bort dessa inslag i den svenskafolkhögskolan. 1 detta anförande instämde , herrar och (samtliga s). Hen NYHAGE (m): Tidigaretalare har redan framhållit den totala enigheten inom utbildningsutskottetbakom det betänkande som vi nu handlägger. Eftersom jag själv har medverkat vidbehandlingen av ärendet, har jag givelvis inget annat yrkande all ställa än ombifall till utskottets hemställan. All jag likväl har begärt ordet beror påden profileringsdebatt som bedrivits och även här ikammaren och som också lett till all etl antal skrivelser inströmmat, i vilkastor oro ullrycks över vad som kan bli följden av en långt driven profileringvid folkhögskolorna. Enligl min mening är del nödvändigt att del otvetydigtklarläggs vad som gäller i detta sammanhang. förslag lill folkhögskoleförordning uttalas i 3 Srätlen till ideologisk eller annan profilering vid varje skola. Där fastslåsall sludier och annan verksamhet skall bedrivas i en anda av tolerans ochrespekt för oliktänkande. Utformningen skall vara sådan att det föreliggerförutsättningar för allsidighet i undervisningen. De studerande skall förekursstart informeras om skolans verksamhet och ideologiska inriktning. Del finns all anledningalt belöna innebörden av och meningen med dessa övergripande krav.Det finns också all anledning alt markera den skärpning beträffandeallsidighetskravel som utbildningsministern har gjort i propositionen på s. 125och som utskottet ställt sig bakom. Där sägs: "Jag vill dock i likhet medulredningen betona vikten av att all verksamhet i folkhögskolorna bedrivs i enanda av tolerans och respekt för oliktänkande och alt allsidighet iundervisningen eftersträvas." Utbildningsministern har återunderstrukit den formuleringen. Dennaskärpning står helt i överensstämmelse med vad t. ex. har andragit i sitt remissvar. Kravet på allsidighet är alltsåotvetydigt, kraven på respekt och tolerans likaså. Del föreligger skyldighetför de ansvariga inom folkhögskolorna atl tillse atl samtliga dessa kravupprätthålls. Ansvarel för att detta sker åvilar respektive skolas styrelse,dess lärarråd och kursråd. Detta gäller oavsett om skolan är rörelsedriveneller har som huvudman. Denprofilering som kan komma i fråga kan vara av skilda slag beroende på huvudman.Del kan gälla ideologisk profilering, val av målgrupper, kurs- och ämnesvaleller pedagogiskt inriktad profilering. Det måsie anses självklart alt därestprofilering av ideologisk karaktär skall ifrågakomma, delta i så fall hör hemmavid rörelseskolorna, medan det vid landstings-skolorna kan bli fråga om enprofilering av annan karaktär. Landstingetsfolkhögskolor är samhällsägda. De skall i sin verksamhet vända sig tillsamhällets samtliga invånare oberoende av deras politiska hemvist Verksamhetenskall helt naturligt vara anpassad och inriktad därefter. Del förhållandet altskolornas styrelser torde vara partipolitiskt sammansatta, återspeglande denpartipolitiska situationen inom , innebär definitivt inle atlverksamheten vid skolorna skall präglas av den poliliska ideologi varsföreträdare för tillfället är i majoritetsställning. Det kan aldrig bli tal omatt en landstingels folkhögskola skall kunna bli någon partipolitisktummelplats. Del borde f ö. inte behöva komma i fråga vid någon annan skolaheller. Dettautesluter självfallet inte att samarbete med organisationer av skilda slag -även partipolitiskt inriktade - skall kunna äga rum. Del utgör tvärtom en heltnaturlig del av verksamheten vid folkhögskolorna. Men valet av departipolitiskt förankrade organisationerna får inte göras ensidigl ulan börpräglas av allsidighel. Dessa organisationer skall på lika villkor kunna få delav den service som ligger i ett samarbete med folkhögskolorna. Dettaär en självklarhet, som det borde