prot · G009122 · 1976-12-31 00:00:00 — För dem som är eller löper risk alt bliarbelslösa finns AMU-kurser inom yllerligare några vårdyrken. Jagdelar uppfattning alt samhällels utbildningskapacitet förvårdyrken är för liten. Att del är svårt all öka utbildningskapaciteten berorfrämsi på alt många utbildningar måste ske hell eller delvis inne på sjukhusen.Man måsle utnyuja den utbildade vårdpersonalen som lärare, och eleverna måslefå konlakl med del dagliga arbetet Det behövs alltså ell långsiktigt arbete medatt öka utbildningsresurserna. Ulbildningsminislern har för avsikt alttillsätta en ulredning om sjukvårds-utbildning inom högskolan, ochgymnasieskolans vårdlinje byggs ul etappvis. Jag delar också all del är angelägel atl de som redan är anslällda inom sjukvårdenfår möjlighet lill vidareutbildning Huvudansvaret för del ligger hosarbetsgivarna. Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Enav anledningarna till atl jag ställt frågan är den framställning somarbetsmarknadsstyrelsen gjorde höslen 1976 till statsrådet och chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Av den framställningen framgår allca 900 riänsler för sjuksköterskor/sjukskötare f n. är vakanta och att bristenpå vidareutbildade sjuksköterskor/sjukskötare är särskill markant inomlångtidsvården, attca 380 hemvårdsassistenler och lika mänga ålderdomshemsföreståndare ellerbiträdande ålderdomshemsföreståndare saknar formell kompetens för sinaarbetsuppgifter, attöver 200 laboratorieassistenter saknar formell kompetens för sinaarbelsuppgifter, attmånga undersköterskor och skötare önskar fortbildning till sjuksköterska/sjukskötareoch ålderdomshemsföreståndare. sökte 1 210 personer lill denkortare utbildningen, tre terminer, till sjuksköterska/sjukskötare, men endasl666 togs in. Yngresjuksköterskor visar ringa intresse för arbete inom långtidsvården ochåldringsvården. inkom 5 280 ansökningar till de I 346utbildningsplatser i vidareutbildningskurserna enligt den nya studieordningenför sjuksköterskor/sjukskötare. Till 546 utbildningsplatser ividareulbildningskurs för medicinsk och kirurgisk sjukvård inkom I 064ansökningar. Till 15 utbildningsplatser för åldringsvård inkom sex ansökningar. Arbetsmarknadsstyrelsenanförde i den nämnda framställningen alt en vidgning av brisiyrkesulbildningeni första hand föreslås omfatta fortbildning av undersköterskor och skötare föruppgifier inom långtids- och åldringsvården samt kompleierande utbildning förviss laboratoriepersonal. Represenlanlerför och samt för ,, . och ställde sigbakom och tillstyrkte framställningen. Slalsrådelsäger i sitt svar bl. a. att huvudansvaret ligger hos arbetsgivarna. Det är desom står bakom AMS framställning! Får jag tolka svarel, eftersom del andas enpositiv inställning, sä att arbetsmarknadsministern kommer att bifalla den härframställningen, som AMS gjorde . Omvidgad bristyrkesutbildning inom vårdsektorn har hell rätt i alt det här är elt mycket viktigt problem.Det kommer all bli allt viktigare genom att behovet av vård ökar i vårtsamhälle mycket snabbt. Personalbehovet på vårdsektorn har vuxit kraftigt påsenare år. Del blir likadant i framliden. Del kommer därför atlfinnas ett stort behov av nyrekrytering till vård- 11 prolokoll 1976/77:121-122 Om vidgad bristyrkesutbildning inom vårdsektorn Då är det tvåproblem som är centrala. Detena är: Hur skall vi kunna ulbilda alla de människor som behövs i vården? Delandra är: Hur skall vi slimulera dem som fåll utbildning att stanna kvar iyrket? är vårdutbildningen splittrad och på fiera punkler föråldrad, Ulbildningsminislernkommer därför, som jag meddelade i mitt svar, atl inom de närmaste veckornatillsätta en utredning om vårdutbildningar inom högskolan. Det är det slaget avulbildningar som främst tycks avse med sin fråga. Den utredningenkommer med förtur att ta upp frågorna kring praktikriänslgöring, som under långlid varil flaskhalsen i utbildningsplaneringen. Den kommer nalurliglvis ocksåatt la upp andia problem, som delvis snuddade