prot · G009101 · 1976-12-31 00:00:00 — Apropå hörselskydd och skygglapparför ögonen som försvarsministern nämnde vill jag bara säga all jag i mittförsta inlägg gav exempel på två utredningar som berör de anställdasförhållanden och där de anställda har en med parlamentarikerna likvärdigrepresentation. Men det tycker inte regeringen är riktigt. Man har tydligenkvar sina hörselskydd och skygglappar för ögonen när det gäller de fackligaorganisationernas och de värnpliktigas infiytande. Försvarsministerntog upp ytterligare en sak i sitt svar och påstod atl utredningen skulle blimer tungarbetad, om man lät de fackliga organisationerna och de värnpliktigaha rösträtt. Men de ges möjlighet att sitta med på varie sammanträde, de fåralla handlingar, de kan skriva särskilda yttranden osv., sägerförsvarsministern. Men om de får rösträtt skulle del göra utredningen mertungarbetad enligt försvarsministerns synsätt. Det är något förbryllande atthöra elt sådant påslående, för alla dessa människor skall ju enligtförsvarsministern vara med i utredningen. De skall dock inte ha någonting attsäga lill om vid voteringar och när besluten blir av avgörande natur. Jagtycker alt det är bäitre alt regeringen säger rent ut all man är rädd för attge de fackliga organisationerna och de värnpliktiga ett infiytande överutredningar som är viktiga för deras arbetsförhållanden och arbetsmiljö. i tolkar tydligen in dåliga avsikter i allt vadden nuvarande regeringen gör, medan allt vad den tidigare regeringen gjorde varav gillat i alla lägen. Jaghar erfarenhet av båda slagen av utredningar. Jag har suttit med i s. k.maslodontutredningar med en stor mängd ledamöter, och jag kan bara konstateraatt arbetet blir tungroll och lar väldigt . Jag förmodar att herrGustavsson har samma ambition som jag, alt vi skall få fram förslag sä snabbisom möjligt och au det skall vara en effektivt arbetande utredning. Del är docken viss skillnad om alla är ledamöter eller om en del är sakkunniga. Desakkunniga fördröjer inga frågor. Atl vi nu lillsatl en ny utredning beror bl.a. på all vi fåll medbestämmandelagen, som gör alt infiytandefrågorna för deanställda vid försvaret är avklarade den vägen. gäller det de värnpliktiga.Jag kan upplysa herrGustavsson i om att jag när del gäller devärnpliktigas inflytande utöver utbildningen - t. o. m. i fråga om socialafrågor - har gått längre än den tidigare regeringen gjorde. HenGUSTAVSSON i (s); Försvarsministern missuppfattar mig. Jag försöker verkligen inte tolkain några dåliga avsikter frän regeringens sida. Jag försöker tvärtom göra en såpositiv tolkning som över huvud taget är möjligl med hänsyn till det ställningstaganderegeringen gjort pä den här punkten. Herr försvarsministern kvarstår päståndpunkten atl del blir oerhört trög-arbetat om de fackliga representanternages rösträtt i en utredning som är avgörande för deras arbetsförhållanden ocharbetsmiljö. Atl de skulle fä rösta skulle med andra ord göra del omöjligt allarbeta på vettigt sätt. Samtidigtsäger försvarsministern att de skall kunna della fullt ut i övrigt iutredningsarbetet. Del är, , en ekvation som rimligen inte gårihop. Jag kan inte dra någon annan slutsats än att regeringen är rädd för atllåla de värnpliktiga och de fackliga organisationerna få inflytande över dekonkreta ställningstagandena vid eventuella voteringar i utredningen. Man kaninle göra någon annan tolkning av försvarsministerns uttalande i dennakammare. Omsammansättningen av beredningen för utvärdering m. m. av framtidaflygplans-system Överläggningen var härmedslutad. §5 Om sammansättningen av beredningen för utvärdering m. m. avframtida flygplanssystem Herr försvarsministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1976/77:317, ochanförde: har frågat mig om mina motiv till att den beredning somregeringen har tillkallat för utvärdering m. m. av framlida flygplanssystemfått en sådan sammansättning all den ger insyn enbart för regeringspartierna. Beredningensuppgift är atl ät regeringen följa och utvärdera