prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi söker här frivilligt upp sådana länder genom all gåmed i IDB, som på ell otillbörligt sätt gynnar dem. Del finns ett gammalluttryck, herr handelsminister, som säger all den som vill äta välling meddjävulen, han får se till att han har en lång sked. Jag är övertygad om alt handelsministerninte har den långa skeden. Hans sked är alldeles för kort för all äta vällingtillsammans med några av de värsta diklalurregimerna. Hen i (s)kort genmäle: För är del vulgärargumenl när man påminner om vadPinochelkontrollerade tidningar skrev om del svenska valresultatet, men det ärtydligen inle vulgärargumenl atl stå här i talarstolen och spekulera över vadPinochet tycker om . Men redovisa: Vadanser den chilenska befrielserörelsen om svenskt medlemskap i ? Jagtror atl den i varje fall tycker all det är väldigt ojust all hänvisa lill vadAllende-regeringens representanter tyckte 1972, alltså före kuppen. Minandra fråga är: Pä vilka villkor skall vi gå ur IDB? Det mest inlressanla ochdel nya med näringsutskottets skrivning är just följande rader: "Ombankens politik inte blir sådan all den befordrar långsiktiga förändringar i positivriktning bör delta föranleda all medlemskapet Vi vet attden formuleringen är väldigl viktig för del största regeringspartiet, och jaglycker all handelsminislern skall kommenlera jusl den skrivningen. Slutligen:Del är alldeles uppenbarl när man lyssnar lill atticke-kommersiella argumenl inle har någon tyngd för honom. Slutsatsen blir allutrikespolitiken skall underordnas våra kommersiella intressen. Det är kanskenaturligt för en handelsminister att resonera sä. Det oroväckande är då atthandelsminislern och hans parti tycks vara starka nog att görasin linje till regeringens linje, och dä kommer vi tillbaka lill della -svek mot sitt eget kongressbeslut, den spärr som fanns mol ett svensktmedlemskap i . Nej, i , det kommersiella är inle det hellöverordnade. I mill inledningsanförande försökte jag noggrant diskulera igenomt ex. i vilka utrikespolitiska svårigheter man myckel snart skulle hamna om manförsökte politisera sin utrikeshandel. Jag ägnade också en ganska avsevärd lidåt att gä igenom den moraliska frågan om hur man bäst kan bidra lill en bättrevärld - enkelt uttryckt om man gör del genom all sätta sig pä månen eller omman gör del genom alt försöka all vara med. Jag upprepar: Den som tror pä sinaegna idéers bärkraft drar inle ned någon järnridå. Han försöker vara med,försöker ge uttryck åt dem, försöker skapa de förbindelser som behövs för altverkligen fä en bättre värld. Denformulering som finns i ulskottels betänkande lycker jag är myckel bra. Räckerinte det konstaterandet från min sida? Den bör finnas där. Den gäller överhuvud laget som en självklarhet i alla de olika internationella organisationeri vilka är med. Man måste alltid nog följa utvecklingen och vara bereddatl la konsekvenserna om utvecklingen inle blir den som man hade tänkt sig. Atlman i har en annan regel för vapenförsäljning än i , herrSvanberg, är väl inte särskill intressant F. ö. är del inte ensocialdemokratisk regering som styr f n. Vadjag lycker lål all fundera på är om socialdemokralerna över huvud laget intefinner del tänkvärt atl partivänner i ett antal länder där de harregeringsmakten har valt alt gä med i denna institution. Jag upprepar vad jagsade i den handelspolitiska debatlen, all när ni socialdemokrater har erinternational brukar ni beskriva er som den mest välsignelse-bringande kraftsom finns på jordklotet Det borde väl dä vara litet genant alt denna kraft ärsä fantastiskt reaktionär att den tycker som handelsminister denna fråga. Jagär övertygad om att det finns röster i Lalinamerika som tycker illa om dennabank - del vore märkvärdigt annars - och all man kan hitta även organisationersom tycker alt denna bank är dålig. Men om den är så förlappad som ni försökergöra gällande, hur skall vi då förklara att vänsterregimen i Guayana nyligenhar valt all gå med i denna