vid. Menvi får inte glömma att det inle bara gäller atl ulbilda ny personal. Det gällerockså att se lill att de som utbildas inle lämnar sitt yrke. Om desjuksköterskor som av brisl pä barnomsorg eller av andra skäl inte är yrkesverksammaskulle återgå i riänst på heltid eller dellid, skulle sjukskölerskebristenminska högst betydligt. Inom arbetsmarknadsutbildningens ram finns jureaktiveringskurser för sjuksköterskor, och de har varit av stort värde för demsom velat återgå till yrket men inte kunnat eller vågat, därför att de undernågra år har lappat kontakten med sitt jobb. FruLANDBERG (s): Jag får lolka det senasie svaret så, atl arbetsmarknadsministern intekommer att bifalla den framställning som gjorts från AMS tillarbetsmarknadsministern - en framställning stödd av alla de organisationer somjag räknade upp och t o. m. fackliga organisationer. Del kommer i så fall allinnebära all de människor som arbetar inom sjukvården och som saknarformell utbildning, men som skulle kunna ges bristyrkesulbildning inom de härsektorerna som är trånga, inte kan fylla dessa luckor. Kommer arbetsmarknadsministern atl bifalla den härframställningen eller inte? Om arbetsmarknadsminisiern gör del kan manomedelbart hjälpa till atl minska bristen på ulbildad arbetskraft. Om vi fingefler sjuksköterskor skulle också annan sjukvårdspersonal få jobb. hindras degenom alt det inte finns utbildade sjuksköterskor. Vad delvis lalar om är en förhållandevis lång utbildningpå eftergymnasial nivå. För ungefär två är sedan behandlade riksidageningående frågan, om man skulle anordna arbetsmarknadsutbildning påhögskolenivå. Den gamla regeringen gjorde då följande uttalande, som riksdagengodkände: "Detta behov bör--- mötasfrämst med särskill anordnade kurser. Dessutom bör iundantagsfall även korta yrkesinriktade reguljära kurser kunna utnytrias. - Det vore i allmänhet inle förenligt med arbetsmarknadsutbildningensallmänna inriktning och avgränsning mol annan utbildning att låla den omfattamångåriga studievägar." Mensjälvfallel kommer den nya regeringen också all vidla åtgärder som kan visa siglämpliga på kort sikl. Bristyrkesutbildningens omfattning omprövasfortlöpande. Om det skulle visa sig möjligl att genom särskildabristyrkesutbildningar öka utbildningen till sjuksköterskor avsevärt mer änvad som kan åstadkommas på annal sätt, är jag beredd att överväga det. Omvidgad bristyrkesutbildning inom vårdsektorn Jag förslår att arbetsmarknadsminisiern med sitt svar menar au han haren helt annan uppfattning än , skolöverstyrelsen.Landstingsförbundet, , och närdet gäller den vidareutbildning av personalen som begärts i AMS framställning.Del innebär såvitt jag kan förstå att arbetsmarknadsminisiern kommer all avslåden framställning som gjorls av AMS, och det beklagar jag. Del kommer samlligadessa organisalioner också att beklaga. Det är nämligen mycket sällan somsamtliga dessa organisalioner träffar en överenskommelse för att få till stånden bristyrkesulbildning. Del som gjorde ledsen var ell direkt citat av vad dengamla regeringen skrev om arbetsmarknadsutbildning. Jag citerade bara ur enproposition som avgavs till 1975 och som då ställde sigbakom - propositionen 1975:45 s. 81-21. Det är alltså ingenting all bliupphetsad över. Jagsade också att vi är beredda att vidta åtgärder som kan visa sig lämpliga ävenpå kort sikt. Och jag upprepar: Bristyrkesulbildningens omfattning omprövasfortlöpande. Skulle det visa sig möjligt alt genom särskilda bristyrkesulbildningaröka ulbildningen lill sjuksköterskor avsevärt mer än vad som kan åstadkommaspå annal säll är jag beredd att överväga det. Jaghar också visal på vilket säll vi jobbar för all få fier sjuksköterskor. Jaghar pekat på utredningen, som skall arbeta med förtur för atl se till atlflaskhalsarna minskar. Och jag har pekat på de reaktiveringskurser som redanfinns inom arbetsmarknadsutbildningens ram. Överiäggningenvar härmed slulad. § 6 Omstrukturomvandlingen inom gummiindustrin Herr industriministern erhöll ordel för altbesvara