vara onödigt att slå här och orda om. All jagändå finner mig föranlåten atl göra det är orsakat av den skrivelse somLO-disiriktei i har ställt till en av folkhögskolor däroch som åstadkommit en viss oro, bl. a. i lärark relsar. Iskrivelsen anges bl. a. alt man vill undersöka möjligheterna att utöka denredan befintliga verksamheten, som varit förlagd till skolans särskildakortkurslokaler, lill atl omfatta en lotalvolym å 7 timmar.Detta innebär atl man i praktiken önskar belägga hela läsåret med denna sin verksamhet. Manunderstryker vidare de speciella krav som Nr 143 kangälla vid samspel mellan en folkhögskola och en folkrörelse med Tisdaeenden en klart uttalad ideologi.Man uttalar atl samarbetsmöjlighelerna bör be- 3J jgj jgyy dömas mot bakgrund av omfolkhögskolan kan erbjuda lärarkrafter som --- delar den svenskaarbetarrörelsens värderingar, och man har vid direkt Folkhögskolan förfrågan meddelat alt manmenar all all berörd lärarpersonal skall inneha Delskall här betonas att det rör sig om en förfrågan, vilket rimligen allaorganisationer måste ha rätt att göra. Lika rimligt är att ledningen förfolkhögskolan i sitt svar tar hänsyn till omfattningen och innebörden av deställda önskemålen. Här måste partinitiskhelen vara hell ovidkommande!Förekommande oro grundar sig emellertid just på det förhållandel, altLO-framställningen kan komma att beviljas i sin helhet, vilkel dels skullekunna påverka lärarnas anställningstrygghet, dels också i praktiken uteslutavarje annan organisation som samarbetspartner för motsvarande verksamhel. Enliglmin mening måste detta vara en orimlighet. En handläggning av ärendet, somskulle fä den innebörden, skulle verkligen vara ett dråpslag molfolkhögskolan. Det skulle så allvarligt strida mot folkhögskolans verksamhetoch mot dess traditioner, alt jag finner det vara helt uteslutet att det kan inträffa. Detvore, herr talman, värdefullt att få bekräftelse pä det riktiga i dennabedömning såväl av utbildningsministern som av utskotlets ordförande. HenRICHARDSON (fp): Frågan om rätten lill eller önskvärdheten av ideologisk profilering videnskilda folkhögskolor har, som jusl sagl, utgjort en av decentrala frågorna i debatten om folkhögskolereformen. Jag har inga svårigheterall acceptera de formuleringar som finns i proposilionen, i all synnerhet inteefler det förtydligande som här gjorts av utbildningsministern, men jag villändock utnyttja tillfället till all framföra elt par synpunkter och i någon månvidga perspektivet uppsats med titeln "Om opartisk undervisning och lärofrihet. Särskillmed tanke på folkhögskolan" diskuterade Lundafilosofen de härfrågorna ganska ingående. Uppsatsen skrevs mot bakgrunden av en häftigstrid om statliga anslag till två folkhögskolor - och Hola - sompåståtts driva ensidig socialistisk propaganda. tyckte alt det varfel alt vägra dessa folkhögskolor statsbidrag och hävdade vad han kalladelärofrihetens tryggande, men hans uppsats är inte desto mindre en uppfordranlill opartisk undervisning. Lärarenmå ha sina åsikter och han må gärna redogöra för dem, säger , men vad läraren själv anser måste ändock vid, som han uttrycker del, "all djupare undervisning bli en bisak". Det är inteskolans uppgift, säger han vidare, att göra eleven till frihandlare eller protek tionist, till högerman eller vänsierman, men del är skolans plikt att söka 23 göra honom till en bildadhögerman eller en bildad vänsterman, och -tillägger han - "skulle av någralärjungar också bli bildade socialister, så är det kanske nu ingen synnerligolycka". varnade för den "gotlköpssubjektivism" som inte ens hade sommål all "sant skall vara sant vid alla skolor" och för en ulvecklingmot ett system med partiskolor som skulle komma atl styras av partiernaskommandorop