prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är något - och det säger också utskottet - som kommer altbli föremål för behandling när OMUS-betänkandet tas upp och när vi tarställning till den kulturella utbildning som berörs i del betänkandet. Jaghar, herr talman, tidigare yrkat bifall till utskotlels hemställan på samtligapunkter. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskouets hemställan i belänkandetnr 17 punkten 1 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 146 Propositionergavs på bifall till dels utskoliets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 148 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1331 av herrHagel m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandetnr 17 punkten 1 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 1331. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 293 Nej - 12 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 772 av herrEliasson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Punkterna 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidragtill driften av gymnasieskolor 1976/77:18 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendet m. m. jämte motioner Översynav förköpslagen m. m. 1976/77:9 med anledning avpropositionen 1976/77:100 i vad avser anslag tillbostadsdepartementet m. m. 1976/77:10 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser anslag tillplanväsendet 1976/77:11 med anledning av propositionen 1976/77:100 i vad avseranslag lilllantmäteri- och kartväsendel 1976/77:12 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser anslag lillkommundepartementei m. m. 1976/77:13 med anledning av propositionen 1976/77:100i vad avser anslag lilllänsstyrelserna m. m. jämte motion 1976/77:14 med anledning av propositionen1976/77:100 i vad avser vissa anslagtill räddningstjänst m. m. jämte motion 1976/77:15 med anledning avpropositionen 1976/77:100 i vad avser anslag Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. §9 Översyn av förköpslagen m. m. Föredrogscivilulskotlets belänkande 1976/77:16 med anledning av motioner om översyn avförköpslagen (1967:868), m. m. i Röslånga(fp): I motionen 69 har vi motionärer tagit upp förköpslagen och förordat enförändring av rutinen vid inskrivningsförfarandet. Jag avser inte alt yrkabifall till motionen. Men jag tycker del är viktigt att något redogöra för vårtresonemang, dä utskottet har behandlat motionen tämligen summariskt. Mankan givetvis ha vilken uppfattning som helst om förköpslagen. Jag föreställermig att den fyller en funktion för många kommuner, dock under förutsättning attbåde lag och kungörelse fungerar i praktiken. Vimotionärer har i olika motioner hävdat att av riksdag ochregering stiftade lagar och utfärdade förordningar skall kunna följas. Klararman inte av detta skall lagar och förordningar antingen överses eller tasbort. Lagar som inte går all efterleva fyller ingen funktion. I della fall ärdet hela avhängigt av atl en viss myndighet - tingsrätten - inte klarar av sinauppgifter. Det för oss primära är alltså inte förköpslagen som sådan utanfrämst del faktum att här finns en lag resp. en kungörelse som verkar olika förolika kommuner. Förköpskungörelsenfungerar alltså enligt vår uppfattning föga tillfredsställande. I princip harkommunerna på sig för att hinna med det kommunala beredningslvängel- från byggnadsnämnd via kommunstyrelsens arbetsutskott och kommunstyrelsenfram till beslul av kommunfullmäktige. Delta kan ske om inskrivningsväsendetfungerar. gör det inte det, såkommer kommunen i en tvångssituation. Och inskrivningsväsendet fungerar sombekant ganska bristfälligt vid en del tingsrätter. Del kan bero påpersonalsituationen, på rutinerna osv. De som är maximitid enligtförköpskungörelsen blir pä åtskilliga ställen betydligt flera. Genomriksdagens upplysningstjänst har jag fått fram aktuella siffror förtingsrätterna i . var det inle ovanligt attinskrivningsförfarandel log upp lill fem ä . Vid ett besök hosdomstolsverket i nämndes där siffror pä upp till åtta veckor.Riksrevisionsverkei ä sin sida har analyserat expeditionstiden hosinskrivningsmyndigheten och konstaterar missförhållandet även om verket kommertill alt en viss förbättring skett, något som mina siffror för ländock inte bekräftar. CivilutskoUethar inte i klartext påpekat del missförhållande som råder mellan ä ena sidanden utfärdade kungörelsen och ä andra sidan de svårigheter som flnns ipraktiken och