prot · G009146 · 1976-12-31 00:00:00 — Inom vissa delar av ser jag i dagens lägeingen annan lösning för att återskapa ett levande jordbruk. Kan slalenetablera och driva företag, kan staten naturiiglvis också äga och drivajordbruk. Mankan också tänka sig den lösningen att man med statliga medel planmässigt satsarpå att befrämja kooperativa driftsformer, gemensam-hetsbyggnader, gemensammamaskiner osv. för att man också inom småjordbrukets ramar skall kunna användasig av stordriftens fördelar. Vi har föreslagil delta som en tänkbarförsöksverksamhet Båda formerna är tänkbara. Utskottetavvisar förslaget utan någon omständlig motivering. Det får väl tolkas så alltankegången i min motion är så djärv alt utskollel blev hell förstummat Jaghar i motionen föreslagit en höjning av stödet till 25 milj. kr. Del har jaggjort därför att det står helt klart att en upprustning av det norrbottniskajordbruket kostar mycket stora pengar och därför att jag anser det viktigt atlNorrboitendelegalionen får möjligheter all pröva helt nya vägar. Jagföreslår i motionen att delegationen skall få beslutanderätten. I densocialdemokraliska reservalionen föreslås att skall få befogenhetatt fatta erforderiiga beslut efter förslag från delegationen. För mig är detviktigaste att beslutanderätten förankras i länsorganen och atl bästa möjligasamordning kommer till stånd. Jag kan alllsä utan större självövervinnelseslödja de socialdemokratiska motionärerna och Särskiltstöd till Jordbruk och skogsbruk m. m. i Särskiltstöd till jordbruk och skogsbruk m. m. i reservanterna pä denpunkten. Men i övrigt yrkar jag bifall lill molionen 1559. HenJOHANSSON i Holmgården (c): Jag vill inledningsvis uttrycka en utomordentlig tillfredsställelseöver den proposition som har framlagts och som har föreslagit en anvisning på15 miljoner för upprustning av jordbruk och skogsbruk. Det ärvälgörande alt man i della läge äntligen har insett den betydelse urregionalpolitisk synpunkt som jordbruket verkligen har för en bygd som vår. Mendet skulle självfallet ha varit ännu bättre om man hade insett det redan på1960-talet, i stället för alt satsa på en polilik som ju innebar att manladenersloradelar av vår jordbruksbygd och lämnade den åt förbuskning. I detläget hade man inte någon tilltro till att jordbruket hade betydelse urregionalpolitisk synpunkt. Men bättre senl än aldrig - vi är tacksamma för densalsning som man nu föreslår och som ju är en speciell sådan, där man villpröva nya insatser. Det är också glädjande alt propositionen har mötts av enpraktiskt tagel enhällig uppfattning i utskottet och i denna församling. Demotioner som har väckts och den reservation som är fogad tillutskollsbetänkandet är mera marginalanieckningar utan större värde. När delgäller den socialdemokratiska molionen är del främst fråga om vem som skallhandlägga ärendena - om de skall överlåtas åt de länsorgan som sedan gammalthar ägnat sig åt dessa uppgifter eller om man skall bygga upp ett särskiltorgan. Jag är medveten om och kan absolut betyga utomordentligaintresse för denna salsning. Man kommer också från delegationens sida att görasitt yttersta för atl denna satsning verkligen skall åstadkomma bästa möjligaresultat inom ramen för det belopp som har anvisats. För alt etl arbeteverkligen skall kunna ske som ger så snabba resultat som möjligt har man sagtalt man skall upprätta arbetsenheter, både på skogsvårds- och pålantbruksnämndssidan, som skall la hand om arbelet. Det skall självfallet ske isamarbete mellan länsstyrelse och delegation. Delär närapå skrattretande när man säger atl man inte kan tänka sig atl i någotlän salsa så mycket som 15 miljoner utan att del uppdras åt altadministrera satsningen. Jag har varit med om att del har satsats tusentalsmiljoner utan att haft någon större inverkan. Men resultaten harinte alltid blivit lysande. Vi får i alla fall nu hoppas alt dessa länsorganskall kunna behandla de 15 miljonerna och la ut det bästa möjliga. Jag trorinte atl det finns anledning till en stor debatt kring frågan. Det är i bådelänsstyrelse och berörda länsorgan en