bank? Sompoet är inle särskilt bra. Pä tal om mänskliga rättigheter ärjag rädd för alt om hans system fick råda blev det säkert den enda tillåtnapoesin. Hen (): Del har funnits en förunderlig blindhet i de borgerliga inlägg som hargjorts här. Den illustrerades särskilt av handelsministern. Man harkoncentrerat sig på osäkra exportprognoser, man har dragit fram som viktigt alt vi fårkontant betalning etc. Men så fort diskussionen har inriktats pä de merbrännande poliliska frågorna har man frän moderat sida krupit bakomsocialdemokraliska regeringar i i stället för all redovisa en egenvärdering och en egen uppfattning. Och jag förslår all tänker pådel sättet De anser att kan handla utrikespolitiskt endast så somregeringarna i västeuropeiska länder handlar. Hurhade det gäll med opinionsbildningen kring om vi iSverige hade ställt upp på del moderata resonemangei och sagl: Det finns ingenregering i , vare sig socialdemokratisk eller av annan politiskfärg, som vill angripa krig i , alltså kan inte vi heller göradel? Vi valde en annan linje och gick emot och pä den liden ocksåfolkpartiet Vi kritiserade den amerikanska krigföringen i . Den svenskaregeringen gjorde det som den första regeringen i länder med enmarknadsekonomi. Sedan följde andra länder efter. Beiyder den linje som herrBurenslam driver - om den får uppslutning av de centerpartister ochfolkpartister som skall della senare i debatten - all inte längre skallvara pådrivande i internationella frågor? Vimåste se till vad IDB är. Vilket slags Jnsliiution är det man vill ansluta osslill? Del är hell klart, det tror jag inte bestrids av någon oberoende avpolitisk värdering, atl IDB i första hand är en politiskt motiveradinstitution. Del kan man läsa i historieböckerna vilka förtecken de än har närdel gäller värderingarna. IDBvar helt enkelt poliliska svar på revolution på . Del var enav Eisenhowerregeringens sista åtgärder alt skapa den. Man var mycket bekymradöver den slarka sociala oro som fanns i och där bl. a. presidentEisenhowers bror spelade en stor roll för den amerikanskapoliliken. Man var rädd för att utvecklingen skulle leda till en radikaliseringav den latinamerikanska kontinenten. Del var bakgrunden till att IDB bildades1959. IDB blev från början en institution som skulle bidra lill att stärkakonservativa militärdiktaturer och socialt förtryck gentemot de falligafolkgrupper som i slutet av 1950-lalel alltmer protesterade och uppreste sig iLatinamerika. Idetta avseende har IDB inte förändrats. Väldsdiktaturerna i Lalinamerika är fler än . i Siockholm har i ellhelt aningslöst anförande talat om att ju mer handel och utländskainvesteringar som kommer lill etl land, ju rikare det blir och ju flerkontakter del får med affärsmän, desto slörre är chansen för endemokratisering. Lål oss dä se på del land som haft den siörsta ekonomiskatillväxten i sedan 1950-lalels slut - . Detfanns i på 1950-talel ingen väldsdiktalur av den typ som finns där . Förtrycket, maktapparaten, polisen och militären i har skärptsin repression under den lid då landet har fåll en ekonomisk tillväxt somkommit endast ett fåtal till del, dä de multinationella företagenhar kommit in och utvecklats i 4 protokoll 1976/77:145-146 och stärkt sill grepp överden brasilianska ekonomin. Våldsdiktalurernaoch förtrycket i är värre än lidigare. Och IDB har genomsin långivning bidragit lill den utvecklingen. Den dominerande delen av IDB:sresurser går - lål oss inle glömma del - till de stora och relativt rikamilitärdiktaturerna som , , och andra. Chileillustrerar kanske bäst IDB:s poliliska roll. Del är viktigt all komma ihåg attIDB ekonomiskl är en väsentligt viktigare institution än t. ex. Väridsbankenför . IDB är den viktigaste långivaren till . EfterPinochetjuntans kupp och tillträde lill makten i 19-faldigades biståndetfrån IDB lill . Baranågra månader efter kuppen började man med de utbetalningar som tidigare hadefåll frysa inne. Allenderegeringen hade ju svårt alt få ul också de blygsammapenningbelopp