prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Näringenling annat hjälper, när sjukdomen är en definitiv väntan på döden, är deloförsvarligt grymt att de människor som drabbas inte kan få della medel när detinte kan göra dem någon skada. Jag känner mig därför besviken över altutskottet inle har kunnal tillmötesgå kravet Dagensproposition behandlar inte THX särskill ingående och beslutet är, somstatsrådet sade, varken någon skärpning eller någon mildring av vadsom lidigare har sagts om detta preparat. Den föregående debatten ledde tillatl del logs elt steg framåt i denna fråga. Med hänsyn lill vad slaisrådelTroedsson sade lycker jag mig se en ljusning för framliden. Del är jaglacksam för, och jag hoppas all den här frågan snart kommer all lösas på elllillfredssiällande sätt Jag har, herr lalman, inget yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels motionen nr 1608 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan fröken begärl volering uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 36 mom. 1 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit molionen nr 1608. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenHjelmslröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt § 10 De homosexuellas situation socialutskottetsbelänkande /77:37 med anledning av motioner om de homosexuellas situationoch justilieulskottetsbelänkande 1976/77:37 med anledning av motioner angående del straffrättsligaansvaret för homosexuella handlingar m. m. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN: Socialulskoliels belänkande nr 37 ochjustilieutskoltets betänkande nr 37 debatteras i elt sammanhang, och yrkandenbeträffande båda dessa beiänkanden får framställas under den gemensammaöverläggningen. i (s): Varför man är homosexuell är hell ointressant. Vad som är intressant äratl man får vara del." Så säger en av de ganska många brevskrivare somvänt sig till mig med anledning av de problem som de har haft och fortfarandehar på grund av att de är homosexuella. Men man betygar också den positivaförändring som trots alll pågår i vårt samhälle: "fick mantorka bort 'spottloskorna" på rocken eller springa sin väg när del blev'bögjakt' eller klappjakt på oss", säger samme brevskrivare. Menatl det ännu återstår myckel, innan vi lever upp lill del uttalande som gjordesi samband med behandlingen av den nya giflermålsbalken, LU 1973:20, där man slogfasl all "en samlevnad mellan tvä parter av samma kön är från samhälletssynpunkt en fullt acceptabel samlevnadsform", finns det många vittnesbördom. 1vår motion 1976/77:725 har vi exemplifierat några av de områden inom vilka detfortfarande råder diskriminering och där homosexuella fortfarande särbehandlas.Vi kräver där initiativ från bl. a. statliga myndigheter för att förbättra dehomosexuellas sitaution. a. begär vi atl begreppet homosexualitet skallutmönstras ur klassifi-kationsbok, där det finnsupptaget under rubriken rubbningar och alltså därmed klassas som ensjukdom. En sådan åtgärd tror vi skulle kunna bidra till en attitydförändringnär det gäller dessa grupper. Viär glada för den positiva behandling som vår motion har fåtl i socialutskottetJag hoppas att den undersökning om de homosexuellas situation i samhället somutskottet förordar i betänkandet kommer all belysa på vilka områden del kanbehövas en konkret lagstiftning och att regeringen därefter också vidtar deåtgärder som kan visa sig erforderliga. Jagär dock medveten om atl enbart en lagstiftning inle löser de homosexuellasproblem om del inte blir en attitydförändring i samhället atl få en sådan lill stånd är atl öppet tala cm problemen, all erkännaatl de finns och att ta dem som elt naturligt inslag i samhällsbilden. Dettaförhållande är också, herr talman, den främsta anledningen lill alt jag tagittill orda här . Jag har inget annatyrkande än utskottets. Hen i (vpk): I dellaärende ingår egentligen tre olika frågor. Denförsta är frågan om de