prot · G009143 · 1976-12-31 00:00:00 — Normeringsin-strumenteikommer de facto alt innebära en kraftig styrning av verksamheten och direklmotverka att en progressiv pedagogik utvecklas av typ lemastudier ochprojektstudier. Utskottet hävdar i sitt avslagsyrkande på vår motion att maninle vill försvåra för de studerande på folkhögskolorna atl söka till högreutbildning. Den argumentationen är inle bärkraftig, och detta påvisas myckelklart i bl. a. SFEF:s remissvar. Den skulle bli än mindre värd om man voreberedd atl ändra kompetensreglerna för antagning lill högre utbildning ienlighet med vad vi har förordat Beträffande normeringsinslrumenletmedger utskollel att del kan vara förenat med vissa svårigheter alt genomföradel men hänvisar till atl det används inom andra skolformer. Del faktum altnågot används på andra häll kan rimligen inle las som en garanti för att det ärbra. Tvärtom kan det vara så, att det borde avskaffas också där. Såtill talet om skoldemokratin! Jag har alllid haft svårt att förstå varförstuderande, i synnerhet vuxna studerande med kanske flerårig yrkeserfarenhet,i etl slag skall förvandlas lill oansvariga personer som det gäller atl ledaräll så snart de sätter sig pä skolbänken. För det är vad som gång på gång skernär man förvägrar de studerande etl reellt medbestämmande över sinarbetssituation. Det är vad utskottet föreslår i sitt avslagsyrkande på vårmotion. Alla fagra ord om medbestämmandelagar och annat inom arbetslivetförvandlas till lomma ord så fort vi kommer in på utbildningsområdet Här skallenligt socialdemokraterna och de borgerliga fortfarande gällabrukspalronprincipen. Vi föreslår i vär motion atl studerande, lärare och övrigpersonal skall ges elt avgörande inflytande över folkhögskolornas inre arbetegenom att man utser ett beslutande organ enligl principen "en människa -en röst". Samtliga grupper bör dock tillförsäkras en vissminimirepresentation, har vi sagt. Vi avvisar alltså förslaget om en uppdelningav beslutsfunktionerna på lärarråd och kursråd. Ipropositionen föreslås vidare att det särskilda statliga stödet lill frilidsledarulbildningenhöjs . Vi har inget atl invända mot det men anser all,eftersom staten på detta säll går in och stimulerar en viss yrkesutbildning,måste staten också la på sig ett ansvar för att de som genomgår denutbildningen får etl jobb som motsvarar den. bör alltså iegenskap av tillsynsmyndighet ges möjlighet att utöva en kontroll överdimensioneringen, så att inte verksamheten får svälla ut obehindrat Uppenbarligenär även utskottet bekymrat och skriver här, med en mycket glidande formulering,att noga skall följa utvecklingen. Vi anser att utskollelbort ta stegel fullt ut och klart sagt ifrån all SÖ måste ta sill ansvar i vadgäller dimensioneringen. Sammantaget,herr talman, anser vi såväl proposition som utredning otillfredsställande på enrad punkter. Vi accepterar inte den nya inriktning som man här slår in på ochsom innebär att folkhögskolorna kommer att omvandlas till kurshotell. Vi kräveren ny utredning, som också skall ta upp etl förstärkt statligt stöd tillfolkhögskolan. Slutligennoterar vi med tillfredsställelse alt utskollel i ett avseende följt vårmotion, nämligen atl extrastöd i fortsättningen skall utgå till språkligthandikappade elever. Meddetta vill jag yrka bifall till vår motion 1442, yrkandena 1 t. o. m. Hen ALEMYR (s): Jag skall bara la upp ett par frågor eftersom utskollel är enhälligtDel är frågor i anslutning till vad fröken har talat om. Del är dockingen polemik mol henne, därför att vpk inte har läst proposilionen och hellerinte utredningen och inle vel vad som står i den. Därför saknar jag anledningalt ta upp en debatt med vpk. Jag skall la upp ett par frågor av dem frökenHjelmslröm nämnde, därför atl de i den allmänna debatlen har varit föremål fördiskussion och en lång rad missförstånd. Fårjag först, herr lalman, säga att den folkhögskoleulredning vars betänkande ihuvudsak ligger till grund för propositionen var helt enhällig. I utredningeningick en