berörda myndigheters arbetemed alt ta fram underlag i flygplansfrägan. Regeringens beslul kommer attfattas , varefter förslag kommer alt föreläggas . Därvid kommersjälvfallet beslutsunderlaget atl redovisas. Omsammansättningen av beredningen för utvärdering m. m. av framlidaflygplans-svsiem Beredningensuppgift är sådan att del enligl min mening inle framstår som motiverat med enparlamentarisk medverkan i dess arbete. HerrHOLMQVIST (s): Jag tackar försvarsministern för elt klarl besked. Det kan sägas vara:Del här har ni inle med alt skaffa! Försvarsministern säger atl det inte ärmotiverat med en parlamentarisk medverkan i del här arbetet. Jag skulle haförslätt honom om det varit på del sättet all beredningen bara skulle sysslamed del nya lätta atlackplanet . Socialdemokraterna i utredningen har jusagt nej lill det. Och i den partimotion som lämnades har vårt partiintagit samma ställning. Mendirektiven ger klara besked om att denna beredning skall bedöma också vilketantal vi skall skaffa av det medellunga atlackplanet A 20 samt frågan omskolfiygplan. Det sägs också med rätla alt del är en beredning för utvärderingav framtida flygplanssysiem. Det betyder således att beredningen skall taställning till hela altacksystemets inriktning och omfattning. Det rör sig iverkligheten om myckel centrala och kostnadskrävande delar av värtluftförsvar. Sä omfattande frågeställningar har, såvitt jag kan förstå, aldrigtidigare behandlats på del sättet att del inle har funnits möjligheter lillparlamentarisk insyn. Del är en alltför snäv behandling av frågan. Jagvet inle om försvarsministern och hans kolleger i regeringen har någonting attvinna på all uteslänga oppositionen frän mer djupgående insikter i de härfrågeställningarna. I varje fall kan det inte vara i samförståndets intresseeller i försvarets intresse atl man agerar på del sättet. Finns del något meralt dölja än del förhållandet att de borgerliga är djupt oeniga i denna fråga? Beredningensöverväganden tycks inte stanna vid flygplanssystemen. Del nämns i anvisningarnalill ÖB för programplaneringen atl del i alternativet A 20 - B3 LA också kanbli lal om omplaneringar i programplanen. Vi i försvarsutskottet som skallbedöma de förslag om totalförsvaret som föreligger vel ju inte om de liggerfast eller om regeringen kommer med justeringar lill hösten. Sä kan man intebehandla försvarsfrågan. Jaguppfattar det sä, att regeringen här har haft svårigheter, och dä stoppar manfrågan i en beredning; man drar sig för alt la del ansvar som en regering börla. Regeringen är hell enkelt inte regeringsduglig i denna fråga. Jag kan försäkra den tidigare försvarsministern all den här regeringenverkligen är beredd alt ta ansvar för den här saken. Auvi tillsatt en ny beredning beror hell enkelt på all del tekniska underlagetför ett beslut i B3 LA-frägan både av mig och av majoriteten iförsvarsutredningen bedömts som otillräckligt. Del fanns icke elt tillräckligtfast underlag för atl man skulle kunna kräva ell beslul i . och del här är en rentteknisk utredning. HerrHolmqvisi säger atl sådana här frågor behandlats utan att manhaft insyn. Jag kan upplysa om atl jag har följt mycket högaprejudikat från den tidigare socialdemokratiska regeringens lid. Dentidigare flygmaterielberedningen, som hade ell liknande och faktiskt i och försig ännu vidare uppgiftsområde, tillsattes av dåvarandeförsvarsministern . Även den leddes av statssekreteraren iförsvarsdepartementet och bestod av representanter för myndigheter. Där fannsicke en politiker därutöver, ingen som helst parlamentarisk representation. Utredningensom tillsattes 1976 har funnits förut, och då härden alltså varit tillsalt avherr . Den har då haft principiellt samma sammansättning som den jagnu valt - den har arbetat under ordförandeskap av statssekreteraren idepartementet och har bestått av representanter för andra departement. Del ärdel vanliga mönstret. Jagkan som ytteriigare elt exempel la den utredning som tillsattei angående prisreglering av försvarsulgifterna. Det