prot · G00993 · 1976-12-31 00:00:00 — exempel kan även gälla förövriga vägobjekt som dåvarande kommunikationsministern föreslog skulle kommatill utförande genom det särskilda anslaget. har delvis talatom den här vägslumpen och sagt all arbetena inte kan komma i gång förrän månad. Men det är en sak, . Förutsättningen för alt den härvägen skall kunna komma i gång är alt det anslås medel, och utskoliet har inteheller nu anvisat medel till den här vägen. Tillsist, herr talman, skulle jag vilja ställa en direkt fråga lill utskoltsmajoritetenstalesman, i Heden, som var en av dem som frenetisktargumenterade för alt del särskilda anslaget skulle avskaffas; Delar herrPersson industriminister uppfattning som den kommer till uttryck ibudgetpropositionen under hans huvudtitel, punkten Regionalpolitiskl stöd? "Enligtmin mening bör i de fiesta fall statliga stödåtgärder inom ramen för gällande regler vara tillräckliga för att genomföra angelägna projekt. Det kan dock finnas fall där elt förfarande av offerlkaraktär kan prövas. Jag förordar därför att regeringen får möjlighet alt ta i anspråk medel frän detta anslag för alt till företag betala ut bidrag för alt täcka klart avgränsar merkostnader till följd av en regionalpolitiskl betingad lo kalisering. - Verksamheten bör bedrivas intill ett totalt belopp av Härföreslår ju induslriminislern exakt samma sak som så frenetisktmotarbetade . Tar nu avstånd från detta eller är detmöjligen så, atl det som betraktades som uttryck för pampvälde ellerministerstyre 1976 , är 1977, helt plötsligt har blivit upphöjt till högstaregeringskonst i en borgerlig regering? Svara mig på della, ! Jag vill till slut yrka bifall till de reservationer som är fogade lillutskottets betänkande. Hen i Heden (c)kort genmäle: I det krispaket som regeringen har framlagt för atl åstadkommasysselsältningsskapande åtgärder ingår bi. a. anslag till ,och del förutsätts att en delav de pengarna går lill arbeten utförda avvägverket, bl. a. vägbyggnader. Beträffandeden väg nämnde, för vilken inga medel skulle finnas anvisade,hänvisar jag till del jag sagt, nämligen att förutsättningar för altsälla i gång vägbyggnad kommer att finnas . Anledningen lillatl arbetena inte kan börja är atl arbetsplaner måste fastställas- vilket kommer all ske först . Förutsättningarna för start avvägbyggnad finns alltså först . Och när förutsättningar för startföreligger finns del också medel, det är en absolut självklar sak. Deförra året anslagna 200 miljonerna skulle enligt och fiera andratalare inle ha gett några pengar till vägbyggen. Jag har påmig, men jag skall under den tiden försöka hinna räkna upp hur dessavägbyggnadsanslag, som vi beslutade om förra året, har fördelats: Stockholmslän fick 23 miljoner, 3, län 2, 8, Göteborgsoch län 20, -som jag sagt - 7 miljoner, Värmlandslän 2 miljoner, 4, 3, 4,3, 3 och 8 milj. kr. - Sålundahar dessa pengar gäll ut till de olika länen för vägbyggnader. Anslagtill vägväsendet, m. m. Hen ÖSTRAND (s) kortgenmäle: Oavsett hur mänga beredskapsplaner som görs upp kan inle vägbyggetstarta förrän medel har anslagits, . Det kommer vi aldrig ifrån.Det finns alltså inga som helst garantier för alt det här bygget kommer i gångi maj månad. Besvärennär del gäller den här vägen låg hos regeringen för prövning. Avsiktenvar att regeringen skulle avgöra frågan . Men den försenades av denborgerliga regeringen, så ärendet avgjordes inte förrän . Detär ännu ett exempel på den försening som har uppställ. Hade fattatbeslul om anslaget , , hade bygget kunnat vara i gäng viddel här laget. vill över huvud taget inte besvara den fråga jag ställde. De 40miljoner som nu vill ha lill sitt förfogande vill han använda påexakt samma sätt som förre kommunikationsministern ville använda de 200miljonerna. Han vill sätta in dem på angelägna objekt. Såvitt jag förslårtillstyrker förslaget därför all det kommer från . Mennär det kom från var det annat ljud i skällan. Fördelningenav 200-miljonersanslagel skulle