prot · G009127 · 1976-12-31 00:00:00 — Till i vill jag säga all del är slalen/sialerna,inie oljebolagen, som skall skriva under den här konventionen. HerrLorenlzon är litet'ledsen över all jag inle har svaral på hans fråga. Jag menaratl jag har gjorl del. Jag har hänvisai lill den konvenlion som finns och tillden konvention som skall skrivas undet Enligt den konvention som finns harsvenska fiskare räll all vid norsk domslol få ersällningsanspråken prövade, ochdel är den norska domsiolen som avgör vem som är ansvarig. Tillherr vill jag säga all vad jag har anföri i mill svar är all f n. iror viinle all del blir några skador för fiskei. Del är också vad har sagl- inle ens han vel om del blir några skador. I den silualionen befinner vi ossnu. Vi får vänla och se och skall nalurliglvis hoppas på del bäsla. Närdel gäller frågan vem som skall föra en evenluell lalan vid noisk domslol ulgårjag ifrån all fiskarnas riksorganisalion släller upp och hjälper den enskildefiskaren. Vi skall nalurliglvis också från stålens och regeringens sida hjälpalill i den mån vi kan och i den mån som det behövs hjälp. i (vpk): Jag är helt klar över atl den konvenlion mellan staterna kring Nordsjönsom vi lalar om skall skrivas under av staterna, men min fråga gälldeoljebolagen - om dem står det ingenting i svaret. Om konvenlionen mellan denordiska länderna slår del: "Vem som i del aktuella fallel är ansvarig fårprövas av domslol." Omdel räckie behövde man inle någon ny konvenlion - del är självklart. Enligtden nya konvenlionen blir "innehavaren av borranläggning ansvarig för deskador som kan förorsakas av oljeulsläpp från anläggningen". Här siämplarman hell bolagel, del mullinalionella förelagel, som den ansvarige, vilkel maninie gör i konvenlionen mellan de nordiska länderna. Delsägs i svarel all förluslerna för de svenska fiskarna inie är omedelbara. Menhur blir del på sikl? Inierpellalionsdebalien rörde myckel den frågan. Vi harheller inle fåll någol svar på den punklen. Sedanär del en annan sak i della sammanhang som jag vill ta upp. Gamla fiskevatten iväster tas ifrån de bohuslänska fiskarna. Länder lägger beslag pä dessafiskevatten i krafl av 200-milsgränsen. I nåder får de svenska fiskarna användadessa vatten några är framöver. Hur del blir i fortsällningen vel man inie. har en siormakl vissa anspråk, där måsle milienlinjen bli resulialelav förhandlingarna. Underär som gäll har framför alll väsikuslfiskarna blivii slyvmoderligt behandladeav regeringen, och jordbruksdeparlemenlet Förmåner som exempelvisnorska fiskare har haft har aldrig kommii de svenska fiskarna lill del. Typisklför hur väsikuslfiskarna belrakiar och dess inställninglill fiskarkåren och fiskei är det svar som en fiskare en gång gav på frågan omhans mening om en lidigare jordbruksminisier - inie den nuvarande - när dennajusl hade tillsatis: "Ja, han klarar nog av alt förslå sig på hav och fiske,han har ju vågor i håret." HerrÅBERG (fp): Jag hade inle länkl all komma igen, men jag vill slälla en fråga. Jaghade ursprungligen riklat frågan lill juslilieminislern, för jag hoppades allmöjligen få vela någol om den iniernalionella juridiska uppfaliningen när delgäller ansvarsfördelningen vid sådana här lillfällen. begär jag inle altjordbruksministern skall svara på frågan - del är väl omöjligl, ingen av osshar ju någon juridisk utbildning pä det här områdei. Men del hade varilinlressanl all fä vela någol litel om detla, för inte minst inomhavsrällskonferensen i FN har frågan om ansvarel bollals fram och lillbaka påolika säll. Del hade varil inlressanl all få höra hur man på svensk sida ser päsådana här saker, men eftersom juslilieminislern inle ville svara kanske delinle finns någon klar och deciderad uppfallning i . Omman hamnar i den silualionen alt svenska fiskare blir helt hänvisade lillnorsk domslol och det blir en dom som friar , för att använda det exempelsom i varit inne på, och som går emot de svenskafiskarna, men den har en hell annan uppfallning - hur förfarman då? Är del