som lidigare var anslagna till och som låg kvar underAllendetiden. Det var trassel med utbetalningarna. Del gick några månader, sälöpte alll smärtfritt igen. Och del nya anslaget 19-faldigades. Delråder full uppslutning, säger handelsminislern, kring IDB i . går ju all frågade många latinamerikanska flyktingar frän olika länder somfinns i . har lagil emol ganska mänga flyktingar. Fråga deflyktingarna vad de anser om IDB och vad de anser om svensk anslulning lillIDB. Det hade gått utmärkt lätt för handelsminislern alt kontakta just depersoner i regering som inte mördades av Pinocheljunlan och fråga demom deras inställning lill IDB. Den är nämligen känd. De anser all ickeskall gå in i IDB. Deborgeriiga partierna säger nu i sak egenlligen: Lål oss undvika enutrikespolitisk eller bislåndspolitisk diskussion om della. Den svenskaanslutningen till IDB sker ju av andra skäl än biständspolitiska. Menfaktum kvarstår ju: svenska skattemedel skall användas för räntesubventionerdirekl lill väldsregimerna i , , , , ochArgentina. För de militärdiktatorer som tar emol räntesubventionerna från desvenska skallebelalarna gör det nog detsamma pä vilkel konto de svenskaskallebelalarnas bidrag noteras. För militärdiktatorerna är räntesubventionernaett direkl bistånd. Därförär det all hell blanda bort korlen när man i del sammanhanget vill ta fram densvenska exporlkreditgaranligivningen och säga att när nu gerexporikredilgarantier till svenska företag för affärer på andra länder, är detelt slöd av liknande slag som all gå in i en politiskt motiverad bank som gerdirekl bistånd till dessa länder. Exporlkreditgaranligivningenär menad som en hell annan sak. Den bygger på ett premiereservsyslem, betalatav företagen, där den svenska slalen i bollen tar en slutlig risk.Exporlkreditgaranligivningen har inte, som sades här tidigare, involverat någrasom helsl skattepengar lill Pinocheljunlan i . Det rör sig om ett systemsom ger svenska förelag möjlighet att konkurrera likvärdigt med andra företagpå olika marknader. Del är icke ett system där svenska skattepengar ges lillregeringar i mi- Denutrikespolitiska innebörden av atl med skattemedel som medlem skall slödjaIDB:s politiskt motiverade verksamhel diskuteras inle av utrikesulskotielsmajoritet egenlligen. Del är ju två utskott, näringsutskotlet ochutrikesutskottet, som behandlar denna fråga. Utskotlsmajoritetengör över huvud taget inga egna utrikespolitiska bedömningar ulan man hänvisar,också i utrikesutskottets majoritetsskrivning, till allmänna exporlprognoser.Jag menar atl del är en avslöjande argumentnöd när utrikesutskottets majoritetinte kan prestera en egen utrikespolitisk analys utan gömmer sig bakom ennäringspolitisk argumentering som låter osäkra exporlprognoser bli vägledandeför vilken ulrikespolitisk hållning vårt land skall inta gentemot Lalinamerika. Jagvel inle om utrikesutskottets majoritets brist på argument hänger samman medcenterns fullständiga helomvändning i IDB-frägan. Pä centerstämman 1976 råddeju, som påpekats här tidigare, den omvända situationen mol . är delregeringen med ceniern som lalar för exportmotiven. Oppositionen understrykerde utrikespolitiska och biståndspolitiska skälen. På cenlerstämman för ett ärsedan var del motionärer som av exportskäl ville gå in. Det var en enigcenterstämma som av biståndspolitiska och utrikespolitiska skäl avvisadeexportargumenten. har redan tagit upp vad som skett med IDB:slåneinriktning efler cenlerstämman. sade ju atl endasl om en förändradinriklning av lånen skulle ske i framliden kunde man tänka sig att ompröva sinavvisande hållning. Men det har visat sig att de stora militärdiktaturerna undertiden efter del att cenlersiämman hölls och har fäll enökad andel av lånen. Detfinns i detta sammanhang också en annan fråga som berörs i utrikesutskottetsmajoritetsyttrande och som tagils upp av centerpartister i olika debatter omdet som har inträffat efler cenlerstämman. Man har därvid också hänvisat tillCarteradminislraiionen, men man har