som gör kungörelsen värdelös för vissa kommuner men inle förandra - allt beroende pä under vilken tingsrätt kommunen sorlerar. Delväsentliga för mig är alltså varken förköpslagen som sådan i detta sammanhangeller omsorgen om kommunens möjligheter att komma förbi andra köpare. Delvikliga är alt lagar och förordningar skall kunna följas och följas lika i helalandet. CivilutskoUetförutsätter atl en översyn av lagen görs inom regeringens kansli i syfte atlförbättra dess lillämpbarhel. Om denna översyn också gäller all komma tillrätta med inskrivningsförfarandet kan jag vara nå-goriunda nöjd, om inteställer jag mig frågande till hur vi kan ha lagar och förordningar som intefungerar eller i varje fall fungerar myckel olika i olika delar av vårt land. Översynav förköpslagen m. m. Hen (): ställs varje är inför krav pä olika typer avförändringar av förköpslagstiftningen. De förslag som vi haft all behandla iår är av tvä typer. Den ena gäller förslag där man vill göra lagen mer effektivoch utvidga området där den skall kunna användas. Den andra gäller själva dehanteringsmässiga formerna, och del är närmast ett förslag av sistnämnda arlsom i har framställt. Vihar avvisat tankegångarna om att förköpslagens användningsområde skulleutvidgas och håller starkt på alt man bör se till att förköpslagen även ifortsättningen har en hanteringsmässigt enkel karaktär. De mål man vill uppnågenom alt göra lagen mer effektiv kan uppnås genom annan lagstiftning. Beträffandede delar av motionerna som gäller lagens lillämpbarhel säger vi däremot alt viförutsätter all det görs en översyn inom regeringens kansli. Detta bygger vi päatl det frän Svenska kommunförbundels styrelse har kommit en framställninglill regeringen med en rad olika förslag. Översynav förköpslagen m. m. a. tidsfristen för delformella förfarandet inom kommunen har tagits upp som en punkt där förbundetvill ha ändring. Mendet finns inte enbart en part, när del gäller avvägningen av hur långtidsfristen skall vara. Del finns ett legitimt intresse frän köpare och säljareatl del inle dröjer alltför länge innan deras affär blivit definitivt klar ochlagfart utfärdats i enlighet med det köpeavtal som upprättats. Och i de allraflesta lagfartsärenden är det ju på det sättet atl kommunen inte utnyttjar sinförköpsrätl. Mankan också hävda atl del inle är säkert all ändringen bör göras på det sättetatt tidsfristen för den kommunala handläggningen föriängs. Man kan också viljase pä hanteringen i tingsrätten - hur den fungerar i de här avseendena. Därförhar utskottet inle funnit skäl alt tillstyrka motionen ulan hänvisar till denavvägning emellan dessa skilda intressen som regeringen kommer atl göra medanledning av atl del finns, som jag nämnde, en framställning frånKommunförbundet hos regeringen, som bl. a. omfattar den formellahandläggningstiden hos kommunerna. Därför yrkar jag bifalllill civilutskottets hemställan. Hen i Röslånga(fp): CivilutskoUet har i delta betänkande inle med etl ord berörtinskrivningsförfarandet och de nackdelar och konsekvenser del får alttingsrätterna har olika expeditionstider. Inle med ett ord har utskottetkonstaterat atl förköpskungörelsen fungerar olika i olika kommuner, alltberoende på arbetsförhållandena i den tingsrätt kommunen sorterar under. Förmig är det, som jag framhöll i mitt första inlägg, inte förköpslagen ellerförköpskungörelsen som är det väsentliga, ulan det viktiga för mig är alt avriksdagen stiftade lagar och av regeringen utfärdade förordningar kanefterlevas. Går del inte att efterleva dem lappar människorna respekten förlagar och förordningar i samhället. Vidareanser jag att utskottet något litet kunde ha diskuterat både orsakerna till derådande missförhållandena och åtgärder för att komma lill rätta med dem. ex. enbart brist på personal som föranleder missförhållandena? Hur skall man kunna ändra della? Vore det inte rikligt altkommunerna så alt säga automatiskt finge en förhandsanmälan vid inskrivning?Del finns också andra frågor atl ställa; Behövs det så högt kvalificeradejurister som inskrivningsdomare? Skulle man inte kunna lägga om systemet pädata? Heladenna diskussion glider utskoliet fullständigt förbi i sitt betänkande. Delfinns i alla fall inte i betänkandet något som helst synbart bevis för en sådandiskussion. Vi har inte utvecklat oss så mycket om just den detalj som herrPetersson i tar upp. Vi har i utskoliet gått igenom förhållandena, ochvi är medvetna om alt skillnaderna