var en myckel storfråga för försvaret. Den var nästan av samma betydelse som den aktuellaflygplansfrågan. tillsatte en utredning med tre ledamöter -ingen politiker. Närdel gäller alt ta fram del politiska underiagel skall väl vi i kanslihuset harätt att ha insyn i underiydande myndigheters arbete. Jag kan försäkra herrHolmqvist alt bäde de tre regeringspartierna och även det storaoppositionspartiet, som representerar, kommer all fä la del avallt material när vi är färdiga. Vi kommer icke att undanhålla någonting. Omsammansättningen av beredningen för utvärdering m. m. av framtidaflygplans-system Hen (): Jag tycker alt försvarsministern gör det för lätt för sig i den här frågan.Visst har del förekommit experlulredningar. Men de har ju överlämnats lill enparlamentarisk kommitté för bedömning. Sä är exempelvis förhällandet medutredningen om prisregleringsfrägorna. Del framgår av försvarsulredningensbelänkande alt den lagil ställning lill del materialet. Nej!det här är en direkl fortsättning av de problem som försvarsutredningen haftatt arbeta med. Det är ingen hemlighet alt det här gäller en av de verkligtcentrala frågorna. Och plötsligt säger man: Nej, nu tar vi hand om del härsjälva - nu behöver vi inte er medverkan ! Detkan bli en dyr historia. Vi vet att enbart utvecklingskostnaderna för B3 LAunder den närmaste femårsperioden uppgår lill 1 625 milj. kr. följersedan ytterligare 825 milj. kr. Del är således mycket stora belopp del rör sigom. Är det så att man verkligen vill ha en seriös prövning av frågan ocharbetar med förutsättningen att man skall få en samlad lösning av den, agerarman inte på del sätt som herr för- 2 protokoll 1976/77:101-103 Omsammansättningen av beredningen för utvärdering m. m. av framlidaflygplans-svslem svarsministern har gjort.Men etl faktum är att denna vacklan, denna oförmåga att la ställning - detgäller inle bara i denna fråga utan också i många andra - gör alt vi skjuterviktiga frågor framför oss. Och i får vi sitta och behandla ärendenmed ett underlag som vi inle vet om del håller om elt halvår eller om vi däställs inför nya förslag. Det är inte tillfredsställande. Del är alldeles riktigt alt beredningen i första hand skall studera . Om del kommer lill utförande kommer detla att påverka A 20.Väljer man B3 kommer hell naturiigt antalet aitackflygplan avtypen A 20 atl minskas och skolflygplanen kommer i etl hell annal läge. Vadberedningen skall göra nu är hell enkelt att tekniskt och ekonomiskt räkna framvad de olika alternativen kostar. Jag kan försäkra alt ni i detsocialdemokratiska partiet skall fä del av materialet. Jaghåller med om au det är litet otillfredsställande alt vi har tvingats gå denhär vägen därför alt man inte har lyckals få fram ett som jag lyckerhållbart underiag. Men jusl av hänsyn till de anställda i flygplansindustrin -vi mäste se lill deras trygghetsbehov - är vi tvungna alt forcera arbelél ochgöra del på effektivaste möjliga sätt. Jag förmodar all det också har varil delmotiv som tidigare departementschefen inom försvaret har haft när de hartillsatt denna typ av utredningar - de har snabbt velat få fram elt effektivtarbetsresultat. Jag tar för givet au på sin lid inte hellerförsökte dölja någonting. HenHOLMQVIST (s): Del är i så måtto ett framsteg som att försvarsministern nu medger här ordningen inle är tillfredsställande och alt han egentligen skulle ha önskaten annan ordning. Men så anför han som skäl att det är hänsynslagande lill deanslällda inom försvarsindustrin som gör att man mäste snabba på. Del kan nogvara ell motiv. Men vad är det som säger alt del skulle gä trögare om maninbjöd representanter för oppositionspartiet alt vara med vid bedömningarna?Inte vinner man någonting pä atl utestänga dem från kontakterna med dem som ärberoende av försvarsbeställningarna! Det är ingenting atl vinna på atl säga att"här fär ni inle vara med när vi skall resonera med ". Jag underkänner alltså del motiv somförsvarsministern har angivit för atl han har agerat som han har gjort. Jag hade inte tänkt förlänga debatten, men måsle jag ändå reageramot en representant i den tidigare regeringen som faktiskt i mångt och myckethade salt i syslem alt förändra utredningsförfarandel, vilket gjorde att dedåvarande oppositionspartierna hade utomordentligt svårt all fä insyn. Härgäller del nu ell rent tekniskt förfarande i etl visst läge, och så slår förrechefen för försvarsdepartementet och klagar över det. För min del tycker jagall hållbara skäl för utredningens sammansättning klart har redovisats. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om remisstiden vapenfriutrednings betänkande Rätten till vapenfritjänst Herr försvarsministern erhöll ordet förall besvara i Skärstad (c) anmälda fråga,1976/77:323, och anförde; i Skärstad har frågat mig om jag är villig alt medverkalill all remisstiden pä vapenfriulredningens förslag görs kort. Remisstiden är tvåmånader. Svaret på frågan är därför ja. Omremisstiden vapenfri-utrednings belänkande Rätten lill vapenfritjänst Omårlig avgift för fritidsbålar HenJOHANSSON i Skärstad (c): Jag ber allfå lacka för svaret. Förungefär fick vi vapenfriutrednings betänkande. Detfinns myckel positivt i utredningens förslag, bl. a. att man vill avskaffafängelsestraff för alla ungdomar som är beredda alt göra vapenfri tjänst. Enfråga uppstod hos mänga ungdomar, dels bland dem som sitter ifängelse, dels bland dem som väntar på alt bli dömda. En hel del framfördedetta lill mig och därför ställde jag frågan . Jaghälsar regeringens åtgärder med tillfredsställelse, dels den korta remisstiden,dels del beslul som regeringen har tagit när del gäller behandlingen av demsom sitter i fängelse och dem som väntar på sina domar. Lät mig bara tilläggaalt del är mängas förhoppning att den nya lagen inte skall dröja för länge,delta bl. a. för att de som sökt vapenfri tjänst skall slippa vänta påatt fullgöra den; det har ju med deras utbildning och förvärvsarbete all göra. ber jag altfä lacka för ell positivt svar. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om årligavgift för fritidsbåtar Herrjordbruksministern erhöll ordet för alt besvara iFalköping (c) anmälda fråga, 1976/77:296, lill herr budgetminislern,och anförde: har frågat mig om regeringen Omårlig avgifl för fritidsbåtar ämnar förelägga riksdagenproposition rörande årlig avgift för fritidsbålar i enlighet med del förslagsom framlagts i frilidsbålsuiredningens betänkande Samhället ochfritidsbåtarna. Frilidsbålsuiredningensbetänkande innehöll bl. a. förslag om årlig avgift på fritidsbåtar. Syftet varatt med dessa medel delvis finansiera utredningens förslag rörande ålgärderför båtlivet. Utredningen föreslog även registrering av fritidsbåtarna.Förslaget motiverades bl. a. med behovel av en rationell avgiftsuppbörd.Frilidsbålsuiredningens förslag re-missbehandlades varvid framgick atlregistreringsfrågan borde belysas ytterligare. arbetarensärskild utredningsman med denna fråga och förslag väntas . Närutredningsmannens förslag föreligger och har remissbehandlats är detregeringens avsikt att ta ställning till såväl dessa förslag som fritidsbåtsutredningensbetänkande. Jag är således inte nu beredd atl ge del besked som . Hen i (c): Låt mig allra försl lacka jordbruksministern för svaret på min fråga,även om jag inle direkl har fått klarl besked om och närfrilidsbålsuiredningens förslag kommer att läggas fram som ell förslag iriksdagen om en bälavgift och en registreringsavgift. Svaret är dock mycketklarläggande: all arbetet pågår i kanslihuset. Därmed anser jag mig vara nöjdför den här gången. Jaghade kanske inte behövt besvära kammarens ledamöter med den här frågan -jagväckte nämligen en motion i anslutning till propositionen 1976/77:68 där jagbegärde att man i regeringen skall överväga möjligheterna att införa avgiftför fritidsbåtar. Molionen fick emellertid återkallas av formella skäl.Antalet fritidsbåtar ökar och är antalet sannolikt närmare enmiljon. En stor del av dessa båtar är naturligtvis småbåtar, såsom roddbåtaroch kanoter, men