ske i samråd med ocharbetsmarknadsstyrelsen. Men när det gäller det anslag pä 40 miljoner som herrÅsling vill ha, har man helt enkelt slopat kravet på samråd. Del är denväsentliga skillnaden. HenPERSSON i Heden (c) kort genmäle: De 40 milj. kr. som nu ingår i krispakelet och det extra ordinäraanslag som fanns föregående år är två skilda ting. De 40 miljonerna är tillför sysselsättningsfrämjande åtgärder, och däri kan också medel tillvägbyggnader ingå. mellan och vill jag säga alt del inte är regeringen somplanerar vägbyggandel, utan det gör . Arbetsplanen kommer, som jagtidigare har sagt, atl fastställas av vid månadsskiftet mars-april1977, alltså . Då föreligger förutsättningen för stan av dettavägbygge först . Arbetsplanen mäste sålunda varafastställd, men det är den inte beträffande vägen , som vi föruttalat om. Pengarna kunde därför inte användas till vägen utan gick till andravägprojekt. Men kommer också atl byggas framöver. Anslagtill vägväsendet, m. m. Hen ÖSTRAND (s) kortgenmäle: Ja men, , de 40 miljonerna skall användas lill exakt sammasak som de 200 miljonerna. I båda fallen gäller del medel som en regering villha för att gä in i angelägna projekt. Den enda skillnaden är alt de 40miljonerna föreslås under industridepartementets huvudtitel och de 200miljonerna anslogs under kommuni-kationsdepariemenieis huvudtitel. Låtmig återgå till . Del är ju ändå, , regeringen som prövarbesvären. I det här fallet har del skett med en mycket stark försening. Det hargjort alt vägbygget kommer att försenas ytterligare, vilket givetvis är attbeklaga. Delär också att beklaga, , att man inte har medel till förfogande föratt snabbt kunna sälta i gång projekt som är angelägna från bädesysselsättnings- och regionalpolitisk synpunkt. Herr tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. FrökenJOHANSSON (vpk): Motionen 1976/77:841 tar upp frågan om anslag till Sve riges meteorologiska och hydrologiska hydrologisk un dersökning i . I sitt anslagsäskande pekar på dessa un dersökningars betydelse dels för miljövärden och den fysiska planeringen, dels för planeringen, genomförandel och resultatutvecklingen av de ke miska och biologiska undersökningarna. Iutskottets motivering för avstyrkandet av vpk-motionen menar man att det f n.pågår verksamhet av del slag som motionärerna åsyftar, finansierad avforskningsanslag genom forskningsnämnden vid . Detär riktigt att det pågår hydrologiska undersökningar i , men som SMHIpåpekar i sitt anslagsäskande har av resursbrist arbetet inte kunnat drivas itillräcklig omfattning. Också naturvärdsverket säger i sitt remissyttrande omSMHLs anslagsäskande att är i behov av fler tjänster bl. a. pä delhydrologiska området. Då jag inte anser utskottets motivering för attavstyrka motionen tillfredsställande ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill motionen 841, yrkandena 1 och 2. Hen i (s): Jag avser atl i delta inlägg något beröra motionen om en nybroförbindelse över med i som förstanamn. Motionen har tidigare berörts av i Heden och . Imotionen pekar vi motionärer på det förhållandet att den nuvarande klaffbron iTrollhättan utgör en av de allra värsta flaskhalsarna utmed hela ochf. ö. inom hela irestadsområdel. månaderna trafikeras dennaklaffbro av i genomsnitt ca 20 000 fordon per dag, vilket är 3 000 fordon merän klafförons maximala kapacitet. har sjöfarten högsäsong, och bronmåsle sålunda öppnas elt stort anlal gånger . Det för med sig långaköer och trafik-slockningar, vilket förrycker hela trafiken iTrollhättans innerstad. långlidsplan över större byggnadsprojekt har, som herrPersson i Heden anfört, en ny bro över prioriterats, dock medbyggstart med oförändrade anslagsramar. Vi har i vår motion pekatpå ytterligare en rad sakskäl som motiverar etl tidigare-läggande, men jagskall inte här gä närmare in på dem. Utskottetför i sitt betänkande ett positivt resonemang vad gäller område ochunderstryker bl. a. kraftigt vikten av att tillförs ökade