representant även för folkhögskoleelevernas organisation. Folkhögskoleelevernafick genom sin representant i folkhögskoleutredningen praktiskt laget som deville på de fiesta punkter. Av det skälet är det ganska överraskande alleleverna därefter har startat en kampanj av den typ som förts. Det finns enförklaring, ärade kammarledamöter. Sedan utredningens betänkande presenteradesblev det som det ofta blir inom organisationerna en ny slyrelse - vpk togmaklen i folkhögskoleelevernas organisation, och dä passade i stort sellingenling i den utredning där man tidigare genom sin representant vunnit storaframgångar för sina synpunkter. Delfinns sålunda anledning att erinra om delta, herr talman, därför att man hargett ett intryck inför offentligheten av atl eleverna skulle havarit motståndare till de förslag som folkhögskoleulred- ningen har presenterat ochsom propositionen och utskottet nu föreslär alt besluta om. Fråganom elevernas omdömen har debatterats. Jag skulle vara glad, herrlalman, om folkhögskoleeleverna inte behövde ha några omdömen, om vi kundeavstå från dem. Men under utredningsarbetet skickades en enkät ul tillpraktiskt taget alla elever som då studerade vid svensk folkhögskola, ochnästan alla svarade. En förkrossande niajoritet ville ha kvar omdömena ochmenade all man behövde dem under vissa omständigheter. Därefter har riksdagenbeslutat atl folkhögskoleeleverna i en särskild kvotgrupp skall kunna sökatill högskolestudier. För att man skall kunna tävla med varandra om platsernaom det är trångt skall omdömena behållas framöver. Men för atl dessaomdömen skall upplevas av allmänheten som innehållande något värde måste man selill alt del finns rimlig möjlighel alt jämföra dem med varandra från olikaskolor. Det är det som är orsaken till detta normeringsinslrumenl, som skallutarbetas av i samverkan med skolorna och med elevernasjälva. Eleverna skall alltså få vara med och göra upp deltanormeringsinslrumenl, vars enda syfte är att göra folkhögskolornas omdömen såtillförlitliga alt allmänheten tror på dem. Uppriktigt skall sägas atl detförekommer fall då skolor ger omdömen pä rätt osakliga grunder för atttillfredsställa vissa önskemål. För att undvika detta och för all folk skalliro på omdömena har ulredningen, proposilionen och utskottet accepterat eltnormeringsinslrument Jag vill gärna upprepa atl jag tror alt omdömesgivningenkommer att avskaffas i framliden i folkhögskolorna. Men sä länge vi har denkvar och sä länge eleverna har en egen kvolgrupp när de skall söka tillhögskolestudier måste vi ha normeringsinslrumenlet Närdet gäller elevinflytandet är del angeläget att säga atl det genom hela dettabeslul vi nu skall fatta går som en röd tråd etl uppdrag åt skolorna själva atli många väsentliga avseenden forma sitt eget liv så som de vill göra det.Landstingen, organisationerna och andra huvudmän får själva i betydandeavseenden forma skolorna efter sitt eget tycke. När det gäller sättet på vilketelevinflylandet skall utvecklas är det en mycket stor lokal rörelsefrihet, menavgörande är atl riksdagsbeslutet kommer atl slå fast att det skall finnas ettbetydande inflytande frän de studerandes sida. Får jag bara citera trerader ur propositionen som utskollel instämmer "Folkhögskolan, i vars hela tradition endemokratisk grundsyn är förhärskande, bör utforma sina arbets- ochsamlevnadsformer så, alt alla berörda parter inbegrips i en demokratiskbeslutsprocess." Varjeförsök atl säga alt detta skulle innebära atl eleverna uteslängs från etlreellt inflytande är att förvanska verkligheten. Jag vill gärna från kammarenstalarstol säga att nu är det upp lill varje skola runt om i hela landet allutforma ell elevinflytande, så alt alla de som i olika egenskaper arbetar ifolkhögskolorna skall ha ell reellt inflytande på vad som förekommer - dedagsaktuella händelserna men också den mera långsiktiga planeringen av skolansarbete. Belräffandekursernas längd har det kanske inle observerats atl i det här förslaget måsteen folkhögskola ha tvä kurser pä