prot · G00946 · 1976-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 991 av ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vid att kammaren bifaller skatteutskottels hemställan i betänkandet nr 11mom. 10 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Mom. 15 e ochf Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 26 av herrWerner m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr11 mom. 15 e och f röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 26 av m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Sänkningav den stadiga inkomstskatten, m. m. § 5 Om en nysexualbrottsutredning Onsdagen den 15 december1976 Herr justitieministern erhöll ordet för allbesvara fröken (vpk) anmälda fråga, 1976/77:150, ochanförde: Fröken har frågat mig om regeringen avser att efterkomma densamlade kvinnorörelsens och många andra organisationers krav på en nysexualbrotisutredning i de stycken som opinionen brännmärktutredningsbetänkandei (SOU 1976:9) Sexuella övergrepp. Efteratt ha tagit del av den remisskritik och andra opinionsyttringar som riktatsmot väsentliga delar av sexualbrottsutredningens förslag har jag kommit tillden uppfattningen att det i förevarande skick inte bör läggas till grund förnågon lagändring. Jag har därför för avsikt att begära regeringensbemyndigande att tillkalla en kommitté med uppgift att ånyo se över hithörandebestämmelser i . Kommittén bör ha parlamentarisk förankring, ochgivetvis bör kvinnor vara väl företrädda inom den. Med hänsyn till attkommittén kan utgå från del omfattande material som redan föreligger i ämnetförutsätter jag att dess arbete skall kunna bedrivas skyndsamt. Fröken (vpk): Jag tackarjustitieministern för svaret. Sexualbrottsutredningenhar i väsentliga delar kritiserats mycket starkt av framför allt kvinnorörelsenmen också av andra organisationer för en syn på sexualiteten som präglas avfördomar och kvinnoförakt. Kritiken har av utredningens försvarare tolkals somrop på strängare straff och mer vedergällning. Det är naturligtvis helt fel.Vad kritikerna vänt sig mot är inte straffiindringen - tvärtom; långa och hårdastraff kan aldrig leda till något vettigt - utan de bakomliggande motiven förstraffiindringen, främst då den förstockade skrivningen om attvåldtäktsoffrets handlande före gärningen kan göra offret skyldigt lill brottet. Utredningenhävdar: I de fall som leder lill övergrepp mot kvinnan har parterna på någotsätt missuppfattat varandras intentioner. Det sexuella spelets regler har inteföljts. Menvem har då bestämt dessa reaktionära spelregler? Enligt dem förvandlas männentill bestar som är offer för sina drifter. Och kvinnan är precis som i detekonomiska livet en förbrukningsartikel. Utredningens syn i dessa stycken visarså klart sambandet mellan de ekonomiska frågorna och de sexuella. Ettekonomiskt ojämlikt samhälle där kvinnan alltid skall stå lill pass kan inte haen jämlik sexualitet. Det är ett samhälle där kvinnan får sin identitet genomförtryckarna, vare sig det nu är på arbetsplatserna eller i hemmen, och där dekvinnor som söker skaffa sig en egen identitet på sina egna villkor förhånas,eftersom det står i strid med det sociala och ekonomiska mönstret. Jagser justitieministerns svar som klart positivt och är glad all utredningen ivissa stycken skall omarbetas. Men det räcker naturligtvis inte med en ny utredning.Viktig är också den inriktning utredningen kommer att få. Jag vill därför slutamed en fråga till justitieministern; Får jag tolka svaret så, att våld och hotom våld mot en kvinna aldrig får ursäktas med hennes attityd eller handlandeföre övergreppet? Svaret på den sista frågan är ja. Överläggningenvar härmed slutad. Omnya direktiv till jordbruks-utredning §6 Om nya direktiv till jordbruksutredning Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:144, ochanförde; har