prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — Del nuföreslagna sysselsättningsbidraget har den karaktären, vilket alltså hälsas medtillfredsställelse. Enligtföreliggande förslag skall sysselsättningsbidraget utgå inom en ram av ca 125milj. Delskall utgå med . för arbetstagare över 50 är. Delär maximerat lill 10 96 av företagets totala lönekostnader. Deltainnebär, som i och jag har påtalat i motionen 1476, etlbidrag med ca . om utslag sker på samtliga anslällda.Detta bör dä jämföras med de redan lidigare stora kostnadsskillnaderna i konkurrenssituationen.De kommer att uppgå till avsevärt högre belopp . Utövervad som förut sagts i debatten om detta kan jag här framhålla att i jämförelsemed ökas kostnadsläget med mer än . och i jämförelse medEngland med ca . Vimotionärer har mot bakgrund härav ansett det vara rimligt atl ge företagen denförbättring av sysselsätlningssituationen som skulle ligga i en höjning avmaximigränsen till 15 96 av företagets totala lönekostnader. Risken för all dettaskulle innebära en snedvridning av konkurrensen, som påtalats i propositionen,finner vi inte vara särskilt påtaglig. Redovisningen av antalet företag somräknar med nollresultat eller plus ger ju belägg härför. Vihar vidare föreslagit en förlängning av tiden dä stödet skall gälla lill /78. Vi anser atl tiden fram lill är för kort för attbidragen skall kunna ge någon verklig effekt. För atl vi skall fä en rimligmöjlighet att klara de omställningsfrågor del här gäller, måste stödprogrammetenligt vår mening förlängas. Kostnadernaför de av oss föreslagna åtgärderna torde totalt sett bli mindre än dekostnader som uppstår till följd av att ett betydande antal människor kan kommaalt bli friställda. I detta sammanhang vägerockså företagens planeringssynpunkter Företagen måstekunna planera sin försäljning på . Man måste under 1977vela vad man har för villkor att rälla sig efter . Detta harockså med all kraft framförts från branschhåll. föreliggande förslag kommerall i hög grad försvåra denna planering, vilket ytterligare talar för detbefogade i ett bifall till yrkandena i vår motion. Nuhar tyvärr utskottet inte kunnat bifalla dessa framställningar. Man haråberopat bidragets tillfälliga karaktär. har också berört detta isitt anförande tidigare. Han betonade alt därest ytterligare åtgärder visar signödvändiga, förutsätter han atl regeringen kommer atl allvarligt pröva detta.Det framhålles för övrigt också i utskoilsbelänkandel. Ävenom jag alltså vidhåller att de av oss motionärer föreslagna åtgärderna hadeskapat bättre förutsättningar, tar jag fasta pä vad utskottels ordförande härsagt och förutsätter att åtgärder av skilda slag kommer att vidtas för atl getekoindustrin rimliga möjligheter atl fortleva och vidareutvecklas. Delandra skälet jag vill påtala gäller den snedvridna inhemska konkurrensen.Socialdemokraterna har ju drivit en politik innebärande selektiva åtgärder, imotsats lill åtgärder av generell karaktär som vi frän moderat håll ansett varaatl föredra. Följden har blivit en snedvriden konkurrens som lett till atlförelag, som annars klarat sig av egen kraft, har råkat i svårigheter. Enliglmin mening har denna ensidiga salsning varit felaktig och vi upplever nuresultatet härav. En del av de förelag som alltså lidigare klarat sig av egenkraft har försatts i en helt ohållbar situation och tvingas att nedläggadriften. Idetta sammanhang vill jag gärna erinra om debatten om Algols Nords och Eiserssatsningar i norra . När vi diskuterade den frågan, tillät jag miganföra alt jag fann dessa elableringar från början dömda alt misslyckas. Jagvidhåller alltjämt della påstående. De var dömda atl misslyckas därför atl deföretagsekonomiska förutsättningarna för en nyetablering där av denifrågavarande textil- och konfektionstillverkningen aldrig förelåg. Men depropåer som vi framförde i samband med planeringen av verksamheten väckteinget gehör, ej heller våra varningar för vad som skulle kunna ske iBoräsomrädel. vet vi vad som har