prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Detsom verkligen skiljer majoriteten och minoriteten pä denna punkt -yrkesinriktade kurser för ungdom - är att regeringssidan nu betraktar dessakurser uteslutande som ell inslag i kampen mot arbetslösheten bland ungdomar,medan vi vill vidga det hela till all inte enbart vara en arbetslöshelsfrägaulan också gälla de icke studiemotiverade ungdomar som, även om de skulle kunnafå jobb på arbetsmarknaden, ändå skulle ha behov av en kortare yrkesinriktadkurs. Vi vet ju att det alltid är de lågutbildade som får detsvårast, även om de i en aktuell situation inte är arbetslösa. När åren gårhamnar de i nya svårigheter. Därför vill vi ta in dessa kurser i skolansordinarie resursplanering så att del skall finnas ett utbildningsutbud för dehär unga människorna. Vivill alltså vidga synen pä frågan om korta yrkesinriktade kurser. Detta är ickebara etl arbetsmarknadspoliliskt problem för dagen, utan vi måste på lång siktbygga in kursverksamheten som ett inslag i skolans utbildningsutbud. Bidragtill driften av gymnasieskolor i (c) kort genmäle; Jag vill gärna instämma när påpekar atl skillnaderna mellanmajoriteten och minoriteten inte är stora, och jag tar det som ett bra exempelför framtiden. Sedankan vi ju alllid diskutera frän vilket häll närmandet har skett. När del gälleren rad reformer på skolans område har initiativet kommit frän de nuvaranderegeringspartierna. Ifråga om möjligheterna atl vidga den lilla ramen finns det inte heller någraskillnader. Regeringen har möjlighet - del står i budgetpropositionen - altåterkomma till om arbelsmarknadsmässiga skäl eller andra skäl talarför detta. Det var ju ett exempel på det som gavs när regeringen ställdeytterligare medel till förfogande. Självfallet är det enkombination av arbelsmarknadsmässiga förhäl- Bidragtill driften av gymnasieskolor landen och svårigheter förvissa elever atl anpassa sig till undervisning i de existerande skolformernasom bidrar lill svårigheterna. Det finns i regeringens och utskoltsmajoritetensställningstagande ingenting som talar emot en kombination av dessa två faktorer- svårigheter vid anpassning till del rådande skolsystemet ocharbelsmarknadsmässiga förhållanden. Närdet gäller hur detta problem skall mötas på så är det naturligt atldet måste ske mot bakgrund av de bedömningar som gymnasieutredningen kommertill. Jag kan instämma i beklagande av atl del dröjde innangymnasieulredningens arbete kom i gång. HerrALEMYR (s) kort genmäle; Med tacksamhet noterar jag att herrKarlsson i nu på alla punkter ansluter sig lill vad vi har skrivit ide socialdemokratiska reservationerna. Det enda jag saknade var yrkandet ombifall till dem. Hen HAGEL (-); I motion 1976/77:1330 pekas på den allmänt svåra situation som råderpå arbetsmarknaden för ungdomen. Men motionen pekar också på det specielltsvåra läget för invandrarungdomen. Bara5 ä av invandrarungdomen fortsätter sin skolgång efter -alltså skaffar sig yrkesutbildning. Motsvarande siffra för svensk ungdom är . Orsakerna till atl invandrarungdomarna i så liten utsträckning fortsättersin utbildning efter är dels atl de känner lägre motivation förfortsatt utbildning - vilket i sin lur har sin förklaring i hemmen - dels altgymnasieskolan rent språkmässigt ofta är för svår för invandrarungdomar. Medsämre skolutbildning och ofta bristfälliga kunskaper i svenska harinvandrarungdomen därefier en ännu svårare situation på arbetsmarknaden änmotsvarande gruppSr svenska ungdomar. I den djupa ekonomiska krisen medåtföljande sysselsättningsproblem blir del alltså en ytterst prekär situation. Rättentill den enligt vår uppfattning myckel blygsamma och otillräckligaspråkundervisningen utgör också - hur hemskt det än kan låta - enorsak till atl företagen är mindre benägna alt anställa invandrare. Synpunkten- som framförs - alt vi har gjort mer i värt land kring dessa frågor än vad somhar gjorts i något annat land är en klen tröst för alla invandrarungdomar somhårt drabbats av den ekonomiska kris