prot · G00989 · 1976-12-31 00:00:00 — kr., ochansökningar från tolv förelag om stöd för en utbyggnad för ca 32 milj. kr.behandlas just . Och av de 12 milj. kr. i nya beredskapspengar som Blekingelän har fått, beslutade i går länsarbetsnämnden i att 9 milj. kr.skulle gå till beredskapsarbeten för ungdomar och äldre lokalt bundenarbetskraft. Det kommer att ge omkring 600 personer arbete,mest i den västra delen. Jagtycker också atl det är viktigt atl visa att man genom snabbt insatta åtgärderpå utbildningssidan, i stället för att vänta på väldiga paket som det kan tahalvår eller mer alt arbeta fram, kan förskona människor från omfattandepermitleringar. Till att börja med talades det om permitleringar i iOlofström . Men i och med atl vi satte in 25-kronan german där utbildning till 12 400 personer, och permitteringarna har kunnatinskränkas . Andraföretag som också utbildar arbetskraft är Facit i ochIndustrimontering i . sitter länsarbetsnämnden i överläggningarmed för att diskutera utbildning av personalen. Och L MEricsson kommer troligen - här rör det sig om lokala förhandlingar, som inte ärklara ännu - att sätta in utbildning för mer än 10 000 människor, varavungefär 3 000 är anställda i . Genomsådana här insatser - snabbt gjorda - har vi alltså sluppit mängder avpermitleringar. Många varsel, också i , har dragits tillbaka. Detär konkreta åtgärder, och jag tycker atl vi gott kan slå fast gemensamt atl viär överens om dem. Låt oss lova varandra alt fr. o. m. den här debatten, HansGustafsson, erkänna all vi har samma ambition atl klara sysselsättningen ocksåi och atl vi bör samverka om den saken och inte bara strida i denoffentliga debatten om mål som vi är överens om. i (s): Jag finner ingen anledning atl använda den korta tid jag har till mittförfogande för att la upp en lång diskussion med , efiersom jaginte har begärt någon interpellationsdebatt med henne; det är möjligt att delkan bli sä i ett annat sammanhang. Efterfru beskrivning av milt uttalande i - jaguppfattade den som en huvudpunkt i anförandet - vill jag gärna säga atltidningen i allt väsentligt korrekt återgav min uppfattning på den härpunkten. Fråganom arbetsgivaravgifterna går del inte alt förenkla på det sätt som här skedde.Del gäller ju en arbetsgivaravgift som enligt överenskommelse med löntagarnaskulle avräknas i avtalsrörelsen, och då hade frågan om avgiften kontraföretagens totala kostnader fått en helt annan karaktär. Påarbetsmarknadsministerns senaste replik lill mig vill jag svara, alt om del kanvara arbetsmarknadsministern till glädje atl också jag understryker atl det ärbra alt man satsar pengar pä beredskapsarbeten i för atl den vägensysselsätta ungdomar och vuxna, så skall jag gärna göra det. Om han ocksåuppskattar att jag säger att det är bra att del har lämnats pengar lillutbildning i Olofslröm, sä atl man har sluppil den permittering som eljest hadefåll ske, sä skall jag lika gärna understryka det. Jag gick ännu längre i miltförsta inlägg genom att säga att jag inte hade någon anledning att ta upp detsom redovisades i svaret lill mig om slödel lill tekoindustrin m. m., men jagtillade atl alldeles säkert har del också effekter för del. När jagnu har sagt även detta, kanske arbetsmarknadsministern kan känna sig nöjd medmin uppslutning kring dessa konkreta åtgärder. Merintressant för mig var att gå etl stycke längre. Jag tror nämligen attarbetsmarknadsministern har samma mening som jag, all det i och för sig ärväldigt bra atl vi kan klara kortsiktiga svårigheter genom utbildningsinsatser, statliga beredskapsarbeten osv., men att del måste vara ännuangelägnare att vi konstruktivt försöker hitta vägarna för all få denersättningsindustri och den differentiering som arbetsmarknadsministern självså välvilligt talar om i sitt svar till mig. De åtgärder jag redovisade härhade nästan undantagslöst denna avsikt. Tyvärr kunde jag inte ta ordentlig tidpå mig, men jag pekade pä att industrihusen är etl viktigtlokaliseringspolitiskt medel; mina egna