minst , och del blir tillsammans etlminimum av . Enligt dagens förordning räcker det med 21. Det somhänder är egentligen alt det blir etl obligatorium för skolorna att föriängasina kurser, och del har man i den offentliga debatten inte observerat. Menäven här är det myckel viktigt att man inte tvingar på människorna andrakurser, eller längre kurser, än de känner sig ha behov av. Och del fina med detsom händer med svensk folkhögskola nu är all man anpassar regelsystemet så, kan utforma kurser såsom människorna behöver dem i den ort där skolanfungerar. I fråga om längd, innehåll osv. kan huvudmannen utveckla skolan iriktning mot det behov som i resp. folkrörelse eller landsting i organisationenupplevs som betydelsefullt Men för atl undvika - jag understryker del - alldel bara blir en kursgärd av del hela, finns det bestämmelser om att man måste hakurser av en viss mi-nimilängd. Jag tror att del är etl mycket betydelsefullt beslul som om kommer att fatta. Den fantastiska resurs som folkhögskolani är får nu förbättrade ekonomiska möjligheter och ökad rörelsefrihetDen har i svenskt folkbildningsliv spelal en utomordentligtbetydelsefull roll. Jag är övertygad om alt när riksdagsbeslutet har fatlatsoch kommer ul i livet, så kommer den svenska folkhögskolan även atlspela en avgörande roll när del gäller att hjälpa mäpga människor, som har haftsvårt att fä kontakt med studier, att få sådan kontakt. Det sker genom alla demånga studiecirklar som finns i folkhögskolorna, eller de korta kurserna, menockså genom de längre kurserna, som bl. a. i hög grad har lill uppgift allbereda studerande människor rnöjligheter att därefter komma in i högskolan. Jag ber altfä yrka bifall till utskottets hemställan. Fröken (vpk)kort genmäle: Jag tänker inte ta upp den falska historieskrivning om elevernasställningstagande som drog fram; den får slå för . Men det vap några andra punkter jag ville kommentera. HerrAlemyr hävdar att vi inte läst ulredningen. Del delar vi i så fall med mångalusen folkhögskoleelever runt om i landel. Jag uppfattade inle var en enda punkt kunde peka på alt elever runtom i landet, och vi, inte lästutredningen. Tvärtom bekräftade han ju vad jag tog upp - att detta beslutkornmer att innebära en förändring av folkhögskolornas verksamhel i riktningmot kortare kurser. Man kommer alltså all ta bort grunden för den bildningsverksamhetsom finns med de långa s. k. vinierkurserna. Man skall inte tvinga påmänniskor längre kurser än de vill ha, säger Men människornavill ju ha kvar de här länga kurserna. Och beslutet kommer inle alt innebäraatt skolorna kommer atl ordna 30-veckorskurser, vilkel bådeutbildningsministern och här påstår, utan det kommer tvärtom altbli elt antal 15-veckorskurser. Sedansäger atl studieomdömena helst bör avskaffas. Ja, men lägg då etlförslag i riktning mot detta! Såväl i propositionen som i utskottsbetänkandelgör man ju tvärtemot vad här säger, när man inför etlnormeringsinslrumenl byggt på studieomdömen som under en väldigl lång tidframöver kommer att styra verksamheten. När har tänkt sig alt mankan avskaffa studieomdömena, om man nu dessutom inför etl normeringsinslrumenl? () kortgenmäle: talar om alt jag skulle ha gjort en falskhistorieskrivning. Del är ett ganska allvarligt uttalande. Jag har italarstolen berättat all eleverna hade en representant i folkhögskoleulredningen,alt han på praktiskt tagel alla punkter fick som han ville och alt utredningensbelänkande var enhälligt när det lämnades. Är det falsk historieskrivning?Fröken skall vara vänlig och tala om vad del var som var falskt idet som jag sade. Man får inle använda kammarens talarstol till vilkauttalanden söm helst. Närriksdagen beslutar alt varje folkhögskola skall anordna minst två kurser om 15veckor vardera är det för all förhindra atl skolorna utvecklas lill kursholell.Del finns av de drygt 100 folkhögskolorna i några stycken där del variten tendens i den riktningen. De kan inle utvecklas tillkursholell utan måste ha kurser av en viss längd för