vi nu befinner oss i. Undersökningar ocherfarenheter från andra länder med invandrarbefolkning har visat alt justinvandrarungdomar utan arbete, med dålig utbildning och bristfälligaspråkkunskaper, löper stor risk att hamna i kriminalitet, drogmissbruk osv.,vilket kommer att orsaka samhället betydligt större kostnader än förebyggandeverksamhet. Motion1330 tar i huvudsak upp åtgärder som är knutna lill AMS-åtgärder. Men denmotion som vi nu behandlar, 1331, pekar på all kommunerna bör ges särskildaresurser för alt ordna yrkesutbildning och yrkeskurser för invandrarungdomar. Dessaåtgärder för invandrarungdomar blir för kommunerna mer betungande än likartadverksamhet försvensktalande ungdomar just därför all del krävs speciellakunskaper av handledare och lärare. Inomolika delar av de kommunala förvaltningarna i vårt land finns ell stort ochakut behov av tvåspräkig personal. Genom att bereda invandrarungdomarpraktikantplalser och kortare yrkesinriktade utbildningar inom kommunalaförvaltningar skulle de här bristerna kunna avhjälpas. Dessutomkrävs del någon form av uppsökande verksamhet för atl informerainvandrarungdomar om olika utbildningsmöjligheter och för att höja derasstudiemotivation, som också är en angelägen uppgifi. är del pä det sättet atl kommunernas besvärliga ekonomiska läge blirargument för atl inle vidta motiverade och nödvändiga åtgärder. Del är just deproblemen som motionen 1331 vill delvis undanröja. Jag ber därför, herrtalman, atl fåyrka bifall till motionen 1976/77:1331. Bidragtill driften av gymnasieskolor Hen (): I motionen 772 har jag tagit upp frågan om lokalisering av etlskidgymnasium till kommun. Utskottet har med hänvisning till vad somsägs i budgetpropositionen om försöksverksamhet med kombination avgymnasieskolor och elitidrott föreslagit avslag pä motionen. Någon annanmotivering har inle utskottet lämnat. Det finns emellertid en del synpunkteralt beakta vid valet av lokaliseringsort för ell idroiisgymnasium även nu som iframliden, och jag tänker här helt kort ge några synpunkter på somlämplig lokaliseringsorl. Skidintressetär enastående stort i . har drygt 10 000medlemmar i 89 föreningar, varav hälften är under 25 är. Man beräknar atl detfinns uppemot 2 000 aktiva pä ungdomssidan, och del är längdåkningen somdominerar. Del finns tillräckligt med instruktörer för alt tillgodoseintresserade ungdomar med träningsprogram eller liknande. De här siffrorna ärell mått på underiagel vad avser ett skidgymnasium, och ligger mycketlämpligt placerat i för atl med en sådan verksamhet fånga ochvidareutveckla det omfattande skidintresse som ungdomen i delta områdebevisligen har. Jagtror därför atl inrättandet av ett skidgymnasium i inte skulleinnebära någon konkurrens med andra orter som har den här typen av verksamhet.Det är ju fråga om ell undertag som kanske mer än väl är tillräckligt för attfylla elevantalet. Däremot skulle ungdomar som är intresserade av all kombinerastudier med träning slippa resa långt bort frän hemorten för all få den härmöjligheten. Det är positivt om ungdomar i den här situationen inle behöver bolångt borta från sin Bidragtill driften av gymnasieskolor familj, sina kamrater ochsin förening. Och vad gäller kan del faktiskt bli sä, mot bakgrund avdel stora skidintresset, alt flertalet kanske kan bo hemma. Det måste alltsåbetraktas som positivt. Harman en bred verksamhet inom någon idrottsgren i ell område, som man nu t. ex.har på skidsidan i , bör detta väga särskilt tungt när mandiskuterar valet av lokaliseringsorl sett från elevers, föräldrars ochföreningars synpunkt. Ensådan här bedömning behöver inte strida mot principen atl hela landei skallutgöra upptagningsområde. Tvärtom - det finns fortfarande möjlighet förungdomar med denna inriktning och detta intresse att komma till en ort som harde absolut bästa förutsättningarna för verksamheten. I har man godaträningsmöjligheter. Man har god snötillgång i anslutning till skolan. Detfinns förutsättningar inle bara för längdäkning utan också för