resurser.Beträffande brobyggandet hänvisar utskottet lill förslag atl störrebroprojekt skulle kunna lidigareläggas om dessa broar utfördes med enöverbyggnad av stål, vilket skulle medföra ett värdefullt tillskotttill sysselsättningen inom både stål- och varvsindustrin. Utskottetpekar också på att förslaget f. n. prövas i regeringens kansli. Jag tycker,herr talman, att del här är elt alldeles utmärkt resonemang av utskottet, bl. a.därför atl utskottet pä del här sättet markerar sin uppfattning attframkomligheten och trafiksäkerheten på våra vägar bör ökas. Kan man sedangenom att utföra större brobyggen i stål tidigarelägga dessa projekt, når man,precis som anfört, en tredubbel effekt. Vadgäller den nu aktuella bron över har chef klart uttalat attom regeringen godkänner förslaget att man i sysselsältningsskapande syfteskall kunna bygga vissa broar i stålkonstruktion -brobyggen som då skulle kunnalidigareläggas - är den nya bron i det angelägnaste projektet. Detär fullt möjligt att påböria detla bygge , såsom vi anförti vår motion. Jagkan i del här sammanhanget också påpeka atl det vid utskottsbehandlingen avden här motionen påstods atl detta projekt skulle kunna påbörias redan i höst.Del skulle vara värdefullt atl här i kammaren fä det bekräftat av majoritetenstalesman. I sill huvudanförande sade i Heden alt bron kommer atlpåbörjas inom en mycket snar framtid. Jag måste tolka della som en bekräftelsepä tidigare löfte i utskottet. Utskolietär enigt, och jag skall därför inte yrka bifall lill motionen. Men jagförutsätter atl regeringen ställer sig bakom vägverkels förslag att utförabroar i stålkonstruktion, vilket också i detta fall medför ett lidigareläggandeav dessa projekt. Anslaglill vägväsendet, m. m. Hen (): Diskussionen om väganslagen har alllid varit livlig. Ändå har dessaanslag varit knappa i förhållande till behoven. Visst har vi fått bättre ochbättre vägar. Men trafiken har också ökat kraftigt och Anslagtill vägväsendet, m. m. Enligtmin uppfattning gör landet mycket stora förluster när vi inte kan göra mera förvägarna. För glesbygden är elt bättre vägnät högst nödvändigt. Det skulle geökad sysselsättning och vara etl bra medel i regionalpolitiskl hänseende. Härområder inget tvivel. Genomdåliga vägar gör vi stora kapitalförluster pä vagnparken - det gäller allafordonsslag. Åtgången på drivmedel av olika slag skulle kunna minskas betydligtgenom bättre vägar. Antalet olycksfall och de höga vårdkostnaderna skulle kunnaminskas genom bättre vägar. Bättre vägar är med andra ord en myckel viktigproduktionsfaktor. Enligtmin mening måste vi i högre grad prioritera vägupprustningarna. Jag vill sägaatt detta helt enkelt är en av våra angelägnaste uppgifter. Denvägbudget som föreslås är i stort sett lik den tidigare. Socialdemokratiskatalare har här sagt att om bara den socialdemokratiska regeringen suttit kvar,så skulle väganslagen ha blivit större i är. Jag skulle emellertid vilja fästauppmärksamheten på den situation som vi ändå befinner oss i, och jag måsleställa frågan: Har detta gått alldeles förbi er på den socialdemokratiska sidansom deltar i denna debatt? När var behoven av insatser för atl klarasysselsättningen på olika områden större än i den konjunktur som vi f n.befinner oss i? Detta är den stora huvudfrågan i delta sammanhang, och den kanvi naturligtvis aldrig bortse från. Jagtycker att anslagen hade bort vara större, men jag kan inle blunda för denbesvärliga situation som den nuvarande regeringen befinner sig i och framförallt befann sig i när budgeten gjordes. Man har inle kunnat gå längre den härgängen, men för framtiden mäste vi uppmärksamma väganslagen mer. Det är ocksåenligt min mening nödvändigt alt markera alt satsningarna skall ske via denordinarie vägslaten, della för all ge större stabilitet och bättre effekt. Föratt inle missförstånd skall uppstå vill jag också säga alt det glädjande nogkommer mycket pengar via AMS. Dessa värdefulla tillskott har möjliggjort en heldel upprustning av vägarna. Jag hoppas också att del skall vara möjligt att fåmer pengar via AMS, så länge tilldelningen är så knapp från det ordinariehållet. Det skulle finnas betydligt mer alt säga i sammanhanget, men timmen ärsen. Jag vill bara lill sist instämma i yrkandet om bifall lill utskottetsförslag. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen () kortgenmäle: angriper de socialdemokratiska talesmännen somhan säger atl årets budget är av ungefär samma märke som tidigare års. Hansäger också atl vi socialdemokrater i dagens debatt skulle ha utlovat högreanslag. Vad vi från socialdemokratiskt håll har erinrat om i debatten äratt - och även -vid alla föregående vägdebatter iriksdagen liksom i den senaste valrörelsen sagt att om man får regeringsmaktenkommer man att se lill att väganslagen ökar kraftigt. 1 realiteten är denbudget som den borgerliga regeringen nu presenterat en budget som innebär 160milj. mindre till vägarna realt sett jämfört med det socialdemokratiskabudgetalternativet. Det är detla faktum som vi har redovisat i dagens debatt.Jag förstår atl , med tanke på vad man har utlovat tidigare såvälhär i som ute i debatterna i vårt avlånga land, känner sig enaning pressat. Vihar också sagt atl i del nuvarande pressade ekonomiska läget med eventuellasysselsältningsbesvär är del ytterst allvarligt atl man inte bara har minskatväganslagen utan också har dragit ned anslagen pä 12:e huvudtiteln, dvs. detanslag som arbetsmarknadsverket får för sysselsältningsskapande åtgärder inomvägverket, frän 350 milj. kr. i innevarande års budget till 200 milj. kr. i denbudget som vi nu har atl behandla. slår och säger atlhan hoppas att man skall kunna få extra anslag via AMS. Men då skulle väl herrJonasson ha sett till alt den borgerliga regeringen inle hade minskal anslagentill vägarna och till AMS. Del är ju en realitet, och det är därför som vi frånsocialdemokratiskt häll är ytterst bekymrade. Anslag till vägväsendet, m. m. () kortgenmäle; Om lugnar ned sig litet grand och lyssnar bättre på vadjag säger, så kan jag upprepa att så länge anslaget var så knappt och är säknappt beträffande ordinarie väganslag är del tacksamt atl få pengar via AMS.Men vi bör se till alt vi får mer pengar från del ordinarie anslaget. Centernhar sina ambitioner kvar, , när det gäller att förbättra anslagentill våra vägar. Men det har inte varit möjligl i den nuvarande besvärligaekonomiska situationen. Jag kan inle föreställa mig att den brist pä pengar vinu har har gått spårlöst förbi. Omjag inte har läst fel i handlingarna sä är det väl ändå så, , atlni inte har begärt mer pengar. Har jag fel så kan jag väl inte läsa innantill.Alt ni begärt mera är väl vad har velat göra gällande genom sinainlägg här . HenHUGOSSON (s) kort genmäle; I dagens debatt har vi socialdemokratiska talesmän anfört att vi, medtanke pä atl väganslagen i årets budget blivit ytterst styvmoderligtbehandlade, förutsätter alt regeringen kommer att via arbetsmarknadsverkettillföra vägväsendet ytterligare medel. Vi är emellertid bekymrade över atl mansamtidigt har minskal anslaget till AMS just för denna verksamhet. Jag har idagens debatt utlovat att vi från socialdemokratiskt håll under del kommandebudgetåret skall tillvarata Anslagtill vägväsendet, m. m. alla tillfällen att skapasysselsättning, som ger möjligheter lill angelägna investeringar inomvägväsendet. HerrJONASSON (c) kort genmäle: Den budget som regeringen nu har lagt fram innebär vissa förbättringari räknat, bl. 360 milj. kr. mer i beredskapsmedel. Men detär väl också klart att kostnadsökningarna minskar effekterna. Det är etl faktumsom vi måste vara medvetna om. Närriksdagen skall anslå mera pengar, måste vi emellertid se lill den totalasituationen. Hur gärna jag än har velat gä den vägen, har jag inle sett någramöjligheter. Lika väl som säger atl man från socialdemokratiskthåll skall se till alt det skapas sysselsättning för att förbättra vägarna,kommer vi från givelvis att arbeta för