prot · G00923 · 1976-12-31 00:00:00 — Sedan har gjort ett uttalande1973 - det var med anledning av en motion och inte egentligen på utskottetseget initiativ - som är av principiell betydelse, då gäller det att försökafölja upp andan i del uttalandet i mer konkreta sammanhang och la tillfället iakt att komma med förslag till konkreta reformer som kan leda till ettförverkligande i praktisk handling av den anda som uttalandet återspeglar. Detvar ett större intresse för sådana konkreta ställningstaganden och aktivitetersom jag hade hoppats att utskottet skulle visa - och det jag kritiserade varatl så inte har skett. Jagkan kanske förstå om tycker att jag höll en smula juridisktseminarium här. Men bortsett från detta: Jag accepterar att ge mitt yrkande enenligt er mening oklanderiig form, så vi behöver kanske inte diskutera denfrågan särskilt mycket längre. Menjag vill påminna om att det är ytterst intressant all i engrundlagsparagraf uttryckligen föreskrivs att domstol och förvaltningsmyndighetinte får särbehandla någon medborgare på grund av hans eller hennes personligaförhållanden. Och såvitt jag förstår kan man inte annat än inrangera densexuella inriktningen under den typ av personliga förhållanden som detgenerella stadgandet här avser. Det skulle vara roligt att höra vadlagutskottet anser om konsekvenserna av detta. Det skulle egentligen i enförvaltningsmyndighet omöjliggöra varje form av praxis som inte har stöd i lagoch som är på något sätt diskriminerande mot människor som har en annan sexuellinriktning än majoriteten av befolkningen. Så lustigt och abstrakt är alltsåinte detta problem. Tar man detta grundlagsstadgande på allvar kan det få nogså vittgående konsekvenser för åtskilliga delar av förvaltningen. Nåväl,Som jag sade har jag nu accepterat att ge vpk-yrkandet en form som äracceptabel även för lagutskottet. föreligger alltså ett formellt acceptabeltyrkande till förmån för en lagändring för atl uppnå den avseddalikställigheten mellan homosexuella och heterosexuella samlevande. Då är minfråga: Om man har en positiv inställning till detta syfte - och det säger man sig ha- är det då inte logiskt all rösta på det yrkandet och inte på avslagsyrkandet? Jag finner inte att yrkandet i motionen är formellt acceptabelt. Detär ju den punkten vi har diskuterat, . Vi är tydligen överens omatt man inte kan gå förbi grundlagen i dessa sammanhang. Uppföljningen avgrundlagsbestämmelser åvilar konslitutionsutskottet, och diskussion omkringdem här i hänvisas också till . Jag harpersonligen inte anledning aU gå närmare in på den debatten, sedan vi nu blivitöverens i den här diskussionen. Dågäller frågan det konkreta yrkandet, som innehåller en instruktion till deolika myndigheterna. Vi har inte kunnat finna att detta är ett acceptabeltkonkret yrkande. positiva attityd är helt oförändrad-jag understryker detta förhållande. Del finns möjligheter förJörn , som är en fiitig man i den här vingården, att odla det härintresset ytterligare. Jag är hundraprocentigt övertygad om alt frågan kommerupp igen. Men låt den gärna komma igen i mera konkreta och förriksdagsbehandlingen formellt acceptabla sammanhang, så alt den kan hänvisastill det utskott där den hör hemma och endast i de delar där detaljerna rörfamiljerätt och liknande ting - vi väntar där på familjelagssakunnigas förslag- behandlas av lagutskottet. Det är alltså vad vi vill åstadkomma: att fåärendena behandlade i den ordning som är vanlig och i det sammanhang som är vanligthär i riksdag. HertSVENSSON i (vpk): Jag förstod inte alls lagutskottetstalesman i hans senaste replik. Han diskuterade där utifrån alldeles felaktigapremisser. Han sade att han måste medverka till ett avslag av yrkandet påformella grundvalar. Men motionsyrkandet är ju helt borta ur sammanhanget. Jaghar alltså av formella skäl accepterat er bedömning - jag delar den inte i sak.Det