enhällig mening atl man skall göra detbästa möjliga och åsladkomma det mesta möjliga med dessa pengar. Närdet sedan gäller motion om en höjning av anslagen till 25 milj.kr. och om att man inom ramen för dessa miljoner skulle bygga upp storastatliga och kooperativa jordbruksföretag och trädgårdsanläggningar, sä måstejag säga att jag tycker att om del som föreslås skulle kunna ge någraresultat då borde rimligen ha tagit till ett slörre belopp än 25milj. finns del massor med ungdomar som är villiga atl satsa päjordbruket. Men man måste skapa förutsättningar för dessa ungdomar att få lagpå jordbruksföretag som de kan driva. Om man lyckas med del är jag övertygad omatl ungdomarna kan åstadkomma minst lika goda resultat som en statlig satsningpå det här området skulle innebära. Jagkan självfallet hålla med om att det behövs stora pengar för allrusta upp de jordbruk som kommit i misär , men densalsning på 15 miljoner som vi föreslår är ändå en god början. Med dennasatsning som inledning borde man kunna åstadkomma ganska goda resultat, och omså blir fallet skall vi också kunna bygga ut jordbruken ytterligare underkommande år. Några stora saisningar i form av statliga och kooperativa jordbrukhar jag däremot väldigt svårt för att tro på. Medhänvisning till det sagda vill jag yrka bifall lill hemställan i jordbruksutskottetsbelänkande nr 34. Särskiltstöd till Jordbruk och skogsbruk m. m.i HenOLSSON i (s): Det är inle alls, i Holmgärden, fråga om alt bygga uppelt nytt särskill organ. måste vara väl medveten om att med densammansättning som länsstyrelserna har fåll har de också fått en starkförankring i det lokala kunnandet, och de är följaktligen väl skickade för denhär uppgiften. Jag kan inte förstå varför detta är en tvistefrågaför i Holmgården. Detta är ju ett mönster efter vilket viarbetar överalll ute i länen, och varför skulle vi då göra etl undantag förNorrbotten, vars länsstyrelse säkert är kapabel alt sköta denna administration?Det är bara detta vi har påpekat i vår reservation. Hen LÖVENBORG (-): i Holmgärden säger att om man skulle gå in pä mittförslag om att också satsa på statliga eller kooperativa anläggningar på jordbruketsoch trädgårdsskötselns område, då skulle det behövas myckel mera pengar än somföreslås i molionen. Jag har föreslagit någon form av försöksverksamhet, ochallt som är nytt och oprövat brukar utdömas i förväg. T. o. m. upptäckten atljorden var rund möttes en gång i väriden med stor misstro, och här handlar detbara om alt bruka jorden och all försöka gå in för litet nya grepp. Men jagtror all del vore av värde om man gav Norrboitendelegalionen möjligheter altockså pröva den här formen, åtminstone inom de områden där jorden håller på altåtererövras av buskar och skog. Jagtror inte heller alt man klarar en utveckling av jordbruket genom allexempelvis höja stödet till ladugårdsbyggen eller genom all tillgripa andra mereller mindre konventionella stödformer. En satsning som den Särskiltstöd till jordbruk och skogsbruk m. m. i jag föreslär skulle i vartfall kunna utgöra en hjälp lill att överleva. Det är väl värt all pröva, och dåbehövs del betydligt större resurser än som föreslås av utskottet. HenJOHANSSON i Holmgården (c): Jag vill säga till atl vi verkligen inte är i behov avnågon försöksverksamhet Vi vel hur jordbruk skall skötas och hur de skallrustas upp, även sådana som har förbuskats i rätt stor ulsträckning. Vi harredan haft en försöksverksamhet i , och det enda som behövs ärpengar för att åstadkomma de åtgärder som vi vel är nödvändiga. Någonting annalär vi inle i behov av, och vi är följaktligen inte intresserade av denförsöksverksamhet i form av statliga och kooperativa företag som herrLövenborg pratar om. i sade alt delta inte behöver vara någon tvistefråga. Nej, dellycker inte jag heller alt del behöver vara. Vi är helt överens i del län somberörs av denna fråga om att i samråd med de länsorgan, somalllid handlägger dessa frågor i övrigl, skall kunna klara arbetsuppgifternaoch att man alltså inte behöver den nyordning som det skulle innebära atllänsstyrelsen hell