prot · G00932 · 1976-12-31 00:00:00 — Därmedpåslår vi inle att chaufförerna inom transportnäringen orsakar olyckor i störreutsträckning än andra trafikanter. Det är väl snarare så alt yrkeschaufförernabesitter en väsentligt större körskick-lighet och vana än de fiesta andratrafikanter på vägnarna. Det står emellertid klartför alla att den ökade trafiken under storhelger Vissa föreskrifter för mopedister, m. m. Vissa föreskrifter för mopedister, m. m. och veckoslut gör atlockså riskerna för olycksfall ökar. Allt fler privatpersoner skaffar sigbilar, och enligt prognoser kommer den trenden att hålla i sig. Del är vidveckoslut och som man ger sig ut i trafiken med sina bilar. Vi måstealltså räkna med en ökad trafikiäthet . Det är då av stor vikt attvidta åtgärder som bidrar till atl förhindra olycksfall på vägarna. Detunga fordonen - ofta med släpvagn - utgör ett stort riskmomenl i irafiken,speciellt för s, k. söndagstrafikanter, dvs. sådana som inte har tillräckligvana och rutin i fråga om landsvägskörning. Inte sällan fel-bedömer dessaförare möjligheten lill omkörning av exempelvis lastbilar med släp. Än så längevisar statistiken beträffande trafikolycksfall att ligger bra till iförhållande till många andra länder. Men en ökad trafiktäthet kan snabbtförändra dessa siffror i negativ riktning. Dessutom är irafikolycksfallenalltför många för atl man inte skall vidta alla länkbara åtgärderför att nedbringa dem. Ettförbud mot tung trafik , då många människor är ute på semesterresor,och under storhelger är en åtgärd som effektivt skulle bidra till att nedbringaantalet trafikolycksfall. Många dödsolyckor och mycket mänskligt lidande skullekunna förhindras genom en sådan åtgärd. Samhällets ekonomiska åtaganden -vilket dock måste anses som en andrahandsfråga - skulle också kunna nedbringasväsentligt. Enannan aspekt, som kan läggas på ell förbud mol lunga transporter under helgeroch vissa veckoslut , är att chaufförerna får en bättre arbetstid ocharbetsmiljö. De slipper ligga på vägarna och , när andramänniskor kan koppla av. Jag tror alt del skulle vara en välkommen förbättringför denna yrkeskategori, som verkligen inte har en avundsvärd lott i vad gällerarbetstidens förläggning. Jag vill också påpeka att exempelvis , , , Spanienoch har infört förbud liknande det som vänsterpartietkommunisterna här föreslår och att inskränkningar i olika former förekommeräven i , , och . har generelltförbud mot tung trafik mellan kl, 15.00 och . Frankrikehar inle något generellt förbud under veckosluten , däremot ell förbudunder en period med speciellt intensiv trafik, till slutetav augusti. Det är ett sådant förbud som vi vill införa här i . IVästtyskland har man för att underiälla se-mestertrafiken haft förbud mol tungtrafik över elva veckoslut . Del är alltså inte fråga omnågon särbehandling av den tunga lastbilstrafiken i , eftersom förbudförekommer även i andra länder. Med det anförda och med hänvisning till vad som anförs i motionenhemställer jag om bifall lill yrkande 3 i motionen 1547, I övrigt ansluter vioss till utskottets hemställan. Under della anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Såsom har framgått av de tre inläggen är det olika saker som behandlasi trafikutskottets betänkande nr 4. Förstvill jag ta upp frågan om obligatoriskt hjälmtvång för mopedister, vilket fruEkelund har motionerat om och här argumenterat för. delar denuppfattning som motionärerna har givit uttryck för, nämligen att det frånirafiksäkerhetssynpunkt är högst angelägel atl de som färdas med moped harhjälm. Frågan har varit föremål för utredning. Nordiska irafiksäkerhelsrådethar behandlat detta ämne. Den särskilda trafiksäkerhelsulredning medpariamentariskl inslag som arbetar i vårt land härjämte trafiksäkerhetsverketställt sig positiv till förslaget om obligatorisk användning av hjälm. Attstatsmakterna inte har genomfört förslaget sammanhänger med den