prot · G009149 · 1976-12-31 00:00:00 — Då minskar man kapitalets förluster,och dessutom bidrar man lill att misstänkliggöra andra ägandeformer än de privatkapitalistiska.De som får sitta emellen för denna den kapitalistiska perspektivlöshetens ochaningslöshetens politik är de anställda - del är arbetarna och tjänstemännenvid varven. Alternativet lill denna politik, som ju på etl likartat sätt bedrevsockså av den förra regeringen, är det sjupunktsprogram som vi kommunisterföreslagit i vår motion. Jag vill med detta yrka bifall till motionerna 1636 och 533. i Glömminge(c): Näringsutskotiets belänkande nr 53 behandlar en av regeringens storapropositioner, som rör varvskrisen. i har föredragit en ingående varvspolitisk historik. Del göratt vi övriga kanske inte behöver gå in så myckel på tillbakablickar. Härär del fråga om en stor ekonomisk transaktion: dels en omstrukturering avvarvsnäringen, dels bildande av en statlig varvskoncern, dels statliga åtaganden när detgäller fartygsbeställningar. Med omstruktureringen följer en mängd ekonomiskatransaktioner som jag inte i detalj skall beröra här. Omjag inte missminner mig anförde under gårdagens ekonomiska debattatt socialdemokraterna i stort sett anslöt sig till den föreliggandepaketuppgörelsen angående varven. Enanalysgrupp tillsattes av regeringen för all utredavarvskrisen och problemen i det sammanhanget. Förslaget innebär i stort sett ennerdragning av den samlade varvskapaciielen, ett stöd till fartygsbeställaremed i avskrivningslån och bildandel av en statlig varvskoncern, som jagnyss nämnde. Vadsom har uppmärksammats särskilt är avskrivningslånen. De skall tillämpas med enåtervinningsrätt . På den punkten har utskottet ändrat något, som herrJohansson i nämnde. Dereservationer som föreligger i fråga om det här stora paketet gäller kanske merfrågor i periferin - någon annan bedömning av reservationerna kan man väl integöra i förhållande till den avsevärda transaktionen. Jag skall här berörareservationerna i den ordning de återfinns i utskotts-betänkandet. 1reservationen 1 yrkar man på en nedsättning av anslaget till avskrivningslåntill fartygsbeställare med . Räknar man ut storleken på det blir detungefär . Det motsvarar ränta och kan inte vara av någonavgörande betydelse. Förslagetmotiveras med att man vill frigöra pengarna för andra ändamål i det härsammanhanget, således en transferering inom paketet. Hur stora dessabeställningar kan komma att bli är naturligtvis svårt att bedöma, och utskottetanser att man skall godta regeringens förslag på den här punkten Idetta sammanhang kan det vara lämpligt alt beröra just återvinningsrätten, somenligt propositionen skall få utnyttjas . Där har utskotietsledamöter enats om att ge regeringen i uppdrag att från fall till fall kunnautöka denna återvinningsrätt om det skulle visa sig att fartygengenom inflation och annat stigit i pris. Utskottetsäger på s. 9 i betänkandet: "Utvecklingen beträffande försäljningspriseroch frakter kan bli sådan att den mot slutet av femårsperioden pekar på starktstigande eller tvärtom starkt sjunkande åler-vinningsvärde. I ett sådant lägekan det vara av intresse för såväl staten som beställaren att följautvecklingen under ytterligare någon tid." Ireservationen 2 vill man öka anslaget till moderbolaget med des-tinering tillalternativ verksamhet och föreslår en ökning av medelstillskottet tillmoderbolagel med 65 milj. kr. Del är riktigt alt analysgruppen föreslagitbetydligt mer än vad departementschefen gjort i propositionen. Men även här ärdet väl så att ingen riktigt vet hur mycket som kommer att erfordras på längresikt. När vi vet att regeringen fick överta en kassakista som inte var .såvälfylld, kanske vi skall nöja oss med 435 miljoner på denna punkt. Nr 149 Att den siailiga varvskoncernen tar upp andra aktiviteter än byggande Fredaeenden '' fartyg råder det inga delade meningar om i deolika grupperna i ut- 3 iuni 1977 skottet,utan vi ansluter oss till principen att del kan vara