lillräckligl all en norsk domslol har sagl sill, eller kan mangä vidare lill en iniernalionell domslol i en sådan här i allra högsia gradiniernalionell fråga? Omekonomisk gottgörelse åt svenska fiskare med anledning av oljekatastrofen iNordsjön Får jag bara säga lill i all han blandar ihopde här konveniionerna. Den förslå konvenlionen, som är den som gäller, är dennordiska miljöskyddskonveniionen, och den omfattar de nordiska länderna. Denandra konvenlionen, som vi hoppas skall bli underiecknad, är en konvenlionmellan siaierna i Nordsjöområdel. Den pekar klarl ul vem som är den ansvarige,nämligen innehavaren av borranläggningen. Det måsle väl ändå, som ell framsteg i en fråga där det har rått stor oklarhel. HerrLORENTZON i (vpk): Jag blandar inte ihop det hela. Jag argumenterade på det här säiiet Dengamla konvenlionen mellan de nordiska siaierna var inte tillräcklig. Det ärdärför man har fått en ny. Men bolagen måste vara med och underteckna ochsjälva godkänna beslämmelserna. Del slår ingenling i konvenlionen om della. Denkan inle gälla del akluella fallet i . Det är ju della fall vidiskulerar , inte vad som 5 Riksdnge/f. proiokoll 1976/77:125-127 Nr 127 händer . På den punklen har jordbruksminislern ännu inte Tisdagenden "''" Överläggningen var härmed slulad. § 9 Om åtgärder mot översvämningar i Herr jordbruksminislern erhöll ordel förall besvara () anmälda fråga. 1976/77:384, ochanförde: har frågat mig om jag har för avsikl atl vidtaga åtgärderför all minska riskerna för översvämningar inom Emåns genomrinningsområde. År1974 tillkallade dåvarande jordbruksministern en sakkunnig, som skulle utredamöjligheterna au minska riskerna för översvämningar i , Utredningsarbetetär i det närmasle klarl. Belänkande med förslag lill åtgärder kommer altoffentliggöras Belänkandet kommer i vanlig ordning atl remitteraslill de myndigheler, organisalioner och andra som har inlressen all bevaka isammanhangel. Sedan remissyllrandena har kommii in kommer regeringen all laslällning lill förslagen. Hen REJDNELL(fp): Tillatl böria med vill jag lacka jordbruksminislern för svarel på min fråga. Genomde svåra översvämningar som jusl nu förekommer i Bergslagen har måhändaintresset för avtagit i viss ulslräckning. Men problemen kvarsiår. Närjag aktualiserade min fråga var översvämningarnasom svårast i Emådalen, Några bilder, som jag visar på TV-skärmen, kan kanskevisa hur ortsbefolkningen i kämpade sin kamp mol vattenmassornaoch försökle bygga fördämningar och . Framgångarna blev av skiftandekaraklär - många fick slora skador pä sina fasligheier när vallnel bröi igenomfördämningarna. Somliga fick evakuera och söka sig lill säkrare plaiser. Påmånga håll fick man la till båtar för all la sig till och från sina bosläder.Tyvärr var della inle alltid det säkraste sättet - i haröversvämningarna krävt eu dödsoffer genom drunkning. Desom såg programmet Månadens väder, som visades i TV på ,fick en god bild av de slora problem årels översvämningar i orsakal. Detär inte bara fastighetsägare som drabbats - som vanligt får framför alltjordbrukel slora problem i och med dessa översvämningar. Åkermarken läcks avslam och försuras, vilkel i sin tur försenar brukel av jorden. I vissa fall kanjordbrukarna få gottgörelse i form av skördeskadeersätining, medan vanligafaslighelsägare fårsvara för alla koslnader själva. Försäkringarna gäller inle! Jag vill slälla frågan:Kan jordbruksminislern mera konkrel svara på om han har för avsikl allverkligen följa upp den ulredning, som vi nu tydligen äntligen får, och inlesom sina förelrädare bildligi lalal låla del hela rinna ul i sanden? Allregeringen kommer atl la slällning lolkar jag så, all ålgärder också kommer allvidias. Befolkningeni Emådalen är minsl sagl missbelåten med de sk. utredningar som tidigare påbörialsmen som av skilda anledningar lagts ned. I börian av 1930-lalel gjordes vissaulredningar för all om möjligl begränsa Översvämningarna. Några konkrelaförslag resullerade inle della i. - i börian av 1960-lalel -påböriades