i (s) anmälda fråga,1976/77:349, och anförde. i har frågai mig på vilket sätt kommunernadellar i utredningsarbetet rörande gummivaruindu-slrin. Regeringengav slatens induslriverk i uppdrag att utreda vissa frågorrörande gummivaruinduslrin. Enligl uppdraget skall verket i utredningsarbetetlåla sig biträdas av en särskild referensgrupp med representanter för bl. a.berörda myndigheter och organisationer. Givetvisär utredningens arbete av slort intresse för berörda kommuner, och det ärangeläget att industriverket på lämpligt sätt samråder med dessa iutredningsarbetet. Jag förutsätter alt delta kommer all ske på etttillfredsställande sätt iTrelleborg (s): Bakgrunden lill min fråga är en debatt som jag hade medindustriministern i fjol- Den utmynnade i ell uttalande därindustriministern sade: "Den nya regeringens inriklning på endecentraliserad näringspolitik, som framgår av regeringsdeklarationen, gör detsjälvklart att kommunerna deltar i detla samrådsarbete." Inbjudnalill det samrådsarbete som industriministern hänvisar till i sitt svar ärenligt ett PM från upplysningsriänst: Arbetarskyddsstyrelsen,industrideparlemenlet, kommerskollegium, LO, slyrelsen för leknisk ulveckling,SAF, Svenska fabriksarbeiareförbundel, , ,TCO och överstyrelsen före ekonomiskl försvar. Direktiven för den härreferensgruppen finns i form av elt pressmeddelande. Detskulle i och för sig vara intressant att föra en diskussion medindustriministern om gummiindustrins utveckling, strukturförändring etc, mendet var inle detla frågan gällde - den gällde kommunernas roll i utredningen.Hur stämmer statsrådets uttalande med hans uttalande i den senastedebatten och med verkligheten? Det har ju hänt en del. Håller den skisseradelidsplanen all en första lägesrapport skall presenteras ? Hur blireller hur är formerna för utredningsarbetets bedrivande? Jaghar alltför ofla i olika sammanhang tvingats konstatera att kommunerna inäringslivsfrågor tyvärr har Ivingals atl spela den passive åskådarens roll.Låt mig bara helt kort påminna om att del finns företag inom gummiindustrin somhar tappat I 000 arbetstillfällen på några få är. Och det finns kommuner somhar ell så ensidigt näringsliv all det i allt väsentligt består av en ytterstdominerande gummiindustri. Ser man detta mot den tämligen självklara bakgrundenatt en av hörnpelarna i den kommunala ekonomin, om än mest indirekt, ärnäringslivet, skall vi väl inte nu behövautveckla effekierna för kommunerna. Därför måsle kommunerna ges en plats ireferensgruppen. Jagber att få tacka för svarel även om det inte helt stämmer med innehållet i deltidigare lämnade svarel. Berörda kommuner kan inte vara nöjda med denreviderade uppfattning som kan beskrivas med den nu rätt berömda satsen"vi nådde inle ända fram". När ulredningen nu pågår får man barahoppas att den inte skall sluta i del nästan lika välkända uttalandet"lycka till", utan att den skall leda till snabba och positivaresullal för näringen och därmed för sysselsättningen och kommunerna. Densenare förhoppningen tycks industriministern och jag dock vara hell överens om. Jag vill undersiryka vad jag har sagl i milt svar lill iTrelleborg, att kommunerna kommer att bli delaktiga i della utredningsarbete.Om vi skulle ha följt recept och utsett en representant förkommunerna i referensgruppen, hade naturligtvis de kommuner som inte blivitförelrädda där känt sig vid sidan om utredningsarbetet. Metodiken måste istället vara den att referensgruppen lar kontakt med representanter för allaberörda kommuner. Även om del finns en viss koncentration inom gummiindustrin,finns det ändå ett stort antal mindre förelag. Även de kommuner där dessa ärverksamma bör självfallel få säga sitt inför referensgruppen. HenHÅKANSSON i (s): Jag lycker all vi skall hålla oss till hur själva sakfrågan skallhanteras. Jag har bara noterat att i den förra diskussionen sades det all detär självklart att kommunerna skall della i del här samrådsarbetet, medan del sägs all det är angelägel att industriverket på