föreligger nu ett särskilt yrkande, som framställts under överläggningenoch som är utdelat till kammarens ledamöter, som är formellt acceptabelt ochsom innebär att man begär en sådan ändring i gällande föreskrifter som skullemöjliggöra rättvisa mellan hetero- och homosexuella samlevande. Om man då haren positiv attityd, varför kan man då inte rösta för ett sådant yrkande? Detkan väl ändå inte ha några formella invändningar emot? Sedan måhan och jag fortsätta diskussionen om vilken paragraf i regeringsformen som ärden viktigaste, 11 kap. 7S eller 1 kap. SS- Del yrkande som framställts av i innebärlagändringar, och sådana ändringar kan förvisso begäras från en regering, menefter utredning och förslag måste frågorna ändå återkomma och behandlas i denordning som är rimlig. På grundval av lagutskottets handläggning av sin del avriksdagens ärenden och med anledning av den här motionen - det ärju inte motionsyrkandet som tagits upp i det förslag som delas ut - har viinte funnit att vi kan gå så långt som att föreslå lagändringar. Men jag vet,som sagt, att har möjlighet atl återkomma, och jag är övertygadom att han också kommer all göra det. HerrSVENSSON i (vpk): Får jag bara göra ett kort, slutligt konstaterande med anledning avherr ställningstagande. Det vore för de homosexuella, för dendiskriminerade gruppen, värdefullare om man inte ständigt behövde gå dentröttsamma vägen alt en eller annan enskild ledamot skall motionera, innanlagutskottet kan ta upp en diskriminerad medborgargrupps sak. Det är smickrandeför mig atl litar så mycket på min aktivitet, men det vorebättre om lagutskottet, när det som har tillfälle till. det, gjorde någotmer konkret. När säger,att han har en allmänt positivinställning till att problemen löses, skulle han verka trovärdigare om hanockså bjöd någonting konkret vid ett sådant här tillfälle. Det finns ju ocksåett yrkande om att hos regeringen begära lagändring, som han skulle kunna röstapå. Jag har sagt, och jag understryker det , att hurmycket vi än värderar de synpunkter som framförts i motionen och här idebatten finns det rnänniskor som på något sätt är avvikande, och jag villinte göra en särbehandling av de frågor som gäller just de homosexuella. Men idet större sammanhanget skall det enligt min och lagutskottets mening ifortsättningen inte behöva vara någon skillnad mellan den ena samboendeformenoch den andra. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av i under överläggningen framställdayrkandet, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 7röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av i under överläggningen framställdayrkandet. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Stödtill Folkfronten för befrielse av , m. m. §12 Föredrogs Utrikesutskotlels belänkande 1976/77:1 med anledning av berättelser omverksamheten inom . §13 Stöd till Folkfronten för befrielse av , m. m. Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1976/77:2med anledning av motion om stöd till Folkfronten för befrielse av , m. m. I detta betänkande behandlades motionen1975/76:1135 av m. fl. (vpk), vari föreslagits 1. att hos regeringen hemställde att dediplomatiska förbindelserna med sultanatet skulle brytas tillsdemokratiska förhållanden rådde i landet, 2. att anvisade 5 milj. kr. Utskottethemställde atl skulle avslå motionen 1975/76:1135. Hert MÅBRINK(vpk): Del finns ingenanledning för mig att redovisa bakgrunden till de rådande förhållandena i Oman.Dessa finns utföriigt beskrivna i vpk-motionen 1135, som är föremål förbehandling i kammaren. Låtmig helt kort nämna att den regim som härskar i under ledning av sultanQaubus använder sig av metoder som kan jämställas med dem som användes underfeodaltidens historia. 