skäligt. --------------- skoltsmajoriteten anser dock all anslagsberäkningen är tillräcklig. Vissa vaiysfrågor Närdet gäller reservationen 3 vill man höja anslaget till skeppsteknisk forskning genom STU utövertidigare angivna medel med 11 milj. kr. Vi kan säga all frågan gäller att mantill varvsnäringens avveckling vill driva varvsnäringens utveckling, om viskall vara vitsiga, som man ju är i . Yrkandet i reservationen går utpå ett allmänt uttalande till regeringen. Det bör observeras att skeppstekniskforskning tilldelas 75 milj. kr. Även på den här punktenunderstryker utskottet betydelsen av stöd för denna forskning, men utskollellillslyrker propositionens förslag. 1reservationen 4 fullföljer socialdemokraterna parlimotionen 1634, som går ut påalt man räknar med alt en del fartyg i det statliga varvsbolagets ägo konimeratt bli upplagda och att man då skulle kunna låta dessa gå i statlig fraktfart.Man begär en utredning om delta. Utskottet har sagt att en sjöfartspoliliskutredning pågår, och del kan vara lämpligt att avvakta vad den kommer fran-ilill innan man företar sig någonting annat. i sade att han var förvånad över att utskottet inte villeutreda saken och att vi hade funnit en räddningsplanka i hänvisningen till ensittande utredning. Det är vanligt i riksdagsarbelet att om det på något områdesitter en utredning, så hänvisar man till att man inte vill fatta beslut innanutredningen är klar. Jagskulle vilja la upp något av vad sade om att man kunde bedrivafraktfart på och på det sättet hålla rederinäringen uppe. Om jaginte är fel underrättad ligger bemanningskostnader långt under desvenska. 1 är man därför rädd att utvecklingen skall gå den andravägen - att man blir utslagen av på grund av att de kör med mycketlägre bemanningskostnader än den svenska rederinäringen är tvungen all ha. Detär nog i praktiken ett relativt svagt argument. Närdel gäller har analysgruppen tagit upp etl förslag all manskulle omvandla det ganila fina till en samordnad verksamhetmed yrkesskola, forskning och tillverkning. Man har nämni att man skulle kunnasatsa eil belopp på 50 milj! 1 propositionen anges all det äretl nytänkande och att man måste pröva en sådan utväg myckel noga. Fyramotioner har stött analysgruppens förslag och de har väckts av ,socialdemokraterna och . Utskottsmajorilclen har ingenting emottanken på att fullfölja projektet. När det gällerunderleverantörerna vill jag säga all ulskoiiei haft hea- rings, som del heter, meddeni. Det är ganska stora svårigheter som en minskning avproduktionen drar med sig även för underleverantörerna. 100 Vid en krympning av varvsindustrin kommer underleverantörerna i kläm - det förstår man. De har,som anges i utskottsbelänkandet, Nr 149 levererat för lill varven. Underleverantörernabedyrar all de köper svenskl slål för sin tillverk- -i iQ-y-y Utskottet har pås. 19 i bclänkandet utialai: "Utskollel räknar med att varven ifortsättningen söker alt i så stor utsträckning som möjligt Vissavarvsfrågor placera sina order inom landet. anfört rörande varvens underleverantörer bör ges regeringen tillkänna som mening." Jag ber altfå yrka bifall till utskottets förslag. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Bara två saker i all korthet. Jagförmodar att det var en felsägning av i Glömminge när han sadeatt vi ville pruta . Vi ville pruta 100 miljoner - det är litet skillnad.Men jag förstod av de procenttal angav att han avsåg det beloppet. Dådet gäller fraktfart i statlig regi har vi alltså förordat en utredning somskall se över hur den förvaltande uppgiften går lill inom de två rederier inomGöiaverken som staten nu tar över och om den är ändamålsenlig. Jag iror attdet är mycket viktigt, herr industriminister, att både regering och riksdag vetvad det är som här försiggår. Omnu inle vill godta vårt förslag, rekommenderar jag industriministernatt via antingen den tidigare analysgruppen eller den nya koncernledningen göraen utredning om dessa problem, för att vi skall bli helt på det klara med hurde båtar kommer