handlade frågorna. Detsades tidigare alt det är etl bra samarbete mellan ä ena sidan länsstyrelsenoch å andra sidan lantbruksnämnden och . Del är självklart,eftersom det är samma ordförande i alla tre organen, så varför skulle dessaorgan inle kunna ha ett gott samarbete och organisera arbetet på elt sådantsätt att man får ul del bästa resultatet Vi är helt övertygade om alt sä kanske. Eftersomjag själv lillhör känner jag lill mening om hurdenna fråga rätteligen bör handläggas. Hen LÖVENBORG (-): Vi är inte i behov av någon försöksverksamhet, säger nu tycker atl del är ell tämligen självbelåtet yttrande. Han talar alltså i240 000 norrbottningars namn. Är man inte alldeles stockkonservativ kan mantänka sig en försöksverksamhet för att pröva nya, djärva grepp, även påjordbrukets område. Föratt klara länets behov enbart av mjölk lär del behövas 2 000 kor, och dessaskakar man inle fram i en handvändning. Vivet också all det finns enorma möjligheter till nyodling också i delnordligaste länet och all det finns möjligheter alt upprätta storjordbruk. Menenskilda människor orkar inle med att genomföra den förnyelsen. Påden sovjetiska delen av , dit jag tycker att skallgöra en liten studieresa, sker en utveckling av del slag jag talat om i mycketbetydande format. Där nyodlar man stora områden, och där utvecklas jordbruketJag har där själv besökt ett kooperativt eller statligt jordbruk - jag minnsinte riktigt vilket - med ungefär 2 000 kor. Del som går på den sovjetiskasidan i etl minst lika hårt klimat somi Norrbollen skulle kunna gå även där. Men det krävs stora statliga Nr 146 insalser, jämsides med del stöd lill småjordbruket som utgår och som Onsdaeen den jag inle alls är någon motståndare till. i j iq--i Hen i (s): Jag vill inte mycket förlänga debatten. Men efter iHolmgården senaste inlägg, där han lalade sig varm för och ävendeklarerade alt han är ledamot av denna, bör det finnas gott hopp om att hankommer att rösta för den socialdemokratiska reservationen. Särskilt stöd tillJordbruk och skogsbruk m. m. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Låt mig lill säga atl visst är vi i stort behov av enförsöksverksamhet, men inte av en försöksverksamhet med kooperativa ochstatliga företag - någonting sådant är vi absolut inte i behov av. Vihar i tyvärr en ägarstruktur när det gällerjord och skog som åsamkaross rätt stora bekymmer. Dessa problem är inte särskilt lätta atl lösa. Men medde initiativ som tagils för alt samordna exempelvisupprustningen av nedlagd åker och islåndsättning-en av gamla avvaitningsanläggningarkan man åsladkomma rätt goda resultat De här pengarna räcker möjligen lill denverksamheten under etl år, men de räcker inte för atl salsa på statliga ellerkooperativa företag. Inte ens 25 miljoner skulle på någol sätt täcka de behovsom i så fall skulle föreligga. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av fruTheorin m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill atlkammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 34 punklen 3mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservalionen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkslälldes votering med omröslningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Särskiltstöd till Jordbruk och skogsbruk m. m. i Propositionergavs pä bifall till dels utskotlets hemställan, dels motionen nr 1559 av herrLövenborg i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr34 punklen 3 mom. 2 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 1559 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkslälldes votering med omröslningsapparat Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskollel i dessa punkter hemställt. På förslag av herr lalmannen beslöl kammaren alluppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden lillmorgondagens sammanträde. §7 Herr lalmannen meddelade alt pä föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle finansutskottets betänkande nr 30 och skatieutskoitelsbelänkande nr 53 uppföras främsl bland tvä gånger bordlagda ärenden. §8 Kammaren åtskildes .