alpina grenar,backhoppning, skidskylle och nordisk kombination, om man så vill. Specielltbeträffande skidskylle finns det möjlighet atl samordna träningen med kommunensbåda regementen, som också sagt sig vara villiga alt medverka lill detta. Ochdel är en myckel vettig disponering av resurser. Alt träningsmöjligheiernaligger i direkt anslutning lill skolan innebär alt man slipper tidsödande resorlill och från träningsplatserna eller träningslokalerna. Del finns godasjukvårdsresurser, ifall man skulle komma i den situationen all man behöversjukvård när man tränar eller för atl hålla sig i god form. Riksidrottsförbundelhar i en utredning konstaterat alla de här fördelarna med somlokaliseringsort för ett skidgymnasium. Även om utredningen är gammalhar sakläget inle ändrats på annal sätt än till det bättre. Fler anläggningaroch bättre iräningsmöjligheter har tillskapats av kommunen. Och kommunen ärnaturligtvis, efter allt arbete man har lagt ned för att få den härlokaliseringen, väldigt intresserad av atl den här verksamheten tillförsskolan i . Svenska skidförbundel önskar också en utvidgning avförsöksverksamheten när del gäller speciellt längdlöpning och har angett bl. a.Sollefteå som lokaliseringsort för denna. Somjag nämnde har ansöktoch ansöker fortfarande om att få ingå i försöksverksamheten medidroltsgymnasier. Kommunens ansökan tillstyrks av ochlänsskolnämnden. Detär givetvis min förhoppning atl den försöksverksamhet som inleds slår väl utoch all man efter en utvärdering kan medge fier orter alt komma i fråga föridroltsgymnasieverksamhet. Jag finner ändå, mot bakgrund av del storaskidintresset i området, kommunens engagemang i frågan samt de godaförutsättningarna för elillräning, kombinerad med god utbildning, att ettskidgymnasium bör inrättas i . Jag ber med anledning av vad jag anfört alt fä yrka bifall lillmotionen 772. iTrelleborg (s): Jag vill foga några kommentarer till en avstyrkt motion, nr 146.Motiven för avstyrkande är all organisationskommittén för högremusikutbildning, OMUS, har behandlat de här frågorna och att ärendet nu beredsi regeringens kansli. Del här är både rätt och fel. Den kommunala ,som utskottet hänvisar till, är en parallellskola med alla de bekymmersom del innebär. Gymnasieskolans musiklinje förutsätter i praktiken etttämligen definitivt yrkesval, något som i detla sammanhang tyvärr ofta måsteske på rätt lösa grunder. Konsekvenserna av detta kan jag inte utveckla här. Motionärernavill någonting annat - kort uttryckt skapa möjlighet för den konstnärligamognadsprocess som musikutbildning ändå är på för individen rimliga villkor. Defrågor som motionen berör har OMUS inle behandlat, och i remissomgången har endel organ påtalat detla, t. ex. , som säger: Del finns skälatl ägna situationen för elever i gymnasieskolan som också bedriverförberedande musikstudier särskild uppmärksamhet. Man borde därför försöksvist. ex. pröva någon form av anpassad studieform för sädana elever för all fåstörre erfarenhet beträffande behovet alt skapa mer individuellt anpassade studiegångarför vissa elever i gymnasieskolan. , , instämmer i sitt remisssvar iuppfattningen alt gymnasielinjen skall byggas ut men ser svårigheteri atl en ung människa inför gymnasiet skall la definitiv ställning lill sittframtida yrkesval. Av den anledningen föreslår styrelsen rör SOR en utvärderingav Vä,xjöprojektet. pekar man på att ell förslag om den individuellamusikundervisningen bör studeras. OMUShar, herr talman, inte ägnat detta någon omsorg och skall inle heller göra det,som jag ser det..Utskottet anför alt denna fråga nu bereds i regeringenskansli. Jag är medveten om atl utskottet inte har några garantier för alt ettförslag i den riktning SÖ och motionärerna önskar nu övervägs av regeringen,men huvudfrågan för mig är vad utskoliet och regeringen egentligen tycker om enökad grad av individualisering av musikutbildningen i den riktning som motionentalar om. Utskottet har avstått från atl behandla sakfrågan, och vi lär inle fåbesked om utskottets