alt därmed markera det somär elt traditionellt folkhögskoleinslag. Dessutomär del alldeles klart, vilket fröken inte känner till, atl det ute ide skilda skolorna funnits en påtaglig tendens i riktning mot allt fler ochfler studerande vid kortare kurser därför atl sädana behövs. Folkhögskolornagör en fantastisk folkbildningsinsats genom att i veckokurser, veckoslulskursereller månadskurser ge de människor en chans atl komma i kontakt med studier sominle haft det lidigare -hemmafruar som inte kommit loss från barnen tar med sigbarnen till skolan, där man ordnar barnpassning ål dem föralt ge dem chansen alt möta litteraturen, samhällskunskapen, de främmandespråken kanske i deras liv. Om fröken hade enaning om vilken fantastisk folkbildningsinsats folkhögskolorna gör skulle honinte hålla sädana anföranden som hon gjort . Delfinns, herr talman, ytterligare en upplysning alt lämna. har beslutatom högskolan i framliden. I det beslutet ingår alt folkhögskoleeleverna skallutgöra en särskild kvolgrupp vid ansökan till högskolan. Del beslutet innebärockså all man skall behålla studieomdömena. Det är alltså beslutat i riksdagenalt man skall ha omdömen. För framtiden hoppas jag atl man skall hittalösningar så all man kommer ifrån dem, men finns de därför atl riksdagenfattat etl sådant beslul. läget hade frökenHjelmslröm inget som helst annat yrkande än del Nr i övrigl ställde sig bakom. Fröken (vpk) kort genmäle: hävdade i sitt första inlägg att eleverna bakom utredningen. Då torde inte pä något sätt ha tagit del avden mycket omfattande elevopinion som har avvisat förslaget och propositionenpä de punkter som jag tog upp i milt första inlägg. Sedansäger att man vill förhindra atl folkhögskolorna utvecklas lillkursholell. Men då bör man väl i rimlighetens namn inle förkorta kurserna frännuvarande 21 veckors längd till 15 veckors längd. Sätill delta att elt antal elever söker till de korta kurserna. Jag har inteförnekat behovet av korta kurser. Jag sade tvärtom i mitt första inlägg, vilkelherr Alemyr uppenbarligen inte lyssnade på, att de korta kurserna fyller etlbehov - del visar inte minst elevutvecklingen pä dessa kurser. Men, sade jagockså, de korta kurserna får inle la överhanden till men för folkhögskolornasbildningsverksamhet Det är del jag menar att proposilionen innebär. HerrALEMYR (s) kort genmäle: Jag har i mitt anförande erinrat om atl eleverna hade en representant ifolkhögskoleutredningen, att denne elevrepresentant fick som han ville päpraktiskt tagel alla punkter och att utredningens betänkande var enhälligt Alteleverna därefter har ändrat uppfattning känner jag lill. De gjorde det när vpktog makten i elevförbundets styrelse. var eleverna med på noterna. Sedanbara en sak lill, herr lalman. är enligl förordningen minimumför folkhögskolekursernas längd. blir det 2x15. Del måste under allaomständigheter, fröken , vara mer än 1 X 21. Herr talmannen anmälde atl fröken alt till protokollet få antecknat all hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Hen i (fp): Man kan å ena sidan säga att del är en stor reform vi går all beslutaom . Å andra sidan kan man också påslå det motsatta. Litet förenklatskulle man kunna säga atl det nya i förslaget är att det inle är så mycket nytt Genomdagens riksdagsbeslut kommer folkhögskoleförord ning all avlösas. Om denna förordning är att säga alt del inte bara är åldern-snart 20 år-som gör alt det finns anledning lill denna förändring. Det har dessutom visat sig atl kursorganisationen inom folkhögskolan under framför allt del kommit all utvecklas efter delvis andra linjer än vad förordningen föreskrev. 2 protokoll 1976/77:143-144 Detraditionella sommarkurserna har försvunnit och vinterkurserna är ipraktiskt taget alla skolor långa. 