att användas som staten nu eventuellt får tillbaka därför attbetalningen uteblir eller .som kommer att byggas för lager. Del är för att fåklarhet i detta som vi förordat att skall skriva till regeringen ochbegära en utredning. Men den kan göras enklare än genom en offentlig utredning.Jag upprepar att den skulle kunna göras inom den nya koncernledningen efter enpåstötning från regeringen, närmast industridepartementet. HerrHALLGREN (vpk) kort genmäle: Jag vet inle om i Glömminge missuppfattade vad jag sadei mitt anförande om den andra punkten i vårt sjupunktsprogram. Jag relateradeden och sade alt handelspolitiska kontakter måste tas med de länder exempelvisinom det socialistiska blocket men också i tredje världen, som har underskollav eget tonnage, för att vi skall få beställningar på fartyg. Del har ju inlemed besältningskostnader och liknande alt göra. Den frågan kommer väl snarareall diskuteras under nästa punkt på föredragningslistan. Jag vet inte vad herrBörjesson menade med sin invändning lill mig. Vianser det vara riktigt och vettigt att söka handelspolitiska kontakter med de länder som har underskott på fartyg och som måste chartra fartyg från andra nationer. Jag kan ge ett exempel. kan bara till 18-20 ") ulföra sina frakter med eget tonnage. Där måste man bygga 101 Nr 149 ut varvsindustrin och bygga ikapp för att slippa chartra utländskafartyg, Fredaeen den särskiltsom man inte heller får den typ av fartyg man önskar. 3 iuni 1977 '''' '''"'' '' exempel på vad vi menar. Där kunde den svenska --------------- varvsnäringen ha gått in och fåll beställningar. Då kanske man hade Vissa vaiysfrågor åtminstone lindrat den kris vi har . Men det fordras naturligtvis en specialinriktning på detyper av fartyg som beställarna efterfrågar - HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle: Herr talman! När nu den tidigareindustriministern så här familjärt vänder sig till den nuvarande, så finns detingen anledning för mig att göra någon kommentar. Vi kommer säkerligen att fåetl svar av statsrådet när det blir hans tur att tala. Jagskulle väl inte tro att varven har någonting emot att göra affärer medöststaterna. Men i fråga om sjöfarten i är det, som jag sade förut,oerhört svårt att konkurrera därför alt kostnaderna är så olika. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Jag vill bara erinra om den inskription, som påslås haförekommit på en del milstolpar fordomsdags: "Vad göras skall är allaredangjort. I herredagsmän, reser icke så fort!" Kontakteri syfte att intressera t. ex. för att beställa fartyg vid de svenskavarven har ägl rum . Vi hade bl. a. överläggningar med denrumänska regeringen härom . Men det är två parter somförhandlar, och de måsle bli överens. Jag skulle tro att den nuvarande regeringeninle har något intresse av att avveckla den delen av den tidigare regeringensverksamhet. Jagkan tillägga att vi hade kontakter på departementsplanet inte bara med Rumänienutan med en rad öststater och dessutom , och andra, som också omfattadediskussioner om fartygsbeställningar. HerrBENGTSSON i (s); Varvsindustrin i världen kännetecknas och sedan några år tillbakaav en betydande överkapacitet. De internationella överläggningar som förevaritmellan varvsnaiionerna för att om möjligt råda bot på problemet har ännu integivit något påtagbart resultat. Vårt land har försökt ge sitt bidrag till enmera balanserad internationell utveckling på området genom det beslut vifattade för nu ganska exakt . För att anpassa vår varvsindustritill rådande marknadsförhållanden beslöt vi som bekant då om en avsevärdnedskärning. sysselsättningsminskning blev resultatet av fjolårets beslut. Hade andra varvsnationer fattat motsvarande beslut, skulle situationen framöver tett sig betydligt gynnsammare. måste vi ta ett andra steg genom de förslag som presenteras i proposition 139 om ytterligare ned skärning. Men propositionen tar också delvis nya grepp för att svensk 102 varvsnäring skall ges möjligheter att överleva ochanpassa sin