en ny ulredning, som av olika skäl aldrig fullföljdes. Den ulredningsom nu arbelar skall enligt jordbruksministerns svar häri dag avge sill belänkande. Jagirodde all utredningar lillsalies för all klarlägga problemaliken och för allframlägga konkrela förstag pä ålgärder. Tänk om herr slalsrådel här kundetända ett nytt hopp hos alla de människor som slutat tro på statliga utredareoch som med jämna mellanrum ensamma måsle föra sin kamp mol naiuren!Besvikelsen över den handlingsförlamning som i sä många årtionden räll hos demakthavande är så stor, all man nu måsle få uppleva något positivt. Omåtgärder mot översvämningar i Ulredningen framlägger ell konkrel förslag. Den redovisar att desammanlagda kostnaderna för de ålgärder som behövs uppgår lill drygt 20 milj.kr. I summan ingår årensningar för 9 milj. kr. ochinvallningar för 11 milj. kr. Utredningen har också kommit fram till altjordbrukel kan bära 9 milj. kr. eller knappl hälften av dessa kostnader.Utredningen anser också att det finns ett stort allmänt intresse av allbegränsa dessa översvämningar. Därför anser man all stöd bör lämnas när de.ssaåtgärder skall genomföras. Delär rimligl alt invänla remissinslansernas yttranden innan jag lar slällningtill utredningens förslag. Sedan skall vi naturiigtvis behandla det i vanligordning i deparlemenlet och i regeringen. Hen REJDNELL (fp): Detär glädjande att man kommit sä långl i utredningsarbetet Jag tolkarjordbruksministerns svar så, atl de som drabbas och personligen får stå förhöga koslnader får möjligheier all disponera de medel som kammarkollegiel harför all läcka förlusler på grund av nalurkalaslrofer. Delfinns många exempel pä all privalpersoner, framför allldålani-brukare, fållslora problem. Jag kan nämna ell som gick genom pressen för en lid sedan. Enåker formligen klövs miu ilu, och del koslar tio-lusenlals kronor allålerslälla den, någol som jordägaren i fråga själv får svara för. Vi hoppas all vi ifortsällningen skall slippa dessa svära problem och alt de åtgärder som har förespeglats o.ss verkligenkommer all vidias. Jag tackar för svarel. Överläggningenvar härmed slulad. § 10 Om blyfri bensin Herr jordbruksministern erhöll ordel förall besvara () anmälda interpellation, 1976/77:124,och anförde: har frågai mig om jag är beredd alt medverka till allskyndsamma ålgärder vidias i syfte atl erhålla blyfri bensin. Detär enligl min uppfallning myckel angeläget all kraftfulla åtgärder vidias förall minska föroreningarna från biltrafiken. Gjorda undersökningar har visatalt föroreningshalterna i våra tätorter i många fall ligger på en nivå som viinte kan acceptera. Andra undersökningar har visat att avgasutsläppen frånbilar i betydande utsträckning överskrider gällande beslämmelser omavgasrening. Regeringen har därför lillsati en utredning med uppgifl altföreslå förbätlringar i lypbesiklningssystemet Ulredningen skall bl. a. behandlafrågor om förbällring av konlrollen av att nya bilar uppfyller gällandeavgasbeslämmelset Härutöver har ännu en ulredning lillsälls vars uppgift skallvara all allsidigi belysa hälso- och miljöeffekterna av ulsläpp av bilavgaseroch att föreslå de ytterligare ålgärder som behövs för all minska deluftvårdsproblem som orsakas av bilavgaser. Frågorom bly och andra tillsatser lill motorbränslen regleras enligt lagen om hälso-och miljöfarliga varor. Den högsia tillålna halten bly i bensin är sedan den 1januari 1973 /1. Enligl vad jag erfaril överväger produklkonirollnämnden fn. frågan om viss skärpning av gällande föreskrifter om blyhalten i bensin. Enövergång lill hell blyfri bensin är emellertid ell lekniski komplicerat problemsom kräver ett relativt omfallande ulredningsarbele innan beslui kan fallas.Sädana långigående reslriklioner när del gäller tillsalsämnen lill bensin kanbl. a. påverka motorernas tekniska utformning. Frågan om samordning av dessa bestämmelseroch framlida beslämmelser om avgasrening behöver därför prövas. Jag räknar medatl detta är en av de frågor som den nya ulredning jag just