inställning men kanske när regeringens förslag såsmåningom kommer eller i andra sammanhang. Bidragtill driften av gymnasieskolor Hen i (s): Jag vill ta upp en annan utbildningsgren som behandlas i föreliggandebetänkande, nämligen maskinförarulbildningen för byggnads-, anläggnings- ochskogssidan, och jag gör det i anslutning till min motion, nr 376. I den yrkarjag och mina medmotionärer att en försöksverksamhet med maskinförarulbildningskall startas med anknytning lill den pågående.liknande utbildningsverksamhetenvid AMU-cenlrel i kommun. Motionen anknyter ihuvudsak till den utredning som maskinförar- Bidragtill driften av gymnasieskolor ulbildningskommillénöverlämnade till departementet . Bakom den utredningen står elltjugotal parter, representerande arbetstagare, arbetsgivare, statliga verk.Kommunförbundet, armén m. fi. Samtliga är överens om att det föreligger ettstort behov av en systematiserad och målinriktad yrkesutbildning pä deltaområde. Detgäller här utbildning av maskinförare både inom byggnadsbranschen och inomskogsbruket, där den fortgående mekaniseringen skapar behov av en stor ochväxande maskinförarkår, med skärpta krav på bättre yrkeskunnande.Forskningsstiftelsen har uppskattat del årliga behovet avmaskinförare inom skogsbruket för avverkning, terräng-transport och skogsvårdtill 250-300 man vid oförändrad avverkning och hög mekaniseringstaki. Behovetav utbildade maskinförare på byggsidan är också stort och väl dokumenterat genomden stora maskinpark som är i bruk vid byggnads- och anläggningsarbeten inomolika samhällssektorer. Utvecklingenbåde på byggnadssidan och inom skogsbruket går, genom den fortgåendemekaniseringen, obönhörligt i den riktningen att allt större, dyrbarare ochmer komplicerade maskiner tas i bruk. ställs det egentligen ingadirekta kompetenskrav på den som skall hantera och ansvara för dessa maskiner.Detta är naturligtvis helt otillfredsställande, bl. a, frånrekryleringssynpunkt men även med hänsyn till de stora olycksfallsrisker sommaskinförarna utsätter sig själva och även andra för i sin yrkesutövning. Somframgår av budgetpropositionen har föreslagit enförsöksverksamhet för utbildning av maskinförare med utgångspunkt imaskinföraruibildningskommilténs förslag. Departementschefen avvisaremellertid förslaget, och även utskottet yrkar avslag på de båda motioner somväckts i ämnet. Jagkan förslå atl utskottet inte velat ta ställning till lokaliseringsorten. Denfrågan betraktar även jag som en andrahandsfråga. Det viktigaste för dagen äratt utbildningen förbereds och kommer i gång. Därför är jag något besviken överatl inte utskottet i sin skrivning klart markerat behovet av att enförsöksverksamhet kommer i gång, med hänsyn till det klartdokumenterade behovet. Det hade varit värdefullt om så skett. Utskottetpekar däremot på atl utrustningen för maskinförarulbildningen är myckeldyrbar. Man nämner siffran 9,75 milj. kr. Del är i och för sig riktigt att dethär är en myckel dyrbar utbildning. Men det är bl. a. med tanke på kostnadernasom vi motionärer föreslagit en försöksverksamhet, anknuten till iBräcke, där de lunga investeringarna i lokaler och maskiner redan är gjorda.Där har redan investerats ca 4 milj. kr. i maskiner och anläggningar, ochdessutom tillhandahåller länsarbetsnämnden och SCA maskiner för ca 8 milj. kr.för utbildningsändamål vid den begränsade förarutbildning som pågår där. Vissledig kapacitet finns också vid . Det är alltså möjligt att utannämnvärda investeringar starta en begränsad försöksverksamhet i och på så sättvinna erfarenheter och kunskaper för framtiden. Man kanske även skulle kiinnatänka sig en försöksverksamhet på de tvä platser som nämns i de båda motionersom nu behandlas, den ena försöksverksamheten anknuten till ett AMU-cenier ochden andra lill en befintlig skogsbruksskola. Jagförstår, herr talman, all del är helt utsiktslöst atl mot ell enigt utskottyrka bifall till min motion. Därför får jag nöja mig med att starkt understrykaangelägenheten av atl både och regeringen på