homosexuellas situation i samhället i allmänhet, somfru i har berört Under en följd av år har vänslerpartielkommunislerna här krävt en bred och statlig utredning av denna fråga. En sådanutredning skulle komma fram till förslag om hur man skall bekämpa dendiskriminering och de fördomar som de homosexuella är utsatta för i vårtsamhälle. Som parti har vi varit ensamma om alt driva den här frågan, men vihar haft stöd från etl fiertal ledamöter av denna kammare ur andra partier. i aren av dem, men jag vill också nämna , , och - alla representerande skildapartier. Denutredning vi krävt skulle, som sagt, syfta lill alt klargöra roten till defördomar och den diskriminering som råder, och den skulle lämna sådana förslagalt den enligl vär mening mol grundlagen stridande diskrimineringen av dehomosexuella pä många områden skulle kunna avskaffas. Alt socialutskottet nuenhälligt har beslutat föreslå att en sådan utredning skall komma lill ståndser vi som en viktig delframgäng för de homosexuellas kamp i samhället delta med tillfredsställelse, och vi hoppas nu all utredningen får enverkligt genomgripande och progressiv inriktning. Atl så blir fallet är vältyvärr inte hundraprocentigt självklart, men det återstår all se. Intet tvivelråder emellertid om alt detta är etl steg framåt. Attvpk så konsekvent har drivit denna fråga om de homosexuella har sin grund i engammal tradition i frågan, en tradition som har levat i den kommunistiskarörelsen inom olika länder liksom f ö. även i den socialdemokraliska. De tyskasocialdemokraterna och kommunisterna utmärkte sig t. ex. före andraväridskrigel mycket påtagligt jusl i kampen för de homosexuellas rättigheter.För vpk har del varit något av en hjär-lesak atl markera denna klassiskakommunistiska tradition med tanke pä alt den under den stalinistiska eran bleversatt med en auktoritär och omänsklig syn på homosexualitet Desto viktigareför oss är den markering vi här vill göra. Enledamot av vär grupp, , har under etl annat avsnitt av denproblematik som diskuteras i dessa tvä beiänkanden, i den slraff-lagsmässigadelen, yrkat att den nytillsalla statliga utredningen årssexualbroliskommitté, som har alt ta upp bl. a. prostitutionen och lagstiftningenom den, skall undersöka prostitutionens samband med den ekonomiska och socialastruktur som råder och det kvinnoförtryck som framgår ur denna ekonomiska ochsociala struktur. Jag skall med anledning av della inle ställa något yrkande.Jag vill bara säga atl vi från vpk-gruppen förutsätter all denna litet djuparesyn skall göra sig gällande sexualbrotlskommillés fortsalla arbetemed bakgrunden och rötterna lill prostitutionen. Jaggår så, herr lalman, över lill den specifika fråga som behandlas i justitieutskottetsbelänkande nr 37, nämligen strafflagens existerande särbestämmelser mot dehomosexuella. Ändalill 1944 var det straffbart här i för en människa med homosexuellläggning atl över huvud ha ell fungrande sexuellt liv och all söka sexuell kontaktDet skulle alltså ta innan man kunde se slutet eller början lill slutetpå de diskriminerande särbestämmelser som även efler 1944 kvarstod ilagstiftningen. Dessa särbestämmelser var rotade i den falska föreställningen,all man kunde förföra någon till homosexualitet Delverkar som om della ovärdiga slraffstadgande nu äntligen börjar gå mol sittfall. Det kan inle hjälpas all man i det läget känner en viss trötthet Varförskulle del la sådan lid? Varför skall det alltjämt kunna föras slraffprocessermol homosexuella för handlingar, som är siraffria när de begås avheterosexuella? Ochvarför - frågar vi oss också frän vpk - skall nu frågan förhalas in i delsista? Den förra sexualbrolisutredningen hade utrett saken och hade etl färdigtförslag. Varför skulle della helt oomstridda förslag skjutas undan, bara därförall hell andra delar av utredningen, som inle alls berörde della, föranlettkritik? Varför måsle saken överlämnas lill en ny utredning när den var utredd,nämligen