lämpligt sätt samråder medkommunerna i utredningsarbetet. Del är som jag ser del en viss skillnad mellandessa båda ullalanden. Jagskall inle föra diskussionen vidare, men det hade varil fulll möjligl attKommunförbundet hade fält svara för den kommunala samordningen lill fördel förkommunernas roll och infiytande i själva utredningsarbetet Jag tror att iTrelleborg inte känner till hur frågan upplevs i kommunerna. Kommunerna har ettlegitimt behov att direkt della i detla arbele. Om vi vall skulle kommunerna ha varil represenlerade av mer än elt liolalledamöler, och det är inte praktiskt möjligt. Vi har också en lidsplan allfölja. Därför är det bättre all det kommunala samrådet får ske från kommun lillkommun i regi av denna arbetsgrupp och den personal som sköter utredningen iindustriverket Överläggningen var härmedslutad. § 7 Om ettprototypstålverk i Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:377, och anförde: Om ett prototyp- Herr talman! har frågat mig om jag ärberedd att ta stålverk i Vikmans- initiativ till ett statligt åtagande för ett prolotypslålverk av visslutförande. att uppföras; exempelvis iVikmanshyttan. Somherr Nyquisi anför i sin fråga är jag mycket inlresserad av de projekt sompågår för nya stålframställningsprocesser. av del mesl framåtsyftande ärdet som har presenterats av professorerna . Mitt intressedelas av styrelsen för leknisk utveckling som f n. stödjer en första utredandefas av projektet. Projektetinnebär inte enbarl en studie av stålprocessen som sådan utan också ett försöktill optimering av hela arbetsprocessen, inkl. transporter, miljö ochsysselsättningsaspektet Jagvill emellertid understryka all projektet ännu befinner sig i sin förberedandefas. Något underiag för ett beslut om byggande finns f n. inte. Möjlighelernaall successivt ta till vara utvecklingsresultaten skall dock självfallelbeakias. Sammanfattningsvis vill jag säga att jag ser myckelpositivt på att styrelsen för leknisk ulveckling har engagerat sig i detlaprojekt. Jag kommer atl med stort intresse följa utvecklingsarbetet Närutvecklingsresultaten föreligger får frågan om slalligt stöd för alt överföraresultaten lill praktisk användning prövas. Hen (): Jag ber attfå lacka för svarel, Enligllänspressen uppe i skulle industriministern för någon tid sedan ha saglatt mycket av dagens problem inom svensk industri härrör från att den tekniskautvecklingen gåll ifrån de svenska företagen. Den presenterade idén med en leknik för smältprocessen - energisnål och snabb - ansågs visa en ny väg, Isvaret säger induslriminislern all den innebär "ett försök lilloptimering av hela arbetsprocessen, inkl, transporter, miljö ochsysselsättningsaspekter". Förmin del är jag beredd atl insiämma i den uppfattningen, givelvis underförutsättning atl projektet håller vad det lovar. Men del måste ju provas fram,helst skalenligt. Svenskarnahar ju på sill sätt utvecklat bessemer-meloden,eleklrostålugnarna och kaldougnarna. Del vore ett avgjort steg framåt omtillverkningsprocessen för stål ylleriigare kunde avkortas och bli bådesnabbare, energisnålare och kanske t, o, m. miljövänligare. Vi kunde då få ;seen ny kapilalkosinadskurva, och del vore ju en intressant sak, Molden bakgrunden tycker jag all svaret är litet vagt formulerat när det sägs alldel ännu inle finns något beslut om byggande. Projektet befinner sigvisserligen ännu på experimentsladiel, men jag tycker ändå att svaret kunde ha slutati ett besked om atl detta arbete på något sätt skall stimuleras utöver vad STUf n, gör. Här lillämpas den arbetsordningen att så länge ell projekt av den härkaraktären är föremål för ulveckling, är det styrelsen för teknisk utvecklingsom har tillsynen över och även resurser atl stödja dylika projekl. Så snartprojektet är realiserbart i praklisk användning, får man ta över det i andraformer, och då kan del bli en del av näringspolitiken och industripolitiken. Såsnart denna nya process visar sig praktiskt användbar är jag, som jagframhållil i svarel, beredd all förelägga