antalet större båtar har ökat högst avsevärt under de senasteåren. Delökade anlalel fritidsbåtar ställer slora krav på samhället. Det skall byggashamnar, del skall ordnas sanitära anläggningar, vilket kostar mycket pengar,och del vore inte mer än rält atl båtägarna själva betalar för dessasatsningar. Från rättvisesynpunkt tycker jag alt starka skäl talar för allbesluta om en årlig bälavgift för båtägarna. Men dessa pengar skall användas idel syftemål jag här har nämnt: atl bygga ut hamnar, ordna sanitäraanläggningar osv. Med det sagda förklarar jag mig vara nöjd med det lämnade svaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om ekonomiskt stödtill vissa idrotts- och nykterhetsorganisationer Herr jordbruksministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1976/77:303, ochanförde: har frågat mig vilka ålgärder regeringen ämnar vidta föratt hjälpa de idrottsförbund och nykterhetsrörelser som till följd avRiksförbundsbingos konkurs förlorar ca 2 milj. kr. Inledningsvisvill jag erinra om all den nuvarande regeringen i och för sig var beredd atlstå för de löften som den tidigare regeringen hade lämnat tillRiksidrottsförbundet, lOGT-NTO och Riksförbundsbingo. När den nuvaranderegeringen tillträdde, hade den dock i första hand all ta ställning lill om manskulle godta de krav på ytterligare insatser frän samhällets sida som restes.Riksidrottsförbundel och lOGT-NTO krävde - utöver vad som hade framförts lillden socialdemokratiska regeringen - dels atl direkta statliga bidrag skulleutgå till Riksförbundsbingo, dels atl företaget skulle ges en monopolställningoch även ta över den tillständsgivning som handhas av länsstyrelse. Av enrad olika skäl bedömde regeringen det inte möjligt atl tillgodose dessaytterligare krav. De förluster som vissa idrottsförbund och lOGT-NTO nu hardrabbats av har således inte förorsakats av några beslut från regeringenssida. Somsjälvständiga folkrörelser har idrotts- och nykterhetsrörelserna all självabedöma sin verksamhets inriktning. Enighet råder också om målet alt allaorganisationer- med beaktande av organisationernas rätt till frivilligaengagemang i t. ex. bingoverksamhel - från statsmakternas sida skall behandlaslika. Regeringen är emellertid uppmärksam pä de ekonomiska konsekvenser somkonkursen fär för dessa organisationer. Detta har lett lill kontakter med bl.a. Riksidrottsförbundel och lOGT-NTO. Några ytterligare åtgärder är f n. inteaktuella från regeringens sida. Omekonomiskt stöd till vissa idrotts- och nykterhetsorganisationer HenLUNDKVIST (s): Jag ber all fä lacka jordbruksministern för alt han svarat pä minfråga. Anledningentill att den socialdemokratiska regeringen gjorde sina utfästelser tillRiksidrottsförbundel, lOGT-NTO och Riksförbundsbingo var att vi fann ensanering av bingomarknaden angelägen. Som elt villkor för hjälp från statenställde den socialdemokratiska regeringen kravet alt Riksidrottsförbundetskulle företräda den samlade idrottsrörelsen i bingobolaget och alt också andrafolkrörelser skulle ha möjlighet alt gå med. Riksidrottsförbundetförklarade sig i den uppkomna situationen beredd att gå in i bolaget om trevillkor uppfylldes. För det första skulle lånegaranti ställas på del beloppsom erfordrades för att rekonstruera bolaget. För del andra skulleRiksidrottsförbundel fä lånegaranti också för de pengar som behövdes för atlköpa aktierna i . För det tredje krävdes en monopolställningpå bingomarknaden. Omekonomiskt stöd lill vissa idrotts- och nykterhelsoiganisa-tioner Densocialdemokratiska regeringen förklarade sig beredd att uppfylla villkoren. Ifråga om monopolkravel formulerade regeringen sill i ell pressmeddelanderedovisade ställningstagande sä atl Riksförbundsbingo skulle ges en dominerandeställning på bingomarknaden. Detla var sålunda inle, som jordbruksminislernpåslår i sitt svar, något ytterligare krav som ställdes på den borgerligaregeringen. Motiveringen - nya krav - häller inte som skäl för den borgerligaregeringens ställningstagande. Föralt klara de omedelbara