till sexualbroliskommitté? Hade denna förhalning inle skett,skulle diskrimineringen i strafflagen ha kunnal vara avskaffad . Nuhar emellertid - och det är väl del positiva i saken - sexualbrotts-kommitténpå förhand avlåtil en promemoria i saken, som lär skola bli offentlig på tisdagoch som är omnämnd i utskoltsbetänkandet 1 denna promemoria föresläs all detsärskilda siraffsladgandel skall las Vad utredningen hargjort är egentligen atl den i praktiken skrivit en regeringsproposition. Nukommer i bästa fall en regeringsproposlion lill hösten. Det sägs ingenling omdella i utskoltsbetänkandet Men man ställer sig frågan: Varför skall viegentligen vänta? Vi har en promemoria, saken är två gånger utredd, vi har enlagtext och vi har en enhällig kommitté bakom ett färdigt förslag. Voredel inte långt mer hedrande om kammaren avskaffade dessasärbestämmelser och fattade beslul i enlighel med sexualbrottskom-miiténs nyssfärdigställda förslag, som sammanfaller med lagtexten i två av de molioner somavlämnats och som f ö. sammanfaller med synsätten i alla de molioner somväckts från olika häll i ärendel. Vore det inte en bra sak all kunna visa uppall denna ovärdiga diskriminering i strafflagen gick till historienför all lid? Jagskall tillåta mig, herr talman, all yrka bifall lill vpk-motionen 134, som haren lagtext likalydande med den folkparlisliska och också i sak överensslämmermed den socialdemokraliska. Jagskiäll göra detta yrkande villkoriigt och beroende av del svar som kan ges frånregeringssidan på en direkl fråga: Kan del ges ett någorlunda säkert löfte omall en regeringsproposition kommer att avlåias som innehåller ellförslag som stämmer överens med sexualbrotlskom-milléns avgivna promemoria ochsom innebär atl de särskilda slraff-stadgandena mol de homosexuella avskaffas?Jag vill ställa denna fråga till utskotlets talesmän och reserverar mig för altkomma igen i debatten och antingen vidhålla eller dra tillbaka del yrkande jagframfört i Agnas (m): betänkande nr 37 kan enligl min mening inte passerakammaren utan att vissa anmärkningar måste göras. Den syn pä homosexualitetensom där redovisas strider mot den kristna livssynen, mot den bibliskalärosynen om människans integrilet och värde och mol kristenhetens i årtusendenhävdade uppfattning om vad som är naturligt och vad som är abnormt Jagbeklagar alt jag tydligen av förbiseende vid lidigare behandling av samma ämneförsummat all della i debatten. Etl par bibelställen måhär anföras. , som är ell av den kristna kyrkans viktigaste dokument i trosfrågoroch därmed även i livsåskådningsfrågor, talas del i första kapiilel om somalla människors skapare och herre och om avfallei från honom - det avfall sommedfört förnedring, sjukdom, olyckor och dårskap. Med dårskap menar Den heligaskrift allt det som flyter från otron och gudsförnekelsen, som leder tillskada, elände och fördärv och som ofta utges för atl vara visdom och klokhet Kardinalslällel i Bibelnom detta finns i Psallaren: "Dårarna säga i sinahjärtan: 'Det finnes ingen . 'Fördärv och styggelse är deras verk; ingen finnes, som gör vadgott är." Det är Oortonde psalmen,vers 1. Delär med denna syn som bakgrund som lar upp ämnet: "Dehade ju bytt bort sanning mol lögn och tagit sig för atl dyrka och tjänadet skapade framför , honom som är högtlovad i evighet, amen. Fördenskullgav dem lill pris ät skamliga lusiar: deras kvinnor utbytte det naturligaumgänget mol ett onaturligt; sammalundaövergåvo ock männen det naturliga umgänget med kvinnan och upptändes i lustatill varandra och bedrevo styggelse, man med man." Ifortsättningen i delta Romarbrev kallas det som bedrivs på detta sätt"otillbörliga ting", översättning. Härär den kristna uppfattningen sammanfattad - den som grundar sig på dengudomliga sanningen. Eltsexuellt förhållande av della slag - man med man, kvinna med kvinna - äronaturligt Del är mol naluren. Det är abnormt. Del är mot skapelsen ochdärmed mol livels