produktion lill rådande läge. Varvenges genom de beslut vi nu står i begrepp att Nr 149 fatta möjligheter attklara en besvärlig period och sedan komma tillbaka Fredaeen den när konjunkturen vänder. När överkapaciteten påvarvsområdet är övervunnen är i icke obetydlig - utsträckning ocksåberoende av när den internationella lågkonjunkturen Vissa vaiysfrågor är övervunnen.Ingen kan ange den exakta tidpunkten, men våra bedömningar bör inte varaalltför pessimistiska. bör varvskonjunkturen ha vänt. Deförslag som ryms i propositionen för att klara de nu aktuellasysselsättningsproblemen sträcker sig som bekant inte heller längre än tillutgången av 1979. Förslagenär på flera punkter enligt vårt bedömande ganska väl avvägda. Som framgår avde socialdemokratiska motioner som väckts i anslutning lill propositionenönskar vi emellertid ändringar på vissa punkter i förhållande tillpropositionens förslag. Vi har också begärt klarare uttalanden på vissaområden, en begäran som delvis tillmötesgåtts av utskottet. Defrågor som kommenterats av min partikamrat kommer jag inte attberöra. Jag kommer i stället alt kommentera vissa andra saker som han inleberört. av den nya statliga varvsgruppen som föreslås i propositionen harutskottet i allt väsentligt anslutit sig till. Förslaget har som bekantföregåtts av utredningar där såväl varvskommittén som analysgruppen lämnatförslag. Syftet har varit att genom en enhetlig organisation bildagrund för en effektiv framtida statlig varvsverksamhet. Industriministernsäger i propositionen beträffande varvsgruppens organisation att de enskildavarvsföretagen bör erhålla den rörelsefrihet som koncernledningen bedömerekonomisk och rationell och all koncernledningen härvid bör övervägalämpligheten av alt låta de olika varvsenhelerna var för sig utgöradotterbolag. Organisationsfråganhar, som framgår av betänkandet, tagils upp i två socialdemokratiska motioner.Grundtanken bakom yrkandena är att samtliga varvsenheter som skall ingå i dennya koncernen skall erhålla samma status och utgöra likaberättigade dotterbolagi den nya enheten. Närdel gäller tillskapandet av den nya koncernen råder också full ständig enighet. Som framgår av ulskoitsbetänkandet måste koncern ledningen ges ett stort mått av handlingsfrihet för att effektivt kunna styra och samordna rörelsen i dess helhet med sikte på ett så gynnsamt resultat som möjligt. Däremot är det väsentligt att inte de enskilda varvs företagens initiativförmåga berövas dem genom alltför långtgående cen tral styrning. Det framgår också av utskottels skrivning på den här punk ten att utskottet ansluter sig till vad som på denna punkt framförts i motionerna. Detta får ses mot bakgrund av att de olika varvsenheler som skall ingå i den nya koncernen kommer från olika typer av or ganisation. Uddevallavarvet och kommer som själv ständiga förelag från Statsföretagskoncernen, medan Öresundsvarvei, varv och varv kommer som dotterbolag från Göta- 103 Nr 149 verkskoncernen där Göteborgsvarven bildar moderbolag. Fredaeen den tycker det är bra att del så klart sägs ut i utskotisskrivningen 3 iuni 1977 ''"samtliga enheter inordnas direkt under det nya moderbolaget i den --------------- nyakoncernen och att de skall ha egna kvalificerade ledarfunktioner Vissa vaiysfrågor och äga ett stort mått avsjälvständighet. Det är bra att varje företag får de chefspersoner som ärnödvändiga för förelagets skötsel och en egen kvalificerad styrelse med fulltansvar för företaget. På så sätt skapas, som det framhålls i utskottsbelänkandet,förutsättningar för beslutsfattande i former som kan skapa engagemang ochtillfredsställelse också hos de anställda. Del sistnämnda är ytterligtbetydelsefullt för framgång hos de olika enheterna. Det är också betydelsefulltatt de olika företagen i varvsgruppen kan bevara den speciella profil som dehar skaffat sig och som kan vara avgörande för deras marknadsposition. Hurde nya dotterbolagens styrelser liksom koncernstyrelsen skall sammansättas ärnaturligtvis också det en