erfarenheter säger mig, att om bralokaler till hyggliga priser kan ställas till förfogande, så har det en godlokaliseringspolitisk verkan. På samma sätt var det med frågan omkommunikationerna. Uddcomb hade specialkaraktär, och jag försökte på denpunkten undvika att dra upp en diskussion om energipolitiken och underströkbara behovet av sysselsättning. Jaghar alltså ambitionen atl här försöka hitta vägar till sysselsättning. När detgäller varvet är det inte fråga bara om det akuta sysselsättnings-behovet Ulanom varvels möjligheter alt på komma in med försäljning avminjaktfarlygen på den civila marknaden, där de har goda förutsättningar. Arbetsmarknadsministernhar velat använda en stor del av den lid som han har lill sitt förfogande genomatt la upp en debatt om förhållandena kring den diskuterade nedläggningen vidL M i . Han har velal göra gällande att den diskussion somförts i den frågan inte - om jag förslod honom rätt - har vilat på sakliggrund. Med detta ville han visa, om jag uppfattade rält, för det första atl regeringenredan från början hade varit väldigt aktiv i den här frågan, och för det andraatt vi hade samma ambition när det gällde sysselsättningen; vi hade ingenanledning att misstänkliggöra varandras avsikter. Jagkan försäkra att jag icke haft någon strävan att misstänkliggöraarbetsmarknadsministerns avsikter i fråga om alt klara sysselsättningen. Omförbättring av sysselsättningen i 3 protokoll 1976/77:89-91 Omförbättring av sysselsättningen i Hela tanken är ju orimlig- atl jag skulle säga att arbetsmarknadsministern inte har någon ambition altklara sysselsättningen. Jag höll pä atl säga att del är så dumt att del äronödigt att bemöta. Det är ju självklan att jag anser atlarbetsmarknadsministern och regeringen i sin helhet vill medverka till atlklara sysselsättningen. Det finns väl ingen i del här landet, om han ståraldrig så långt ut till höger, som tycker det är bra med arbetslöshet. Mennär del gäller frågan om och alt slå näven i bordet sä har del junu visat sig att regeringen, enligt det uttalande som gjorts sedermera, i godtid redan föregående år var orienterad om att en nedläggning skulle ske vid LM i . Man lät beslutet gå ut och skapa oro bland deanställda, man vidtog inga åtgärder från regeringens sida. Inte förränprotestaktionerna pä allvar började växa fram frän vidtog man dessaåtgärder. Det har bekräftats av i TV i den debatt som jag självlyssnade på att man hade informerat regeringen om förhållandena vid . Omarbetsmarknadsministern inte vill godta min tolkning, ber jag att han ser lillalt få utskriften från TV;s diskussion om sysselsättningen i , därBjörn deltog. Låtmig sedan säga till arbetsmarknadsministern, när han vill att jag skallunderstryka att vi båda har goda avsikter, att jag inle försöktsäga någonting annat. Att inte arbetsmarknadsministern skulle ha intresse avsysselsättningen är barockt. Men det föreligger en grundläggande skillnad, ochdet är den jag i hela diskussionen har försökt redovisa. Enligt den s. k.Ahlmarkdoklrinen skall del sociala ansvaret för sysselsättningen läggas påföretagen, och staten skall vara den yttersta garanten, så all säga, närföretaget inte vill - eller låt oss säga inte kan - vidta åtgärder. Del är enuppfattning som enligt min mening vilar på lösan sand. I ettprivatkapitalistiskt samhälle har förelagen inle lill uppgift atl klarasysselsättningen utan att få största möjliga avkastning på kapitalet. Hen ELMSTEDT (c): Oavsett hur debatten i tidningar och på andra ställen kan ha uppfattatsnär del gäller uppslutningen i kring lösandet av de problem somnu finns, sä kan jag försäkra all det råder total enighet i länet om all manmåste vidta kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med alla dessabekymmer. Härhar sagts vid många tillfällen alt det är bättre att man för enkonstruktiv debatt än att man försöker misstänkliggöra varandra. Jag hade, herrtalman, från början inle tänkt delta i denna debatt. Men jag tyckte ändå attfrågan är så pass