heligaste principer. Det är därför också molmänniskans integritet. Det är förnedring. Det kan aldrig av osskallas naturligt. Menlål mig genast säga atl vi inte därmed skall gå in och vara domare över dem somförts in i denna abnormitet Kristikyrka betraktar alla människor som ofullkomliga, i sig själva syndiga ochbrislfulla. Här är ingen åtskillnad - alla har syndal! Men genom , genomGuds ord och genom tron som detta ord skapar hos dem som hör och lar emolordet, är läkedom och bot för handen. Kristendomenär människosläktets upprättelse. Och dess läkedom erbjuds alla människor. Enkristen människa och en dömer icke. Hon har själv mottagitfrälsningen av nåd, den räddning som en gång för alla givits och den räddningsom hon upplever. Ochden räddningen vill hon atl alla skall möta och välsignas av. Däremot kan denkristne och aldrig -jag understryker aldrig - upphäva denskrift som är kyrkans fundament och samhällets grundval. Hon kan aldrig frångåsin urkund. Det finns ingen annan sanning ingen annan sanning som upphöjer ochhelår människan. Kyrkan kan icke kalla del naturligt som och hela denkristna traditionen kallar onaturligt Del är icke alt hjälpa den olycklige atlhävda alt det abnorma är rätt Skriftenoch livets erfarenhet visar klart alt man och kvinna är skapade just till manoch kvinna, av samma skaparhand och med samma värde. De är skapade förvarandra. De har alllid uppnått och uppleval livets mening i del som ochockså all sann mänsklig vetenskap kallar del naturliga umgänget mellan man ochkvinna. Det är den rikaste fullbordan och fullhet som uttryckts i atl detfinns två kön, man och kvinna. Allförklara etl annat förhållande rikligl eller jämlikt är orimligt Del ärdårskap. Vem vågar nämligen hävda atl "samlevnad mellan två personer avsamma kön" - som utskollel kallar del - i sexuelll avseende kan förenasmed själslig hälsa, med lillfredsställelse i ordets djupaste mening utan althemliga hämningar och skuldkänslor eller andra störningar förgiftar tillvarontill slut? I alla lider har det som är abnormt och perverst förekommit. Men dethar aldrig kallals riktigt eller "en från samhällets synpunkt fulltacceptabel samlevnadsform", som det står pä s. 1 i utskollsbelänkandet Man har ofta dömt och klandrat i stället Kr atlvilja hjälpa och bota, del är sant Attityden mot den som irrat sig har varitoriktig ibland, men attityden mot del abnorma kunde och kan bara vara en. Detförhällande vi resonerar om fanns i Sodom. säger alldel var synd och därmed skadligt för Sodom. Vid den liden dä Romarbrevetskrevs fiorerade det i den kultur som började märkas av undergångens krafter.Kristus och hans folk såg del som en skada, en olycka. Kyrkan kommer alltid attha samma syn. Ochnu frågar man sig om vårt folk, vårt samhälle hell kastat loss från de kristnasanningarna, de bibliska värderingarna. Vi vill all alla medborgare, allamänniskor, skall få vara just människor, få förverkliga människolivet i desshögsta substans och fullhet - i del som i verklig mening är naturligt, alltså iöverensstämmelse med livets och tillvarons principer och lagar. Då kan vi intelegalisera eller normalisera ett förhällande som icke är normalt, som stridermot mänsklig naturlighet, mot kärleken, mot livet Vi är inte positiva ochhjälpsamma genom all kalla det rätt som är orätt och som aldrig kan bli harmonioch rättfärdighet Omdel är sant som motionärer hävdat atl det numera är en mycket stor grupp somhör till de homosexuella, så är detta ell tecken på förfall, på ensamhällsfarlig utveckling. Skulle utvecklingen fortsätta, skulle våra barn fålära sig alt samhället numera accepterar "äktenskap" mellan personerav samma kön och bygger upp den sociala apparaten med hänsyn lill della, såskymtar ju utplåningen av ett folk. Vihar brutit med hela den västerländska kulturiradilionen - och f ö. också medmånga andra kulturer. Vi har inte bara brutit med kristendomen och mol !Vi har gett oss in i del som ändå är bestialiskt