då missat poängen. Man har nämligenhänvisat tilldel s. k. Harkinstilläggel i den amerikanska kongressen, vilketinnebär all skall rösta emot län som flagrant strider mol mänskligarättigheter. Det är bara det felet med argumenteringen all det här laglilläggeli den amerikanska kongressen trädde i kraft vid millen av ; det ärsåledes inle någonting som har tillkommit under Carleradministrationen, utandet fanns och verkade redan tidigare, och detta var väl känt när cenlersiämmanhölls. Mennär man nu hänvisar lill presidenl - del gör även utskottets majoritet -är det iniressani atl kunna påpeka alt har tagit avstånd från den hårdatillämpning av Harkinstilläggel som den amerikanska kongressen har gjort.Carter har inle sagt att han vill att man skall gä vidare och genom IDB sättaytterligare tryck på militärdiktaturerna. har vid presskonferenser ochi brev lill bankkommitténs ordförande i del amerikanska representanthusettvärtom sagt all han för sin del anser atl Harkinstilläggel är för hårt och förkategoriskt och att man skall mjuka upp den hårda inställningen när del gällervillkoren för alt ge lån lill dem som såflagrant motverkar eller all vänder sig mol mänskliga rättigheter. Del som harskett är alltså del motsatta mol vad ni säger när ni hänvisar till ochmolsalsen lill vad som hävdas av ceniern och utrikesutskottets majoritet:Carter har velal dämpa möjligheterna atl via bidragsgivningen ochlåneutgivningen sätta villkor för de mänskliga rättigheterna; han har intevelal öka de möjligheterna. Därför är utrikesulskotiets skrivning pä den härpunklen direkt vilseledande när den hänvisar till den nya administrationen iAmerikas Förenta stater. I den här debatten måste vi också diskutera vad förslags effekter IDB:s verksamhet får i de länder där bidragsgivningen sker.Delvis har vi gjort det därför att IDB:s långivning i så hög grad fungerar sometl allmänt slöd till regeringarna - det blir ett slöd för de prioriteringarsom regimerna gör - och hur pengarna kommer alt användas beror således på denpolitik som regimerna för. Det är då viktigt att konstatera att de socialtinriktade projekten låren myckel blygsam andel av IDB:s stöd. Det är enligl minuppfattning också betecknande för argumentnöden hos utrikesutskottets majoriletnär det sägs så här i utskottets yttrande: "Det kan vidare noteras altutlåningen lill projekl inom den s. k. sociala infrastrukturen, dvs.ulbildningsväsen, bostadsbyggande, vattenförsörjning och liknande, nu återvisar en ökande andel." Det är bara del felet atl med samma siffror sombakgrund har biståndsminister av samma material dragit slutsatsen:"Man har heller ingen prioritering för de socialt motiveradeinvesteringarna - trenden är den motsatta." Det somutrikesulskottels majoritet finner vara en ökning av de motiveradeinvesteringarna tycker alltså biståndsministern snarare är en minskning av desocialt motiverade investeringarna! Detsom i vart fall är ostridigt är all , dvs. ochfram till , har de socialt motiverade investeringarna - den typ avinvesteringar som jag just läst upp citat om - minskat med ungefär hälften. Dehar lidigare legal på en nivå mellan 19 och 16 96, de låg pä 16 96 1975 ochhela 1976, men de ligger pä 8 96 när del gäller de län som IDB har givit detsenaste halvåret De socialt motiverade investeringarna, blygsamma som devaril, har alltså kraftigt minskal sin andel. Vadsom skelt inom IDB av år är i stället att en annan typ avprojekt kraftigt har ökat sin andel. Det är inte minst projekl som gällt mycketstora infrastruklurella investeringar - särskilt stora kraftverksbyggen, storavägprojekt och liknande. Del är klart all just kraftverksbyggen och över huvudlaget energiinvesleringar. som ju åtminstone borde ha någonkänsla för, är investeringar vilkas effekt är hell beroende på den allmännapolilik som landel bedriver: vilken typ av fördelningspolitik man har, vilkamänniskor och grupper som nås av energin. För att bara ta ell konkret exempel;ett av de mer betydande IDB-projekten ; del storakraftverksbygge