med hänvisning lill vissa tidnings-intervjuer ochföredrag frågat mig om jag avser att ge jordbruksutredningen nya direktiv ochi så fall vad den nya målsättningen för utredningens arbete blir. I de uttalanden som åberopas har jag inte talat omalt ge jordbruksutredningen några nya direktiv. Svaret på frågan är därförnej. Hen (): Jag lackar jordbruksministern för att jag fått svar på min fråga. Låtmig få börja med att konstatera all del, såvitt jag förstår, rått en betydandeenighet om jordbrukspolitikens inriktning hitintills: att målet skall vara enjordbrukspolitik som tryggar vår försörjning med livsmedel, ger dem somarbetar i jordbruksnäringen del i den allmänna standardförbättringen ochkonsumenterna livsmedel till rimliga priser. Dessa mål, som grundar sig på 1967års jordbrukspolitiska beslut, har förutsatt och kommer att förutsätta ettbetydande engagemang från samhällets sida för alt underlätta denrationalisering som alla beslut ansåg vara nödvändig. Redan isamband med detta beslut markerade dåvarande jordbruksministern attfamiljejordbruket för den framtid man kunde överblicka skulle komma att varaden dominerande företagsformen inom svenskt jordbruk. När sålunda jordbruksministerDahlgren i sina föredrag talar om inriktningen på familjejordbruket som någotnytt är detta fullständigt missvisande. Sedan1967 har alla uppgörelser om jordbrukspriserna kunnat träffas ulan strid, ochde har vid samtliga tillfällen enhälligt godtagits av alla de tre borgerligapartierna och socialdemokraterna i . Självfallet har denna betydandeenighet om jordbrukspolitiken varit av stor betydelse för del svenskajordbrukels utveckling. Därför oroar och förvånar jordbruksministerns tal om enny inriktning på jordbrukspolitiken. svarar jordbruksministern att han intei de tal jag åberopade sagt alt han skall ge jordbruksutredningen nya direktiv.Men, herr jordbruks- Nr 46 minister, jag frågar ju eftersom jordbruksministern har sagt alt viskall Onsdaeen den " " inriktning av jordbrukspolitiken. Jordbruksministern har i sina föredrag och intervjuer talat om att bromsa rationaliseringen, öka det statligaskyddet för jordbruket och tillförsäkra jordbrukarna större för- Om nya direktiv tillmaner. Resultatet av sådana åtgärder blir minskad lönsamhet i jordbruks- Jordbruks- näringen och dyrare livsmedel för konsumenterna. Är detdelta jord- utredning bruksministern menar med den nya inriktningen avjordbrukspolitiken? Skall vi i så fall få enny jordbrukspolitik med en inriktning som är baserad på jordbruksministernsegna funderingar och uttalanden utan att konsekvenserna bl. a. för konsumenternaprövats av en allsidigt sammansatt utredning? Är del jordbruksministernsavsikt? De uttalanden som jag gjort om en ny jordbrukspolitik byggernaturligtvis på regeringsförklaringens ord om inriktning på fa-miljelantbrukel.Det är många faktorer som kommer att påverka en sådan inriktning. Med dessafrågor arbetar dels jordbruksutredningen, dels ävenjordförvärvslagsulredningen. Utöver dessa utredningars arbetsresultat är delockså en fråga om hur regeringen ser jordbrukspolitiken i ett störresammanhang: regionalt, nationellt och internationellt. Jaghar tillåtit mig att i olika föredrag uttrycka den förhoppningen att det1960-talstänkande som låg till grund jordbrukspoliliska beslut nuför gott skall stängas in i historiens skräpkammare. är det väl ändå så,, att ingen vill framställa jordbruket som en svår belastning församhällsekonomin och påstå att det exempelvis skulle vara en fördel att snabbtföra över arbetskraft från jordbruket till andra näringar, där den så att sägaskulle vara mer lönsam i produktionen. Inte heller är det väl någon som i dagpå allvar vill hävda att det är möjligt att i ett längre perspektiv importerabilligare livsmedel från