Jag säger inle djuriskt - tydjuren är naturliga på detta område. Ochetl samhällets accepterande av denna ulveckling ger ju även perspektivet avbarnlöshet. Man med man, kvinna med kvinna - del är ofruktsamhet Visar intedetta del bisarra, det ohyggliga, det förvända i utvecklingen? Jaghävdar all de allra flesta människor kan uppleva frestelser lill vilkenperversilet som helst - även denna. Om man ger sig hän ät frestelsen, ålavvikelsen frän det naluriiga, sä är del inle sjukdom i ordels egentligabetydelse ulan etl frivilligt ja ät någol som betyder utarmning och förlust.Giv barnen, giv ungdomen hälsan i stället Lär dem vad människor alllid velat omlivets värde och värden, om kärleken mellan man och kvinna, om denna kärleksfrukt och höghet. Ochhär finns det bara en väg. talar jag som och som ansvarig politiker.Vi måste tillbaka lill livets källflöden. Tillbaka lill hälsans åder. Ivalrörelsen talade man frän alla partier om de kristna värdena. Orn derasomisllighet Jag är djupt besviken pä dem som har övertagit ansvarel förSverige. Jag är bedrövad över att de klara signalerna låter vänta på sig. Ävenkyrkan är skrämmande lyst Jag lar avstånd från den uppfattning som detta utskottsbetänkandeutstrålar, frän dess anda, dess uttryck alt det skulle vara"diskriminering" atl hävda den heterosexuella samlevnadens riktighetDen undersökning som utskottet ber regeringen om bör bli ell studium i ,i vår svenska kristenhets urkunder och en återgång till samhällets fundament Någonhar i milt fack lagt en skrivelse från RFSL, , där man pä s. 2 anför: "Del är ingen skillnad mellanheterosexuella och homosexuella förhållanden när det gäller deras innehåll avkroppslig attraktion, ömhet, omtanke och mänsklig värme." - Är det interena vansinnet? Kan del ha gått så långt i alt man säger att del inteär någon skillnad? Dra ul perspektivet! Låt del fullbordas! Vart kommer vi då? Vigår lill s. 3, där del beklagas all samhället är inriktat på hetero-sexualiieloch familjebildning. Skall man verkligen beklaga det? Närman sedan anknyter till biskopsmötets utredning, som jag tyvärr inle har läst,blir jag hell förfärad. Om det som sägs där är sant har kyrkan och biskopsmötethelt kastat loss från och då är biskopsmötet egentligen överflödigt Däfungerar alltså inte vår kristna kyrka. Dellaär alltså en djupt personlig förklaring. Jag lalar inie här som partiman ulanjag lalar så som mill samvele bjuder mig och av kärlek lill de människor somjag anser all man inle skall döma ulan försöka rädda. Jag strävar efler all ommöjligt våra barn och vår ungdom skall förslå all den heterosexuellasamlevnaden är den riktiga. I detta anförandeinstämde (). i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Sakinnehållet i anförande måvara mig obe-laget atl icke kommentera. Jag tror all det är bäst atl del får såsnart som möjligt förflyktigasur kammarens atmosfär. Man kan erinra om uttalande: Se upp med demsom påstår alt de älskar mänskligheten. - Jag skall bara göra en formellkommentar såsom varande icke , icke troende, men med all respekt förden kämpande kristendom som strävar efter att frigöra människan från fördomar. Vadherr i Agnas citerade är uteslutande uttalanden gjorda för 2 000 årsedan av en skröplig och ofullkomlig människa, av Tarsus. Del kanknappast vara rimligt alt lägga dessa tvåtusenäriga fördomar lill grund förden samhälleliga och statliga synen på de problem vi här diskuterar. Dekristnas har mig veteriigen aldrig uttalat sig i denna fråga. Han har inteavgelt något remissyttrande eller någon promemoria. Låt oss därför se lill atthan slipper dras in i den här diskussionen. HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: Man skall se upp med dem som säger sig älska människorna. Jag ber altfå vända det citatet tillbaka till i och dem som står bakomhonom. Närdel gäller del förhållandet att är en skröplig och ofullkomlig människahar han själv sagt atl han är främst bland syndare. Men i den