inträffat på detta område och somytteriigare understryker del betänkliga i ensidiga statliga satsningar avdenna karaktär. Jagmåste något beröra SweTeco - det har omnämnts tidigare - och del statliga engagemangsom där äger rum. När SweTeco bildades i början av 1970-lalel med hjälp avInvesleringsbanken var motiveringen all man skulle Irygga sysselsättningen försvenska konfekiionsansiällda. Vi vet nu all Investeringsbanken i olika etapperhar tillskjutit avsevärda belopp. Enligl den redovisning vi har fått frånSweTeco rör det sig för den senaste fyraårsperioden om ca 45 milj. kr.Därutöver har Investeringsbanken beviljat lån och borgen lill ungefärmotsvarande belopp. SweTeco har numeraövergått frän atl sälja svensktillverkade plagg till atl också varaimportör, som har påpekats här. Enligt den redovisning vi fick avsågledningen för SweTeco att ytteriiga öka importdelen och minska den del avproduktionen som ligger i . Vi har också fått skriftliga bevis pä atl sähar skelt. Investeringsbankensinsatser får därigenom en effekt motsatt den som från början var avsedd. Del äralldeles uppenbart alt delta medför problem hos andra svenska förelag, somalltså har fäll en ökad importkonkurrens. För SweTeco redovisas vidare atl bådeinnevarande och kommer att innebära avsevärda föriusler, vilka i sintur fordrar ytterligare tillskott från ägaren, Invesleringsbanken. Manhar kunnat belägga att SweTeco har drivit en verksamhet som i varje fall jagvill karakterisera såsom en konkurrens på felaktiga villkor. Företaget hargjort olika försäljningar till avsevärt lägre priser än som borde vara normalt.Man har erbjudit lägre priser än de förelag som inte haft det statliga stödethar kunna erbjuda. Jag kan inle finna annat än att delta är en osundkonkurrens. Jag vill gärna framhålla det betänkliga i atl ett företag, som iså hög grad är beroende av statliga subventioner, på detta sätt använder sinastatliga subventioner till all driva en konkurrens till förfång för andraföretag, som inte har tillgäng till dessa förmåner - och inte heller haftanledning alt begära dem, eftersom de kunnat driva sin verksamhet av egenkraft. Jag vill betona all den politik som har drivits på della område -selektiva åtgärder och statliga insatser - har medfört en inhemsk snedvridenkonkurrens till förfång för de förelag som haft möjlighel att av egen kraftdriva sin verksamhel. Dettredje skälet som jag vill åberopa är den ohejdade importen av tekovaror frånlågprisländerna. i och jag har påtalat delta i motionen1475. Del är ofrånkomligt att vi i vårt land sämre än vad man har gjort i andraländer har förstått atl skydda oss mot den här importen. Det har otvivelaktigtmedfört ell myckel snett konkur-rensförhällande med negativa konsekvenser förvåra industrier. Ipropositionen sägs om detta på s. 8 bl. a. följande: "På handelspolitikensområde upprätthåller en begränsning av importen avtekovaror från statshandelsländerna. har dessutom ingått en seriebilaterala lexlilbegränsningsavtal med främst asiatiska lågprisländer. Dessaavtal har ingåtts med stöd av ett 1974 gällandeinternationellt avtal pä textilområdel, det s. k. multifiber- avtalet (MFA). Utöver ovannämnda begränsningar har i några fall unilateralt infört vissa imporlbegränsningar på tekoområdel. övervakas generellt importen till av vissa lekovaror genom importlicenser. Licenserna utfärdas ulan kvantitativ be gränsning." Ivår motion 1475 har vi sagt bl. a. alt i konkrela tal har den totala importenav plagg, således konfektion och trikå, 1976 i jämförelse med 1975 i värde ökat mednära 28 96. Tas hänsyn till inflationen torde denna importökning motsvara ca 20 96 i volym. Vi konstaterar att konsekven serna av denna import har blivit en avsevärd minskning av den svenska produktionen och att dennautveckling medfört en katastrofal nedgång av orderingången för svensktekoindustri. Det ligger, säger vi, i sakens natur att "överimport" med åtföljande övertillförsel till marknaden ulgör enbesvärande propp i distributionskanalerna, till