lågaanvändningsfrekvensen. vid mopedåkning användes av 6,2 96 1973, 6,1 %1974, 11,4 96 1975 och 9,1 96 1976. En ökning har alltså skett från 5-6 96 till10-11 96 under dessa år. Men användningsfrekvensen är mycket låg. Eftersomdet är förhållandet, borde man lagstifta, framhåller . Vi villemellertid inte ha en lag på papperet utan vill ha lill stånd en lagstiftningsom efterlevs. Därför anser vi alt innan man fattar ett så drastiskt beslut somatt införa obligatorisk användning, bör man bereda marken genom information, såatt det är naturiigt att använda hjälm. IGöteborgsområdet har man givit speciell information och särskilda kurser. Därhar man vid .mätningar kunnat notera en användingsfre-kvens på uppemot 40 %.När användningen kommer upp i sådana siffror, är det betydligt lättare att gåöver lill ett obligatorium. Då kan man förvänta sig en bättre efterlevnad avdenna lagstiftning. Ulskoltetanser alt trafiksäkerhetsutredningen skall följa denna fråga. Utskottet äremellertid inte främmande för en lagstiftning på della område . HerrÅkerlind fullföljer sin linje här i kammaren som motståndare tillbilbälleslagen. Han säger att han får telefonsamtal från människor,som beklagar sig över denna lagstiftning. Vid ungefär 60 96 av allasingelolyckor med dödlig utgång använde förarna inte bilbälte. Enväldigt stor del av dessa människor skulle ha överlevt, om de haft bilbälte påsig. Tyvärr kan inte dessa människor ringa till . Ulskoltethar sagt, med anledning av motionen 2099, att eftersom frågan är föremål förövervägande skall inte ta någon ställning just . Men låt mig ocksåsäga att inte kan påstås vara särskilt konsekvent. 1 nästa ärendesom vi skall behandla, trafikutskottels betänkande nr 5, har nämligen herrÅkerlind moiionerat oni all man även skall få använda irepunklsbälle och intebara rullbälie. 1 del ena ärendet är han emot bilbälte, och i nästaargumenterar han för en annan bilbältestyp. Vissa föreskrifter för mopedister, m. m. för mopedister, m. m. HerrHallgrens inlägg handlade framför allt om förbudet mot tung trafik under vissahelger. Vi har haft ett sådant förbud under . Erfarenheterna harvisat sig vara goda, och man har därför successivt utsträckt den tid somomfattas av förbudet. har tiden utökats till 24 dagar.Förbudet gäller numera även under sådana då det lidigare inte har råttnågon begränsning av den tunga trafiken - påskhelgen, . Trafikutskottetanser att det s. k. helgförbudet är en mycket bra åtgärd. Utskottet förutsätteratt regeringen följer frågan på samma sätt som den tidigare regeringen gjordeoch successivt utsträcker helgförbudet om det är nödvändigt med hänsyn tilltrafiksäkerhet och framkomlighet. Däremot anser vi att det inle ärerforderligt med någon särskild åtgärd från sida. Meddel anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifall till trafikut-skolletshemställan i betänkandet nr 4. HertÅKERLIND (m): När man hör kan man knappast tro att han tillhörtrafikutskoUet. Jag föreställde mig att som ledamot avtrafikulskoltet hade satt sig in i vad motionen i nästa ärende gäller. säger atl jag talar mot mig själv, eftersom jag tillsammans med herrNyhage har motionerat också om att man skall få montera in trepunktsbälten. Jaghar inte på något sätt talat mot bilbältesanvändningen, herrHugosson. 1 nästa ärende gäller del också en frihetsfråga. Skall man få ha baraen sorls bälten eller skall man få ha två sorlers? Det är detla -det gäller.Jag upprepar:-Jag har aldrig någonsin talat mot användning av bilbälten, menjag har talat för friheten alt använda eller inte använda bälte. Jag har talatmot lagstiftning och tvång. säger alt 60 96 av dem som dödats itrafiken inle har haft bälte. Det är ju ett bevis så gott som något för attlagstiftningen inle har fungerat. Bättre hade det kanske varit om man följt denlinje som jag pläderade för när lagstiftningen antogs: mycket större anslagtill upplysning om bältets fördelar - och nackdelar, för det finns