och vars främsta syfte skulle vara att frambringa resolutastridsmän. HansLarssons analys av objektivitetsbegreppet var väl inte särskilt inträngande,men hans råd kan vara värt atl lyssna lill även : "Behäll kvar detprincipiella kravet på opartiskhet och respekt för sanningen, men lämna litetmera utrymme än för den enskilde lärarens övertygelse." Om jaginte tar alldeles fel, har man i allmänhet följt den linjen vid de flestafolkhögskolor, och del är en fln tradition, värd atl slå vakt om. Omvi vänder oss till den sektor av folkbildningsarbetet som utgöres avstudieförbundens arbete, flnner vi även här en gammal fin tradition av strävanlill kringsyn, öppenhet och saklighet. Denförsta stora folkbildningsutredningen tillsattes efter förstavärldskriget Demokratiseringens genombrott kom atl prägla synen päfolkbildningsarbetet. Var och en som har rösträtt måste få möjligheter alltränga djupare in i dagsfrågorna, menade man. Demokratin kräver - ochförutsätter - "en objektiv politisk upplysningsverksamhet". Närnästa utredning tillsattes - det var 1944 - tycktes demokratin vara hotad. Manhade sett hur många av demokratier gått under och ersatts av totalitäraregimer. uppfattades som en följd av denna demokratinsundergång i många stater. folkbildningsutredning betraktadeupplysning och information som förutsättningen för ell demokratisktstyrelseskick. Och man fäste stor vikt vid allsidighel och objektivitet, vidfrihet och frivillighet. Friheteninnebär inte, heter det, alt folkbildningsarbetet skall sakna förankring i defaktiska kunskaps- och bildningsbehoven men atl del skall vara fritt i förhällandelill staten och lill de organisationer som fungerar som förmedlingsorgan förbildningsarbetet. När1960 års folkbildningsutredning tillsattes var situationen en annan, men manbetraktade även då studiearbetet som elt led i utvecklingen mot en fördjupadoch breddad demokrati. proposition till förklaradedåvarande ecklesiastikministern alt även om olikafolkbildningsorganisationer hade olika mål och uppgifter, så fanns del vissagemensamma huvudlinjer och principer för verksamheten. Till dessa hördefriheten och rätten all kritisera och ifrågasätta idéer och värderingar oavsettvarifrån de kom. För atl bevara och vidareutveckla demokratin är det,fortsatte Edenman, "ytterst väsentligt alt del inom folkrörelser och folkbildningsarbeteskapas förutsättningar för etl fritt och förutsättningslöst meningsutbyte medomutlig respekt för fakta och en ärlig vilja till allsidig belysning". Delfinns, herr lalman, ännu ell skäl atl betona önskvärdheten av respekt försanning, saklighet och opartiskhet Sedan etl par år tillbaka har folkrörelsermöjlighet alt med statliga medel bedriva forskning i egen regi. En särskilddelegation, delegationen för folkrörelseforskning - tidigare knuten lillstatens råd för samhällsforskning men till forskningsnämnden - göranslagsfördelningen. kan vi notera ett allt starkare intresse frånframför alll löntagarorganisationernas sida atl initiera forskning. Iell läge med tendenser lill en vidgning av folkrörelsernas verksamhel till altgälla även forskning, finns del anledning all starkt betona all del som är hellomistligt inom forskningen - saklighet, objektivitet, respekt för fakta - intefår sättas på undantag i den övriga verksamheten. Del skulle fä ohållbarakonsekvenser. Skolansvärld är, som vi vet, också fylld av målkonflikter. Ofta är de dess värreofrånkomliga. Det är viktigt atl man är medveten om dessa motsättningar. Detfinns som jag ser det risk för att folkhögskolan kan få leva med en visskonflikl mellan önskan om ideologisk profilering och kravet på opartiskhet ochsaklighet Del gäller väl atl vara medveten om den konflikten och att, för alltala med , undervisningens