avsevärt men för orderingångenför de svenska tekoproducenterna. Vihänvisar i motionen till vad som sägs i propositionen angående gällande avtal,nämligen atl upprätthåller en begränsning av importen avlekovaror från statshandelsländer och vissa lågprisländer. Men trots detta haralltså en lekoimpori från lågprisländer som är den högsta per capita iinduslrivärlden. I värde uppgår plaggimporten frän dessa länder lill avtoialimporten, vilkel i volym torde motsvara närmare 50 96. Få branscher iSverige, om ens någon, når i närheten av denna volym i fråga om lågprisimport. Ochså begär vi då i vår motion alt skall besluta altim-portlicensgivningen för tekovaror tillämpas mer restriktivt och på flervarugrupper än . Utskottet har om delta sagt följande: "Vid sin behandlingåren och 1976 av motionsyrkanden med i huvudsak samma syfte som det nuföreliggande har utskottet erinrat om atl regeringen i sin vägning mellanolika åtgärder för all stödja den svenska beklädnadsindustrin har avstått frånomfattande importbegränsningar med hänsyn lill önskemålet att handelspolitiskaingrepp i största möjliga utsträckning skall undvikas. Syftet med detlicenstvång för import av vissa lekovaror som infördes är,konstaterade utskottet, att utvecklingen av tekoimporten skall kunna övervakaspå ett effektivare sätt än eljest. Utskottet sade sig utgå från att ansvarigamyndigheter uppmärksammade dessa frågor. övervakas importentill av vissa tekovaror generellt genom imporilicenser. Utskottetfinner inte skäl atl ändra sitt tidigare slåndpunktstagande i denna fråga.Utskottet avstyrker alltså motionen." Jagvill bara upprepa atl syftet med licenstvångei var att utvecklingen inomlekoimporlen skall kunna övervakas på ett effektivare sätt än eljest. Vadhar då hänt? Ja, nu har vi fått fram viss statistik över vad som inträffat, ochvi har fått en jämförelse av importsiffrorna och sammamånad . Jag vill här redovisa dessa uppgifter, som hänför sig lill de statistiskanumren i tulltaxan. Siffrorna är följande: 6004, underkläder avtrikå.................... 6005, överkläder av trikå...................... 6101, överkläder för herrar................... 6102, överkläder för damer................... 6103, underkläder för herrar, kanskehuvudsakligen skjorlor 7,0 Närni har lyssnat på dessa siffror har ni själva kunnat konstatera all det i mångafall föreligger en fördubbling i värde av den import som skett frånlågprisländerna. Och vill jag för tredje gången återkomma till den meningdär utskottet skriver atl utvecklingen av lekoimporten skulle kunna övervakaspä ett mera effektivt sätt än . Jag vill också ställa frågan om maninte finner den ulveckling som här har skett vara tillräcklig för att slå faslatt det måsle lill andra åtgärder än de som vidtagits, om vi skallkunna skydda oss på ett rimligt säll mol verkningarna av denna lågprisimport.Jag upprepar alltså atl det har skett en fördubbling av importen på de varorsom jag här har redovisat. Den utvecklingen borde verkligen utgöra en varning,och mot den bakgrunden har jag myckel svårt atl förslå att utskottet inte haransett sig kunna tillstyrka några ytterligare åtgärder utöver de redanvidtagna. I förevarande läge finner jag ingen anledning alt nu yrka bifall lillnågon av motionerna, men jag vill starkt understryka nödvändigheten av att deav mig här redovisade frågorna allvarligt beaktas . () kortgenmäle: Vad först gäller den motion som i och väckt är det ett enhälligt utskott som avstyrkt yrkandet i den motionen. Sedanhar här rört sig på vida fält och bl. a. varit inne på kostnadernaoch arbetsgivaravgifterna. Jag förstår inte att del måste vara ell så stortpedagogiskt arbete all förklara della med arbetsgivaravgifter. Men del är juändå löntagarna som finansierar de avgifterna, eftersom de avslår från att ta ianspråk det löneutrymme som finns. Tekoarbetarna hade med andra ord haft högrelöner , om vi inle hade haft systemet med arbetsgivaravgifter. Men ärdet ju så väl ställt för och andra borgerliga att de har chansenatt