nytt lar uppdenna fråga till allvarlig prövning och kommer med ett förslag ipositiv riktning. FruMÅRTENSSON (s); Under har produktionsökningen varit snabb i vårtland. Inte minst gäller detta inom byggnads- och an-läggningsverksamhel,jordbruk och trädgårdsnäring, skogsbruk, underhäll av gator och vägar samttransporter med molorredskap i anslutning lill anläggnings- ochunderhällsverksamhet. Delta har möjliggjorts dels genom ökade maskininsaiser,dels genom ständigt pågående organisations- och melodförbäitringar. Mankan konstatera atl storleken av den maskinpark - i huvudsak avmotorredskapstyp-som används i nämnda verksamheter, uppgår lill 30 000-40000 enheter. Medden ökade mekaniseringen har det vuxit fram en stor maskinförarkår med snabbtväxande krav på ell allt bättre yrkeskunnande, men dess utbildning har varit -och är fortfarande - av mycket varierande volym och kvalitet. Mekaniseringenoch den tekniska utvecklingen av maskinerna fortsätter. Inom vissa områden gården snabbt mot ständigt nya specialmaskiner, inom andra områden ärutvecklingen något mer dämpad. Sedan1959 har för byggbranschens del frågan om en systematiseradmaskinförarulbildning varit föremål för överiäggningar mellan berördaarbetsmarknadsparter. I varje avtalsrörelse har berörda fackförbund krävt engedigen maskinförarulbildning och skärpta körkortsregler för framförandet avmolorredskap. Den9 mars kom nummer 8 av Byggnadsarbetaren ut. Där kan man läsa en artikel om en16-åring, som ulan utbildning kört en mobilkran. Skyddsombudet slog genastlarm. Det inträffade är bara ett av mänga fall som aktualiserar kravet på engedigen maskinförarulbildning. Utbildningsfrågornalöses ej om de praktiska delarna skjuls över på företagen. Med hänsyn till dennyckelposition maskinförarna intar i del moderna samhället är det nödvändigtatt en fast utbildning etableras inom ramen för den allmänna gymnasieskolan. Sommin partivän i sade står sammanlagt 21 myndigheter -både arbetslagar- och arbetsgivarorganisationer - bakomMUK;s(maskinföraruibildningskommilténs)PM . Alla dessa parter varredan frän början i sitt utredningsarbete eniga om att del Bidragtill driften av gymnasieskolor Bidraglill driften av gymnasieskolor fanns gemensamma intressennär det gällde förbättrad yrkesutbildning för blivande förare av bygg- ochskogsmaskiner samt att det fanns en hel del gemensamt alt utgå ifrån iuppläggningen av själva utbildningen. Detla skulle förhoppningsvis kunna geavsevärda ekonomiska fördelar. Manmenar också , atl det hela skulle kunna starta försöksvis i mindre skalamed 16 elever första året för att sedan successivt kunna byggas ut. Ettenhälligt ulbildningsulskoU har avstyrkt min motion om förläggning avmaskinförarulbildning till . I utbildningsutskottets betänkande nr 17sägs alt några konkret utformade förslag inte föreligger från SÖ. Manpoängterar också att maskinförarulbildningen är kostsam. Visserligen vet jagatt "läromedlen" i del här fallet är kostnadskrävande, men man hadeändå kunnat vara litet mer positiv till en mjuksiart tillsammans med den redanbefintliga skogsbruksskolan. Utbildning som del finns behov av får inteeftersättas bara därför att de är svårslartade och kostnadskrävande. Jag vill uttala förhoppningen atl SÖ snart kommer fram till värderingenatl maskinförarulbildning är ett altraklivt utbildningsalternativ och all denbör inlemmas i den ordinarie gymnasieutbildningen samt att , såsom vimotionärer föreslagit, blir utbildningsorl med de fina förutsättningar somfinns i vår kommun tack vare en ny skogsbruksskola, som ligger helt ianslutning till kommunens befintliga gymnasieskola. I detta anförande instämde herrar ochAlftin, samt herrar i , Östrand och iHofors (samtliga s). HenJOHANSSON i (c): I motionen 1154 har i Kristianstadoch jag, liksom , föreslagit atl den nuvarandetvååriga irädgårdskursen ändras lill en linje inom gymnasieskolan. Enligt betänkandethar nu en utredning tillsatts i frågan. Därmed anser jag att del föreliggerstor förståelse för att tillmötesgå oss motionärer. Jag