9096 av befolkningen är analfabeter. Majoriteten av invånare lever undermycket primitiva förhållanden. Det är en ytterst liten härskande elit somtillskansar sig inkomsterna, som erhålls från de utländska bolag som helt ochhållet behärskar och exploaterar landets naturfyn-digheter som olja och vissamineraler. Som vanligt i sådana länder råder dessutom en utbredd korruption. Somen följd av fattigdom och förnedring samt ekonomiskt och politiskt förtryckmot det omanska folket bildades PFLO (Folkfronten Stödtill Folkfronten för befrielse av , m. m. för befrielse). PFLOhar fört en framgångsrik kamp mot förtryckarna, militärt, men också motanalfabetismen, sjukdomarna och svälten. arbetar s. k. barfotaläkareute bland befolkningen. Förtryckarregimeni försökte med alla medel att bekämpa den omanska befrielserörelsen menmisslyckades naturligtvis. Den begärde och fick då militär hjälp från en annanförtryckarregim, nämligen shahens i regim. Delta hände i oktober 1973.Enligt uppgifter är omkring 15 000 iranska soldater direkt engagerade i krigetmot omanska folket och dess befrielserörelse. Denmassiva terror som har utövats och som fortsätter att utövas mot PFLO och detomanska folket har naturligtvis försvårat befrielserörelsens arbete. Den hartvingats på defensiven och dessutom att arbeta efter en annan taktik. Mendetta innebär ju inte - som utskottets ledamöter tycks tro - attbefrielsekampen därmed håller på att ebba ut. Ett land och ett folk somförtrycks av marionettregimer och av utländska trupper kan inte kuvas ellerbesegras. Vadär nu anledningen till atl upprätthåller diplomatiska förbindelser medförtryckarregimen i ? Vi kan inte acceptera resonemanget att manovillkorligen måste ha diplomatiska förbindelser med vilka förtryckare somhelst i väriden. Det finns därför ingen anledning för vårt land atl mer ellermindre legalisera en brutal regim som för alt förtrycka ett folk begär stödfrån en annan förtryckarregim, den som utövas av shahen av . Kanförklaringen vara att förbindelser med utvecklas så gynnsamt attdessa skulle äventyras, om visade mer aktivt intresse för det omanskafolkels kamp för människovärde? Motionenskrav på humanitärt bistånd lill PFLO avvisas av utskottet med hänvisning lillFN, där ju ansluter sig till - eller kan tänka sig - stöd ålbefrielserörelser som godkänts av FN. Men utesluter inte utskottetmöjligheten av humanitärt bistånd, om det är, som man säger, praktiskt möjligtatl kanalisera detta lill människor som lider nöd till följd av inbördeskrigeller katastrofer. Delta har jag tolkat på det sättet all man, oavsett om FNhar godkänt ett lands befrielserörelse eller ej, kan tänka sig att gå in medhumanitära insatser. Jagvet inte om jag skall tolka utskottet så att man menar att i fallet är detpraktiskt omöjligt att kanalisera hjälp till de lidande människorna där. 1 såfall är utskottet dåligt informerat. I finns en rödakorsorganisation. Rödahalvmånen, som byggts upp av befrielserörelsen . Röda halvmånen driverdels mobila hälsoenheter, dels ett stationärt sjukhus förlagt vid gränsen tillSydjemen. Emmausi har under en längre lid skickat förnödenheter till PFLO och Rödahalvmånen i . Naturiigtvis har begränsade ekonomiska möjligheter,och den hjälp som har givit är alltså inte tillräcklig. PFLO och Rödahalvmånen har till i framfört önskemål om förnödenheter, och jagskall nämna några av dessa. Manbehöver exempelvis två elgeneratorer på vardera 10 kW all användas bl. a. idet sjukhus som jag nämnde tidigare. Det behövs till sjukhuset vidare trefotogeneldade kylskåp att förvara mediciner i. Det behövs bl. a, spisar lillsjukhuset. Vid sjukhuset har man vidare behov av två eller flera vattenpumpar.Kläder och filtar finns ett stort behov av, och detta gäller slutligen också enkontinueriig tillförsel av mediciner. Allt detta är sådana förnödenheter somman har mycket stor brist på. Jag har pekat på att det finns praktiska möjligheter att ge humanitärtbistånd till PFLO eller till rödakorsorganisationen i . Detfinns också vägar att kanalisera detta