ta bort arbetsgivaravgifterna. Jag förstår därför inte varför ni slår häroch klagar . Närdel sedan gäller regeringens proposition om så fastslogs delfaktiskt i den propositionen alt etableringen av var en bra satsning medhänsyn till de sysselsättningsproblem, speciellt för kvinnor, som fanns iNorrland. står alltså där inte bakom den borgerliga regeringens synpå frågan. Slutligenhar jag också konstaterat att när del gäller importen av tekoprodukter ochimporiskydd är de borgerliga splittrade. och vissa andrafolkpartister har sålunda där en hell annan uppfattning än herrar Nyhage ochMagnusson i . De förstnämnda anser all vi är för restriktiva, och de villha en ökning av importen från . Del skulle alltså betyda all vi fickännu fler lekoplagg, eftersom det väl i stort sett är det som lågprisländernahar atl skicka hit. Jag tycker faktiskt att ni får klara ul begreppensinsemellan när det gäller dessa frågor. Det är ganska angeläget, om vi skallfå någon klarhet i vad det egentligen är ni vill. () kortgenmäle: Beträffande arbetsgivaravgiften vill jag bara konstatera vadverkligheten visar. Del är alldeles uppenbart alt arbetsgivaravgiften påtagligtmedverkar till en höjning av kostnadsläget för industrierna. I synnerhet gällerdetta exportindustrierna, som kraftigt får sin konkurrensförmåga försämradgenom avgifter av skilda slag. Det behövs, enligl min mening, inte något stortpedagogiskt arbete för atl inse detta. Spåren förskräcker verkligen, vilket jagtycker att även skulle vara villig att erkänna. Närdet gäller trodde jag faktiskt atl och jag varganska överens om bedömningen av etablering av en industri på ett ställe, därde företagsekonomiska förutsättningarna saknas. Jag vill i alla fall påstå altjag har fått rätt i min bedömning efter den ulveckling som skett, och jag villkraftigt understryka atl även Boräsbygden i hög grad drabbats. Även på denpunkten trodde jag att och jag var överens. Jag har alltså svårtall inse del meningsfulla i alt man genom insatser av den här karaktären i endel av landel försätter en annan del av landet i en besvärlig situation. Det ärjust del som har hänt i , enkannerligen då i - ochäven i , del vill jag gärna ha sagt. Jag trodde faktiskt alt fruHörnlund och jag var överens på den punkten, men efter del inlägg som hon nysshöll tycks så inte vara fallel. FruHÖRNLUND (s) kort genmäle: När del gäller arbetsgivaravgifterna vidhåller jag fortfarande att detär löntagarna som finansierar dessa. Annars skulle detta ha tagils ul i löner.Jag har ju rekommenderat alt försöka övertala den borgerligaregeringen atl ta bort arbetsgivaravgifterna; då får vi se vad det blir förresultat. vill jag säga atl det inte gällde vad jag tycker om denetableringen ulan vad den borgerliga regeringen skrivit i den proposition somlåg på bord . Jag ville bara konstatera all inteinstämde i den borgerliga regeringens synpunkter. Del var f ö. ganska belysande att inteville la upp im-portfrägan, eftersom jag påvisade skiljaktigheierna mellanfolkpartiet och två moderater. Del hade varit intressant atl fä en redogörelseför hur ser på den saken. tm) kortgenmäle: Jag har framfört mina synpunkterbeträffande importfrägan, dels när vi diskuterade frågan om ochAB Eiser, dels . Jag tycker alt det skulle räcka med den redovisning somjag därmed har lämnat. F. ö. framgår del också av de inlämnade motionerna. Beträffande löneutrymmetvill jag säga atl vi kanske inle skall diskutera lönefrågorna i del härsammanhanget. Jag konstaterar bara att lönerna är en avialsfråga, under det attarbetsgivaravgifterna är pålagor som staten lägger på företagen. Från statenssida kan man alltså medverka till alt begränsa den biten av kostnaderna. I dethär sammanhanget vill jag alltså inle dra in lönerna. Det är en avialsfråga somfår ses ur andra aspekter. Jag vidhåller min uppfattning och kommer också attframdeles arbeta för att begränsa kostnaderna för det svenska näringslivet,inte minst för tekoindustrin, genom minskning av avgifter av del här slaget. Herr