allvarlig atl det kan finnas anledning att markera denuppfattning som finns i länet - och försöka göra det sä lugnt som möjligt. Jaguppskattar alla förslag och alla försök all komma till rätta med problemen. utveckling underde har redovisats inför statsmakterna under senareär vid många olika tillfällen. Vi har förlorat mänga arbetstillfällen genomomorganisationer, framför allt på försvarssidan - det är allmänt bekant.Ersältningsarbetstillfällen genom statens försorg som kompensation för deltahar inte kommit i tillnärmelsevis den utsträckning som motsvarar de förlustersom redovisats. Vi har däremot och kanske framför allt under1960-talei haft en induslriulveckling som varit lill gagn för länet och dessbefolkning -därom råder inget som helst tvivel. Men vi har fåll en snedbalans iutvecklingen. Jag vill inte påslå att vi har fått en för dålig tillväxt påindustrisektorn, men vi har i förhållande till denna tillväxt fält en alltförsvag tillväxt på servicesidan. Det är ett bekymmer som vi har haft att brottasmed vid många tillfällen. Destorföretag som finns i länet t. ex. har i princip ingen administrativ ledningdär utan är i de fiesta fall att betrakta mera som filialföretag. Det är klartatt det är en sak som verkar i negaliv riktning, när det börjar knaka ifogarna. Har man administrationen förankrad på samma ställe som den direktaproduktionen är det i sig en fördel, när det gäller att överväga problemen,innan man går till verket med all lägga ner. Vihar i vid etl par tillfällen under 1970-taleis början haft att taställning till utlokalisering av statliga verk. Icke vid något av dessatillfällen har kommit i åtanke; trots framställningar ochuppvaktningar har detta icke lyckats. Det är också värt all notera i sammanhanget,när man för denna breda och stundom litet yviga diskussion. Vihar haft och har fortfarande dess värre i förhållande till mänga andra län ettrelativt svagt utbildningsutbud, en omständighet som vi hoppas i någon litenmån skall kunna vändas till det bättre när vi får en yrkesleknisk högskola,även om man inte - och det vill jag gärna ha sagt här; jag har sagt del vidmånga andra tillfällen - skall dra alltför stora växlar på den aktiviteten. Denär i förhållande lill annan högskoleutbildning en ytterst blygsam del, men deninnebär ändå för ett klart fall framåt. Oroni länet har dokumenterats, inte minst när en enhällig lekmannastyrelsei antog en skrivelse som skickades tillarbetsmarknadsdepartementet, i vilken allt som sagts i den här debatten och imånga andra debatter klart redovisades. Att sedan på sina håll ute i bygdernade människor som direkt drabbas av en förelagsnedläggning, enpersonalindragning eller vad del kan handla om känner oro och fäller uttryckoch omdömen i stridens hetta eller under påverkan av oro för sina jobb får mannog ha överseende med. Men jag skulle gärna vilja säga att behandlingen avfrågan skulle gå lättare, om debatten i dess helhet kunde föras litet merasansal. Jagnoterar, efter atl ha läst arbetsmarknadsministerns svar lill iRonneby, alt i svaret räknas upp de åtgärder som regeringen harvidtagit för landet i dess helhet och att en inte oväsentlig del av dessagäller . Det noterar vi med tillfredsställelse. Omförbättring av sysselsättningen i Omförbättring av sysselsättningen i har också - det är bra. Påett ställe i svaret sägs det alt regeringen är beredd alt positivt pröva varjeseriös framställning om ytterligare lokaliseringsstöd till . Vidaresägs del att "regeringen efter framställning frän länsstyrelse kan förordaatt kommun utanför stödområdet skall i fråga om lokaliseringsstödkunna jämställas med kommuner i den s. k. grå zonen". Jag utgår frän altinnebörden av delta är atl om i presenterar etlmaterial som gäller ett sådant ärende kommer det i stort sett att mötaspositivt och att insatser i önskad riktning dä görs. Jagskulle vilja tillägga en liten sak. Här har diskussionen kanske gett vid handenall länels näringsliv bara består av några stora koncerner. Del finns en