som utförts på gränsen mellan och : ca 80 %av elektriciteten frän del kraftverket har hamnat i den multinationellaindustri- Deltorde icke kräva någon större möda all förslå all det icke är till de fattigamänniskorna i slummen i Säo som den elektriciteten har gåu, utan atl delär lill de stora företagen och de välbeställda människorna - ofta de utländskainvesterarna och andra - som bor i . Nå,men då säger ulrikesutskoltet: "Betydande vikt fästs vid jordbrukssektornoch lanlbruksulvecklingen i övrigl." Men jag tror att man skall varaförsiktig med atl svepande karakterisera den typ av lantbruks-utveckling somIDB prioriterar. Jag skall återigen la etl exempel; från bokJord och makt i , där han refererar ett samtal medplaneringsmyndigheterna i . Del visar sig all när del gäller sådanlanibruksulveckling som kräver jordreformer och är förhållandevis billig är detsvårt all fä pengar från t ex. IDB. När del däremot gäller dyrare, mindreproduktiva - mindre vettiga från den synpunkten - jordbruksinvesteringar somnyodlingar är del mycket lättare att fä pengar. Till projekl som är politisktkänsliga, som kräver en otnfördelning som gynnar de fattiga bönderna, är delalltså svårt att få pengar från IDB. Gäller del projekt som ger slöd till rikabönder och jordägare går del lättare. Propositionenresonerar fram och tillbaka om biståndseffekterna av ett inträde i IDB. Man görelt märkligt påstående, som jag skulle vilja ha belyst av handelsminislerneller någon annan företrädare för regeringen. Man säger att om medlemskap iIDB skulle motiveras av bi-ståndsskäl vore bankens länderinriktning vidutlåningen en allvariig svaghet. Sedan säger man: "Del kan dock noterasatl det har skett en ökning av de minst utvecklade ländernas andel." Detuttalandet återkommer i utrikesulskotiets yttrande. Man framhäver alltså sompositivi att de fattigaste länderna har fåtl en ökande andel. Vi har försöktall få det här belyst i ulskotlsbehandlingen. De fattigaste länderna, som avIDB kallas för D-gruppen och som alltså utskottet uttalat sig positivt om, ärBolivia, , , , , , , Paraguayoch . Med ett eller två undantag är del här en lista pånågra av de mest ökända diktaturerna i . Jagtror all man måste vara otroligt blåögd, om man tror att pengar till SomozasNicaragua, lill Papa Docs son Baby Docs eller till Stroessners Paraguayvidarebefordras sä att de när de fattigaste folkgrupperna. Man lyckas i sinaningslöshet all lyfta fram de länder som har den minsta viljan all kanaliserapengar till de fattigare folkgrupperna. Det här sammanlaget blir återigen ellsvek i utrikespolitiskt hänseende från del största regeringspartiet, men avnytt slag. Jag hoppas atl de centerpartister som har begärt ordet här senare idebatten kommer att ge oss en belysning av sina ställningstaganden på ell sättsom gör del möjligt atl bedöma vad som ligger bakom denna totalaomsvängning från en enig uppfattning . Det intressanta är attdenna omsvängning sker i en utrikespolitisk fråga, där tidigare i mångafall har ställt sig bakom fattigare folkgruppers inlressen. Somsista argument drar man fram infiytandet och säger alt vi skulle kunna påverkainflytandet i IDB. Jag skall inle föriänga debatten om det, därför atl del hartalals tillräckligt mycket om unika ställning, vetorätten, specialfondenoch blockröstningen. Handelsministern säger all om någon far lill månen så hörsinte hans röst Men , om det som västeuropeiskt land skulle bli medlem iIDB, har ingen röst alls. får ju inte ens som slal möjlighet alt röstanej. Vi skall ingå i en grupp av länder som gemensamt avger sin röst Någondirekt röstning från svensk sida kommer inle alt förekomma om vi går med i IDB. Närman som här har gjorts diskuterar roll i sammanhanget, är del intressantall notera hur självt ser på detta, hur den ame rikanska kongressen ser påden ulvidgning av IDB-medlemskapet som görs. Man kan gå till källorna -bankkommitténs i representanthuset utlåtande. Där understryks att det ärviktigt för alt andra länder går in och tar över