förste vice talmannen anmälde atl all till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Häreftertillkännagav herr förste vice talmannen att anslag utfärdals om sammanträdetsfortsättande . i (fp): Vid del här laget är väl del mesta som behöver sägas i tekofrågan redansagt, och jag inskränker mig därför till en del rätt kortfattade refiexioner. Närvi behandlar insatserna för alt försöka bromsa upp den snabba nedgången isysselsättningen inom tekoindustrin och stärka de delar som harframtidsutsikter, finns del anledning att erinra om att denna utvecklingsannerligen inte kommit som en blixt frän klar himmel. Svårigheterna attupprätthålla den svenska tekoindustri som växte sig stark under efterkrigstidenfick sin första dramatiska tillspetsning i slutet av 1950-lalet, då bl. a.Norrköpings textilindustri slogs ul, vilket ledde till alt hela näringslivet iNorrköping omdanades under 1960-lalel. med klarade sigbättre genom den krisen och blev alltmer lekocentrum i . Betecknande äralt tekoindustrin i svarar för bortåt två tredjedelar avinduslrisysselsällningen i regionen. Ser man pessimistiskt på tekoindustrinsutveckling - och det är svårt all inte göra del - verkar det som om det nu ärBoråsregionens lur alt gå samma väg som gjorde i slutet pä1950-talet. Närdel årliga bortfallet av arbetstillfällen nu ligger på eller mer om åretär del inte att undra på om både företagen och de anslällda frågar sig vart detskall bära hän. Del här är en utveckling som pågått ,och har tekofrågan varit föremål för debatt i mesl varjeår. Dereservanter som ställer sig kritiska lill de åtgärder som föreslås bordekanske erinra sig - och del har också påpekats av flera talare -hur passbegränsade åtgärder den gamla regeringen vidtog för atl hejda färden i denutförsbacke som tekoindustrin befunnit sig i alltsedan slutet av 1950-talel.Del finns många - inte bara inom tekobranschen - som om det agerandet användertalesättet: för litet och . Del finns nog ingen medkännedom om tekobranschens problem som ÅtgärderJÖr text 11-och konfektionsindustrierna vill påstå att de förslagsom vi nu har att ta ställning till kommer att eliminera branschenssvårigheter, trots att dessa förslag innebär insatser som är väsentligt meromfattande än de som lidigare behandlats i . Förhoppningsviskommer de föreslagna stödformerna alt något bromsa den nedåtgående trenden ochskapa visst rådrum för atl ordna andra arbetstillfällen. Och det bör även varamöjligt atl åt delar av tekoindustrin ge sådan finansiell styrka ochföretagsstruktur all de kan hävda sig i fortsättningen. Reservanternaär starkt kritiska mot utformningen av sysselsättnings-stödet som närmast fårgenerell karaktär. Med hänsyn till alt tre fjärdedelar av branschen inlekan uppfylla kravet på lönsamhet tror jag att det är nödvändigt med en sådanutformning som proposition och utskott förutsätter. Visstkan selektiva insatser i en del lägen vara befogade och ge god hjälp, menerfarenheterna från den tidigare regeringens selektiva åtgärder inomlekobranschen har inle varit helt uppmuntrande. Förut friska grenar påtekoirädet har ofta börjat vissna när de selekliva stödåtgärderna satts in föratt rädda sjuka grenar. Så känslig är faktiskt den här branschen. Denkritik som reservanterna riktar mol förslaget att sysselsättnings-stödet kankomma alt omfatta personal som bl. a. sysslar med importerade varor tycker jaghar mera fog för sig. Näringsutskotlet säger dock uttryckligen att syftet medålgärdsprogrammel är alt möjliggöra en lönsam produktion i ochframhåller all synpunkter från de fackliga organisationerna ochbranschorganisationerna skall inhämtas. Jag utgår från att deras synpunkterkommer att väga tungt vid en bedömning av om stöd bör utgå eller ej tillföretag som har såväl svensk som utländsk tillverkning på sitt program. Om manvill vara realistisk måsle man väl ändå erkänna all vissa företag inleskulle kunna upprätthålla någon svensk tillverkning utan bidrag fråninkomsterna på ullandslillverkning. Slulligennågra