sådansnedvridning, men det hindrar inte atl det också finns massor av små förelag.Därför noterar jag med tillfredsställelse den satsning pä bl. a.företagarföreningarnas möjligheter lill ökade krediter, vilket är ell klartsteg framåt också för näringslivet i . Tillsist, herr talman, en fråga lill arbetsmarknadsministern; Det har stått itidningarna atl har förhandlingar med LM omtidigareläggning av beställningar. Hur förhåller del sig med detla? Jag ärmedveten om alt det kanske kan vara svårt att ge något närmare besked på denpunkten, men om del är möjligt för arbetsmarknadsministern all svara i dagvore jag tacksam. Jag tycker atl den här debatten har varit väldigt bra, därför att denhar rensat ut ur diskussionsrummel en hel rad av de våldsamma överdrifter ochmisstänkliggöranden som i parti har ägnat sig ål närdel gäller de frågorna. Man har misstänkliggjort våra avsikter. Nusäger själv atl det är "barockt" alt göra det. Jaglar fasta på de orden. Del är bra atl de uttalats. Min kritik riktar sig alltsåmot de rent politiska påhoppen på regeringen. När det gäller de fackligaorganisationerna tror jag alt de har gjort utomordentligt väsentliga insatserför alt fästa uppmärksamheten på problem med jobben i vissa av de härkommunerna och för att aktivt och konstruktivt samverka för att uppnåutbildningsinsatser som kan ersätta permitleringar. Härtalar om "Ahlmarkdoklrinen". Den skulle innebära atlman vind för våg lät vad som helst hända i landet. När ni socialdemokratertalar om atl förelag har ett socialt ansvar för sina anställda och för en kommun- då är det progressivt, då är det riktigt, då skall man göra det! När NilsÅsling och jag t. ex. säger att företagen har etl ansvar för sysselsättningenoch för den bygd som de ligger i blir det plötsligt reaktionärt. När vi sägerexakt samma sak, alt också företag har ett socialt ansvar, bedömer man resp.uttalande pä helt olika sätt beroende på om det är en socialdemokrat eller enicke-socialisi som gör uttalandet! Jag ser ingen som helst logik i en sådanpropaganda. Talet om all man skullelåta saker och ting ske utan alt ingripa har bemötts i den här debattenpä punkt efter punkt; lagerslödets utformning, industribeställningar som görsför alt klara svackor i konjunkturen, andra beställningar, lokaliseringsstöd,som man nu kan gå in med också utanför allmänna stödområdet -jag kan försäkraClaes Elmsiedt att seriösa projekt kommer alt behandlas i positiv anda om dekan trygga sysselsättningen -, utbildningsinsatser som är större ännågonsin tidigare och beredskapsarbeten. Vad är det för antydan om att statenskulle slå passiv? I själva verket går vi in i framför allt de krishotade länenför att ge sysselsättning i den mest långdragna lågkonjunktur som vi haft iSverige . Jaghar ganska noga gått igenom de olika steg som vi har tagit när del gällerOlofström; först förhindrat permitleringar vid i , sedanlyssnat till människorna, de anställda vid L M i innan man fattadebeslut, sedan sett lill atl de primära förhandlingarna avbryts så att bollenspelas tillbaka till den centrala arbetsgruppen - som skulle utreda framtidenför L M -, sedan förhindrat omfattande permitleringar vid en rad av L M;sfabriker, sedan sett på de långsikliga problemen, där arbetsgruppen jobbar.Det pågår också samtal mellan regeringen och L M om beställningar. För allinle störa de samtalen vill jag inte gå in pä dem i detalj, men om avsikten meddem råder det naturligtvis inget tvivel. Ytterligare ett steg har varit attdiskutera möjligheterna alt fä annan industri till Olofslröm. Jag gick igenomallt detta noggrant för atl visa på vilket sätt vi jobbar i frågor av det härslaget. Enav mina frågor till är; Har socialdemokratin en annanmålsättning när det gäller L M i Olofslröm än vi har? Jag började bli litetorolig när jag läste i går. Där finns en stor intervju med RuneJohansson, den förre industriministern. frågar honom; "Dutycker alt den borgerliga regeringen är passiv - hur hade en socialdemokratisktacklat problemen, t. ex. i ?" svarar: "Vihade krävt alt en avveckling skulle ske under socialt acceptabla former ochförst efter diskussioner mellan förelagsledning, fack och kommun." "Enavveckling skulle ske ..." Är del alltså så att ni socialdemokrater redanhar avskrivit L M-fabriken i ? Regeringens avsikt är all genom trägetarbete försöka klara så mycket som möjligt av sysselsättningen i Olofström.Jag tror alt det vore bra om kunde ge besked på den härpunkten, där oklarhet har skapats genom intervjun med . Omförbättring av sysselsättningen i Jagbetvivlar inte i vilja atl på olika sättunderstryka vikten av all vi räddar sysselsättningen i . Det är baradet att jag tycker att kunde vara så generös att han kan finnanågot positivt i alla andra uttalanden i , i debatteroch diskussioner. Del är intressant atl härhöra alt vi skall föra en debatt på Omförbättring av sysselsättningen i Vi skallinte få ta upp saker och ting som faktiskt är väldigt väsentliga. Man har påalla sätt försökt misstänkliggöra inle bara regeringens åtgärder utan även deenskilda riksdagsmännen. Man förringar deras insatser och framställer det påsä sätt som om de vore mindre intresserade av att rädda sysselsättningen ilänet. HerrElmsiedt har redan tagit upp ulbildningsseklorn. Jag har för bara två dagarsedan haft en debatt med statsrådet om den och hoppas alt vi kanske såsmåningom skall kunna fä in också en utbildningsplan i beredskapsarbetena förungdom. Det skulle betyda myckel för , som verkligen har etl svagtutbud på utbildningssidan. Konkretafrågor har inte velal svara på. Jag har frågat:Hur skall industrin kunna klara sig bättre genom att man höjerarbetsgivaravgiften? Det svarar mycket svävande på. Om Blekingefår betraktas som ett primärt stödområde får vi åtnjuta en sänkt arbetsgivaravgift.Men den vill ju parti höja, också i Norrlandslänen. Hur går detegentligen ihop? Ävenom inle är intresserad av att debattera med mig utan medarbetsmarknadsministern - del förstår jag helt och fullt - skullle det vara braatl få svar på den frågan. i (s); och jag är bänkkamrater här i . Vi kanske kanklara upp den frågan i bänken, så alt jag slipper alt använda de sex minuterjag har i talarstolen till del, utan kan använda dem lill att svaraarbetsmarknadsministern, som också han varit vänlig nog att ställa frågor tillmig. Arbetsmarknadsministernsade alt det här hade varit en bra debatt, därför att den hade rensal ut en heldel överdrifter. Som ett exempel på det anförde han atl jag hade sagt alt detvar barockt alt påstå all arbetsmarknadsministern inte skulle ha intresse försysselsättningen. Jag tycker det är självklart. Är del verkligen någon som harpåstått all arbetsmarknadsministern inle skulle ha intresse försysselsättningen? Det är en helt orimlig tanke. Om milt uttalande verkligen kanha hjälpt arbetsmarknadsministern att känna sig till freds med den här debattenhar jag verkligen ingenting atl erinra. Vidaresade arbetsmarknadsministern all vi beskriver det som om regeringen lät alltgä vind för våg när vi talar om regeringens handläggning av dessa frågor. Jagvet inte vem del är arbetsmarknadsministern åberopar när han gör detla påstående.I varje fall gäller det inte mig. Jag har visat pä en enda sak - jag hoppasherr förlåter mig om vi inle kan reda ut den på de jag harkvar av min lalartid - nämligen en skillnad i synsätt. Denborgerliga regeringen - själv och - hävdar att dethuvudsakliga och primära ansvaret för sysselsättningen ligger hos företagen ochalt staten kommer in som den yttersta garanten. Får jag be , somtydligen tvivlar på vad jag säger, alt läsa herr Åslings inlägg i denfinanspolitiska debatten ! Där redovisar han själv dessa skiljaktigasynsätt. Visäger atl det är bra om den borgerliga regeringen vill kräva socialt ansvar avföretagen. För min del anser jag dock att den uppfattningen vilar på lösansand. För företagsamheten i ett privatkapitalistiskt eller ett blandekonomiskisamhälle är sysselsättningen inget primärt mål -dess primära mål är atl skapastörsta möjliga avkastning