en ekonomisk börda som USAtidigare har haft. Men man understryker mycket noga inför kongressen alt dellainle får innebära och inle heller innebär atl politiska inflytandeminskar. Kontentan av den amerikanska kongressbehandlingen är alltså atl del ären tung ekonomisk börda för att dra hela lasset Släpp därför in ,låt länderna där ta en del av den ekonomiska kostnaden, men se till all fårbehålla del dominerande politiska inflytandet i IDB! Del är pä dessa villkorsom denna utvidgning av IDB har gjorts, och det är därför som vi diskuterarfrågan här . Svenskt inträde i en internationell organisation måste bygga på envilja att slödja organisationens verksamhet. Varken propositionen,uiskottsbetänkandena, de utskottshearings som har varil eller kammardebatienhär har givit bärande skäl för att skulle stödja IDB:saktiviteter. Det är få, om ens någon, som har uUtryckl jusl denna vilja attslödja organisationens verksamhet. I stället har hela denna långa och pä delviset intressanta debatt visat atl IDB:s verksamhet i viktiga avseenden stridermot de värderingar som har varit vägledande för svensk utrikes- ochu-landspolilik. bör säga nej lill svenskt medlemskap i . Jag yrkarbifall lill reservationerna. Underdella anförande övertog herr tredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen i Siockholm(fp) kort genmäle: Herr talman! kan och bör välja en egenutrikespolitisk linje och göra del i solidaritet med de faltiga och förtrycktanationerna. Det gjorde när det gällde - och del var bra. Ochdel gör vi - hoppas jag - när del gäller . Men i båda fallenansluter vi oss lill opinionen i de länder som ligger närmast förtryckarna, ochsom själva lider mesl. Här finns det ingen sådan opinion. kralierna i Lalinamerikasäger inte all vi skall hålla oss utanför IDB, tvärtom. Jagsade i mill anförande, , att ekonomisk ulveckling nästanalltid gynnar frihetens sak. Del polemiserar mot, ochsjälvfallet finns del inget kortsiktigt sådant samband att ekonomisk utvecklingomedelbart leder till större frihet Men gynnar handel ochekonomiska kontakter också möjligheten till information och befolkningensmöjligheter alt själv göra sin röst hörd. Pä samma sätt stärker isolering avett land nästan alllid förtryckarna - är undantaget. ÄvenMals vill ju ha inte bara handel ulan ökad handef med Latinamerika.Han tycker däremot att IDB är fel form, och det kan man naturiiglvis diskutera.Det är ingen självklarhet att vi skall gå med i IDB, det finns argument för ochemot. Jag har kommit fram till atl argumenten./o/- väger tyngst. Vi skapar sysselsättning,vi skapar export. finns del inga avgörande utrikespolitiska nackdelarsom lalar emol ett svenskt medlemskap i . Menman kan naturiiglvis välja andra former. Den form som valdes under densocialdemokraliska regeringen var ju all och svenska skattebetalare togen risk vid export lill med myckel stora belopp. Del var t o. m.så, all när den nuvarande regeringen log över efter Mals partibroderfanns det 23 milj. kr. utestående i s. k. u-garanlier lill . Vikan naturiiglvis väga för och emol, men kom inte och påstå all ni slår för enhögre moral än vi som menar alt nu skall la steget in i IDB! Hen () kortgenmäle: För att ta del sista först: Del vore bra om i Siockholmlärde sig vad u-garantierna är för någonting innan han använder dem som ellmoraliskt argumenl. De pengar talar om ingår i ellpremiereservsystem, lill vilkel företagen betalar in avgifter och i förstaomgången själva står för finansieringen. Sedan ligger svenska statens garanti ibotten. Del innebär att inga skallepengar har betalats ut lill inga pengar kommer heller au betalas ut, om inte den nuvarande regeringenändrar uppfattning. Sedanlill den första frågan, om demokratin i . Varför inle fråga demänniskor som är flyktingar? Del finns tusentals människor här i vårt land somhar drivits ut ur sina länder. Fråga dem, la del av deras opinionsbildningomkring och IDB! Hör efter vad de anser om svenskt deltagande iIDB, fråga t ex. hur de ser på IDB:s roll i kuppen mol !