kristna kyrkanhar vi lärt och lär fortfarande som egen lära all genom aposteln Paulusoch andra skröpliga människor har just den talat som enligt iMalmö aldrig har uttalat sig. Har man syn på kristendomen ochsynen alt människan bara är en tillfällig företeelse och alt inget gudomligtkan spela in, dä kan jag förstå den här uppfattningen. Men jag vill ändå frågaherr om han tror atl del här förordade samlevnadssättet, som är emotkris-lendomens lära och , innebär människans lycka. Jag är heltövertygad om att inle bara kristna utan även humanistiska tänkare, forskareoch vetenskapsmän vet atl kristendomen djupast sett har hävdat del som är bästför människan och att det verkligen är som har talat i del som harsagt. HenROMANUS (fp): Med ulgångspunkl i socialutskottets och justilieulskottets beiänkandenhar jag haft föreställningen att dagens behandling av de homosexuellas problemskulle bli en framgång för ökad vidsyn och tolerans. Jag hoppas altde beslul vi nu kommer att fatta skall gå i den riktningen. Socialutskottethar enhälligt föreslagit atl skall begära en utredning om dehomosexuellas situation och om de förslag som kan behövas för atl få bortdiskrimineringen av homosexuella. Jag vill tillägga lill vad utskottet säger,att det är självklart av. utredningen också bör redovisa vetenskapens syn påhomosexualitet. En sådan redovisning kan göra nytta när det gäller alt påverkamänniskors attityder och minska utrymmet för fördomar mol homosexuella. Jag ärglad över att del inte 6 protokoll 1976/77:142 är någon här som vändersig mot alt en sådan utredning kommer till stånd. Dennya sexualbrolisutredningen har lämnat ett delbetänkande om åldersgränserna.Den frågan behandlas i justitieutskottets betänkande här . Personligen harjag länge haft uppfattningen all åldersgränser som är diskriminerande molhomosexuella bör tas bort. ifrågasätter om man inle kundefatta beslut om det . Jag anser, all när det finns etlutredningsförslag är del rimligt att det publiceras och alt riksdagensledamöter får ta del av det, innan vi fattar beslul. frågar: Är det säkert att en proposition kommer atl avlämnas ?Uppenbariigen har inle regeringen fattat något beslul om förslaget, eftersomdel ännu inte är framlagt av utredningen. Men lål mig säga vad jag personligenanser. Det läge vi befinner oss i är, alt en tidigare utredning har föreslagitatt diskrimineringen när del gäller åldersgränserna skall las bort, all en islorl sett enhällig remissopinion har stött det förslaget och att förslag frånen ny utredning med företrädare för samtliga riksdagspartier såvitt vi vetföljer samma linje. Därför förutsätter jag, atl en proposition som tar bortdiskrimineringen av homosexuella kommer att läggas fram . Men jag tyckeralt del vore fel alt nu fattade beslul i frågan, när det finns ettutredningsmaterial som vi inle har haft tillgäng lill. Jag tycker alt det är nödvändigt att säga alt jag - och det tror jaggäller många andra också - är ledsen över del anförande som härhöll. Jag förslär att inle vill vara någon domare över andramänniskor, men det är svårt att undvika att elt sådant anförande uppfattas pådel sättet av många tusen svenskar. Det räcker inle med alt varna för altmänniskor som har en homosexuell läggning kan få skuldkänslor, om man samtidigtjusl lämnar elt kraftfullt bidrag lill alt sådana skuldkänslor uppkommer. Jagskall inle ge mig in i någon teologisk debatt vare sig med ellermed . Jag kan bara konstatera att det redan av egetanförande framgick, alt det finns många inom de svenska kyrkorna som inle delarhans uppfattning om homosexualitet kan under inga förhållanden grundasina beslul på en sådan argumentering. har enhälligt uttalat, altsamlevnad mellan två personer av samma kön från samhällets synpunkt är en fulltacceptabel samlevnadsform. Det är grunden för socialutskottets förslag ochnaturligtvis också för justilieutskoltets betänkande. Jag ber all få yrka bifalltill utskottens förslag. Hen i (vpk):