nämnl kommer au fäbehandla. Föroreningarnafrån billrafiken är som jag inledningsvis berörde eu miljöproblem som kräverkraftfulla insalser. Frågan om bly och andra lillsalser lill bensin är en av devikligasle frågorna i sammanhangel. Jag räknar med alt de ulredningar som redanpågår och som planeras kommer att ge underlag för slällningslagande i fråga omyllerligare minskningar av blyhallen i bensin. HenSANDBERG (c): Jag ber all få lacka jordbruksminislern för svarel på mininierpellalion. Luftföroreningarnaoroar väldigl många människor. Inle minsl de föroreningar som härrör fränbilismen utgör ell hol mol människor och miljö. Den successivaupplagringen av bly i naturen kan under fäeffekler pä hälsan hos människor. Riskerna gäller således inle bara dagensgeneration. Imin interpellation har jag särskill berört blyet i bensinen. En anledning tilldel är all denna har en negaliv effekt på ansträngningarna all komma ålbilismens andra föroreningar. Kalalysisk förbränning av resierande gaser, somnu förekommer i , är ej möjlig så länge blyel finns kvar i bensinen. Detär därför angelägel all som en tidig åtgärd minska och helsl eliminerablyföroreningarna. Alldöma av svarel och av ell uttalande i jordbruksulskoltels belänkande1976/77:26 kommer produkikontrollnämnden au ganska snarl föreskriva minskadblyhall i bensin. Självfallel är jag myckel nöjd med del beskedet liksom medjordbruksminislerns positiva inställning till frågan i övrigt. Jag förulsälierall sänkningen sker från nuvarande /I lill /1 - en sänkning somalllsä är möjlig all göra ulan alllför omfallande koslnader och svårigheter.Gränsen /1 gäller nu i , och det finns ingen anledning attvi i skulle tolerera högre blyhaller. Vidareförutsätter jag all beslutet om sänkning kommer snart. tveka eller dröja alllför lång lid anser jag del vara ensjälvklar åtgärd för den nya regeringen att ingripa. Efler de ullalanden somhar gjorls har jag ingen anledning att iro någol annal än all man kommeratl ingripa. Denfråga som skall ulredas är väl närmasl en sänkning av blyhalten från omkring0,/1 lill 0. Enligl uppgifter som jag har fått lorde det finnasersältningsämnen för blyet Jag tänker då närmast på ämnet metanol, som lill enmängd av omkring 15 96 i bensin kan ersätta bl. a. blyalkyler. Om detta ärmöjligt undviker vi de mera besvärliga omkon-struklioner av biimolorerna somdel lalas om i interpellationssvaret Jag vill därför fråga jordbruksministernom han är beredd att även pröva ersältningsämnen lill blyalkyler som ellallernaliv lill ändrade motor-konsirukiionet Förulomde uppgifier om blyel i bensinen som jag lämnat i interpellationen vill jaghär nämna yllerligare följande. Pålång sikl är sannoliki inle de akuta förgiftningarna allvarligasl ulan denupplagring som sker hos främsi mödrar och barn. Enligt ell Sem-persymposium1975 om barn i det moderna samhällel anges naturlig blyhalt i blodei hosnyfödda lill /blod. Hos nyfödda i olika delar av Sverigehar medelvärdel uppmäils lill 4.4-8 mikrogram/ml. alllsä en 30-faldig ökninghuvudsakligen beroende på ira-fikbelastningen. Som jämförelse anges gränsvärdeiför yrkesmässig blyförgiftning till mindre än /för vuxnaoch gränsen för akul blyförgiftning till /. Barn som lillfrisknal fränakul blyförgiftning visar senare, ibland efler 6 proiokoll 1976/77:125-127 decennier, högöverdödlighei i njurskador saml nervskador och bele-enderubbningar. Inlernalionelllledande forskare från olika fäll har enals om all luftföroreningarbidrar till atl öka lungcancerrisken. slöder f n. påbasis av vissa undersökningar tesen atl ej mindre än 60-90 96 av cancer orsakasav miljöfaktorer. Även om man inle vel hur orsakerna i delalj är fördeladefinns del stor anledning all anla att luftföroreningarna och förbränningen avbensin ger såväl cancer som genetiska verkningar. Enannan omständighet som inte synts så myckel i debatien är blyet sombristråvara. Blyförbrukningeni världen uppgår lill ca 3 500 miljoner lon . Förbrukningen fördelar sigpå en rad olika material och produkter. En