prot · G00958 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:58 i5 1 Justeradesprotokollet för den 13 innevarande månad. S 2 Upplästes följandetill kammaren inkomna ansökan: Undertecknadfår härmed anhålla om ledighet från riksdagsuppdraget för bl. a. politiskforskning den 1 februari-den 15 mars 1977. Kammarenbiföll denna ansökan. Herr talmannen anmälde att iStockholm skulle inträda som ersättare för under hans ledighetfrån riksdagsman-nauppdragel. ömen ny kvinnoklinik vid i § 3 Om en nykvinnoklinik vid i Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara ()anmälda fråga, 1976/77:158, till herrsocialministern, och anförde: har frågat socialministern om han är beredd att medverkatill alt projekteringstillstånd lämnas för ny kvinnoklinik vid Akademiskasjukhuset i . Enligt fastställdärendeförieckningärdet jagsom har all besvara frågan. Enligtvad jag har inhämtat avser kommittén för Akademiska sjukhusets i Uppsalautbyggande att lägga fram förslag om uppförande av ennybyggnad för sjukhusets kvinnoklinik och begära projekieringsuppdrag.Framställningen kommer då all prövas av regeringen i vanlig ordning. Jag villgivetvis tacka fru statsrådet för att hon har svarat på min fråga, men jag kaninle läsa svaret ulan alt känna besvikelse. Man får en känsla av alt frustatsrådet upplever frågan som ny och en smula obekant, men både fru statsrådetoch jag vet ju att det inte förhåller sig så. Det är en myckel gammal fråga,och den är i hög grad aktuell i statsrådets egen valkrets. Fråganom en ny kvinnoklinik vid i har vid fieratillfällen framhållits vara mycket svär. Omen ny kvinnoklinik vid i kände sigsocialdemokraterna på Uppsalabänken nödsakade alt väcka en molion medhemställan om en omedelbar projektering av en ny kvinnokliniksbyggnad. Vimenade all del fanns underiag för alt starta ett sådant arbete, och vi tecknadeockså den bakgrund som måste finnas med när det gäller att bedöma sådana härärenden. Det visade sig föreligga helt oacceptabla förhållanden vid sjukhusetbåde för personal och för patienter. Jag skall inte rekapitulera det eftersomjag vet all fru statsrädel väl känner lill förhållandena. Under det är som gåtthar problemen förvärrats. Utskotlettog ställning lill vår molion i betänkandet 30 och skrev då att det inte varberett att tillstyrka motionen ulan avstyrkte den mot bakgrund av att delsaknades ett planmässigt underlag för sjukvården i län. Efter dellandstingsbeslut som fallals nu har vi det planmässiga underlaget, och del vardelta som gav mig anledning all fråga om inle regeringen nu är beredd altstarta projekteringsarbetet. Ibudgetpropositionen omtalas all del pågår en revidering av 1971 årsbyggnadsprogram för en ny kvinnoklinik. Det står också i propositionen allbyggnadskommittén för projekteringsarbete för ny kvinnokliniksbyggnad beräknaren medelsförbrukning t. o. m. /78 på 1 milj. kr. Det har alltsåredan i budgetpropositionen anmälts alt man frän kommitténs sida beräknar kunnakomma i gång /78, och man har också angett kostnaden. Statsrådetsäger inte ett ord om detta, varför jag tycker all det är ett rätt torftigtsvar jag fått här . Jag hade förväntat mig en klart positiv inställning,inle minsi med lanke pä alt sialsrädet väl känner de oeflerällligaförhållandena vid sjukhuset. Dessa förhållanden gör att del är av behovetpåkallat alt väcka en motion även till innevarande års riksdag, och vi skallgöra del från socialdemokratiskt håll på Uppsalabänken. Jagbeklagar att vi inte kunnat få ett klart positivt besked från statsrådet i dagi denna fråga. Som förmodade är fråganingalunda ny och obekant för mig heller. Men, som säkerligen innerstinne själv förslår, är jag nu innan jag fått del av framställningen från kommitténför Akademiska sjukhusets i utbyggande inle beredd att la ställning. Jag förstår allstatsrådet måste uppträda med en viss försiktighet i ärendet, men det har juinte bara från socialdemokratiskt håll i län utan också från över huvudtagel alla de organ, också statliga, som har bedömt denna fråga sagts klan ulalt de nuvarande förhållandena vid kvinnokliniken inte är acceptabla. Del ärnödvändigt all skaffa nya resurser i della sammanhang lill ell sjukhus som iövrigt - del vill jag gärna säga - i stor utsträckning fungerar mycket bra ochär väl utrustat. Men just på detta område är situationen helt oacceptabel - jag stryker under del -för både personal och patienter. Jagtycker att del hade varil värdefullt inle minst för väljarna i vår egengemensamma valkrets, fru statsråd, om vi åtminstone hade fån en antydan om envälvillig och positiv behandling av del förslag som byggnadskommittén , somdel har föruiskickals, kommer alt förelägga regeringen. Av inlägg får man det intrycket all del skulle föreligga enpassivitet pä detta område. Sä är ingalunda fallet. Det kommer ju enframställning från byggnadskommittén , och den avvaktar vi. ömtillämpningen av bestämmelserna om kriminalvård i anstalt Jag är välmedveten om att det inle råder passivitet pä det lokala planet. Där handläggersåväl tjänstemän som politiker denna fråga med stort allvar och också - skullejag vilja säga - under stor press med tanke på tidsbristen och övrigaförhållanden. Men jag vill återigen understryka att jag, och jag tror all delgäller även människorna ute i valkretsen, hade satt stort värde på en antydanfrån statsrådet om att också regeringen känner en vilja all komma till rällamed dessa förhållanden. Jagoch, som jag vet, alla av denna fråga intresserade medborgare förslår välslatsrådeis yttrande i svaret att regeringen i vanlig ordning kommer alt prövafrågan. Men del säger ju ingenting om vilket resultat regeringen kan väntaskomma fram lill i sak, och del är del som är intressant. Den formella sidan avärendena är jag och fiertalet med mig hell på del klara med, men vi hade sattvärde på att få någon uppfattning om hur regeringen reellt kommer att se pådenna fråga. Regeringens slällningslagande i sak måsle självfallet bli beroende avden framställning som vi avvaktar. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omtillämpningen av bestämmelserna om kriminalvård i anstalt Herrjustitieministern erhöll ordet för all besvara ()anmälda interpellation, 1976/77:65, och anförde: har frågat mig dels om jag anser att bestämmelserna ilagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt tillämpas i enlighet med riksdagensbeslut i fall som närmare angelts i inlerpellationen, dels om jag avser alllåta vidtaga en översyn av bestämmelserna Nr 58 för att förhindra liknande rymningar. Fredaeen den Av7 J; tredje stycket lagen om kriminalvård i anstalt framgår all intagen 21 iannari 1977 °'dömts till fängelse i lägst eller till internering med en minsta lid av tväår eller mer skall placeras i sluten anställ om del - med hänsyn O/n tillämpningen till atthan saknar fast anknytning till riket eller eljest - kan befaras av bestämmelserna att han ärsärskilt benägen att avvika och fortsätta enbrottslig verksamhet om kriminalvård i som på grund av omfattning och inriktning är av särskiltallvarlig ka- anstalt raktär. Intagen som avses med denna bestämmelse fårenligt 32 S andra stycket samma lag beviljaskorttidspermission endast om synneriiga skäl föreligger. Ipropositionen med förslaget lill nämnda bestämmelser uttalades bl. a. allavsikten med särbestämmelserna inte är all intagna som tillhör ifrågavarandekategori av brottslingar i praktiken skall vara helt avskurna från möjlighetenall få permissioner. "Avsikten är främst alt skapa garantier för allfrågan om permission i des.sa fall alllid blir föremål för en myckel noggrannoch allsidig prövning. I den mån hänsynen lill samhällsskyddet i del enskildafallet tillmäts betydelse i en utsträckning som medför påtagliga risker förnegativa följdverkningar bör man självfallet i görligaste mån söka motverkadetta genom andra särskilda åtgärder inom anslaltsvärdens ram." I såvälpropositionen som jusiilieutskollets betänkande däröver hänvisas i dettasammanhang också till möjligheten att anordna permission under bevakning. De permissionsärenden somfru nämner i sin interpellation torde gälla intagna som berörs avdessa särskilt stränga bestämmelser. Frågan i vad mån något fel begåtts isamband med de aktuella permissionerna är f n. föremål för utredning avjustiliekanslern resp. justitieombudsmannen. Innan dessa utredningar ärslutförda vill jag inte göra några uttalanden huruvida lagen om kriminalvård ianstalt har till-lämpats på riktigt sätt i dessa fall. Beträffandefru andra fråga vill jag meddela alt en arbetsgrupp inomjustitiedepartementet med representanter för departementet,och arbetarmed frågor som. a. rör rymningar i samband med permissioner frånanstalterna. När resultatet av arbetsgruppens arbete föreligger får man taställning lill frågan om ändringar är påkallade. FruKRISTENSSON (m): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret på min interpellation.Jag beklagar all jag inle blev i tillfälle all ta emot svaret vid den lidpunktsom vi från början hade överenskommit om. Närdet gäller själva sakfrågan får jag väl först säga an svaret egentligen inteinnehåller något som inle var känt förut. Man saknar ell ställningstagandefrån justitieministerns sida, om de händelser som jag åberopar i mininterpellation kan accepteras eller inte. Somjag ser det är det nödvändigt att vi i vårt land försöker bemästra 126 och bemöta den organiserade brottsligheten med engenomtänkt politik. Det gäller inte minstutformningen av kriminalvärden. Jag vill erinra om all del krävs ett oftamångårigt arbete från polisens sida för all efterspana de brottslingar det härär fråga om och över huvud tagel komma ät den här typen av brottsligverksamhet. Både åklagare och domstolar ägnar betydande tid åt handläggningenav sådana här ärenden. Men del ärju inle acceptabelt om det sedan blir så attnär vederbörande överförts lill kriminalvård så lar det inte läng lid förränhan lyckas rymma eller på annat sätt undandra sig rättvisans fortsatta gång.Del är enligt min uppfattning olyckligt om situationen skulle bli den allSverige framstår som ett ännu mer attraktivt land för de internationellabrottssyndikaien än vad det till äventyrs redan är. Jag är t. ex. övertygad omatt vetskapen om rymning har spritt sig pä åtskilliga håll ivärlden. Det vore beklagligt om man skulle la del lill intäkt för alt tro attvi i vårt land skulle bedriva en närmast lättsinnig kriminalvårdspolitik närdel gäller personer som har begått verkligt grova brott. Svenskkriminalvård av är behäftad med stora brister. Jag skall inle gå in pådel, för det ligger inle direkt inom ramen för inlerpellationen. Jag tänkernärmast pä del omfattande narkotikamissbruket pä våra anstalter, som gör alltalet om rehabilitering i många fall egentligen är ell hän. Jag tycker att manhar anledning alt efterlysa en större aktivitet, möjligen från jusliliedepartementetssida men i varje fall frän sida, för all försökabemästra de väldiga problem som föreligger. Menjag skulle ändå återigen - liksom så förut - vilja klargöra all vialla här i omfattar principen om en human kriminalvård. Och som jagockså har sagt tidigare är det för all man skall kunna stå fastvid en sådan princip nödvändigt all man genomför en ordentlig differentieringnär del gäller behandlingen av de intagna. Man måsle alltså inse att del ärnödvändigt all behandla personer som ägnar sig ål den här systematisktorganiserade brottsligheten pä ell mycket stramare sätt än vad man villtillämpa när det gäller del s. k. normalklientelel. Jaghar med anledning av de inträffade händelserna och i anledning av mininterpellation gått igenom aktuella riksdagsuttalanden föran försöka få klartför mig den lagliga grunden för den här differentieringen. Jag tycker attslutsatsen av en sådan genomgång för mitt vidkommande blir att det finns enlaglig grund för en differentiering. Del gäller både permissioner, placering påöppna anstalter och villkorlig frigivning. Även för telefon- och brevkonlrollenförutsätter riksdagsbesluten begränsningar av säkerhetsskäl. De beslut somriksdagen har fatlat hänför sig till några speciella proposilioner. Jag villbara helt kort nämna att den första gäller en proposition som avgavs 1972, nr67, som avser åtgärder mot narkotikamissbruket. Propositionen är f ö. signeradav . Jag tillåter mig an citera ett litet avsnitt. Där sägs:"Mol denna bakgrund vill jag understryka del angelägna i altlagöverträdare som ägnat sig åt en organiserad eller systematisk kriminellverksamhet och beträffande Omtillämpningen av bestämmelserna om kriminalvård i anstalt Omtillämpningen av bestämmelserna om kriminalvård i anstalt vilka samhälleligastödåtgärder inte kan förväntas ha någon effekt, inle beviljas permissionereller får förmånen av vård i öppen anställ i samma omfattning som hillills. Ifråga om denna kategori av intagna bör man vara särskilt uppmärksam pärymningsfaran och risken för fortsatt brottslighet av speciellt samhällsfariignatur." Manfortsätter: "Genomförandel av en mera restriktiv praxis i fråga ompermissioner och placering pä öppen anställ för vissa intagna innebär all delmåste ske en differentierad bedömning som i enskilda fall kan ställa denbeslutande myndigheten inför mycket grannlaga avgöranden. Del är angelägel allen ändrad tillämpning följer så långt möjligt enhetliga riktlinjer." Det här ullalandet ipropositionen ställde sig bakom. Ibudgetpropostionen är 1973. Bilaga 4, säger statsrådet : "Vissatyper av brott är ofrånkomligen av den karaktären att samhällets avståndstagandemåste demonstreras med särskild tyngd och ell upprepande sä vin möjligtförhindras. Att bortse från della skulle säkerligen leda lill att allmänhetensförtroende för kriminalvården och övriga rätlsrå-dande myndigheters verksamhetallvarligt skadas. I dessa fall får de dömda nödvändigtvis underkasta sigkännbara inskränkningar i sin personliga frihet och får finna sig i deförändringar av sin allmänna livsföring som är en direkt konsekvens avdomstolens beslut. Del ur rehabiliterings-synpunkt fördelaktigarebehandlingsalternativet måste därvid vägas mol krav på beaktande av säkerhetoch samhällsskydd." Vadsedan gäller propositionen 1974:20 om lagstiftning om kriminal-värd i anstaltm. m. har justitieministern själv i sitt svar citerat aktuella avsnitt. Tilldelta skulle jag också i och för sig kunna lägga uttalanden avjustitieutskottet som ytterligare preciserar dessa uttalanden. Jagmenar alltså all det finns en laglig grund för en genomtänkt differentiering.Men med det vill jag inte påslå att några ytterligare föriyd-liganden äronödiga. Menkvar slår frågan - eftersom det otvivelaktigt föreligger brister - om del då ärkungörelserna eller tillämpningsföreskrifterna som i detta avseende inte ärtillräckligt lydliga, eller vad felet kan vara. Justitieministern går inte inpä detta ulan åberopar de undersökningar som justitieombudsmannen ochjustiliekanslern f n. håller pä med. 1 och för sig är det väl rimligt att manvill se vad de har all anföra, men vad jag var ute inlerpellationvar faktiskt inte att få klarlagt om något direkt fel har begåtts. Vad jag helatiden har syftat till är att fä vela om föreskrifterna verkligen ärtillräckligt lydliga för att kunna tjäna som en ordentlig ledning förkriminalvårdsstyrelsens personal. Min fråga lill herr juslilieminislern skullenu vara: Om exempelvis juslitieombuds-mannen kommer fram lill att något felinle har begåtts och inle heller har några synpunkter pä alt här behövsförlydliganden t. ex. av tillämpningsföreskrifterna, menar herrjustitieministern all då är allting bra, dä krävs inga särskilda åtgärder? Slutligen nämner herrjustitieministern i sin svar den arbetsgrupp som sysslar med att prövapermissionsfrågorna. Jag vill erinra om all den arbetsgruppen tillsattes straxföre valet med anledning av den diskussion som då fördes idagspressen om de väldigt många rymningar från kriminalvårdsanstalterna somhade ägt rum . Vi riksdagsmän har ju inte någon större aning omvad det ligger för direktiv eller tankar bakom de arbetsgrupper som finns inomolika departement, och därför är del svårl både att berömma - "det härförefaller bra" -och all kritisera - "del här ärju intetillräckligt". Jag skulle därför vilja fråga om statsrådet harmöjlighet alt informera närmare om de riktlinjer som gäller förgruppens arbete. Del kan ju hända att arbetsgruppens verksamhet verkligen ärell svar på min fråga, men av justitieministerns interpellationssvar lill migkan jag inle sluta mig till om så är förhällandet. Om tillämpningen av bestämmelsernaom kriminalvård i anstalt framhöll alt mitl svar på inlerpellationen inleinnehöll något egentligt nytt. Om man, som jag fattade ,accepterar att jag inte här kan uttala mig om vad som har förekommit i desärskilda fallen, är del ju riktigt. Denandra delen av frågan gällde vad som skall ske i fortsättningen. Som jag sade imilt svar är della, oavsell hur det går med justiliekanslerns ochjustitieombudsmannens undersökningar, ett spörsmål som skall las upp av denarbetsgrupp jag nämnde. Jag vill gärna säga litet mer om den. Arbetsgruppen tillsattes sedan det under sommarenkommit alltmera uppseendeväckande uppgifter om antalet personer som på olikasätt avvikit från kriminalvårdsanstaller. Av debatten framgick det inte baraatt del råder delade meningar angående omfallningen av anlalel rymningar ochavvikanden i samband med permissioner, ulan del framfördes också olikauppgifter om dessa avvikandens karaktär och betydelse för brottsulvecklingen istort. Det var mol bakgrunden härav som arbetsgruppen fick i uppdrag att början kartlägga vad som faktiskt varit förhållandet med sikte pä en giventidsperiod. Med ledning av bl. a. delta material skall arbetsgruppen sedanundersöka i vad mån tillämpad praxis gett anledning lill några missförhållandenoch vad som i sä fall närmast orsakat della eller medverkat härtill.Arbetsgruppen har härvid fäll frihet all förutsättningslöst pröva behovet avändringar eller reformer. Delta gäller inle bara förfaltningsbeslämmelser ulanockså organisatoriska och andra praktiska frågor. Jag tackar justitieministern för det förtydligandet; del var ju envärdefull upplysning. Men jag kan inte hjälpa alt jag ändå tycker att delfattas någonting i delta sammanhang, nämligen det som jag menar är delgrundläggande: frågan om differentieringen är genomförd med tillräckligsystematik. Personligen anser jag att man får acceptera 9 proiokoll 1976/77:55-58 Omtillämpningen av bestämmelserna om kriminalvård i anstalt att rymningar förekommer isamband med vissa permissioner när del gäller normalklientelet. Jag tycker måsle la vissa risker därvidlag, och del har vi väl också varil överens omi . Men när det gäller dessa personer som ägnar sig ål denorganiserade brottsligheten menar jag all man måste få en genomtänkt praxissåväl i fråga om permissioner som i fråga om placering på sluten anstalt,villkorlig frigivning, brevkoniroll och lelefonkonlroll, som jag har talat omförut. Jagkan inle av herr justitieministerns beskrivning av vad den här gruppen sysslarmed riktigt få klart för mig att man har just del här med differentiering itankarna. Jag uppfattar det så all del var en mer allmän karlläggning avförhållandena och en allmän genomgäng. Därför kan jag inle hjälpa all jagtycker att del besked jag har fält är delvis otillfredsställande. Vad jag anservara det grundläggande såvitt avser de av mig ställda frågorna är inle engenomgång av situationen över huvud taget inom kriminalvården ulan en genomgångmed sikte på så långt möjligt entydiga regler för all genomföra en ordentligdifferentiering. Jag hoppas alt det blir ell resultat i den riktningen avgruppens arbete. Men om herr justitieministern ville ytterligare förtydliga sigpå den punkten skulle det vara värdefullt. All jag inle i repliken svarade på vad sade omdifferentiering beror på all jag uppfattade det så all sin redogörelse för de särskilda bestämmelserna med alt säga alldetta innebär en differentiering, som alltså har kommit lill uttryck redan ilagtexten. Jag är hell ense med om att vi härlagstiftningsmässigl redan har en differentiering. Det är alldeles klart att den arbetsgrupp, somskall ta upp frågan om permissioner och avvikelser därunder, i främsta rummetskall ta sikte på denna grupp av svårare brottslingar, för vilken det redan nugäller strängare bestämmelser om permissioner m. m. Därefter får man la ställningtill frågan om del fordras någon ändring i lagstiftningen eller om del räckermed ändringar i tillämpningsförfatlningar eller anvisningar eller när detgäller andra praktiska frågor. Justitieministern har ju beteckningen "opolitisk" i förteckningaröver regeringen. Del är onekligen en beteckning som väcker litet extranyfikenhet om vilken politik den opolitiske justitieministern i verklighetenskall komma alt föra. Med en visst intresse har jag försökt att så småningombilda mig en uppfattning om den saken, men jag måsle säga alt del är ganskasvårl. Närden borgerliga regeringen var tämligen nyfödd hade vi en debatt här i kammarenom permissioner och fängelser, initierad av . Han var orolig föratt den nylilllrädande borgerliga regeringen skulle innebära en strängare politik och färre permissioner på anstalterna. Justitieministern svarademed att lugna med alt inga nya direktiv har utfärdats och att ingaförändringar har skett. har vi en diskussion om fängelser och permissioner, initierad av fruKrislensson. Hon är orolig för all del visas en för stor slapphet mol de allrafariigaste förbrytarna. Svaret till blir an justitieministernläser upp en antal paragrafer ur lagboken och tillfogar all dels är de ärendensom har aktualiserat under utredning hos JO och JK, dels finnsdet en arbetsgrupp som arbetar med della. Jagtycker all har alldeles rätt i sitt påpekande att hon inle fårvela någonting om justitieministerns inställning. Hon får ingenting vela överhuvud taget om vad som är allmänt känt genom del svar som lämnas här. Någongång kryper del väl fram vad för slags kriminalpolitik den nya regeringen stårför. Men del är ett anmärkningsvärt faktum all den opolitiskejuslilieminislern fullföljer sin opolitiska hållning därhän att han gång efterannan lämnar den här typen av besked och nöjer sig med alt i kammaren läsa högtur lagbok, direktiv och liknande. Ombättre efterlevnad av förbud mot uppställning av föremål på trottoarer ochgångbanor FruKRISTENSSON (m): Det senaste beskedet som juslilieminislern gav är jag helt nöjd med. Fördet första fick jag det beskedet att Ni liksom jag menar all detlagstiftningsmässigl finns en grund för differentiering, och det var detbeskedet jag egentligen önskade få på min interpellation. Jag har fått del ,även om del inte kom i det ursprungliga svaret. Fördet andra gav Ni beskedet alt arbetsgruppen inom departementet också har lilluppgift all titta på reglerna för differentiering. Jag tycker att del ärvärdefullt att del nu har sagts klart ul; del framgick inte heller av svareteller av herr justitieministerns första replik. Vadjag slutligen skulle önska är all del kommer ett snart besked frånarbetsgruppen, för jag menar alt de här frågorna brådskar. Om jag får göra envördsam hemställan, herr justitieminister, så är det att när arbetsgruppen blirklar med sitt förslag information måtte ges till-det utskott i somsysslar med dessa frågor, nämligen justitieutskottet. Överläggningenvar härmed slutad. S5 Om bättre efterlevnad av förbud mot uppställning av föremål på trottoarer ochgångbanor Herr kommunministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda inlerpellation, 1976/77:60,lill herr justitieministern, och anförde: Ombättre efterlevnad avförbud mol uppställning av föremål på trottoarer ochgångbanor har frågat juslilieminislern vilka äigärder han ärberedd all vidta för att gällande bestämmelser angående uppställning av olikaföremål, såsom byggnadsställningar, reklamskyltar och cyklar, på trolloarer ochgångbanor skall efterlevas bältre. Enligtfastställd ärendefördelning är del jag som har all besvara inlerpellationen. allmänna ordningsstadgan får allmän plats inom sladspla-nelagt område inteulan polismyndighetens tillstånd begagnas för upplag eller avstjälpning ellerlas i anspråk för försäljningsslånd, ställningar o. d.