ekonomiska problemen och med kännedom om densocialdemokratiska regeringens positiva inställning till att medverka till enrekonstruktion av bingobolagel skrev de berörda idrotts-förbunden ochnykterhetsorganisalionen på ett borgensåtagande för lån i storleksordningen 2milj. De ansåg sig uppenbarligen inle ha anledning all räkna med atl eneventuell borgerlig regering skulle vara mindre intresserad av atl främja ensanering av bingomarknaden och stödja idrotten och i detlasammanhang än en socialdemokratisk. Nuär del trots allt pä del sättet. Resultatet är all Riksförbundsbingo går ikonkurs. Konkursen kommer alt medföra att den sanering av bingomarknaden somRiksförbundsbingo utfört och som vitsordats av såväl lotlerinämnden somriksidroilsslyrelsen går förlorad. Det blir åter fritt fram för de s. k.hajarna. Enligt uppgifi omsattes ungefär en miljard på bingospel. Deberörda idrotlsförbunden och förlorar de pengar sommotsvarar borgensåtagandet. För flera av organisationerna kommer detla allmedföra myckel stora problem för verksamheten. Deär icke hjälpta med det besked jordbruksminislern lämnai mig . De är beroendeav alt jordbruksministern som regeringens ansvarige i detla sammanhang ser lillatl organisationerna hälls ekonomiskt skadeslösa för de omedelbarakonsekvenserna av den borgerliga regeringens beslut. Jag upprepar därför minfråga: Är jordbruksministern beredd all medverka härtill? De nya kraven, , var bland andra alt man ville ta överlillständsgivningen, som handhas av länsstyrelserna. Det var elt av de skäl somregeringen byggde sitt beslul på. Jagvill också erinra om den myckel betydande uppräkning av organisationsstödettill idrotten som årets budgetproposition innebär. Anslaget ökade från drygt89 miljoner till drygt 107 milj. kr. Den uppräkningen är i både kronor ochprocent räknat den största pä myckel läng lid. Jag har noterat att herrLundkvist och den socialdemokratiska oppositionen vid sin specialgranskning avjordbruksdepartementets budget inte har funnit anledning alt vare sig prutaeller begära mera pengar. Jag konstaterar således alt den prioritering vigjorde har godkänts av socialdemokraterna. Regeringensställningstagande i bingofrågan var klart under den all- manna motionstiden, ochdel hade dä varil möjligl för och andra alt motionera om direktapengar. Men jag vill gärna säga att trots alt anslaget nu är ansenligt så finnsdel skäl all myckel noga överväga i vilka former stödet till idrottsrörelsenbör ges för alt bli till bästa nytta. Vi följer den här frågan, men vi börrimligen frän regeringens sida inte göra någonting förrän konkursen som sådanär klar. HenLUNDKVIST (s): Jordbruksministern gav fortfarande inle det klara besked som jag tyckeratl det finns anledning atl kräva i det här sammanhanget. Resonemanget om inle skulle kunna ordna lillständsgivningen tillfredsställande håller inte,för vill man klara del här projektet så kan man göra det också i den delen. Minfråga är denna: Skall man hanlera folkrörelser på det sättet att utfästelser,som på goda grunder gjorts av en regering, med slöd av dåliga motiveringar inteinfrias av en annan, som sedan låter idrotts- och nyk-lerhelsorganisationernala de ekonomiska konsekvenserna av sitt handlande? Del är alltsåfrågeställningen för mig. Nusäger jordbruksminislern: Ja, men del har ju anvisats si och så mycket pengar ibudgeten. Jag svarar: Hade vi velat all det är jordbruksministerns tanke altav de medel som man anvisar i budgeten skulle tas pengar till atl klaraproblemen i samband med Riksförbundsbingos konkurs, då hade vi motionerat päden punkten! Jag föreställde mig att jordbruksminislern delade min uppfattningatt man med hänsyn tagen lill den hantering som dessa organisationer mött fränden borgerliga regeringens sida var beredd atl åtminstone ge kompensation förde omedelbara ekonomiska konsekvenserna. Kaninle jordbruksminislern ge elt enkelt svar på den frågan -ja eller nej; Blirdet en ekonomisk kompensation? Omekonomiskt stöd till vissa idrotts- och nykterhetsorganisationer