bistånd. Medhänvisning till vad jag nu sagt vill jag framställa följande yrkande: altriksdagen med anledning av motionen 1135 av m. fl. hosregeringen hemställer att de diplomatiska förbindelserna med sul-lanatet Omanskall brytas tills demokratiska förhållanden råder i landet samt anvisar 5milj. på tilläggsbudget för innevarande budgetår till befrielserörelsenPFLO. Stödtill Folkfronten för befrielse av , m. m. FruNILSSON i (c): I utrikesutskottets betänkande nr 2 hemställer utskottet att motionen1135 kommunisterna skall avslås av . här redogjort för motionens innehåll och yrkande. Motionsyrkandet hardessutom framställts som ett yrkande här i kammaren . Orsaken tillutskottets avslagsyrkande är de grundsatser för erkännande av stater och förupprättande av diplomatiska förbindelser som vi tillämpar i vårt land. Sverigehar, som också sägs i utskottsbetänkandet, konsekvent gått in för att erkännastater och regeringar när de folkrällsliga förutsättningarna för dettaföreligger. Jag vill också påpeka att erkännande av en regering och upprättandeav diplomatiska förbindelser med ett land icke för del innebär uttryckför politiskt stöd eller sympatier för berörda regeringar. Eftersomdessa principer äger oförminskad giltighet har utskottet beslutat avstyrkamotionens yrkande atl bryta de diplomatiska förbindelserna med sultanatetOman. Motionensandra yrkande om anvisande av 5 milj. kr, lill befrielserörelsen harutskottet avstyrkt med motiveringen att stöd till befrielserörelser begränsastill humanitärt bistånd och utbildningsstöd som utgår endast till avFN-resolutioner omfattade rörelser i södra , Dettahindrar naturiigtvis inte, som också påpekar, att humanitärabiståndsinsatser kan göras på annat håll, där människor har drabbats avinbördeskrig eller katastrofer. Men då måste naturligtvis praktiskamöjligheter finnas för att göra sådana humanitära insatser. Inombiståndsbudgetens ram finns medel tillgängliga för sådana insatser. Här behöveralltså inte några nya pengar anvisas. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall lill utskottets hemställan. Stödtill Folkfronten för befrielse av , m. m. Jagskulle också något vilja kommentera anförande här. varför vi skall ha diplomatiska förbindelser med ett sådant land somOman, Jag vill då bara tala om att har erkänt delta land sedan det blevmedlem av 1971 och upprättat diplomatiska förbindelser medlandet , Om ett land är medlem av FN tycker jag inte att man kansäga att det är vilket land som helst. Närdet gäller den humanitära hjälpen råder mycket osäkra förhållanden i det härlandet - det har varit så - och enligt de uppgifter vifått i utskottet har vi därför inte kunnat inta någon annan ställning än vigjort. Som jag också sade tidigare finns pengar redan anvisade förkatastroföistånd och humanitära hjälpinsatser. (vpk): Låt mig baraupprepa vad jag sade i mitt inledningsanförande, atl de praktiskamöjligheterna finns atl lämna humanitärt bistånd till befrielserörelsen ochtill människorna i . Jag vet inte varifrån utrikesutskottet hämtat sinainformationer, all det inte skulle finnas några sådana praktiska möjligheter.Jag har framhållit att - en organisation här i som inte ärobekant - bedriver insamlingar och har köpt exempelvisfiltar och skaffat mediciner samt skickat materialet till de drabbademänniskorna i , varför det argument som utrikesutskottet anför ärfelaktigt. Det finns alltså praktiska möjligheter för att kanaliserabiståndet dit, FN har visserligen erkänt förtryckarregimen i ,men därför tvingas ju inte att göra det, utan man bör väl först tareda på vad del är för sorts regim. Ett faktum är, i ,att det i finns ungefär 15 000 man iranska trupper för att bekämpafolkels krav på självständighet och demokrati. Något som är ganska märkligt -och det är ett genomgående drag - är att erkänner sådanaförtryckarregimer men aldrig erkänner exempelvis befrielserörelser