slor del av blyet återfinns dock ikemiska föreningar av olika slag. De två vanligaste användningsområdena haranknytning till bilismen, nämligen användningen av alkylbly i motorbränslenoch användningen av bly för framslällning av batteriet avblyprodukiionen går till dessa två användningsområden. Påuppdrag av haren forskningsgrupp vid Institule ofTechnology sammanställt en rapporl om vissa globala resursfrågor. Tillväxtens gränser, framgår atl världens tillgångar på bly skulleräcka vid dagens världsförbrukning. Om förbrukningen ökade exponeniielllskulle de kända reserverna räcka . Åieranvändningen av bly omöjliggörs fö.genom utspridningen i naiuren. Jag frågar mig om vi inle också avresurshushållningsskäl borde använda blyel på ell annai sätl än i bensinen. Jagskulle vara tacksam om jordbruksminislern ville belysa särskill frågan om alläven ersällningsämnen lill bly blev föremål för bedömning, så atl måhända ävenen hell blyfri bensin kan erhållas ulan alllför lång lidsutdräki. Hur stor sänkningen av blyhallen skall bli är en fråga för i förslåhand produklkonirollnämnden och ulredningen. Jag ser ingel hinder för all manfår pröva om del är möjligl all använda ersällningsämnen. HenSANDBERG (c): Jordbruksminislerns sisla svar ingerockså förhoppningar. Jag är medvelen om all de ersällningsämnen för blyel ibensinen som diskuleras måste prövas i större skala. Jag iror all delta ärvitala frågor av den anledningen alt det befintliga bilbeslåndel är svårare allkomma ål än nya molorer. De senare kan man lällare anpassa lill en blvfribensin. Överläggningen var härmedslutad. §11 Om åtgärder motstordrift av svinproduktion Nr 127 den Herr jordbruksministern ordel för all besvara herr iq Q-|-| i (c) denI april anmälda interpellation, 1976/77:132, och . anförde: Om åtgärder mot i har frågai vilka åtgärder jag avser stordriftav atl vidtaga för all molverka en forlsall ulveckling mol specialiseradslor- svinproduktion drift i svinproduktionen utanför familjejordbruket Utvecklingeninom fläskproduklionen har inneburii all huvuddelen av produklionen harflyttals från mindre jordbruk med blandad djurhållning till dels medelstorajordbruk med specialiserad produklion, dels ett relalivi lilel anlal mycketstora företag. Frän senare delen av 1960-talel lill har de förelag somproducerar mer än 3 000 slaklsvin om årel fördubblal sin andel av produklionen.Dessa förelag svarar f n. för omkring en fjärdedel av denna. 1972års jordbruksutredning har behandlat struklurulvecklingen inom vissa grenar avanimalieproduktionen. I fråga om slaktsvinsproduklionen bedömer ulredningen detnödvändigl atl i olika avseenden styra utbyggnaden. a. anser man att denlillgängliga produktionsvolymen bör styras till vad man kallar utvecklingsbaraföretag. Utredningen föreslår därför all slaktdjursavgifterna skall kunnadifferentieras med besvärande överskott De slörre förelagen fårdärigenom slå för en större andel av exporikoslnaden. Ulredningens belänkanderemissbehandlas f n. Regeringenavser alt förelägga proposilion om jordbrukspolitiken. Därvidkommer frågan om slyrning av svinproduklionen att las upp. HerrOLSSON i (c): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret, som jag finner varai huvudsak positivt vad gäller de synpunkler jag framfört i min interpellation. Svinproduklionenutgör nog den del av jordbruksproduktionen som lällasl går all omvandla fördrift i slora enheier. Samiidigl kan inom denna del av produklionen enraiionell hantering åsladkommas ganska lidigl, och de vinsler man uppnår vid enslörre drift blir därför väldigt små. Isvarel lar jordbruksminislern egentligen bara upp volymproblemali- ken, dvs. att det i ell läge med överskott är angeläget att begränsa della och atl de slora producenlerna därvid skall bära kosinaderna. Den lill gängliga produklionsvolymen bör enligl svaret slyras över lill ulveck- lingsbara förelag. Jag skulle i del sammanhangel vilja fråga vad jord bruksminislern lägger i begreppel utvecklingsbara förelag. Del vore li kaledes intressant