sådanaockså. Upplysning tror jag stenhårt på, men en lagstiftning som inte har haftstörre effekt än atl 60 96 av de irafikdödade inle använt bälte tror jag intepå. Sådana lagar leder bara till ell samhälle där vi skall styra människornamed lagstiftning, och det vill jag inte vara med om, annat än när det ärabsolut nödvändigt. När bilbälteslagen infördes i vårt land var användningsfrekvensen 25 å30 96. Den hade successivt ökat efter en mycket intensiv information, men denlåg alltså på ungefär 30 96. I det läget ansågs, med hänsyn till de uppenbarasäkerhetsvinster som man uppnår genom alt använda bilbälte, en obligatorisklagstiftning ofrånkomlig. det inte 100-procenlig menåtminstone 90-procenlig användingsfre-kvens, och det är viktigt atl manständigt ger information om det angelägna i användningen av bilbälte. Ivårt land och i andra länder, där bilbälteslag finns, har man klara bevis föratt användning av bilbälte har en mycket positiv effekt för dem som råkar utför olyckor. Man räknar med en 20- eller 25-procentig nedgång i antalet dödadeoch svårt skadade. Och när jag nämnt att ca 60 96 av dem som omkommit isingelolyckor icke hade bilbälte på sig, så är väl detta, , ettbra exempel på att om man icke använder bilbälte utsätter man sig för betydligtstörre risker. Motden bakgrund jag här angivit är det förvånansvärt alt en ledamot av argumenterar mot en åtgärd som från irafiksäkerhetssynpunkt ger mycketpositiva resultat. Vissa föreskrifter för mopedister, m. m. HertÅKERLIND, (m): Alt diskutera den här frågan med innebär tydligendetsamma som goddag-yxskaft. Jaghar aldrig sagt att användning av bilbälte inte ger någon positiv effekt.Sammantaget kan man troligen alltid få statistik som visar att det är enpositiv effekt. Det finns negativa effekter också - det har jag sagt och manskall inte glömma bort detta, men sammantaget kan man nog aldrig få fram enstatistik där det inle är en positiv effekt av användningen. Deltaråder det ju inga skilda meningar om. Vad slår och argumenterarmot? Vadvi har skilda meningar om är huruvida det behövs en lagstiftning eller inte.När man införde denna lag, säger , var det närmare 30 96frivillig användning. Om jag inte minns fel var det drygt 31 96 - siffran hadegått upp med ungefär 15 96. Vad är det som säger att vi inleskulle ha haft samma användningsfrekvens nu som vi har med en lagstiftning, omvi hade gått frivilligvägen med mycket upplysning? Ingenting - det finns ingenstatistik på det. Bevisadet med statistik i stället för att argumentera mot sådant som jag inte harsagt! Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till yrkandet 3 i motionen nr 1547av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Obligatoriskhalkkörning i körkortsutbildningen, m. m. Den som vill att kammarenbifaller trafikuiskottets hemställan i betänkandet nr 4 mom. 4 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill yrkandet 3 i motionen nr 1547. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: § 17 Obligatorisk halkkörning i körkortsutbildningen, m.m. betänkande 1976/77:5 med anledning av motioner berörande vissaföreskrifter i körkortskungörelsen (1972:592) och fordonskungörelsen(1972:595), m. m. Många bilister i har fållen viss övning i och erfarenhet av att köra bil på hal vägbana. motion har två centerpartister begärt en utredning om införande avobligatorisk halkkörning som ell moment i körkortsutbildning. Del tycker jag ärett utomordentligt bra krav. Vi ställde oss från socialdemokratisk sidapositiva till motionen och yrkade bifall till den i utskottet. Men underarbetet i utskottet framgick det att en arbetsgrupp inomirafiksäkerhetsverket håller på atl ytterligare utreda behovet av halkbanor ivårt land och kommer atl lägga fram förslag i ämnet. Jagtycker emellertid att utskottet kanske något mer markerat än vad som skett ibetänkandet kunde ha understrukit vikten av att vi får möjligheter tillutbildning i halkkörning över hela landet. 