vill nu bara uttryckaförhoppningen om alt ett positivt förslag skall komma från utredarna. Hen LÖVENBORG (-): Jag har kommit överens med min medmotionär om alt avstå från all yrkabifall lill motion nr 494. I motionen yrkas all hos regeringen skallanhålla om åtgärder i syfte alt förbättra utbildningen inom gruvnäringen ochatt åtgärder vidtas för all integrera densamma med gymnasieskolan. Vihar i motionen belyst hur illa ställt det är på det här området, hurbristfälligt undervisningen är upplagd. Vi är något förvånade över atlutskottet så lätt halkar över den här frågan. Det konstaterar bara. såsom även vi motionärergör, att del har bildats en arbetsgrupp beslående av företrädare för SAMGRUVoch SÖ. Det hade måhända varit på sin plats atl utskottet i någon män betonatatt det här föreligger ett behov och nödvändigheten av att gruppen arbetarsnabbi. Motionenom en förbättrad utbildning för gruvarbetare kom till efter kontakter medföreträdare för facket, där man är otålig över all det inle har hänt någontingpå området. Del finns etl klart dokumenterat utbildningsbehov, som intetillgodoses genom nuvarande utbildningsformer. Det är helt klart, och det ärockså fackets mening. Man tycker inle heller alt del finns någon anledning allgenomföra en lång och omfattande utredning, innan del läggs fram konkretaförslag. Ävenför oss motionärer är det viktigaste atl det sker någonting, och vi kan i ochför sig tänka oss all ge den här arbetsgruppen respit. Händer del intenågonting inom den tidrymden, kommer vi med stöd av vad de fackligaorganisationerna anför att återkomma i ärendet. Bidraglill driften av gymnasieskolor i (c); De senaste talarna har varit inne dels på lokaliseringsfrågor, dels päi och för sig angelägna uibyggnadsuppgifier inom den gymnasiala utbildningen. Jagvill understryka vad jag sade tidigare, atl enligt den princip som riksdagenlänge har följt måste del i fråga om lokalisering varaulbild-ningsmyndigheternas sak att ta ställning, vilket inte tar bortmöjligheten atl här i framföra argument som kan tillföra diskussionenutgångspunkter och förslag. Det är en viktig princip alt ta ställning till. Närdet sedan gäller de olika förslagen om försöksutbildningar, som hardiskuterats, har flera av talarna redan varit inne pä resursfrågan. ex. det i och för sig angelägna förslaget om maskinförarulbildning, somherr i och talade om. Det är inget tvivel omatt vi här har en viktig uppgift. Som påpekas i utskottsskrivningen harriksdagen redan tagit ställning i det här avseendet. Vad vi nu måste avvaktaär konkreta underlag för utformningen av verksamheten. Självklart är detviktigt all SÖ och andra berörda parter arbetar snabbt. Men den utrustning sombehövs är dyrbar, och det är nödvändigt alt ta hänsyn lill mångaomständigheter. Sammasak gäller givelvis den verksamhet som alldeles var innepå. Vi måste ta hänsyn till vad den tillsatta arbetsgruppen kommer fram lillför resultat. Detsamma kan gälla i fråga om de yrkesinriktade kurser förframför allt invandrarelever som talade om. Jagvill understryka atl utskottet har erinrat om att den här frågan diskuterades isamband med alt beslul togs om hemspråksundervisningen. De korta,yrkesinriktade kurser, som jag alldeles diskuterade med om ochlill vilka regeringen har lämnat ell ytterligare anslag, slår givetvisockså öppna för invandrarelever. Det är viktigt att dessa invandrarelever fårmöjlighet till den anpassning i det svenska Bidragtill driften av gymnasieskolor samhället som en sådanutbildning innebär. Allt måste emellertid vägas mot de tillgängliga resursernaoch mot de anspråk som ställs på uibild-ningsbudgeten också från andra häll. Jaghåller med i om att det finns skäl alt ägnauppmärksamhet ät de elever som i anslutning lill gymnasiestudier bedrivermusikstudier. Jag har själv haft möjlighet att - visserligen ytligt med ändå -lyssna lill del resultat som man har åstadkommit inom Väx-jöprojeklel. Detråder inget tvivel om all just den form av samverkan som också OMUS diskuterar ärytteriigt viktig.