samma sak. Ni socialdemokrater haringet monopol på denna punkt. Men ni har haft möjligheter att visa dellatidigare. Herrtalmannen anmälde att anhållit att lill protokollet få antecknatatt han inte ägde rält till ytterligare replik. Hen (): Bättre än något annat utskott har trafikutskottet fått lära sig att påelt positivt sätt avstyrka motioner av lokalbetonad karaktär. Motionen1976/77:1179 har rönt etl sådant öde, och jag kan ha förståelse för att manhänvisar till regionalt upprättade vägplaner. Det borde alltså inte varanödvändigt med dessa för landet som helhet ganska obetydliga, men för berördregion myckel betydelsefulla, motioner. Menvad gör man när kommunala myndigheter, fackföreningar ochnäringslivsföreirädare har stångat pannan blodig utan resultat?Skrivelser och uppvaktningar har under detta kvartssekel avlöst varandra, menvägen är fortfarande i det närmaste lika dålig som i mitten på 1950-lalet. Detgäller mellan i Nordansligs kommun och . Denslingrar sig alltså genom bäde X-och Y-län, om nu detta skall behöva hanågon inverkan på att en ombyggnad dröjer så . Minmotion avser också , som till vissa delar är bra men som utbyggdskulle på ett utomordentligt sätt kunna avlasta E 75 och E 4 för människor påväg mot fjälltrakterna. Turismen skulle få en given förstärkning. Men framförallt skulle sysselsättningen i det här området förbättras. Då tänker jag ändåinte bara på det arbete byggandet av vägarna ger utan också på det faktum altbefintlig fabrik i skulle klara sina transporter av trävaror så bra alten expansion kanske vore möjlig. Fabriken i fråga är den arbetsplats som istort sett svarar för sysselsättningen i detta område. Jagfick aldrig tillfälle att plädera för en liknande motion vid fjolåretsriksmöte. Jag trodde dessutom att de 200 milj. kr. som föreslogs stå tillkommunikationsdepartementets förfogande för beredskapsarbeten skulle kommaockså den här vägen till del. röstade borgerligheten såatt man med hjälp avstyrde möjligheten till pengar för de härsmåvägarna. Vidföregående motionstillfälle ironiserade bygdeblad i området attmotionen tillkommit som valfläsk. Mennu har något av intresse hänt: också en centerpartist har funnit vägarna dåligaoch i skrivelse till kommunstyrelsen framhållit att en uppvaktning hoskommunikationsdepartementet bör ske! Och har kommunstyrelsen i Nordanstigbeslutat föreslå kommunfullmäktige att göra den här uppvaktningen. I protokollhar t. o. m. hänvisats till min motion! Om inte alla tecken slår fel, kommerherr att få besök av ledningen för kommun samtrepresentanter för industrin och dessutom troligen också för ,som givetvis berörs av vägen. Införtrycket av en valförlust i har nu funnit för gottall aktualisera kraven i min motion. Jag hoppas verkligen att kommunen har framgång i sin uppvaktning. Ävenom initiativet kommer från , så styrker det bara det angelägna i minmotion. I lilla betyder de här väg-stumparna ett par ganska måttligainsatser för att ge sysselsättningen en knuff framåt. Med de dubbleradeinsatser som sker i riksdag och kommun bör trycket på planförfattarna bli såstarkt, att jag endast behöver ansluta mig till utskottets mening för attvägarna 764 och 769 snart nog skall bli åtgärdade. Anslaglill vägväsendet, m. m. I motionen 1976/77:801 har socialdemokratiska ledamöterhemställt att beslutar atl hos regeringen anhålla om alt åtgärdersnabbt vidtas för igångsättning av arbetena med mellanriksvägen Kiruna-Narvik.Den här frågan har redan förekommit i debatten, varför jag avkortar miltinlägg. Trafikutskottethar i sitt betänkande hänvisat till att godtog utskottetsuttalande angående den planerade mellanriksvägen, innebärande att sä snart depraktiska möjligheterna föreligger skall medel ställas till förfogande ocharbetena på mellanriksvägen igångsättas. Utskottethänvisar till elt av kommunikationsministern lämnat svar pä frågarörande ifrågavarande vägprojekt. I betänkandet sägs att statsrådet därvidpekade på att inkomna besvär över fastslällelsebeslutet