1958års folkhögskolesladga stod inför sin avlösning , men som vi vet avlidigare debatter här i kammaren utmynnade de planerna i en utredning. i vårkom elt regeringsförslag och är vi redo för ett riksdagsbeslut Detförslag som vi har atl ta ställning till är atl betrakta som någol av eltramförslag, en ram som å ena sidan garanterar folkhögskolans frihet, å andrasidan vill värna om den tradition som folkhögskolan under sin hundraårigahistoria har format Detta markeras också i den målbeskrivning sompropositionen anger, nämligen att det även i fortsättningen skall varafolkhögskolans uppgifi atl främja allmän medborgerlig bildning. Utifrån dengrundsatsen skall folkhögskolan vara angelägen om att främja dellagarnaspersonliga och sociala ulveckling. Också det är en uppgifi som är etlfullföljande av en god folkhögskoletradilion. Proposilionenhar i alll väsentligt blivit mycket väl mottagen. De förändringar sompropositionen föreslagit i förhållande lill utredningen är klara förbättringar. Undermotionstiden har i väckts etl 20-tal motioner i anledning avproposilionen. Ett krav som togs upp i flera motioner var att den särskildaresurs som på försök skall utgå till skolor med handikappade elever även bordegälla språkligt handikappade elever. I det senare fallet rör det sig om ettfåtal skolor som har kurser för läshan-dikappade och andra språkligthandikappade. I motionerna yrkades att den s. k. försöksperioden om tre ärockså skulle omfatta dessa kurser. Som motionär är man givetvis glad över altutskottet tillstyrkt dessa förslag. Närdet gäller den ekonomiska delen sker en förstärkning. Vad som är intressant attnotera är alt det s. k. kringkostnadsbidragel har konstruerats om och byggtsin i den ekonomiska schablonen, som så starkt dominerar hela bidragsgivningen.Det är också med tillfredsställelse jag noterar alt de många framstötar somgjorts här i när det gäller folkhögskolornas möjlighetertill kurativa insatser, lill kontaktverksamhet med andra organisationer -främst då studieförbunden - och skolornas möjlighet alt ge yrkesorienteringfinns med som inslag i beräkningsgrunden för den ekonomiska schablonen. Utskottetställer sig enhälligt bakom propositionen i allt väsentligt. På några punktersker förtydliganden och i någol fall en förändring. Propositionensförslag om alt behålla de länga vinterkurserna understryks av utskottet medanledning av alt det rått en viss förbistring i debatten om de länga kurserna.Fröken tidigare inlägg i debatlen ger belägg för atl denförbislringen tyvärr ännu kvarstår. Utskollelmarkerar också folkhögskolornas nuvarande statsbidrags-täckning av kostnadernaför nedsättning av rektors undervisningsskyl-dighet Utskottet har utgått fränalt i fortsättningen skall kunna medge nedsättning i sammautsträckning som och alt statsbidrag skall ges försådan nedsättning. Belräffandeåldersgränserna bifalles propositionens förslag med det till-lägget atl ispeciella situationer skall kunna medge atl fler elever under18 år än 5 96 av elevantalet skall kunna delta i de långa vinterkurserna. Storungdomsarbetslöshet anges som elt sådant skäl. Beträffandeungdomar föreslår utskottet att skolorna ge« möjlighet att anordnaämneskurser . De som harfyllt 14 är skall kunna della i en kort ämneskurs, anordnad i samarbete medungdomsorganisation på skolorlen och i skolans lokaler - denna begränsning föratl skolans karaktär inte skall förändras, för vi skall inte glömma bort atlfolkhögskolan är en skola i första hand för vuxna. Utskottettillstyrker propositionens förslag om en minimiavgift förin-ackorderingskoslnader men vill ha en s. k. mjuk inkörning. Det innebär attutskottet anser alt stalsbidragsvillkoren är uppfyllda om de nya avgifternalas ut för kurser som startar eller . Deskolor som ligger utanför den gängse schablonen är bl. Finska folkhögskolani och Samernas folkhögskola i . Åtagandet för dessa byggerbl. a. på tidigare riksdagsbeslut. Det är i sak hell logiskt och riktigt attelt särskilt ansvar las för dessa skolor. Samernas folkhögskolaföreligger ett stort nybyggnadsbehov, och om man där skulle hamna i densituationen att man inle kunde komma i fråga på grund av deövergångsbestämmelser som föreslås kan det leda lill atl statsmakterna på grundav del huvudmannaansvar som de har i del här fallel måste