förslag om formerna för altrealisera projektet. Omhotet mot stålindustrin i Eskilstunaområdet HenNYQUIST (s): Enligt forskarna kan man i denna process använda både fosforhaltig malmoch lågvärdigl kol. Den reaklorsnabba processen ger också metanol. Man kanhålla med de båda förslagställande teknikerna om atl forskning i löpandeproduklion, där man prövar nya slålkvaliteter, finns i alltför litenutsträckning i . Dessutomkanske ett skalenligt försök skulle ge möjlighel för arbetarna atl för förstagången få vara med om att planera och bygga den industri de skall jobba i. Detär just vad Vikmanshyllearbelarna vädjat om på första maj. Överläggningen varhärmed slutad. § 8 Om hotet motstålindustrin i Eskilstunaområdet Herr industriministern erhöll ordel för allbesvara i (s) anmälda interpellation,1976/77:120, och anförde. i har frågai mig om jag är beredd att närdet gäller medverka till ålgärder som tar sikte på helasysselsättningssituationen i Eskilsiunaområdet svenska stålindustrin befinner sig i en situation där strukturellaförändringar är nödvändiga för att branschen skall kunna öka sin internationellakonkurrenskraft synes flertalet bedömare vara överens om, gäller inleminst inorri det produktområde där är verksamt, dvs. produktionenav rostfritt stål. Bl, a. finns det starka skäl som talar för en ökad samverkanmellan företagen i branschen. Regeringenär beredd atl stödja en ökad samordning inom stålindustrin. Jag har tidigareframhållit att strukturomvandlingen dock måste få en sådan uiformning och ske isådan takt atl det ges möjligheter att bereda sysselsällning ål de anslälldasom berörs. Där så krävs måsle kraftfulla Omhotet mot stålindustrin i Eskilstunaområdet arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder sättas in. Branschutvecklingen inomstålindustrin måste formas i nära samråd mellan alla berörda parter, Förattaktivt arbeta med olika frågor i samband med de strukturella förändringar somkan aktualiseras inom stålindustrin har tillkallats en särskildarbetsgrupp. Arbetsgruppen skall sålunda medverka i arbetet med alt ulformaerforderliga åtgärder från samhällels sida för att åstadkomma önskvärdaförändringar i vad avser bl, a, ägarförhållanden och produktionsinriktning.Gruppen skall vidare belysa de branschpoliliska, regionalpolitiska ochsysselsältningsmässiga konsekvenserna av olika utvecklingsalternativ ochöverväga vilka särskilda åtgärder sorn kan komma att krävas för att säkrasysselsättningen på berörda orter, I gruppen ingår representanter förregeringskansliet, de fackliga organisalionerna samt branschorganisationerna.Arbetet med analyser av näringslivets sammansättning och utvecklingstendensersamt arbetsmarknadssituationen i de aktuella kommunerna har redan inletts.Arbetsgruppen kommer att löpande hålla konlakt med berörda kommuner ochlänsstyrelser. Gruppens arbete syftar sålunda lill alt göra de meraövergripande bedömningarna av sysselsätlningssiluationen i berörda kommunersom efterlyser för del. Därefter får behovet avarbetsmarknads- och regionalpoliliska åtgärder prövas. Hen iEskilstuna (s): Jag ber atl få tacka industriministern för svarel på mininterpellation. I den del av svaret som är en branschöversikt betonarstatsrådet de starka skälen för ökad samverkan inom stålbranschen och anmälerregeringens beredvillighet att stödja erforderiig samordning. Hur långtregeringen kan tänka sig gå säger inle statsrådet något om, men jag har hellerinte frågai. Jag har observerat såväl restriktiva som långtgående uttalandenom graden i de samhälleliga engagemangen från regeringsledamöters sida. Härvill jag notera ett par positiva inslag i svar som jag fåll på frågor till herrÅsling. Del ena är det jag fick i förra interpellationsdebatten i ärendet, dåherr Åsling uttalade all det statliga stödet kunde ske med staten somkreditgivare eller som direkt aktiv ägare. Det aktiva ägarskapet utesluter välminoritelsposter utan inflytande. Attfackföreningsrörelsen kommer med i en arbetsgrupp som skall verka förerforderiiga