f n. behandlas i olikainstanser och slutligen skall avgöras av regeringen. Det är således denprövningen som vi måste avvakta innan besked om tidpunkt för projektetspåböriande kan ges. I utskoitsskrivningen sägs nämligen: "Regeringen ärdock beredd att - i enlighet med utskottets uttalande - begära att medel förvägens utförande ställs till förfogande sä snart de nämnda förutsättningarnaföreligger." Nuvet vi att det inkommit två besvär över fastställel-sebeslul. Förden ena besvärsskrivelsen slår en privatperson från . Den andra haringivits av Raulasvuoma sameby. Anslag till väg'ä-sendet, m. m. begärt anstånd med atl fåutveckla sin talan för besvären, såvitt jag förstår bl. a. med hänvisning tillföljande; "Samebyn noterar alt enligt uppgift något arbete medifrågavarande väg ej skulle ha kunnat igångsättas innevarande år oberoende avbesvärsprövning hos regeringen av fastställelsebeslut." Jagvill gärna fråga utskottets talesman: man utgå ifrån vad som slår skrivet ibetänkandet, att så snart regeringen prövat besvären ställs medel tillförfogande för projektets igångsättande? Eller är det riktigt som det sägs isamebyns besvärsskrivelse, att även om regeringen blir klar medbesvärsprövningen så är det ändå inte aktuellt med igångsättningunder innevarande år? Med utskottets skrivning skulle man ha kunnat se ganskahoppfullt på möjligheten att få pengar till vägprojektet för igångsättninghösten , då jag erfarit att regeringen skulle kunna göra prövningen avbesvären någon gäng . Men frågan är om det finns andra hinder. a. kunnat konstatera att vissa berörda myndigheter i redanbeslutat i den här frågan. Således har kommun och lantbruksnämndenavstyrkt bifall till besvären. FruMarklund har i sitt inlägg redan framfört storparten av de argument som talarför en igångsättning av vägprojektet möjligt, och jag skall inte upptakammarens tid med alt upprepa argumenten. Möjligen kan jag komplettera medupplysningen alt lantbruksnämnden på sin beredskapslista som första objektjust har den här vägen och ser det som synnerligen angeläget att projektetstartar . Efter den uppvaktning som talade om beslötNorrbotlendelegationen alt göra en framställning till regeringen att vidtaåtgärder för igångsättning . Detråder således samstämmighet i uppfattningen hos alla berörda myndigheter ilänet atl vägprojektet från sysselsättningssynpunkt måstepåbörias - en tidpunkt som också vägför-valtningen i Norrbottenanser möjlig för byggstart. har redan yrkat bifall till vår motion 801, varför jagendast har att instämma i det yrkandet. 1 detta anförandeinstämde (). skrivning i betänkandet 1976/77:11 med anledning avmotionen 383 är mycket positiv. Trots detta är det som om motion och betänkandeinte riktigt avstämts - det är som om de går förbi varandra, precis som tvåvälplanerade vägavsnitt vilka avselts att vid viss punkt perfekt mötas men ändåinte gör detta. Det finns en liten skillnad i bedömning och beräkning mellanmotionen och utskottets svar som gör alt avsedd punkt missas. Motionenframför önskemål om atl skyldighet författningsenligt skall föreligga förvägverket att, så snart ny väg skall böna planeras eller då omfattande vägbyggnadskall ske, kontakta lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelse för att få del avderas synpunkter. Denfysiska vägplaneringen eller projekteringen kan, enligt vad jag inhämtat, delasin i tre skeden; lokalisering, utredning och detaljplanering. Underlokaliseringsskedet skall arbetas fram en lokaliseringsplan. Denna skall varasä omfattande och noggrann att den kan dels vara lämpligt underlag för fortsattprojektering av vägarbetena, dels ge underlag för arbetenas prioritering ilångtidsplan, dels ock utnyttjas för översiktlig samhällsplanering. Dessutombör den resultera i att en terrängkorridor, alternativt fiera, väljs ut för dennya ledens sträckning. Detta är alltså innehållet i det första skedet. Resultatetav ell skede skall vara underlag för den fortsatta projekteringen i nästaskede.