eller kantänka sig all ge dem ett ordentligt stöd förrän det har gått och enkraftig opinion har tvingat den att ta sådana initiativ. i (c): Jag vill påpeka för - som säkert redan vel det att vi harbeslutat lämna bidrag till befrielserörelser. Men när vi gör det är det ocksåviktigt alt de pengar som anslås verkligen kommer dem lill godo som skall hapengarna. Somjag har sagt har vi i utrikesutskottet fått uppgifter om attförhållandena i är mycket osäkra, och därför har vi tagit ställning på detsätt vi gjort. Jag vill också påpeka att vi har byggt erkännandet och beslutetom diplomatiska förbindelser på att del landet är medlem av Förenta nationerna.Det ligger i den organisationens intresse atl förhållandet mellan ländernaskall utvecklas i fredlig anda. Även vi i ut- rikesutskottet hoppasnaturiigtvis atl förhållandena i skall ordna Nr 23 sig, men till dags datohar vi inte kunnat få uppgifter som gjort att Onsdaeen den vikunnat la annan ställning än vi har gjort i betänkandet. (vpk): Jag har också enönskan om att förhållandena i skall utvecklas positivt, men det kan de juinte göra med mindre än atl förtryckarregimen försvinner och att man får bortden korrumperade klick som sitter där och bestämmer med hjälp av utländskatruppers bajonetter. Jagvill fråga i : Har utrikesutskottet exempelvis fåttinformation om att det finns en i som heter Rödahalvmånen och som bl. a. driver ett sjukhus som har rörliga sjukvårdsenheterbland befolkningen? Tydligen fungerar den organisationen väldigt bra i ,bl. a. därför att det, som jag har nämnt tidigare, finns en svenskorganisation, , som kanaliserar hjälp till den. Det är viktigt alt vetaom utrikesutskottet har fått sådan information. Och hur bedömer utskottet i såfall denna organisation? Vad har ni tagit för ställning? Stöd till Folkfrontenför befrielse av , m. m. FruNILSSON i Krtstianstad (c): Vi fick i utrikesutskottet en lång föredragning från utrikesdepartementet.Med ledning av de uppgifter som då lämnades har vi, som jag har nämnt tidigare,skrivit vårt betänkande. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställda yrkandet,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Måbrink begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskotlels hemställan i betänkandet nr 2röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit det av under överläggningen framställdayrkandet. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Tillbakadragandeav utländska trupper från § 14 Tillbakadragandeav utländska trupper från Föredrogs ulrikesutskoltels betänkande 1976/77:3med anledning av motion om tillbakadragande av utländska trupper från . I detta betänkande behandlades motionen1975/76:1140 av m. fl. (vpk), vari föreslagils atl riksdagenhos regeringen hemställde att i ochgeneralförsamling verkade för ett skyndsamt, fullständigt och villkorslösttillbakadragande av alla utländska trupper från samt ett slutgiltigt ochvillkorslöst upplösande av det s. k. FN-kommandot i . Utskottet hemställde atl skulle avslå motionen 1975/76:1140. i (vpk): belänkande nr 3 behandlar motionen 1975/76:1140 avvänsterpartiet kommunisterna, som yrkar alt hemställer att iFN:s säkerhetsråd och generalförsamling verkar för ett skyndsamt, fullständigtoch villkorslöst tillbakadragande av alla utländska trupper från samt ettslutgiltigt och villkorslöst upplösande av det s. k. FN-kommandot i . Sombekant är de utländska trupper del här gäller USA-trupper, stationerade isödra . Alt dessa trupper formellt och officiellt slår under FN-kommandosedan mer än 20 år tillbaka har sin grund i all tvingade FN attla på sig ansvaret som krigförande i . Under Förentanationernas täckmantel kunde föra del fruktansvärda och underalla dessa senare år hålla södra ockuperat. I norra finns sombekant inga främmande trupper. Detfrämsta hindret för självständiga och fredliga återförening är deamerikanska truppernas