atl något klarare få utrett vad "ett besvärande över skott" är. Del är ju försl vid elt besvärande överskott som jordbruks ministern menar all de här åtgärderna skulle sällas in. Nr 127 I inlerpellalionen har jag tagit upp några andra synpunkter pä fläsk- Tisdasen den produktionen.Om man, som det sägs i regeringsdeklarationen, skall salsa 10 mai 1977 familjejordbruket är det angeläget all se till alt man bevarar denna produktion som en del av familjejordbruket och all man inle bil för Om åtgärder mot bilsläller della ulanför. Del är vikligi också ur regionalpolilisk synpunkl, stordrift av eftersom i många av våra glesbygderfamiljejordbruket ulgör slommen Vadslulligen gäller sjukdomsfrekvensen i de slörre svinbesällningarna har delgjorls erfarenheter som man inle kan bortse ifrån. Del har visat sig varabesväriigl all hålla samma hälsolillslånd i de mycket slora besättningarna somi de mindre. kan vara betänkligt då man kanske måste öka insatserna avantibiotika och dä skadorna på slaklkropparna kan komma atl öka. Jag skullevilja fråga om jordbruksministern delar även dessa synpunkter och om han ocksåvill ta in dem i en bedömning som kan leda lill all man yllerligareunderslryker behovel av all bevara en slor del av fläskproduktionen inomfamiljejordbruket Jag trodde nog atl det framgick av del svar som jag har lämnal, men jagkan väl även här säga all jag i olika sammanhang aklualiseral de problem somsiruklurförändringen inom svin- och fjä-derfäproduklion onekligen ulgör. Jaghar sagl all del givetvis är önskvärt all lekniken ulnyujas för all förbilligaproduklionen. Men den koncentraiion lill ell fålal myckel stora enheier som ärpä gång inom dessa produktionsgrenar har avigsidor som det inte går atl blundaför - den rycker undan elt viktigt produktionsunderlag för familjelantbrukeloch har medverkat till att skapa ett överskottsproblem, vars koslnader fårbäras av hela jordbrukskolleklivet Man måste också komma ihåg atl ingen annaninduslriell produktion har motsvarande pris- och avsättningsgaranti. Jagerinrar också om atl det i regeringsdeklaralionen har framhållils atljordbrukspolitiken skall "inriktas på all familjelantbruket skall vara dendominerande förelagsformen". Och som jag ser saken innebär del bl. a. atlom vi skall kunna slå vakl om familjelantbrukels inlressen och ge del enmöjlighel all rationalisera så måsle vi se lill all marknads-ulrymmel päanimaliesidan inte tas om hand av storproducenterna. HenOLSSON i (c): Jag vill tacka jordbruksminislern för de här förtydligandena. Jag iroralt det är väldigt viktigt för oss all få höra delta från jordbruksministern.Och jag förväntar mig all dessa synpunkler också kommer fram i den proposilionsom kommer all läggas vad gäller jordbrukspolitiken. Överläggningenvar härmed slulad. § 12 Om förslag tillskydd mot trafikbuller Nr 127 Herr kommunikalionsminisiern erhöll ordelför all be svara i (c) anmälda inierpellalion, 1976/77:135, och anförde: Om förslag till i har i en inierpellalion frågai mig skydd mottrafik-om och i så fall när jag avser atl förelägga propositionmed buller anledning av trafikbullerutredningens betänkande. Trafikbullerutredningenhar i delbetänkandet (SOU 1974:60) Vägtrafikbuller föreslagil dels normer förfordons bulleravgivning, dels normer för högsta bullernivåer inom bostäder,arbetslokaler, undervisningslokaler, rekreationsområden och andra utrymmen därmänniskor normalt vistas. Somfru har framhållil i inlerpellalionen har belänkandel varit föremålför en omfattande remissbehandling. Remissinslanserna är genomgående posiiivalill ålgärder som minskar irafikbullerslörning-arna. Ifråga om ulredningens förslag lill normer för fordons bulleravgivning haremellertid från flera håll framhållils belydelsen av all normerna inle utformaspå sådant sätt att de kan komma att uppfattas som tekniska handelshinder. Vidarehar ett slorl anlal remissinslanser framhållil all frågan om kosl-nadsansvareiför bullerbegränsande ålgärder i irafikmiljön måsle lösas innan beslui omåtgärder fallas.