samhällsåtgärder i riktning mol förändrade ägarförhållanden ochproduktionsinriktning lyckerjag är bra. Del måsle innebära alt man inomfackföreningsrörelsen ansett sig ha fått garantier för att regeringen för sindel inte bara anser sig själv ha en åskådarroll utan ansvar och engagemang.Vissa yttranden utanför har ju väckt fruktan för delta. När detgäller stålindustrin är det ju främst fackföreningsrörelsen som varil vakenför de krav som utvecklingen skulle komma att ställa. böriade t,ex. kräva planmässigt samordnade investeringarsamt marknadsföring och utvecklande av nyaprodukler för all ge sysselsättning när den gamla produktionen sviktat Åsling inte väjer undan för behovel av förenklingar iägandeförhållandena i riktning mot ell ökal slalligl ägande skall räknas honomtill godo. Men jag utgår ifrån all statsrådet är medveten om att det inomnäringslivet finns raska gossar som inle har sysselsällningen som ledsriärna,utan för vilka vinsten är allt, och de kan länkas vilja föregripa hans arbetsgrupp med fusioner som ligger i linje med deras målsällningar -jag kan illustrera vad jag menar med ire namn: , ochStora Kopparberg, Även på denna punkt tolkar jag dock posilivi,och-jag läser in i protokollet all jag fäll ett besked om alt någol sådaniinte skall få ske. Jag är tacksam för ett bestyrkande av att min tolkninghärvidlag är riktig, efiersom del är angelägel för de anslällda att få ettotvetydigt besked om atl del slatliga engagemang som anmälts innebär att enlolal samhällsbedömning skall få bli vägledande vid eventuella förändringar. Idetta avseende inskränker jag mig inle lill alt bara avse , men jagutesluter inle del företaget. Det har nämligen förekommit en deltidningsuppgifter om all vissa krafter skulle skära pipor i vassen genom attförse sig med de bäsla bitarna, vilkel skulle medföra nedläggning av reslen.Del vore bra om statsrådet kunde bekräfta alt det inte kommer au bli fråga omnågol sådani. Idagens interpellationssvar säger statsrådet alt de siruklurförändringar sommåste lill inle får gå fortare än all del går alt få fram nya jobb och attkraftiga arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska ålgärder måste sättas indär så krävs. Det låter positivt Detsamma måste sägas om att arbetsgruppenskall arbela i god kontakt med berörda kommuner och länsstyrelser och efler genomlysningav sysselsätlningssiluationen ge underiag för arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder. Sammantaget Och mol bakgrund av den krympning avEskilslunaområdeis för-söriningsbas som jag har beskrivit i min interpellationmåste della lolkas som ett jakande svar på min fråga, om statsrådet när delgäller är beredd atl medverka lill åtgärder som tar sikle på helasysselsältningssituationen i Eskilstunaområdet. Statsrådet kunde dock ha varilnågot mer konkret på denna punkt. Förutsättningarna är sådana att del hadevarit möjligt att utan all föregripa något väsentligt i andra sammanhang ge ettklarl besked om all skall ges möjligheter alt leva vidare. Liggerdel ell sådant besked i del svar jag har fått från statsrådet ? Somarbelsmarknadsslrukturen ser ut på åtskilliga håll tycker jag altindustriministern i likhel med mig närmast bör uppleva del som en lättnad allGränges och därmed en god del av Eskilstunaorlens arbetsmarknad faktisktkan lyftas ut ur den just nu svåraste problembilden genom vissa måttligastödåtgärder. Eflerdel atl specialstälsulredningen presenterades i millen av mars och jag som enföljd därav slällde min interpellation har nämligen, som Omhotet mot stålindustrin i Eskilstunaområdet Omhotet mot stålindustrin i Eskilstunaområdet statsrådet vet, vidGränges utretts alternativa möjligheter alt slärka förelagetskonkurrenskraft Därvid har framkommit atl man genom en investering i en s. k.siränggjutningsanläggning väsentligt kan sänka tillverkningskostnaderna och ikombination med den redan beslutade investeringen i skapa entillverkning av kallvalsad rostfri plåt som blir den effektivaste i ochjämförbar med ulländska konkurrenters.