närvaro i , Deras närvaro skärper ytterligareden politiska spänningen mellan syd och nord, USA-truppernas närvaro i södraKorea utgör ett hot mot freden - vilket är förhållandet överallt i vår världdär imperialismens trupper håller andra länder ockuperade. Dessafrämmande truppers slationering och kvarstannande i södra har skett ochsker genom FN:s medverkan, vilket komprometterar FN:s anseende. kräverrespekt och suveränitet och icke-in-blandning i andra länders inreangelägenheter. Men del är sådan inblandning som sker i södra fruktansvärda diktaturen och terrorn mot folket i södra skulle intekunna bestå ens utan USA-truppernas stöd. USA-trupperna bör alltså bortfrån södra . Dessutom bör givelvis del s. k. FN-kommandot upplösas - slutgiltigtoch villkorslöst. Frågan är lika aktuell iår som den varit då vän- sterpartiei kommunisternamotionerat i saken. Ja, jag skulle vilja påstå att frågan är mera aktuell nusedan USA-imperialismen tvingats alt dra bort sina trupper från , därvärldens starkaste militärmakt i grunden blev slagen av en bondearmé,som kämpade för sin fosterjord och sin nationella frihet, är södra enda område som håller ockuperat. Dess strategi har koncentrerats lillden koreanska halvön, dess sista ockuperade fäste, där dess strategi är atl meddetta område som brohuvud kunna behärska för sina imperialistiskaintressen. gick som bekant förlorat. SedanUSA-imperialismens arméer kastades i havet av de indokine-siska bondearméernahar det tidigare spända lägel i ytterligare förvärrats. Efter delvanärande nederlaget i har ansvariga kretsar i förklarat södraKorea som sin "främsta försvarsbastion". Sina strategiska bombplanoch stora vapen, som var stationerade på och betjänade kriget iIndokina, har flyttat lill Okinawabasen i . Dessa luflstyrkor ochsjunde flottans väpnade styrkor i har satts i beredskap för att,som man säger, ingripa i det krig i som slår för dörren. Transportsystemhar upprättats för all snabbi transportera kärnvapen och väpnade styrkor fråndet amerikanska fastlandet till den koreanska fronten. Dentaktiska attackflygkår och militärpersonal som evakuerades från ochThailand och som har "verklig krigserfarenhet" har koncentreratstill södra . Här har redan tidigare sina trupper förlagda som gårunder FN-flagg, Här har den fascistiska marionettregeringen 700 000 man undervapen. Dessasamlade styrkor genomför ständiga och omfattande krigsövningar medDemokratiska som altackmål och i närheten avdemarkalionslinjen. Intill denna linje är även kärnvapen placerade. Denamerikanske försvarsministern hotar öppet norra och dess folk medatombomber. Alltsker under tal om alt man skall möta krigsfall norrifrån. Det koreanskafolket, oavsett om man bor norr eller söder om demarkalionslinjen, villgivetvis inte krig. Men i hägnet av den krigsstämning som piskas upp kan denreaktionära regimen i södra begå vilka skänd-ligheter som helst. Härråder också öppen terror. Utan denna skräckstämning kan fascistregimen intebestå, och den består under hägn av de s. k, FN-lruppernas beskydd. betänkande nr 3 hänvisar utskottet liksom lill dens. k. dialogen mellan , som om detta skulle vara den fullalösningen. Vad innebär denna s. k, dialog? Tillåt mig, herr talman, att rättkort beröra den frågan. Ingaandra områden på vår jord kan uppvisa så svåra mänskliga förhållanden som desom råder på den koreanska halvön. Människorna på båda sidor omdemarkalionslinjen kan inte besöka varandra, även om de så ville. Släktingar,bröder och systrar, är del omöjligt att komma Tillbakadragandeav utländska trupper från 10 protokoll 1976/77:21-24 Nr 23 i kontakt med, om de bor på olika sidor om denna linje. den korresponderaper brev eller telefon. Alla vägar är stängda. '" föreslogs au i varje fall Röda --------------- körsetborde se på detta olidliga förhållande, och människornas förhopp- Tillbakadragande ningar tändes i såväl syd som nord.