låglöneländerna. Delhär förändrade synsättet är så avsevärt olika det som låg lill grund för 1967års beslut att enbart detta är en fullgod anledning att tala om en nyjordbrukspolitik. Jagtycker att skulle sätta värde på att jag inte förändrarjordbruksutredningens direktiv eller sammansättning. Att jag inte haft föravsikt att göra det beror på att jag utgår från att alla numera ansluter sigtill en mer realistisk syn på jordbrukets betydelse regionalt, nationellt ochinternationellt. Därmed är det, , verkligen fråga om en nyjordbrukspolitik. HenLUNDKVIST (s): Detjordbruksministern nu talar om är inte en ny in riktning, utan det är fråga om en anpassning av den jordbrukspolitik som vi fört . förutsatte vi alt en sådan anpassning måste ske. 78 Jordbruksministern har i sina föredrag sagt att ensatsning på famil- jejordbruket skallinnebära en broms för den ensidiga strukturrationalisering som enligt hansmening varit utmärkande för de senaste årens politik. Jag svarar , liksom jaggjorde i mitt inledningsanförande, att den strukturrationalisering som skett iförsta hand har varit en satsning på familjejordbruket. Genomsnitlsarealen uppgår lill . En genomgång av ägarstrukturen visar att åtskilligtåterstår alt göra när det gäller alt skapa bärkraftiga familjejordbruk. Detmålet uppnår man inte på den väg som jordbruksministern förordar i sina tal;nämligen att när en faslighet blir till salu skall man i första hand pröva omden bör upplåtas åt en ny brukare. Det målet uppnår man genom att först prövaom den fastigheten är av intresse när del gäller alt skapa bärkraftiga enheteri området. Jordbruksministerns filosofi konserverar i första hand gamlaägoslrukturer, och den kan komma att beröva aktiva jordbrukare möjligheten allfå den jord de skulle behöva. Jag frågar; Skall det bli ett led ijordbruksministerns rationaliseringspolitik att i första hand konservera gamlaägoslrukturer? Jag skulle vilja ha ett svar på den frågan. Omnya direktiv till Jordbruksutredning Varför är så ledsen eller upprörd över att jag har sagtatt regeringen för skall lägga fram etl förslag till nya riktlinjerför jordbrukspolitiken? Är det inte naturligt all man omprövar och anpassarfattade beslut till verkligheten, såsom denna uppenbaras för alla, efterdet att beslutet har fattats? Om jag får ge ett råd, skulle detvara att han bör vänta med kritiken mot mig och regeringen lill dess att hanhar ett underlag i form av en proposition. Då kan möjligen haanledning att kritisera. Men min förhoppning är att vi skall kunna bli eniga omden framtida jordbrukspolitiken. Den är alltför viktig både för vårt eget landoch internationellt sett för att den skall användas som slagpåse i ett onödigt politiskt gräl. Hen (): Det är just det jag anser. Jag har sagt att om man verkligenär inne på att ge oss en ny jordbrukspolitik, då är del ju närmast oanständigtalt man skulle försöka lägga fram förslag till en sådan politik utan att enallsidigt sammansatt utredning fick möjlighet alt bedöma de nya målsättningarsom jordbruksministern eventuellt kan ha. Jaghar alltså fått veta att jordbruksutredningen inte får några nya direktiv. Taletom en ny inriktning av jordbrukspolitiken borde därför rimligen kunna hänförastill den onyanserade propaganda som fiera nya statsråd ägnar sig åt för attförsöka stärka sin prestige inför de egna väljargrupperna. Osvuret äremellertid bäst. Jordbruksministernhar i sina föredrag och intervjuer och här hitintills ensidigt uppehållitsig vid jordbrukarnas krav och intressen i sammanhanget. Jag vill därförallvarligt erinra jordbruksministern om Nr 46 att jordbrukspolitik inte bara är etl jordbrukarintresse utan ocksåett kon- Onsdaeen den sumeniintresse.Avser jordbruksministern alt föra en ny jordbrukspolitik, '''' såvä\ jordbruksnäringens som konsumenternas synpunkt -------------- ettoavvisligt krav att en allsidigt sammansatt utredning får pröva kon- Om nya direktiv till sekvenserna av jordbruksministerns tankegångar. jordbruks utredning Herr jordbruksministern ; Menar alt den utredning som tillsattes av hansföreträdare som jordbruksminister, , inte skulle varaallsidigt sammansatt? Jagtycker inte att det är otillständigt om vi får en ny jordbrukspolitik somskapar framtidstro även i skogsbygderna. Har verkligen glömtbort hela debatten från 1960-talel? Då talades det om hur åkerarealen skullekrympas, och lantbruksnämnderna redovisade på karta efter karta för län efterlän hur stora åkerarealer som skulle tas bort ur produktionen. exempelvisbeskrev den glädjande folkvandringen från norr lill de södra delarna avlandet. Det talades om hur sockerbetsarealen skulle minska och hur vi skulleimportera billigt socker från . Man satte sin tro lill hur delindustrialiserade storjordbruket med fiäsk- och fjäderfäfabriker skulleförbilliga framställningen för konsumenterna. Harherr glömt bort den tidning som hans eget parti gav ut i valrörelsen1966, där man sade alt del här innebär det för konsumenterna om man följer dennya socialdemokratiska jordbrukspolitiken? HerrLUNDKVIST (s): Jag markerade inledningsvis värdet av den enighet som alltsedan 1967kännetecknat den svenska jordbrukspolitiken. Jag har hänvisat tillprisuppgörelserna och till de synpunklersom i övrigt framkommit när vi hardiskuterat de här frågorna. Jag har kunnat läsa i Land, jordbrukarnasföreningsrörelses tidning, all prominenta företrädare för ansett allutvecklingen har varit i stort sett lyckosam och att det egentligen gäller allutveckla den jordbrukspolitik vi hitintills har haft i samma riktning, med denanpassning till förändrade förhållanden bl. a. i omvärlden som vi kommer attmöta. Dågår jordbruksministern ut och säger: Nej, vi skall inte ha den jordbrukspolitiklängre som vi har varit överens om, ulan vi skall ha en ny jordbrukspolitik.Och nog är utredningen som jordbruksminister tillsatte allsidigtsammansatt, och visst skall den få arbeta med de gamla direktiven och demålsättningar vi var ense om då, men sedan tänker jag föreslå en annan politikutan att i förväg i nya direktiv tala om vilka målsättningar som skall gälla. Ärdet verkligen inte så, herr jordbruksminister, att det är att ta i att fara omkring och skapa föreställning om all del nu skall bli en ny °" jordbrukspolitik! Jag noterar den intensitet och den energi med vilken jordbrukspolitiken och hur han frenetiskt värjer sig mot varje tankepå förändring. Får jag falla detta så, att och socialdemokratinstår fast vid de grundläggande värderingarna beslut, nämligen attåkerarealen skulle krympas, vilket skulle möjliggöra en större import avbilliga livsmedel från låglöneländer till hög-lönelandet och att den ijordbruket friställda arbetskraften skulle överföras till industrin? Är delverkligen socialdemokraternas jordbrukspolitik, årsmodell ? Omnya direktiv till jordbruksutredning HenLUNDKVIST (s): Jag märker att herr jordbruksministern inte vet vad han talar om. Närjag talar om de riktlinjer vi har varit ense om för jordbrukspolitiken så ärdet de riktlinjer som säger att vi skall ha en jordbrukspolitik i del härlandet som ger oss en tryggad livsmedelsförsörjning, som ger människorna somarbetar i jordbruket en med övriga samhällsgrupper likvärdig levnadsstandardoch som ger konsumenterna livsmedel till rimliga priser. Det är de allmännamålsättningarna, som bör gälla även i fortsättningen. Detsades att man fortlöpande måste diskutera produk-lionsmålsättningenmot bakgrund av bl. a. den situation som vi har på väridsmarknaden, och det ärden uppgift som enligt direktiven års jordbruksutredning har haft: attdiskutera produklionsmålsättningen, att diskutera rationaliseringsstödetsutformning, att