finns. Men som jag nämnde i milt förstainlägg varierar del i hanteringen beroende pä vilken tingsrätt som handläggerärendet. Därmed är del inte absolut klart att förändringen skall ske iförköpslagen. Men om det fungerar på en tingsrätt som det enligt gällandekungörelse skall göra så skulle inte kravet frän i Röstångafinnas. Därför tycker vi att det riktiga är att den avvägning som måste görasav var förändringen skall sättas in - beträffande tingsrätternas funktion ellerden formella handläggningstiden för kommunerna - görs av regeringen, eftersomden har bättre möjlighet alt bedöma och komma med förslag till förändringar pådet område där ändringar eventuellt erfordras. HerrPETERSSON i (fp); Något resonemang om förhållandena finns över huvud taget inte utvecklati civilulskottets betänkande. Del är detta jag tycker är både beklagligt ochbeklämmande. Överiäggningenvar härmed slutad. §10 Begränsning av antalet hundar i tätort Föredrogs civilulskottets belänkande 1976/77:17 medanledning av motion om begränsning av antalet hundar i tätort. Begränsningav antalet hundar i tätort i (s): I vår motion nr 428 lar vi upp de sanitära problem som är förknippademed den snabba ökningen av hundbeståndet i våra tätorter. Tyvärr har motionenpå sina håll uppfattats som fientligt inställd lill hundägande. Del är heltfelaktigt. Tvärtom menar vi atl om de av ingen bestridda olägenheter som vipåtalar i motionen avhjälps på ett för alla parter tillfredsställande sätt,säkras i stället möjligheterna att även i framliden hålla hund i våratätorter. CivilutskoUetredogör i sitt betänkande över motionen, 1976/77:17, för vad man hittillsåstadkommit på del här området och vad man just nu håller på med för alt lösade här frågorna Vi hittar en glädjande uppgift i utskoitsbetänkandet. Det ärupplysningen om att den utredning som arbetar med översyn av hälsovårdsstadganoch som enligt uppgift skall bli klar , även kan ta upp frågor sominte direkt har angetts i direktiven. Vi menar alltså att problemet med hundari tätort är en fråga av sådan art och storlek atl den absolut bör tas upp avden 4 protokoll 1976/77:92-93 Begränsningav antalet hundar i tätort här utredningen, även omman kanske inte har fått det uppdraget i utredningsdirektiven. De med hundhållning förknippade sanitära problemen har ytteriigare endimension, och det är den som har gjort all jag har velat ta kammarens lid ianspråk . Vi tänker alldeles för litet på de tusentals människor -park-, renhållnings- och anläggningsarbetare, barnstugepersonal - som varjedag i sitt arbete berörs av de här problemen. De känner naturiigtvis en växandeirritation allteftersom problemen och volymen av dem ökar under det att sålitet händer på det här området. Kraven från fackligt håll på en godtagbarlösning kommer obevekligt atl öka. Därför, herr talman, finner jag alt fråganmåste tas upp av utredningen om översyn av hälsovårdsstadgan. Det vore inte särskilt realistiskt av mig att yrka bifall till motionenmot etl enhälligt utskott, sä det skall jag inte göra. Men jag vill sluta medatt uttrycka den förhoppningen att utredningen tar upp frågan, behandlar denmed förtur, ser till atl man får en lösning som är godtagbar för de människorsom arbetar i parker, med anläggningsarbeten, på daghem osv. Vi kommer frånmotionärernas sida att uppmärksamt följa den här frågan och dess lösning. Meddetta anförande, under vilket herr förste vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar, var Överiäggningen slutad. 1976/77:29 med anledning av framställning ibudgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77:100)om anslagunderjusliliedepartementets verksamhetsområde för /78 tillvissa kostnader i anledning av allmänna val §12 Föredrogs och lades lill handlingarna Konstitulionsulskoilets betänkande 1976/77:30 med anledning av granskning avriksdagsbibliotekets förvaltning §13 Föredrogs finansutskottets betänkande 1976/77:12 med anledning av ipropositionen 1976/77:100 framlagda förslag om vissa anslag för budgetåret1977/78 inom ekonomidepartementels verksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i propositionen 1976/77:100 bilaga 10 (ekonomideparlemenlet) underpunkten B 1 (s. 8-24) 1. givit till känna vad som anförts i propositionenom statistikproduktionen vid , 2. föreslagit att bemyndiga regeringen atlvid inrätta en tjänst för avdelningschef i Fe 25, 3. föreslagit all lill Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser för /78 anvisaett förslagsanslag av . 