betydelsefull fråga. Utskottet framhåller motbakgrund av alt frågan tas upp i en motion att man laster den allra störstavikt vid att de anställda får långtgående medinflytande. Man säger också iulskottsbetänkandet alt. statsmakterna givetvis, mot bakgrund av hela varvsindustrinsläge, läge skall fästa särskilt avseende vid att de anställdas synpunkter ocherfarenheter tas till vara. Delta är en uppfattning som jag helt delar och villunderstryka. Delhar också kommit till min kännedom att de direkiberörda fackliga huvudorganisationernai skrivelse till industriministern begärt att få framföra sina synpunkter påorganisation och personbesättningar innan beslut i dessa frågor slutgiltigtfattas. Jag förslår deras intresse för dessa frågor och skulle vara tacksam omindustriministern här ville bekräfta att de begärda överläggningarnasnarast kommer till stånd. Utskottetgör inget särskilt uttalande om vilken ställning de icke varvsdrivande delarnaav nuvarande AB skall ha i den nya koncernen. För min del menar jagatt detta får bli en fråga för den nya koncernledningen. 1anslutning till frågan om den statliga varvsgruppens ställning har i vårpartimolion 1634 frågan om varvsrådets framtida verksamhet aktualiserats.Varvsrådet har ju tidigare spelat en icke obetydlig roll som samarbels- ochsamrådsorgan mellan de olika varven, och den till rådet knutna referensgruppenhar också kommit att fullgöra en betydelsefull roll. Utskottet har förutsattatt varvsrådet kommer att rekonstrueras efter bildandet av den nya statligavarvsgruppens tillkomst och bilda en betydelsefull länk för samråd ochsamarbete mellan de statliga varven, varv och de mindre varven i privatägo. Denna rekonstruktion av varvsrådet bör göras efternykonstruktionen av den statliga enheten. För att varven skullekunna behålla så många som möjligt av sina nuvarande anställdarekommenderade analysgruppen i sin rapport att varven skulle försökakomplettera sin nybyggnadsverksamhet med annan Enligt dess förslag skulle 100 milj. kr. fond för projekteringav aliernaiiv verksamhet. Indusiriminislern föreslår Nr 149 emellertidendast ett belopp av 35 milj. kr. i etl första steg. Han utesluter Fredaeen den emellertid inle att ytterligare medel för ändamålet kan komma altbehövas 3 -g-j-j i ett andra steg men anseratt de närmaste årens verksamhet bör utvärderas, i vårpartimolion 1634 har vi tagit upp frågan. Vi fram- Vissa vaiysfrågor håller därnödvändigheten av all uppnå snara sysscisällningsmässiga effekter ochaccepterad lönsamhet i den alternativa verksamheten. För alt uppnå detta är detav vikt att dra fördel av befintligt kunnande i varvs-organisationerna och avexisterande produklionsanläggningar för den verksamhet som kompletterarfartygsbyggnationen. Vi tillmäter alltså utvecklandet av alternalivaverksamheter vid varven mycket stor betydelse. Enligt vår uppfattning bördärför i enlighet med analysgruppens förslag 100 milj. kr. tillföras förelagetför utvecklande av alternaliva verksamheter. Regeringens ochutskottsmajoriietens förslag förefaller oss halvhjärtat. I reservationen 2föreslår vi en satsning av 100 milj. kr. för tillskapande av alternativasysselsättningar vid varven, och jag ber, herr talman, att få yrka bifall lillreservationen 2. Enannan fråga av största betydelse för svensk varvsnäring är den skeppstekniskaforskningen och utvecklingsverksamheten på området. För att förbättra ochbevara de svenska varvens konkurrenskraft är det nödvändigt att förstärka detekniska utvecklingsinsatserna. Skall de svenska varven kunna konkurrera påvärldsmarknaden är en högt utvecklad produktionsteknik och tekniskt avanceradeprodukter ett villkor. Analysgruppenhar i sin rapport tagit upp också denna fråga och framhållit dessa synpunkter.Man har föreslagit en utökning till 25 milj. kr. för detia ändamål fr.o. m. /78. . Industriministern har dock inte velat tillmötesgådetta förslag utan hävdar, att det statliga stödet på detta område bör ses irelation till de totala statliga insatserna till stöd för