göra en särskildsatsning. Närdet gäller schabloniseringen i övrigl av byggnadsbidraget tror jag att del ären riktig väg som har valts all ge folkhögskolorna möjlighet att själva påverkaockså sin byggaktivilet Men det kan flnnas anledning för statsmakterna attmycket noggrant följa utfallet av en sådan här scha-blonisering. Skulle deninte ge önskat utbyte finns det anledning alt återkomma i den delen. Folkhögskolan har givit både bildning ochutbildning. Den har varit med om att ge grundkunskaper åt dem som aldrig harfält chansen alt gå mer än sex eller i skolan. Den har givit underlagför studier ända upp på universitetsnivå. Folkhögskolan har också givit enmyckel god allmänorientering och en fin social träning. För detta har fordratsstor frihet och flexibilitet när det gäller all utforma både kurs- ochläroplaner. Därför ser jag med stor tillfredsställelse atl denna frihet ochdenna flexibilitet kommer att behållas. Del har krävt en skola med möjlighettill olika kurslängder, en skola där man har kunnat gå ifrån den gängseindelningen av studerande i klasser. Man har också haft en slark vilja atttillgodose individernas behov av och möjligheter till ulveckling. Del ärnågonting som propositionen och utskottet har tagit fasta på när man säger atlmålet skall vara alt främja deltagarnas personliga och sociala utveckling. Nr 143 Sammanfattningsvis kan jag säga all folkhögskolan ser ut atl också Tisdaeen den ''''amtiden bli ett andningshål i det i övrigl starkt uniformerade och 31 mai 1977 slutnautbildningssystem som vi har i dagens Skolsverige. --------------- ekonomikommer atl förstärkas och friheten garanteras. Folkhögskolan turensoch folkbildningens område förutsätts bli en viktig del i folk- Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan pä samtligapunkter. HenJOHANSSON i (s): Jag har inte för avsikt all ställa något yrkande i anslulning tilldetta belänkande. Atl ändra ett enhälligt ulskollsförslag är möjligt rentteoretiskt, men det är inte praktiskt möjligt Som motionär har jag emellertidanledning atl göra en kommentar lill utskoltels förslag. a. molionen 1425 yrkas avslag på propositionens förslag när del gällerstudieomdömen och del s. k. normeringsinslrumenlet Delär många som beklagar all utskottet inte ansett sig kunna medverka till altgöra folkhögskolan hell betygsfri. Detheter i såväl proposilionen som utskoitsbetänkandel att målet för folkhögskolanskall vara atl främja dellagarnas personliga och sociala utveckling. Del hetervidare alt del övergripande målet skall vara alt främja en allmän medborgerligutbildning. Och det heter - hell riktigt - atl del skall vara samarbete medstudieförbunden och alt folkhögskolan inle skall ge yrkesutbildning. Alltdetta har undersirukils av såväl statsrådet som utskottets ordförande, och jaglycker att detta är en fin och riklig ambition för den svenska folkhögskolan.Jag anser att man i en sådan skola inie bör ha några som helst graderingar aveleverna. En värdering av eleverna som utmynnar i "mindre god","god", "mycket god" och "utmärkt" studieförmågapassar liksom inte in i en folkhögskola av den typ som vi här har skisserat Vihar i molionen sagl alt det borde vara rimligt och möjligt all enbart ge ellintyg om genomgängen kurs. Ett sådant intyg kompletterat med en väl utbyggdstudievägledning borde vara elt bätlre underlag för eventuellt fortsattasludier. Vi har i della avseende fått stöd av en rad lunga remissinstanser, somslår folkhögskolan nära. Jag kan nämna , , SSU ochfolkhögskoleelevernas egen organisation, även om - som utskoltels ordförandemyckel rikligl påpekade - elevernas representant i ulredningen ställde sigbakom utredningsförslaget Del är beklagligt att eleverna nu efteråt har så allsäga kön över sin egen represeniani i utredningen. är del emellertid såalt det ankommer på varje folkhögskola atl själv besluta om man villha dessa studieomdömen. och har använls somargumenl för att man inte behöver ta pä denna fråga sä särskillallvarligt. Men frågan är om inte denna ordning medför