1detla sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:596 av herrar Gadd (s) ochHugosson (s), vari hemställts atl lill regeringen skulle framhållavikten av 1. atl den fortsatta konsolideringsverksamheten avSCB;s statistikproduktion skedde under full öppenhet och på sä sätt allriksdagen kunde bedöma vilka olika meningar som rått mellan SCB och regeringeni detla arbete, 2. alt en fortsatt konsolideringsverksamhei inle fickgä ut över en relevant information som inte minst var nödvändig för idess arbete, samt 1976/77:1006 av () och (). 1. alt skulle avslå motionen 1976/77:1006, 2. alt med anledning av propositionen ochmed avslag på motionen 1976/77:596 som sin mening gav regeringen lill kännavad utskottet anfört om statistikproduktionen vid , 3. att bemyndigade regeringen all vidstatistiska centralbyrån inrätta en tjänst för avdelningschef i Fe 25, 4. att till ;Statistik, register och prognoser för /78 anvisade ettförslagsanslag av . Reservation hade avgivits av herrar , KnutJohansson i , , i , Gadd och i Visbysamt (samtliga s) som ansett all utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motionen1976/77:596 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anförtom statistikproduktionen vid . HenGADD (s); Under punkten som gäller anslag till harväckts en motion nr 596, där vi tar upp en för principiellt viktigfråga. Iekonomidepartementets anslagsframställning har vi fält en text där nuvarandeekonomiministern ansluter sig till de sedan fiera år pågående konsolideringssträvandenanär del gäller anslagen till . Det var under1960-lalet en myckel stark expansion av datapro-duktionen i , som harefterträtts av en strävan alt stabilisera utgifterna. Motionenställer sig bakom de här strävandena alt begränsa kostnaderna, men ställer sigmycket kritisk till ekonomiministerns sätt atl presentera sina försök attstabilisera utgifterna. I motionen tas upp etl antal exempel där statistiskacentralbyrån har drabbats av bläpennan, och de exemplen lyder på atl delverkligen inte har varit genomtänkta strävanden till konsolidering. Underutskottsbehandlingen av motionen har del dessutom dykt upp etl par fakta sombör komma lill kännedom. När statistiska centralbyrånsanslagsäskanden mer eller mindre stabiliserats- det är praktiskt taget ingentillväxt alls - har detta gått ut över flera för den politiska debatten vikligainformationskällor. Del gäller t. ex. syftet all ta bort produktionen av det s.k. partiprisindex. Del är från vissa förelags synpunkter en allvarlig besparing,därför all de sluter avtal med företag i andra länder där ett avavtalsvillkoren är atl betalningarna skall regleras enligt prisutvecklingen iSverige, och där partiprisindex har använts som mått pä prisutvecklingen. Nuskall del försvinna, och då kan man naturligtvis misstänka atl företag som haravtal slutna med indexklausul där partiprisindex skall användas ställs införsvårigheter som siaisfinan-sielll sett är helt meningslösa. Del rör sig omnågra som man kan spara. Menom ekonomiministern finner för gott atl trassla till del för förelag som haravtal med andra länder må del vara hans sak. Vidaallvarligare är alt med de besparingsåtgärder som föresläs kommerarbetskraftsundersökningarna i fortsättningen inte på långt när att bli av denkvalitet som de har varit . har också i ettspeciellt brev till ekonomiministern konstaterat all det inle längre går alt geen bra beskrivning av arbetslöshetens och sysselsättningens utveckling iSverige, om ekonomiministerns förslag går igenom i . Del märkliga äratt i budgetpropositionen över huvud taget ingenting nämnts om alt vi i dethär landei som denna budget skall verka kommer alt ha väsentligtsämre information om sysselsättningens utveckling. Detta har förtigits.Motionens krav om en bättre och öppnare redovisning från ekonomiministerns sidafinner vi reservanter helt befogat. Omnu delta beslul är en akt av genomtänkt handlande finns det givetvis anledningalt reagera. Del är helt oacceptabelt att en sysselsättningspolitik i Sverigeinte skall kunna baseras på ordentlig information. Skulle det vara så attblåpennan har gått bara för att den skall gå, sä är det i och för sig en annansituation, men även då finns del anledning atl reagera. Under alla förhållandenvill jag yrka bifall lill den reservation som är fogad till finansutskottetsbetänkande nr 12 vid punkten 3. Hen i (m): har i sitt betänkande nr 12 haft älskvärdheten atlutförligt diskutera