näringslivetsforsknings- och utvecklingsverksamhet och all prioriteringar får göras inomtillgängliga ramar. Utskollsmajoriieien har kommit fram till samma slutsats. Frånsocialdemokratiskt håll har vi motionerat om att det statliga stöd som lämnastill skeppsteknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet fr. o. m. budgetåret1977/78 skall utgå med 25 milj. kr. På delta sätt kan vi medverka lillalt stärka de svenska varvens konkurrenskraft. Vi har ett moderntlaboratorium som aktivt kan medverka på områilct. och det bör här kunna göra enbetydelsefull insats. Vihar följt upp detta resonemang i vår reservation nr 3, som jag ber att få yrkabifall till. Låtmig, herr talman, slutligen säga några ord med anledning av vad som anförts ipropositionen i anslutning till den där föreslagna nedskärningen av antaletsysselsätlningstillfällen. Analysgruppenföreslog .som bekant au aiiialei anslällda viti varvei fram i. o. m. 1979 skulle reduceias nied 700 personer. Indusiri minislern haremellertiti i propositionen föreslagit all neddragningen skul le stanna vid 500 personer. Industriministern framhåller au del främst 105 Nr 149 är arbetsmarknadsmässiga skäl som fått honom att begränsa neddrag- Fredagenden "'"S" '" personer. 3 iuni 1977 ''' måste framhålla, liksom vi gjort i vår motion 1624, att omstatsrådet heltdragit ut konsekvenserna av detta sitt resonemang, borde inte ett Vissa vaiysfrågor enda arbetstillfälle ha tagitsbort vid Öresundsvarvet. Sysselsättnings-situationen i och iLandskronaregionen, liksom f. ö. i hela , är ytterligt bekymmersam.För dem som än föreställer sig att är en överhettad regionbeträffande sysselsättningen måste jag framhålla, att detta är ett för längesedan passerat stadium. Statsrådet är också medveten om detta och säger, attminskningen av antalet sysselsättningstillfällen i kommeratt ställa stora krav på aktiva insatser från samhället. Det framhålls, vilketjag vill understryka, att statsrådet överväger en förstärkning avarbetsförmedlingens resurser liksom en strävan att till regionen lokaliseraannan verksan-ihel för att förhindra en utfiyttning. Vihar i motionen föreslagit all antalet sysselsatta vid Öresundsvarvet skullereduceras med högst 350 och all denna minskning skulle ske genom s. k. naluriigavgång. Förslaget får ses mot det mycket bekymmersamma sysselsättningsläget iregionen. Ett ungefärligen motsvarade yrkande finns i två andra motioner. Detär för mig angeläget att understryka utskottets uttalande och att instämma ivad statsrådet här framhållit. Utskottet tillägger dessutom attsysselsättningsproblemen i inte kommer att kunna lösas enbart pålokalnivå. Därför är det enligt utskottets mening inom den närmaste tidennödvändigt med aktiva omfattande insatser från samhällets sida. Detta noterarvi med tacksamhet. Utskollelhar inle velat ange den något lägre siffra med vilken antalet anslällda skullereduceras vid Öresundsvarvet och framhåller att denna fråga bl. a. får bedömmasutifrån möjligheterna till ny sysselsättning inom kommunen och regionen. Vimotionärer får förlita oss på dessa uttalanden, som jag bedömer såsompositiva. Ivår motion nr 1624 har vi också pekat på de problem på arbets marknaden som en eventuell nedläggning av varvens induslriskolor skul le komma att innebära. Dessa skolor har som utskottet framhåller stor betydelse för främst de ungdomar som efter genomgången grundskola önskar skaffa sig en yrkesinriktad utbildning. För Landskronaregionen, som jag känner väl till, skulle sysselsättningsproblemen komma att ytter ligare förvärras, främst för ungdomen givetvis, om skolan kom att läggas ned, och jag vet att förhållandet skulle bli likartal i . Ulskotiei framhåller att man räknar med alt denna fråga noga kommer att följas av berörda myndigheter och den nya koncernens ledning. Jag vill dess utom rikta en vädjan till industriministern all inte vara restriktiv då det gäller att hålla i gång dessa skolor. Ge dem de anslag från stats makterna som kan behövas för all hålla dem i gång!