ord om de tankegångar om ett alltmer växande statligt engagemang itekobranschen som vpk-motionen direkt föreslår och som de socialdemokraliskareservanterna mera försiktigt antyder. Visst kan del hända att vi råkar i densituationen atl statligt övertagande av delar av textilindustrin kan blinödvändigt för all Irygga den försörjningsberedskap på det textila området somvi måsle ha och även för all klara sysselsättningen. Vi har ju dock hittillssett en del statliga inhopp i teko under 1970-talel. Alla kan man väl intebeteckna som uppmuntrande. Jag är inte doktrinär i den här frågan, men jag berändå alt vi skall slippa 80. Vi har nog av 80. Enenda sak lill. Del kanske allra viktigaste när fortsatt stark nedgång drabbarorter och områden med betydande lekodominans är alt regeringen infriar deutställda växlarna om atl medverka till atl skapa nya arbetstillfällen i dessaområden. Jag vill gärna ta fasta på de förnyade försäkringar somindustriministern gav alldeles här, bl. a. beträffande Boräsomrädel, är bråttom. Meddessa ord ber jag atl få yrka bifall lill både näringsutskoiiets förslag ibetänkandet nr 41 och arbetsmarknadsulskotlels förslag i betänkandet nr 30. FruHÖRNLUND (s) kort genmäle: Industriministern har ju faktiskt deklarerat att lokaliseringsbidraginte kan komma i fråga i . Han hävdade att det borde finnas en skillnadnär det gäller stödområdet kontra andra orter. Jag beklagar detta. Det varemellertid klargörande för en del personer som trodde alt det beslul vi fattadeför en eller hade den innebörden. i Boråstillhörde ju dem som trodde att så var fallel. Dä hade han ett utomordentligttillfälle atl stödja min reservation, som också innebar ett bifall till hansmotion. Om m. fl. borgerliga frän Älvsborgsbänken ställt sigbakom ett konkret förslag om att lokaliseringsbidrag skall utgå i enlighet medlänsstyrelsens förslag i hade delta inneburit en viljeinriktning.Nu nöjde sig emellertid herrarna och damen med välvilliga skrivningar, som intet förplikligar. Här går också skiljelinjen mellan ochmig. Det var statsrådet senasle replik till mig som föranledde migatt återigen begära ordet, eftersom jag tidigare saknade replikräli. Jagtycker att det är en ful debalteknik använder när han i sin sistareplik först pådyvlar mig en mängd uppfattningar som jag aldrig har givitullryck för och sedan försvinner ut ur kammaren, men jag vill ändå tillprotokollet anföra följande: Jagtänker först ge slatsrådet Åsling en eloge, faktiskt, för hans ändrade attitydtill ett statligt ägarengagemang. Det är alltså som har lillnyklratpå den kanten. Del skulle för resten inle förvåna mig om han så småningomkommer atl lägga fram ett förslag om förstatligande, kanske av en viss del avden här branschen, ifall han anser detta nödvändigt från vissa synpunkter. Hangår emellertid då helt emot i på denna punkt, eftersom herrSvensson i debatten har sagt att han inte kan tänka sig något förstatligande. Ochherr Åsling går emot uppfattning på en punkt till: del gällerfrågan om socialisering, där anser alt vi socialdemokrater iegenskap av oppositionsparti har blivit större socia-liseringsivrare än vivarit lidigare - låt vara atl har hell fel i sina bedömningar påden punkten. säger t. ex. att vi i vår motion har gått ifrån kravenpå statligt ägande och accepterar regeringens förslag lill åtgärder. Nej, vihar i motionen inle alls frångått kraven på ett ökat statligt ägarengagemang -det slår klart och tydligt utsagt där - men vi har gått med på de förslag till åtgärderför att klara tekoindustrin som regeringen har lagt fram. Jag vill poängteraatl vår bedömning av regeringensförslag till åtgärder har gjorts mol bakgrunden av atl de initiativ som vitagit upp i molionen kommer till stånd. Idebatten har jag hela liden hävdat alt ett ökat statligt ägarengagemangär ett nödvändigt instrument som vi inle vill avhända oss. Jag har därmed intesagt - och det har vi pä den socialdemokraliska sidan inle heller sagt tidigare- att vi måste gå in och förstatliga hela branschen.