rätta mål inte förloras ur sikle. Hen i Skärstad(c): Då i fått förhinder och inte kan vara här , vill jag inledningsvis säga någol om del som jag tror all han skulle hafti sin inledning. Folkhögskolanhar varit en mycket viktig del i vårt utbildningssystem. Undervisningen vidfolkhögskolan har alltid varit inriktad pä att ge allmän medborgerlig bildningoch bidra lill personlighetsulveckling. Del är väsentligt all dessagrundläggande målsättningar för folkhögskolan bevaras, och proposilionen ärmyckel tillfredsställande på denna punkt Redanfrån begynnelsen har folkhögskolan varit böndernas och ar-belarnas skola. Genomden slarka folkrörelseanknylningen bevaras denna karaklär. Folkhögskolan harspelal och spelar en sior roll i del demo-kraliska uppbyggnadsarbetet. Därförär del myckel positivt att folkhögskolan reformeras under nästan lolal enigheti . Genom sin frihet atl själv utforma utbildningen efler elevernasoch det lokala samhällets behov har folkhögskolan kunnal fylla viktigafunktioner. Denna frihet är elt av de allra mest grundläggande dragen ifolkhögskolans karaklär. Propositionen slår fast och förstärker denna frihetför skolan. Fränflera håll har anförts alt del finns risker för att denna fria ställning förfolkhögskolan kan gå förlorad. Del är mänga som har känt oro inför en del avförslagen i propositionen, och jag tror inte att man kan avfärda denna oro såenkelt .som utskoltsordföranden gjorde här i sill anförande. Ensak som har skapat irritation och oro är normeringsinslrumenlet Jag har blandflera andra motionerat om della, och i molionen och sedan under debatten iutskottet har jag givit uttryck för den oro som vi känner. Nr 143 vet jag alt någon kanske går upp och säger till mig alt eftersom Tisdaeen den suttit pä ärendet i utskottet skulle jag ha reserverat mig. 31 mai 1977 attjag inte har mitt särskilda yttrande med i handlingarna. - det kangärna få stå i protokollet, så får framtiden utvisa om vår oro Folkhögskolan ochvår kritik var berättigad - litet omskrivet säga all min och ' motion har dennasyn: Avsiktenmed instrumentet är att det skall visa varje skolas genomsnittsnivå. Därmedblir instrumentet också etl instrument för värdering av själva skolans status.Det blir "finare" alt gå på vissa skolor än på andra. Även personalensom grupp och eleverna som grupp kommer att känna sig värderade i nivå medskolan. Följdenkan bli att varje skola söker höja sin "nivå". Det kan leda till altskolorna i första hand söker rekrytera elever som höjer "nivån". Delkan särskilt försvåra för intellektuellt något handikappade alt komma mednågonstans. Del kan bli en benägenhet all gömma "svaga" elever, såatl de inte behöver delta i normeringsprovet Del kan bli etl gemensamt intresseför lärare och elever alt lägga undervisningen så under testaret, atl elevernablir särskill skickliga att klara normeringsinstrumentet. Elevernakan få den uppfattningen alt kunskapers värde ligger i att kunna redovisas.Instrumentet kan leda till en försvagning av känslan för skolans uppgift attfostra lill samarbete kring gemensamma arbetsuppgifter. Omdömenkunde vi ju ha haft som hitintills ulan att det skulle behöva vara hindrandenär det gäller högre sludier. Och jag skulle vilja säga alt del är väldiglviktigt alt vi bevarar förtroendet för lärarkåren. I skolan i allmänhet måslevi ju ha elt förtroende för lärarna att de, när de ger omdömen och betyg, ärobjektiva mol eleverna. Jag tyckte kanske att del var rätt allvarligt närordföranden sade alt vissa skolor ger omdömen på osakliga grunder. Jag hadegärna velal ha den kompromissen alt vi lämnat lärarna förtroendet alt geomdömen. Om någon skola har en markant snedfördelning i sin omdömesgivning bördet åligga och skolstyrelsen atl agera för atttillrättalägga detta. Jaghar gärna velal framföra dessa avvikande meningar. Jag har inget eget yrkandeulan yrkar bifall till utskottets hemställan. FrökenHJELMSTRÖM (vpk): På grund av etl förbiseende yrkade jag i mitt förra inlägg inie bifalltill våra molioner 988 och 990. Motion988 avser alt förbättra möjligheterna för invandrare att studera vid landetsfolkhögskolor. Utskottet uttrycker visserligen en förhoppning om alt syftel medvår motion skall bli tillgodosett, men del är inte tillräckligt. 