och min motion 1976/77:1006 rörandepersonalförslärkning vid . Jag kan väl inse all utskottet i sin prövning avmedelstilldelningen lill SCB, i landels nuvarande ekonomiska läge, inle funnitmöjlighet atl gå utöver vad ekonomiministern föreslagit. Jag kan emellertidinte dela den uppfattning som kommit till ullryck i utskottets uttalande atlden verksamhet motionärerna åsyftat inte "primärt är en uppgifi förSCB". I själva verket ingår ju dödsorsaksstatisliken som en av SCB:sprimära historiska uppgifter - det är just på grund av den noggranna svenskafolkbokföringen och den därpå byggda statistiken, som vårt land internationelltär ett föregångsland inom den epidemiologiska forskningen i vid bemärkelse. Enhel rad publikationer med sådant innehåll har också utgivits av SCB , dels i form av "råmaterial", om jag så/årsäga, dels i samarbete med medicinska forskare, som med delta material försöktanalysera orsaker och samband, speciellt i vad gäller våra stora folksjukdomar. Idessa sammanhang är del nödvändigt alt ha tillgång lill dödsfallsregister, somkan relateras lill andra faktorer - yrkesmässiga, regionala och många andra -som endast disponerar. Inom statistiska centralbyrånhar man emellertid , av allt att döma, inte haft tillräckligapersonella resurser föratt bearbeta materialet på önskvärt sätt. Ivår motion har vi pekat pä en av de intressenter som finns i bilden och som -relativt sett - har mer pengar till förfogande än de flesta statliga organ,nämligen arbetarskyddsfonden. Man får nu hoppas alt intresset härifrån kanmaterialiseras. Sedanmotionen skrevs har jag också fått kännedom om att det även inom SCB finnsmedel avsatta, som åtminstone delvis borde kunna utnyttjas för hithörandeändamål, nämligen för s. k. demografiska studier. Del finns på medicinskt hållsjälvfallet ett starkt intresse för en koppling just av dödsorsaks- ochsjukdomsstatisliken till demografiska variabler. Jag har velat nämna dettaockså därför all ekonomiministern förutskickade att statistiska centralbyrånsverksamhet skall göras till föremål för översyn. Utskottetansluter sig lill ekonomiministerns förord för en ökad inriktning på"självfinansierad uppdragsverksamhet" vid statistiska centralbyrån.Hittills har många av de uppgifier vi inom den socialmedicinskt orienteradeforskningen behövt lillhandahållils av SCB enligt den gamla regeln attmyndigheterna skall räcka varandra handen. Om man , för att travesteraSnoilsky, vill säga: Tryck ej blott den valkiga handen! Tryck ock en penning iden! så är detta naturligtvis rimligt när det gäller kommersiella intressentermen knappast i fråga om det som åsyftas i vår motion. Jag har ingetyrkande, men jag hoppas att man gör vad man kan för att tillgodosede i motionen framförda önskemålen - vilka utskoliet betecknar som angelägna -inte först efter en kommande översyn av verksamhetutan helst . HenAF (): Av de anslag inom ekonomidepartementets verksamhetsområde sombehandlas i finansutskottets betänkande nr 12 är del endast ett bland dem somavser som gett anledning till motioner och enreservation vid betänkandet. Densocialdemokratiska reservationen, som i stort upprepar de synpunkter somuttrycks i motionen 596 och här av , är av fiera skäl inte så lätt attförstå. Utskottetinstämmer i vad föredragande statsrådet framhåller i propositionen, nämligenatt bör sträva efter att konsolidera och se över sinverksamhet och att inle minst integritets- och sekretessfrågorna liksomfrågorna om medborgarnas och förelagens uppgiftsskyldighet bör uppmärksammas. Vadreservanterna har att säga härvidlag tycks närmast vara, att detta inte ärnågonting nytt utan också hade kunnat bli den föregående regeringensinställning, och det är inte mycket att tillägga till det. Reservanternaskrav, atl konsolideringssträvandena bör ske under full öppenhet, förefaller motbakgrund av vad som sagts av utskottet vara detsamma som att försöka slå in enÖppen dörr. Det är, säger utskottets majoritet, "en självklarhet alt dennakonsolideringsprocess sker under full öppenhet". Reservanternaförefaller instämma i alt de mycket stora kostnader som samhället svarar förkan sänkas genom en avgiftsfinansiering. Deras påpekande att dennafinansieringsväg inte får leda till att svagare konsumentgrupper belastas tillfördel för starkare är en självklarhet. Jagvel inle, herr talman, om det är just denna synpunkt som kommer reservanternaall oroa sig för näringslivets behov av att behålla partiprisindex ett lagtill.