diskutera prisregleringen. Men jordbruksministern framhärdar iatt vad han vill åstadkomma är en ny jordbrukspolitik med ny inriktning. Anledningentill min intensitet är att jag har satt stort värde på såväl frånjordbruksnäringens synpunkt som renfallmänsamhälleligt alt vi hitintillskunnat ha denna enighet om inriktningen. Jag tror del finns risk för enbetydande oro med de signaler som jordbruksministern nu har hissat. Vad jag talar om är verkligheten 1976,inte 1967, som ligger i det förgångna. Jag konstaterar att jordbruksministern har försöktargumentera mot mig med hänvisning till en diskussion som fördes 1967 och somjag åtskilliga gånger i den här kammaren haft anledning att gå till rätta med,inte minst med motståndare inom , därför att historiebeskrivningenhar varit oriktig. Jag tycker nog att jordbruksministern skulle betänka attunder de som socialdemokratin haft ansvaret för jordbrukspolitiken i delhär landet har vår jordbruksnäring utvecklat sig mycket gynnsamt, och ocksåbetänka att det finns 6 protokoll 1976/77:46 starka skäl att försökaslå vakt om den enighet som har gällt hitintills om jordbrukspolitiken. Han börinte med yviga gester gå ut och försöka ge intryck av att nu kommer den storakometen, nu skall det hända någonting helt nytt på jordbrukspolitikens område.Det är ett ömtåligt område där ett samarbete är nödvändigt mellan samhälle,jordbrukare och konsumenter. Jag är anhängare av ett sådant samarbete. Det gläder mig att tar avstånd från värderingarna i1967 års beslut och jag uppfattar det så att här föreligger möjligheter tillstor enighet om beslutet . HenLUNDKVIST (s); Kan vi då , herr jordbruksminister, få ett medgivande somskulle vara välgörande för debatten. Min intensitet beror delvis på all jag harmött så många frågor om detta, inte minst från löntagarorganisationerna som äroroade. Medge att den nya jordbrukspolitiken, som talar om, ären fråga om nyanser i den nuvarande jordbrukspolitiken och inte något sårevolutionerande nytt som man har fått intryck av i jordbruksministernsuttalanden i tidningspressen. När regeringen kommer att lägga fram sin proposition omjordbrukspolitiken, förhoppningsvis , kommer medsäkerhet att finna att det är en politik som är lill gagn för såväl producenteroch konsumenter som landet i dess helhet. Överläggningenvar härmed slutad. Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara )anmälda fråga, 1976/77:152, och anförde; har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidtagamed anledning av den rapport som geologiska undersökning avgett om deskånska grundvattentillgångarna och aviserade framställningar frånlänsstyrelserna i och län i Bolmenfrågan. Den6 gav Kungl. Maj:l tillstånd enligt expropriationslagen förSydvallen att leda bort högst i medeltal från för att förse och Halmstadsområdel med vatten. lämnadevattendomstolen i tillstånd till vattenbortledningen enligt vattenlagen.1973 fastställde vattenöverdomstolen dom. Domen överklagades.Genom beslut i högsta domstolen den Arbetena med en tunnel från påbörjades1975. Underförsommaren kom tre skrivelser som berörde in lillregeringen. Skrivelserna skickades för yttrande till länsstyrelserna iKronobergs, och samt till Sydvatten. iKronobergs län har uttalat att ytterligare undersökningar borde komma tillstånd för att klariägga hur stor tillgången på grundvatten är i och hurstor del därav som kan utnyttjas, varefter en bedömning borde ske avmöjligheten att begränsa ullaget ur . Jagfann det angelägel att få klarlagt vad man vet omgrund-vallenlillgångarna i . Regeringen uppdrog därför åtSveriges geologiska undersökning alt göra en sammanställning över de störregrundvattentillgångarna i . Sammanställningen kom in tilljordbruksdepartementet . Enligt SGU kan grundval-lenuttaget ulantvivel ökas väsentligt, men en