1motion 990 framhåller vi del angelägna i atl den zigenska kulturen hålls levande inom den zigenska folkgruppen och atl en zigensk folk högskola skulle vara elt myckel verkningsfullt bidrag till detta. Utskottet 26 erinrar om de mål som fastslagits förminorileispoliliken i stort. om de målen skall fä någotinnehåll får man inte bara passivt åse hur en kultur går under, utan man måsteaktivt medverka lill alt den bevaras och i della fall rekonslrueras. Med delta vill jag yrkabifall till motionerna 988 och 990. Jagnoterar att en mängd ledamöter här i kammaren instämmer i kritikav studieomdömena och normeringsinstrumenten. Jag lycker atl dessa ledamöterborde ta konsekvenserna av sin krilik och rösta för våra och andras molioner omatt såväl omdömen som normeringsinslrumenl skall bort Ocksåherr i Skärstad uttryckte sin oro och ville lill protokollet fåantecknat sin kritiska uppfattning. Även till i Skärstad vill jagrikla uppmaningen att stå för den kritiken, också i praktisk handling, när vinu om kommer till voteringen. HerrSTRIDSMAN (c): På s. 10 i utskottets betänkande behandlas femparlimo-tionen 1427. 1den har vi motionärer begärl att skall fä möjligheter attbevilja dispens efler särskild prövning för sökande under 18 är som önskarkombinera studier med rationell träning i någon idrottsgren. Vihar i molionen visat på de goda erfarenheter som gjorts bl. a. vid i , som haft den mest omfattande verksamheten. Vidde folkhögskolor som har linjer med kombinerad idroll och ulbildning kanman konslalera att åldern har sjunkil under de senasle åren. Det har ocksåvisat sig alt elevernas ålder har stor betydelse för förmågan att genomförastudier på utbildningslinjer vid vilka idrott och ulbildning kombineras. Vidarehar del visat sig att elever i åldrarna är de mesl formbara. Utskottetär inte berett att gå med på någon generell särregel i fråga omutbildningslinjer i vilka idrottsträning och studier kombineras. Jag villdärför till utskottets ordförande framföra förhoppningen - och jag hoppas atthan kommer att ge mig ett svar på den punkten - att utskottets skrivning inleskall ses som någon den stängda dörrens politik när det gäller den typ avverksamhet som bedrivs vid bl. a. Piledalens folkhögskola. Trotsatl utskottet avstyrker motionen hoppas jag alt den tidigare möjligheten alldispensvägen anla elever enligt tidigare praxis kvarstår. Jag har inget eget yrkande utöverutskottets, men jag förutsätter som sagt alt skrivningen ger möjligheter attfortsätta all bedriva den verksamhet som man haft vid . Hen ALEMYR (s): Lål mig i största korthet svara pä tre frågor som ställts till migunder debatten. Denförsta frågan gällde hur länge folkhögskolorna kommer atl använda sig avomdömesgivning. Del kan man naturligtvis inte svara på. Det beror på hur länge destuderande vill utnyttja denna möjlighel. Regeln är nämligen den all omdöme gesför del första endasl vid de skolor där siyrel.sen bestämmer all man skalllämna omdömen och för del andra endast till de studerande som känner sig habehov av det och tar ul det; ingen studerande behöver ta ut något omdöme. Jag uppleverdel så att om intresset radikalt minskar, så dör denna verksamhet ul av sigsjälv. Jag har uttalat som min personliga förhoppning att det ganska snartskall