1dag finns del irafikövningsplalser på fyra håll i landet, och där är övning ihalkkörning obligatorisk. Men i alla övriga delar av landet där sådana banorinle finns är det heller inte något obligatoriskt krav på ett sådant moment ikörkortsutbildningen. Jag tycker det är principiellt felaktigt att anpassakraven på körkortsutbildningens utformning med hänsyn till om det finnshalkövningsbanor eller inle. Jag menar alt kraven skall vara lika för allaoavsett var i landet man tar sitt körkort. Konsekvensenav den principiella inställningen blir all man måste se till allhalkövningsbanor tillskapas över hela landet. Jag hyser därför denförhoppningen att den nämnda arbetsgruppen inom trafiksäkerhets- verket skallpresentera resultatet av sitt arbete och lägga fram förslag i den riktningen.Det är viktigt från såväl irafiksäkerhetssynpunkt den som principiell synpunkt atl vi harett enhetligt system över hela landet. Hert NYHAGE (m): I motionen 1975/76:1596 har och jag yrkat att även bältenav trepunklsiyp skall godkännas vid inmontering av bilbälten. Enligtnu gällande bestämmelser godkänns endast s. k. rullbälten vid nymontering. Dethar emellertid visat sig att rullbältena inte alllid är lillföriilliga. Det harsålunda kunnat bevisas att rullbältel över huvud tagel inte alls låst sig vidett antal olyckstillfällen. Vid andra tillfällen har del kunnat konstateras attlåsfunklionen varit för långsam. Följden härav har blivit skador för de åkande,ja i några fall har t. o. m. dödsolyckor inträffat. Frånskilda håll har därför begärts atl också fasta bilbälten av tre-punktstyp skallgodkännas. Skälet härför är hell enkelt att de bedöms vara helt tillförlitliga. Vimotionärer tycker all detla är en i högsta grad rimlig begäran, och vi harsvårt atl förstå att utskottet inte velat respektera den enskildes önskan omvalfrihet på detta område. I betänkandet anförs att enligt vad utskotteterfarit anses rullbältena fylla rimliga krav på tillförlitlighet.Hanlerbarheten skulle därtill vara bättre. Detlaär verkligen inga hållbara skäl för att avstyrka motionskravet alt ocksåtrepunktsbälten skall godkännas. Hanlerbarheten måste väl ändå vara bilköparensensak, och säkerheten när del gäller trepunktsbälten kan inte ifrågasättas. Utskottetsställningstagande är som sagt svårförståeligt. Det är emellertid enhälligt,varför jag avstår från att här yrka bifall till motionen. Obligatoriskhalkkörning i körkortsutbildningen, m. m. Idetta anförande instämde (). HerrLOTHIGIUS (m): Till att börja med: Det är bra all nöjt sig med ettsärskilt yttrande och inle fogade en reservation till betänkandet. Situationenär ju den alt utskottet är positivt till en utvidgning av utbildningen ikörning på halkbanor eller i halt väglag, dvs, att försöka utbilda blivandebilförare för att klara sådana situationer. Det är nödvändigt och mycketviktigt i det här landet. har vi emellertid bara fyra halkbanor i landet ochknappast det, eftersom det är brist på medel. Om vi skulle införa ettobligatorium skulle vi behöva en halkbana i nästan varje kommun, dvs. I vissa stora kommuner behövs mer än en, medan givetvis vissa småkommuner kan samsas om en halkbana. Delsom avses i det särskilda yttrandet är obligatorisk undervisning förkörkortsaspiranter. Det är inte lätt för utskottet att hanlera Obligatoriskhalkkörning i körkortsutbildningen, m. m. den här materien. Dessutomarbetar den nämnda utredningsgruppen i . Detskulle innebära myckel stora kostnader atl införa ett obligatorium, och stateneller kommunerna skulle få betala de här halkbanorna i snabb takt, eftersom det- om man införde obligatorium - skulle bli nödvändigt att färdigställa dem viss i lagen bestämd lidpunkt. Vi har halkbanor som kostar miljoner,men del borde vara möjligt - och vi är intresserade av all med hjälp av densittande arbetsgruppen nå del målet - all få fram enklahalkbanor till lägre kostnader. De halkbanor som finns i kan vi inte fortsätta atl använda i full usträckning med anledning av att varken statsmakter eller kommuner har medel för det. Det är givelvis otillfredsställande. Meni en :5ådan situation kan vi inte heller medverka till införandel av ettobligatorium. Innan ett sådant beslut kan fattas måste man vela om kommunernaär positiva och villiga att salsa; vi måste ha positiva besked från dem. Det ärockså viktigt att del kommer fram konstruktioner som innebär billiga halkbanor.Exempelvis kan man utnyttja nedlagda asfaltvägar. Man bör slippa ha en alltfördyrbar kontroll av dessa halkbanor, med människor som är anställda för attsköta dem. De borde kunna skötas på annat sätt. Dettaär alltså bakgrunden lill vårt ställningstagande, och jag tror alt herrHugosson förslår det. Däremot tycker jag all han gör helt rätt i alt pläderaför halkbanor. Närdel sedan gäller trepunktsbältena kan det ligga någonting i önskemålet att fåen valmöjlighet. Men detta är också en fråga om trafiksäkerhet och en fråga omatt förmå människorna all använda sig av bältena. Det skapas nya konstruktionersom förs ul på marknaden - exempelvis en modell därbilbältet omsluter en när man går in i bilen; det hela sker alltså på automatisk väg. Trepunktsbältenahar den svagheten att det kan uppstå onödiga skador vid kollisioner - genom attbältena är uttöjda och inte har den rätta vidden, genom alt folk inte sköterdem som de borde skötas. Utskottet är också av den uppfattningen att nyakonstruktioner i fråga om rullbälten konimer att göras. Det är viktigt atl mani bilarna har en sådan sorls bälte som människorna är beredda atl använda sigav; vi måste göra del så smidigt som möjligt för människorna att användabältena. Överhuvud taget är det ytterst nödvändigt all man på bl. a. delta område stiftarsådana lagar alt människorna är beredda att följa dem. Exempelvis visar det kontroller alt det är få som håller på lagen om att man inte får gåmot röd gubbe. Likaledes visar polisens kontroller närdet gäller efterlevnadenav hastighetsbegränsningarna inom vissa områden att det kan vara upp till 70-8096 av bilisterna som inte följer lagens bestämmelser om begränsade hastigheler. Vimåste alltså följa upp lagstiftningen i takt med människornas vilja ochmöjligheter atl själva följa lagbestämmelserna. Jag är naturiigtvis medveten om all om man kräver obligatoriskutbildning i halkkörning över hela landet innebär detta kostnader. Jag trorkanske inte att man måste anlägga en halkövningsbana i varje kommun, menförvisso måste ett stort antal till. Men, herr talman, skall vi ökatrafiksäkerheten får vi naturligtvis också vara beredda att ta de ekonomiskakonsekvenserna. Det är klädsamt att höra att representanter för denförutvarande oppositionen nu känner delta kostnadsansvar. Delsom förvånade mig var all inle med ett enda ord berörde den principiellafrågan, nämligen att det i fyra områden i vårt land finns halkövningsbanor ochatt det där är obligatoriskt för att få körkort atl ha genomgått utbildning ihalkkörning, medan det i alla övriga delar av landet - där man inte hartillgång lill halkövningsbanor - inte är något obligatoriskt krav på sådanutbildning. Jag tycker del är principiellt slötande all vi har det på detsättet. Obligatoriskhalkkörning i körkortsutbildningen, m. m. Hert (): Naturiigtvis är en ny regering beredd alt la kostnadsansvar om detvisar sig att en viss åtgärd är absolut nödvändig och att vi måste klara av ettproblem. Men vi har kanske inte alla klart för oss vilka stora kostnader ensådan här lagstiftning skulle medföra. En dylik halkbana måste bemannas, ochmänniskor skall betalas för detta. Man skall ha snöröjning, och banan skallskötas minutiöst för atl över huvud laget fungera. Del medför stora kostnader.Vi vill ha en undersökning på detta område för all kunna fatta ett framtidabeslut i ärendet, och vi har inle tillräckligt underlag f n. Det är bl. a. motden bakgrunden vi inte kan tillstyrka ett obligatorium, I ett område somStockholmsområdet, där frågan redan är löst, tycker jag all det är naturligtalt ha delta obligatorium. Men del bör finnas möjlighet för dem som sköterkörkortsutbildningen i andra områden att välja om de vill ha ett obligatoriumeller inte. Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:2 med anledning av motioner omförsöksdjursverksamheten m. m. Åtgärderför att motverka negativa effekter av svavelutsläpp § 19 Åtgärder för attmotverka negativa effekter av svavelutsläpp Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1976/77:4med anledning av propositionen 1976/77:3 om åtgärder föran motverka negativaeffekter av svavelulsläpp jämte motioner. HerrHOVHAMMAR (m): Försurningen av vår miljö är, som alla vel, ett mycket allvariigtproblem, och de åtgärder som har föreslagils i proposition 1976/77:3 är därförsynnerligen välkomna. På vissa punkter ligger de emellertid i underkant av vadman kan önska. Naturligtviskommer en lag om ökad övergång till lågsvavligt bränsle att betyda starkt ökadekostnader både för bostadsuppvärmningen och för industriproduktionen.Kostnadshöjningarna kommer givetvis all yllerligare försämra deninternationella konkurrenskraften för svensk industri, och del är i och försig ett myckel stort problem i den svåra situation som svenskt näringsliv f n.befinner sig i Ändå anser vi att vi måste la de kostnaderna, därför alt vitrots allt anser atl hänsynen till människors hälsa är det viktigaste. Menockså samhällsekonomiska skäl gör dessa kostnader nödvändiga. Försurningen harnegativa effekter på jordbruksproduktionen, speciellt i områden som har låg s.k. buffringsförmåga, och troligen också för skogsproduktionen. Försurningenmedför också starkt ökad förvittring av byggnader och starkt ökande rostskadorpå metallkonslruktioner, maskiner och bilar. Nästanlika viktigt som allt detta är dock att en övergång till bränsle med lägresvavelhalt ger oss en grund atl stå på när vi vill agera internationellt molförsurningen. Försurningen och miljöförstöringen är ju ett internationelltproblem. På del internationella planet har myckel litet gjorts. I vissa delarav vårt land kommer inle mindre an av det sura nedfallet från källorutanför våra gränser. Och än värre håller det på all bli. Som exempel kan jagnämna att största oljeraffinaderi kört i gång - f n. dockendast med halv kapacitet - utanför i . Man tillåter här ettsvavelutsläpp på 2 96. Detta innebär att raffinaderiet redan nu släpper ul ca760 kg svavel dygnet runt, och . Dehöga svavelutsläppen tolereras av de västtyska myndigheterna därför att anläggningensbåda skorstenar är , vilket gör alt praktiskt tagel helasvavelmängden med vindarna kommer att transporteras utanför Västtysklandsgränser. Mankan räkna med att en stor del av detta nedfall kommer atl hamna i södra ochvästra . Inte minst i , i där jag själv hör hemma,har detta redan vållat myckel stora problem och skador. Del måste därför varaen mycket angelägen sak för regeringen att med största kraft och snabbhet agerainternationellt. ansluta mig till punkten 3i m. fl. motion i ärendet. Den internationella aspeklen fårunder inga omständigheter glömmas bort i detta sammanhang. har glädjandenog också mycket starkt understrukiis i utskottets betänkande. Idet här sammanhanget måste man också observera en ökande förekomst avtungmetaller i vår miljö. Vid en vetenskaplig undersökning av vissa västsvenskasjöar har påvisats förvånansvärt stora mängder tungmetaller i vattnet. Man harkonstaterat av bly, kvicksilver, kadmium och zink som är fem gångerhögre än de naturliga värdena. Ingen av dessa sjöar har varit utsatt förutsläpp av tungmetaller, varför de skadliga ämnena måste ha förts lill områdenamed luften eller orsakats av något i luften. Effekterna av dessa tungmetaller ivatten är svåra att spåra hos människan därför att del tar innan devisar sig. Man vet dock att dessa tungmetaller inle bryts ner, och det är illanog.