bättre bedömning av ut-tagsmöjlighelerna kangöras först efter noggranna provpumpningar och analyser avgrundvattenmagasinen. Någotyttrande från i län har ännu inte kommit in. Länsstyrelseni anser att är nödvändigt och avstyrker enomprövning av projektet. Frågan om hur totala vattentillgångar börutnyttjas och fördelas på olika intressenter bör emellertid enligtlänsstyrelsen utredas närmare. Länsstyrelserna i och länhar enligt uppgift för avsikt att gemensamt hos regeringen begära medel till enutredning om vattenutnyttjandet i som närmare skall redovisa hur deskånska tillgångarna tillsammans med bäst skall kunna utnyttjas ochfördelas på olika intressen. SGU;ssammanställning, som har överlämnats till bl. a. Sydvatten, kommer atttillsammans med annat material läggas till grund för regeringensställningstagande till den medelsframställning som länsstyrelserna i de tvåSkånelänen avser att komma in med. Hen SILFVERSTRAND (s); Jag tackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Fråganom att ta vatten från sjön i för att klara den långsikligavattenförsörjningen i delar av vårt sydligaste landskap har varit föremål förett omfattande utrednings- och remissförfarande. Som nämndes tidigare gavregeringen Sydvatten tillstånd att realisera projektet. Frågan har underårens lopp blivit livligt omdebatterad. Människor bosatta i trakterna kringden natursköna har känt en i och för sig berättigad oro för allvattenuttaget från skulle få negativa återverkningar på den omgivandemiljön. De mycket genomgripande undersökningar av miljömässiga aspekter - inteminst ekologiska - som föregått beslutet borde ha lugnat kritikerna. Detförhåller sig ju nämligen så att vattendomen ligger inom ramen för den vattenregleringsom bestämdes . medföraen lugnare vattenreglering, och det faktum all sjön kommer alt utgöravattentäkt för åtminstone en halv miljon människor torde vara en garanti föratt rena vatten får behålla sin kvalitet. Oronöver Bolmenprojekiets fortsatta framåtskridande kan ha sin förklaring i att enmedlem av del parti som jordbruksministern tillhör -och tillikaregeringskollega - etablerat sig som något av en banerförare för kritikerna avBolmenprojektet. Över huvud laget har rörelserna kring imycket kommit att kretsa kring , som uppenbarligen försökt slåpolitiskt mynt av frågan och velat exploatera densamma som en miljöfråga avstor dignitet. Jagvill erinra om att sade nej till , men vi skall dåhålla i minnet att beslutet inte var enhälligt. Skånska delegater, med centernsledande företrädare i i spel-sen, reserverade sigmot beslutet om en omprövning av projektet. Jag vill också erinra om alt Skånesbönder vid i för en lid sedan, enligt citat frånDagens Nyheter , säger alt "ska både jordbruket ochtätorterna ta av grundvattnet i är riskerna stora att detta sjunker medoöverskådliga ekologiska konsekvenser". Jordbruksministernhänvisar lill det yttrande som inkommit från i.Malmöhus län. Isvaret framhålls att det inte inkommit något yttrande från län.Det är mycket märkligt, för skickade iKristianstads län ett sådant yttrande över de här framställningarna tilljordbruksdepartementet. Däri konstaterar i , påsamma sätt som länsstyrelse, all projektet icke bör omprövas.Skånes grundvattentillgångar räcker inte till för att klara den långsiktigavattenförsönningen anser man. Därför vore jag mycket tacksam att få enprecisering från jordbruksministerns sida av hur han ställer sig tillBolmenprojekiets framåtskridande, närmast hur han ser på av länsstyrelserna iMalmöhus och län begärda kompletterande undersökningar av Skånesgrund vattentillgångar. I går fanns inget yttrande från i län påjordbruksdepartementet. Såvittjag har uppfattat det har statsrådet haft en mening omBolmenprojektet, om nu det kan ifrågasättas. Men han har också hävdat att detär en uppgift, dvs.