pä insatt kapital. När önskemålet om sysselsättninginte sammfaller med del, , är det sysselsättningen som får vika.Det är bara så länge sysselsättningen slår i överensstämmelse med godavkastning som den stämmer med företagens filosofi. Läggmärke till, , alt jag inte har framfört någon moralisk anklagelsemot företagen för detla! Jag säger atl del är inbyggt i systemet. Accepterar viett blandekonomiski samhälle får vi också acceptera den här konsekvensen. Mennär vi tar itu med de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall vi också haklart för oss att del är en skillnad i synsättet mellan å ena sidan dem somanser att samhället har ell ansvar alt aktivt och gripa in och åandra sidan dem som, liksom , ser företagen som den slutligagaranten när alla andra önskemål om del sociala ansvaret har misslyckats. Omherr inle känner igen min beskrivning eller tycker att den är fel börhan gå tillbaka lill riksdagsprotokollet för och läsaindustriministerns debattinlägg, där han själv slår fast denna skillnad isynsätt. 1 detta atl vi harolika synsätt ligger inle några moraliskavärderingar eller övertoner; vi konstaterar ett förhållande som råder. HerrAhlmark tog ånyo upp frågan om och sade alt han har gått igenomhela historien och betonade fackets betydelse. Del är ju facket, ,som har varit mest kritiskt mot regeringens handläggning av den här affären.Hör på i Studio S och i Kvällsöppel! Jag skall gärna inierpellationsvägense till att vi får en ordentlig debatt om L M Ericsson-frågan, där också jagfår tillräckligt med lid för all gå igenom hela den historien, om det är vadherr önskar. Jag ville inte nu dra upp hela den debatten - del var förmig en avslutad diskussion. Men jag skall gärna återkomma. Tillsist ställde en fråga till mig med anledning av en intervju medRune i . Inlerpellalionsdebal-terna är ju till för altriksdagsledamöterna skall fråga statsråden och få svar av dem och inte tvärtom,men generös som jag är lill min natur skall jag försöka svara pä , trots all jag inte har läst artikeln - jag svarar på den utifrån vadherr säger all intervjun innehöll. HerrAhlmark frågade; Betyder det uttalande som gjorde atl ni villlägga ned ? Men vi måste, , accepteraalt vi pä grund av ny teknologi och annat har strukturella förändringar som göratl vi inte på alla områden kan ha den sysselsättning som vi har haft tidigare,och delta gäller i hög grad Omförbättring av sysselsättningen i Omförbättring av sysselsättningen i Jag kan intesvara för , del hoppas jag att accepterar, men vadjag säger är all löntagarna måste genom andel i förmögenhetstillväxten och ettdärur härlett inflytande få möjligheter att se till atl den anpassning sommåste göras sker i socialt acceptabla former och inle bara utifrån snävtföretagsekonomiska synpunkter. Den får inte gä till så atl man sitter i ettkoncernbolags styrelserum i och gör företagsekonomiska kalkyler ochfattar beslut på grundval av alt man råkar hyra industrilokaler och har småinvesteringar och låga utbildningskostnader. En avveckling skall ske i socialtacceptabla former. Därför måste löntagarna via kapitaltillväxten få ettinflytande grundat pä ägande. Det är detla som jag förmodar har varit avsiktenmed artikeln, som jag tyvärr inle har läst. Om detla var avsikten, är vi helt överens. Del är självklart att om enavveckling måste ske, sä skall den ske i socialt acceptabla former. Men jagtycker inte alt man får ge upp och säga all en avveckling skall ske. Det gällernaturligtvis i en bygd, som är starkt beroende av några fä enskilda förelag,att så långt som möjligt jobba fram lösningar, som kan klara sysselsättningen.På den punkten är tydligen och jag överens. Jagåterkommer sedan bara lill en sak: den ideologiska debatt som Hans Gustafssontagit upp. Från regeringens sida anser vi att också företagen har ell ansvarför sysselsättningen. Det kan inte vara något fel atl i den offentliga debattenoch i diskussioner med enskilda företag påpeka att de har ett ansvar försysselsättningen på sin ort.