bli möjligt att avskaffa omdömesgivningen vid folkhögskolorna. Men sålänge man har kvar den, har jag sagt - och del har även utskottet menat - måsieman ha någon typ av normeringsinslrumenl så alt skolorna blir någol så närjämförbara. HerrNyhage vände sig lill mig med en direkt fråga om profileringen. Det är minbestämda uppfattning atl den ideologiska profileringen - i fråga om religion,poliliska intressen, nykterhetsfrägan, osv. - skall förekomma pärörelsefolkhögskolorna, medan del på landslingsfolkhög-skolorna skall förekommaprofilering av en annan typ, t ex. i form av inriklning på målgrupper. Del kangälla handikappverksamhel, frilids-ledarutbildning, olika typer av kurser. Dentypen av profilering hör hemma på de offentligt ägda folkhögskolorna. Samtidigtär det viktigt att understryka alt folkrörelserna skall vara hjärtligt välkomnaäven i de skolorna. Och de skall självfallet vara välkomna dit på egnavillkor. De poliliska partierna, , kyrkorna och andrafolkrörelser skall vara välkomna lill landstingens folkhögskolor för att där påegna villkor under kortare eller längre lid utnyttja folkhögskolornas resurserenligl det regelsystem som finns i förslaget Densisia frågan gällde åldern. frågade om man kan släppa fram etlstörre antal yngre elever än 18-åringar. Utskoltelsbelänkande skall tolkas myckel restriktivt Folkhögskolan är envuxenutbildningsinstitution, och där skall i princip råda en 18-årsgräns, medundanlag för de kortare kurser vi talat om i anslulning tillungdomsorganisationer. Menför all medverka lill alt lösa problemen för de ungdomar som t ex. har svårt påarbeismarknaden kan man i viss utsträckning sänka åldern en aning på skolorna.Därutöver finns del självfallet alltid möjlighel lill dispens frånskolöverstyrelsens sida. Men del får inle bli så atl del utvecklas elt systemmed folkhögskolor som t ex. konkurrerar med idrollsgymnasierna eller andraskolor för ungdomar. Folkhögskolan är en vuxenulbildningsinstitution, men viskall vara generösa och ge möjlighel även för människor under 18 är all ibegränsad ulsträckning komma dit Mittdirekta svar pä fråga är, herr talman, atl utskottetsbelänkande skall tolkas restriktivt. () kortgenmäle: Jag ber atl få tacka för hans klara uttalande med anledningav min direkta fråga om profileringen. Det var välgörande alt del klarläggandetkom. Samtidiglvill jag i all vänlighet, herr lalman, be fröken all bättre följadebatten i fortsättningen, sä alt hon inte lägger felaktiga yttranden i minmun. HenSTRIDSMAN (c) kort genmäle: I den kombinerade utbildningen vid Pitedalens folkhögskola i del /75 8 av 25 elever som hade äl-dersdispens. /76hade 14 av totalt 33 elever åldersdispens. Under innevarande läsår, 1976/77,har 14 av 26 elever fått åldersdispens. Utskottelsordförande säger all ulskolieis belänkande skall tolkas restriktivt, men inästa andelag säger han alt man skall vara rätt generös. Jag vill tillprotokollet få antecknat all man bör vara generös, så all den här verksamhetenkan fortsätta. FrökenHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag har svårt alt förslå argumentation vad gällerstudieomdömena och normeringsinstrumentet Han överlåter ansvaret på eleverna,men faktum är ju att eleverna tvingas att utnyttja omdömena,trots atl de kanske inle vill del, eftersom de skall söka in på vissayrkesutbildningar. Om verkligen vill all omdömena skall avskaffas,vilkel han gång på gång upprepar i kammaren, måste han också aktivt medverkatill det. Jag betvivlar allvaret i hans argumentation när han sägersig vilja införa elt normeringsinslrumenl, som skall användas vart tredje lillvart femte år för alt likrikta och styra skolorna. Det är ingen logik i herrAlemyrs resonemang i det här avseendet HerrALEMYR (s) kort genmäle: