prot · G009146 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:146 Förhandlingarnaleddes till en början av herr tredje vice talmannen. betänkande 1976/77:36 med anledning av molioner omrestaurering av , m. m. Hen (): Frågan omrestaurering av är en alltför viktig fråga - både för Skaraborgslän och för landet i övrigt - för atl få passera kammaren utan att någotyttras, även om det råder allmän enighet inom utskottet. Dettorde inte vara någon överdrift atl påstå alt just denna fråga länge varit ochalltjämt är ett av vårt lands allra viktigaste naturvårdsproblem. Det ärglädjande alt en enig expertis nu funnit det vara möjligt all återställa vadmänniskan i ovist nit slällt till med - del är dess värre inte alltid fallet.Del är också glädjande att nu i enighetens tecken kommer all fattaprincipbeslut om en lolalrestaurering av . Det som en gång var enenastående rik fågelsjö - berömd långt utanför vån lands gränser - men somgenom en rad av sänkningsföretag förvandlats lill nära nog ett träsk, skall nuäter bli sjö. Vi hälsar detta med den största lillfredsställelse. Detskall dock inte fördöljas att det är elt besvärligt och kostnadskrävandeprojekl som skall genomföras. Del finns också skäl alt starkt betona atlfrågan om ersättning till berörda markägare måste lösas på ett rättvist ochtillfredsställande sätt. I den allmänna glädjen över dagens beslul gör man nogklokt i att komma ihåg att del mesta återstår att göra. Men vi skall fördenskull inte reducera betydelsen av dagens beslut. Det är nu slut på en lid avbesvärande oklarhet Insatserna kan nu koncentrerat och samlat ägnas åt attförverkliga klart uttalade vilja. Detär lätt att vara efterklok och att med facit i hand fördöma de misstag somtidigare begåtts. Man möter inte sällan elt moraliserande över dessa misstagoch en förkastelsedom som inte har något alls lill övers ens för själva syftet.Del kan därför vara på sin plats att erinra om att de mänga uldikningsföretagen- och del gäller inle bara - knappast kan ha föranlettsuteslutande eller ens främst av hänsynslös vinningslystnad eller ohämmadexploateringslusla, som del ofta sagts. Realiteternas tryck har varit starkareän så, eller som del heter i en ledare i : "Detidiga, stora utdikningarna av Hornborgasjöndikterades av en allmän - och progressiv - önskan atl odla upp mer jord för atlskaffa fram mer mal ät en fattig och ökande befolkning." Sedandet för några decennier sedan blivit klart atl den ursprungliga tanken varmisslyckad och att i rask takt höll på att för-sumpas, har en radaktioner gjorts för att rädda den berömda fågelsjön. Bland de många somenergiskt och målmedvetet verkat för den saken bör i det här sammanhanget ennämnas särskilt, tandläkaren och filosofie hedersdoktorn . O. iSkara. Han har under närmare lagt ned ett oändligt arbete pä altsöka rädda . Han har inte bara som framstående ornitolog utforskatHornborgasjön, utan också trängt in i de svära och kompliceradedomslolsprocesserna och därvid sökt få begångna fel lillrätlade. Man haranledning att fråga sig om dagens riksdagsbeslut varit möjligt utan hansouttröttliga arbete under en lång följd av år. En miljövårdsfråga av det slagdel här rör sig om kan nämligen inte lösas utan en bred och stark opinion sompåtryckningsmedel. har i det avseendet ocksåfyllt en viktig funktion. Dagensriksdagsbeslut är elt första steg - och elt viktigt steg - på väg mol enslutlig lösning. Det är dock möjligt att en vaken opinion kan komma alt behövasäven i fortsättningen. Miljövårdsintressena trängs ofta hårt av andra intressenoch det gäller atl inte slappna i vaksamhet. Jagber, herr talman, atl få yrka bifall lill jordbruksutskottels hemställan ibetänkande nr 36. i Marieslad(s): "Rädda och gör detta innan del är för sent" Detkravet ställde vi socialdemokrater i , sedan vi med beklagandekonstaterat atl någol förslag om restaurering av ej fanns med iregeringens budgetproposition. Samma krav kom frän det ideella naturskyddet Kravenhar sedan följts upp dels i en socialdemokratisk parlimolion, nr 521, dels imotionen 291, undertecknad av socialdemokratiska riksdagsledamöter. Delär med utomordentligt stor tillfredsställelse som vi kan notera all övrigapartier nu ansluter sig lill våra motionsyrkanden. Etl enigt jordbruksutskottföreslår i sitt betänkande nr 36 alt beslutar att åtgärderskall vidtas med inriktning på atl åstadkomma en fullständig restaurering avHornborgasjön i överensstämmelse med förslag. Utskottetavvisar därmed förslaget om en tvärvall tvärs över sjön från Almeö lill Örenäbb. Delta förslag har under lidigare remissbehandling framförts av LRF ochvissa andra markägarintressen föratt skydda ytterligare jordbruksmark vid StoraBjurum och Dagsnäs. Förslaget har helt förkastats av naturvetenskapligexpertis. En delning av sjön skulle innebära all man gick stick i stäv medmålsättningen all restaurera sjön. Det är ur den synpunkten märkligt attförslaget om en ivärvall blivit föremålför så omfattande diskussioner. Utskottets ställningslagande innebär altlångsiktiga allmänna naturvårdsiniressen har gått före kortsiktigamarkägarintressen. fortsatta undersökningarna och själva restaureringsarbetet är det likaviktigt som tidigare att informations- och samrådsfrägorna ägnas särskilduppmärksamhet. Från regionalt häll förutsätts att i samarbetemed ser till alt en projektorganisation tillskapas för en närakontakt med berörda parter under arbetets gång. Erfarenheterfrän när det gäller Valleprojekiet visar alt del är en storfördel ur många synpunkter om ledningen av det praktiska arbelet kan förläggastill länet. Detta fråntar inie naturvärdsverket dess ansvar för samordning ochgenomförande. Enrestaurering av har länge ansetts som en av de mest angelägnanalurvårdsuppgifterna i värt land. Sjöns unika värde som naturvårdsobjekt,även internationellt sell, är väl dokumenterat Utskoltels hemställan - som jagförutsätler att kammaren kommer att ställa sig bakom - markerar en viktigmilstolpe i den svenska naturvårdens historia. Med en anläggningskostnad av ca26 milj. kr. blir restaurering den hittills största enskildanaturvårdsinsatsen i vårt land. utredande tycks -en gång en avEuropas förnämsta fågelsjöar- nu kunna räddas för framliden. Det är en storseger inte bara för svensk naturvård, ulan även för vårt lands godainternationella anseende i miljövärdssammanhang. påpekat står en restaurering av helt i överensstämmelsemed åtagande enligt den internationella vät-markskonveniionen. Genomden har vi förbundit oss att genomföra särskilda åtgärder lill skydd för desvenska våtmarkerna. Frånsocialdemokraternas sida har vi därför i vår parlimolion, nr 521, föreslagitatt regeringen tar initiativ till all en inventering av kvarvarande våtmarkergenomförs och atl möjligheterna alt skydda våra våtmarker förstärks. Även dellayrkande har etl enigt utskott anslutit sig till. Alltliv är beroende av vatten. I vår motion har vi betonat våtmarkernas betydelsesom naturresurs av stort värde. Vålmarksmiljöerna är oftast biologiskthögproduktiva delar av landskapet. Genom dem garanteras en ulhålligare ochjämnare vattenföring i vallendragen. De är som regel värdefulla för det vildaoch har vanligtvis ett rikt djur- och växtliv. Genomvattenståndssänkningar, utdikningar, torrläggningar, ökad tillförsel avnäringsämnen, bl. a. genom gödsling, är grunda sjöar och våtmarker oftautsatta för förstörelse. Många ingrepp har gjorts utan hänsyn lill deekologiska följderna pä läng och kort sikt. Nuvarande lagstiftning är hellotillräcklig för alt hindra fortsatt förstörelse. visar inte bara vilka möjligheter som står lill buds, omman vill restaurera svårt skadade våtmarksområden. Den viktigaste lärdomen förframliden är atl restaurering av förstörda vattenmiljöer blir både dyrbar ochtidskrävande. Del är därför nödvändigl atl samhället ges bättre möjligheter atthävda allmänna naiurvårdsin- tressen i samband medarbetsföretag som kan äventyra våtmarkernas fortbestånd. Med detta, herrlalman, yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. I delta anförande instämde herrar ,och (samtliga s). Hen HALLENIUS (c): är etl av vårt lands mest kända naturvårdsobjekt och äräven internationellt setl mycket väl känd, vilket redovisas ijordbruksutskottets enhälliga betänkande. Enrestaurering av sjön är en mycket angelägen uppgifi för den svenskanaturvärden, och om detta har del rått stor enighet. Att sä är fallet ävenlokalt framgick icke minst vid jordbruksutskottets studiebesök vid Hornborgasjönden i är och vid de informationer som då gavs av företrädare för ettfiertal intressenter, representanter för organ, experter m. fl. Genomden intensiva vårflod som rådde höll sjön ungefär sammanivå som är tänkt som medelvattennivä efter restaureringen. Betydande arealervar översvämmade, och det bör ha gett ledamöterna en tankeställare om att delbehövs mer invallningar än vad som beräknats i lidigare ulredningar. Dettabidrog väl till utskottets myckel positiva inställning till att den odlingsbaramarken i största möjliga ulsträckning skall bevaras. En viklig fråga idiskussionen om restaureringen har varit kravet på atl åkermarken skallskyddas. första utredningen talades om vissa invallningar av den värdefullasteåkermarken; del rörde sig om rätt begränsade invallningar som då ansågsekonomiskt motiverade. Denna utredning präglades av den gamlajordbrukspolitikens syn; man slog alltså inte vakt om åkermarken förlivsmedelsproduktion. Därför kom också kravet pä utredning om alternativet meden ivärvall för att spara . nu förordar principbeslut om restaurering av hela sjön understrykerman att restaureringen bör utföras så att minsta möjliga åkerareal påverkas ochatt den fortsatta ulredningen skall ske efter dessa riktlinjer. Utskottet sägerockså atl en relativt obetydlig arealförlusl kan utgöra elt betydande ingreppför ett mindre jordbruk av den typ som är förhållandevis talrikt representeradi områdena närmast sjön. Tillgången på ersättningsmark är också mycketbegränsad. Särskill mot bakgrunden av de nu angivna förhållandena anserutskottet det angeläget att den odlingsbara marken i största möjligautsträckning kan bevaras för jordbruksändamål. Atl restaureringen avHornborgasjön är en fråga av såväl riksintresse som internationellt intressefår inte innebära att de sociala hänsynstagandena ges en underordnad betydelse. Manpekar också på att tekniska frågor som dränering av invallad mark och skydd motvallgenombrolt noggrant måste utredas. Vidare förutsätts attberörda markägare ges ingående information så att de för var och en avfastigheterna kan överblicka konsekvenserna av restaureringen innan denverkställs. Här,i Marieslad, är del inle fråga om kortsiktiga markägarintressen,ulan markägarna har ställt helt berättigade krav på att få klara besked om huren restaurering påverkar deras fastigheter och pä att samhället också tar sittekonomiska ansvar i dessa avseenden, när nu är ett riksintresse. nu anfört innebär atl man på ett helt annat sätt än harmöjlighel att bevara åkermarken genom utökade invallningar. Här tillgodosessåväl som mänga remissinstansers krav i dessa avseenden. Mankan inte restaurera sjön ulan att noggrant ta reda på hur markerna kommer attpåverkas. Del är inte bara av intresse för berörda markägare utan också etlnaturvårdsintresse. Inom flera områden runt sjön förekommer belesdrift, vilkelär en förutsättning för den öppna landskapsbilden, som ur nalurvårdssynpunktär så värdefull. Sker på dessa områden genom restaureringen en försumpning somomöjliggör betesdrift, kommer en igenväxning av buskar och vass snabbt attske, och landskapsbilden kommer då atl förändras. Även detta bör påverkakravet på ökade lokala invallningar. Dennafråga aktualiserades också i budgetpropositionen, och jordbruksministern ansågdel angelägel att den av angivna de-taljulredningen skullekomma till stånd. har fält i uppdrag att göra dennautredning. Enligl vad utskottet har erfarit kommer den att påbörjas inom ennära framlid. Regeringen har alltså redan tagit initiativ så attutredningsarbetet kommer i gång så snabbt som möjligt. Jag vill också peka påatl anslaget till särskilda undersökningar inom miljöområdet för nästa budgetärhöjts kraftigt, nämligen med 2 milj. kr. till 7,5 milj. kr. Jag yrkarbifall lill jordbruksutskottets hemställan. Idetta anförande instämde i (c). Hen i (m): Allmän enighet har rätt om att skallrestaureras. Frågan har - som jordbruksutskottet redovisar i sitt betänkande -en mycket lång historisk bakgrund. Herrar och Hallenius har redangjort goda beskrivningar av förhållandet, och jag kan i allt väsentligtinstämma i de värderingar som kommit till uttryck i dessa två anföranden. Detär nämligen ett obestridligt faktum att alla berörda parter anser att enutebliven restaurering kan bli en framtida tragedi. I den mån det förekommitdelade meningar om vilka åtgärder som är nödvändiga, så har detta kommit tilluttryck endast vid övervägandet av tekniska metoder, om i vilken ordningbeslutsprocessen skall genomföras, om vilka detaljutredningar som skall föregåde olika besluten etc. principfrågan råder totalenighet, även bland berörda markägare, om att skall genomgå enfullständig restaurering. Delär viktigt atl betona detta, eftersom del förhållandet på senare lid - trolsvad som kommit till uttryck vid remissbehandling av naturvårdsverketsutredningar m. m. - ändå ifrågasatts. Ettuttryck bland många för den politiska enigheten är det yttrande frän den 25mars 1974 som beslutades av kommun. Ett enigt kommunfullmäktige anfördebl. a. följande: "Kommunfullmäktigeinstämmer i utredningens värdering av ur ornitologisk synpunkt.Genom de företagna undersökningarna har förts i bevis att de från limnologisksynpunkt erforderliga åtgärderna för att säkerställa sjön som fågelsjö kaninfrias. Medhänsyn lill landskapsbilden framstår även en restaurering av sjön som angelägenoch betydande skönhetsvärden till fördel för bl. a. tu-risllivet i regionen kanhärigenom säkerställas. Även ur allmän synpunkt framstår en restaurering avHornborgasjön som angelägen. Kommunfullmäktige delar sålunda utredningensuppfattning alt sjön bör restaureras för säkerställande av etl riksintressaniobjekt. Genomförandetav restaureringen måste dock med nödvändighet föregås av så grundligaulredningar alt konsekvenserna därav säkrare kan överblickas och klarläggas.Kommunen vill därför förorda erforderliga utredningar av förelaget, ulvisandekonsekvenserna för jordbruksnäringen vid genomförandet av de alternativareslaureringsålgärderna innan principbeslut fattas i ärendel. Av dessautredningar bör framgå hur arealbortfall påverkar brukningsenhelerna såvältill antal som struktur och vilka åtgärder, som kan vidtagas för attjordbruksnäringen i bygden skall kunna hållas på samma nivå och ge sammautkomstmöjligheter för dess utövare." Dettayttrande till i antogs som sagt av en enhälligfullmäktigeförsamling, där sex poliliska partier ställde sig bakom vad somanfördes i yttrandet över naturvärdsverkets utredning i frågan. Närjag nu - efter det att jag var med om att avge del citeradeyttrandet - tar del av jordbruksutskottels betänkande med anledning av tremolioner i ärendet kan jag konstatera alt utskottet föreslår att göraett principuttalande i samma riktning som berörda kommuner har gjort Det ärdärvid tillfredsställande atl notera att utskottet slår fasl alt staten skallpåta sig ansvaret för framtida förvaltning och atl staten skallsvara för restaureringskostnaderna. Dessa koslnader inkluderar även ersättninglill de jordbrukare som åsamkas markförluster. Dessa markägare är dock för sinegen del i första hand mera intresserade av alt lämplig ersättningsmarkanvisas. Somallmän princip skall enligt utskollel gälla alt all odlingsvärd mark imöjligaste mån skyddas. Delta bör främsl åstadkommas genom elt antal lokalainvallningar. I sammanhanget vill jagdock framhålla det värdefulla i att berörda myndigheter har undersöktmånga alternativa lösningar i avsikt atl skydda så stor del av jordbruksmarkensom möjligt av dessa alternativ har gått ul på au man bör bygga en s. k.ivärvall över sjön. Detta alternativ har emellertid visat sig vara förenat meden mångfald flera nackdelar än de fördelar man trott sig kunna uppnå, varfördetsamma kan avföras från vidare övervägande. Dethar dock varit positivt atl man haft viljan att låta olika minoritetsintressenfä sina synpunkter och önskemål vederbörligen prövade. Det är en styrka för dendemokratiska beslutsprocessen atl så har skelt. Dessutom blir beslutenförankrade även hos dem som direkt är berörda av de åtgärder som beslutensyftar till. I det lidshisloriska perspektivet är detta angeläget ochvärdefullt all kunna konstatera. Den riksbekanta Hornborgaaffären är nämligensnart 175 är gammal! Delär myckel glädjande atl utskottet till skillnad från vissa motionärer har tagitupp de berörda jordbrukarnas situation. Frän första början är det också dessamarkägare som tagit initiativet för all åstadkomma en restaurering avHornborgasjön. Därför är det förvånansvärt all de socialdemokratiskamotionärerna inte har berört de enskilda människornas problem. Del är mångajordbrukarfamiljers framtid som frågan gäller. i Mariestadbetecknade delta som kortsiktiga markägarintressen. Jag lycker atl del ärett mycket märkligt uttalande. Jag vill säga till atl jag intekan sälta något annat värde på detta uttalande än vad era tänkesätt förtjänar.Först genom utskottets principuttalande får dessa människor svar på den vädjansom de rikiade lill den förutvarande socialdemokraliska regeringenmed påminnelser 1964, 1973 och 1976. Jordbruksutskottetställer upp vissa bestämda villkor för det fortsatta arbelet med attförverkliga restaureringen. Med hänsyn till vad jag har framhållit villjag särskilt understryka vikten av utskottets uttalande på en synneriigenviklig punkt. Jag tänker på följande mening: "Utskottetförutsätter att berörda markägare ges en så ingående information att de förvar och en av fastigheterna kan överblicka konsekvenserna av restaureringeninnan densamma verkställs." Utskottetsuttalade villkor innebär således att del redan på planeringsstadiet och innanrestaureringsarbeiena påbörjas måsle etableras ell nära samarbete mellanberörda myndigheter och eventuella entreprenörer å ena sidan och markägarna ochderas intresseorganisationer ä den andra sidan. Med hänvisning till del anförda kan jag ansluta mig tilljordbruksutskottets förslag, och jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan. I detta anförande instämdeherr (). Hen i (s): Jag vill till och. i säga att vadjag tidigare sade var alt utskotlets ställningstagande innebär alt långsikligaallmänna nalurvårdsintresen har fält gå före kortsiktiga markägarintressen. Detförtjänar att nämnas att även den tidigare regeringen undersitt arbete medHornborgasjön tagit stor hänsyn lill mark-ägarintressena - det är klart atlsädana finns, och de sammanfaller också till stor del med samhällets intressenav att värna om jordbruksmark. Jagär personligen hell övertygad om att förslag pä lång sikt ärdel förslag som också är det riktiga ur jordbrukssynpunkt. Jag kan inle gänärmare in pä de delarna, men vi vel att det i de jordar som finns kringHornborgasjön pågår en ständig process. I fråga om de sociala hänsynen - detgäller kanske inte enbart markägare - kommer del under det fortsattadetaljarbetet att bli tillfälle för bl. a. markägarna atl framföra synpunkterpå hur man på lämpligt sätt avgränsar med invallningar m. m. Slulligenvill jag lill säga atl vi uppenbarligen båda är tillfredsställdamed att utskottet inle har följt den borgerliga regeringens förslag omfortsatt utredning. HenSVENSSON i (m): Jag vill bara konstatera atl deinlressen som båda inblandade parter- markägarna och nalurvårdsintressenlerna- har hävdat myckel väl kan förenas, och delta ger ju jordbruksutskottetsenhälliga betänkande uttryck för. Om den politiska viljan funnits tidigare hademan naturiiglvis kunnat lägga fram ell förslag motsvarande vad jordbruksutskottetsförslag nu innebär, och då hade vi säkert kunnal konstalera det långttidigare. Men det har inle funnits någon sådan politisk vilja, iMariestad, och därför har det inte kunnat bli något beslul. Hen HALLENIUS (c): Vad som framför alll är utmärkande för jordbruksutskottets enigayttrande är när man klart säger ifrån all även relativt obetydlig arealföriustkan vara av avgörande betydelse förde mindre jordbruk som är sä talriktrepresenterade i området runt sjön. Det innebär all man på etl helt annat sätttar hänsyn till de enskilda företagens möjligheter att leva vidare även efteren restaurering, och det innebär atl man gör hell andra ekonomiska bedömningarnär del gäller om en skyddsvall skall uppföras eller inte. Detta är del heltavgörande, därför att i del lidigare utredningsförslaget ansåg man del nämligeninle vara ekonomiskl motiverat med invallningar i så stor utsträckning som delkommer all bli fråga om ifall man tar denna hänsyn just lill vad det beiyderför de enskilda företagen. Det här är inle fråga omkortsiktiga markintressen, utan det är fråga om människornasmöjligheter att leva vidare och all arbeta vidare i en bygd. HenLUNDKVIST (s): Jag hade inte trott att jag skulle behöva ta till orda, med tanke påden allmänna enighet som trots allt råder i ärendel. Vi har där lyckats kommafram till ett beslut somjag upplever som mycket glädjande - inte bara förskaraborgarna, som har varit församlade här i talarstolen, utan för hela vårtland. Det är som sagt ett stort naturvårdsobjekt som vi på detta sätt kanrädda. Detvar i påstående som gav mig anledning alt begära ordet.Herr sade alt den poliliska viljan har saknats atl ta hänsyntill markägarnas intressen i dessa sammanhang och att del säkerligen skulle havarit möjligt för den politiska viljan - då föreställer jag mig att han menarden politiska viljan representerad av den gamla regeringen - atl tidigare läggafram ett förslag av den karaklär vi har atl ta ställning till och dåkunde beslutet ha varil etl faktum. Låt mig ändå få erinra om attdel långvariga utredningsarbete som pågått bl. a. har varit betingat av detförhållandet att vi frän den tidigare regeringens sida var mycket angelägna omatl pröva olika alternativ för att begränsa de skadeeffekter som skulle kunnauppstå bl. a. på jordbruksmark. Den politiska viljan har således också i detavseendet funnits hos den tidigare regeringen. Jagär glad över att vi kan konstalera atl det föreligger en så stor enighetnär det gäller atl avvisa den tanke som den nuvarande regeringen hade om attvi skulle fortsätta utredandet av den s. k. tvärvallen. Alla vi som församladesför alt titta på hur den här var tänkt blev nog helt överens om alt viinte kunde starta ett naturvårdsobjekt av denna omfattning sämre än genom allbörja köra ut en massa spräng-sten i för att bygga en tvärvall.Enighet om detta har vunnits, och del är vi glada över. HenSVENSSON i (m): Jag vill erinra om att man från den berördabefolkningens sida, den befolkning som bor runt sjön och som skallleva med problemen, redan är 1962 begärde svar på den vädjan man avgav. Manfick påminna 1964, 1973 och 1976. Sådant är sakförhållandet, och jag undrar hur herrLundkvist vill förklara det. Hen (): Det sista som i sade hade inte ett dugg att göramed hans första påstående. I sitt första anförande påstod han nämligen alt dentidigare regeringen inte hade haft något politiskt intresse eller någonpolitisk vilja att ta hänsyn till markägarnas intressen i samband med deutredningar som föregick beslutet om . 11 protokoll 1976/77:145-146 Men det är ju tvärtom pådet sättet att den tidigare regeringen verkligen har varit engagerad i alt tafram olika tänkbara alternativ, bl. a. med hänsyn tagen lill omsorgen om altinte i onödan förstöra jordbruksmark. Det tycker jag kan kosta påsig att erkänna. HenSVENSSON i (m): Jag vill avslutningsvis konstalera del faklum att del hade varitmöjligt för de statliga myndigheterna alt tidigare komma överens med de berördamarkägarna. Då hade man också långt lidigare kunnal lägga fram ett förslag somskulle ha kunnat tillgodose båda parters intressen. Det är detta konstaterandesom ligger till grund för mitt påstående. HenLUNDKVIST (s):