prot · G009145 · 1976-12-31 00:00:00 — Bankens procedurregler är emellertid så utformade all småvästeuropeiska länder som inle kan få någol som helst inflytande överIDB:s utlåning. Därför är del smått patetiskt när den borgerliga majoritetenlalar om hur som medlem i IDB aktivt skall verka för förändringar somfrämjar social och ekonomisk ulveckling samt ökad demokrati i Lalinamerika. Omden nya verkligen har den målsättningen för SverigesLatinamerika-politik, då är nog medlemskap i en av de sämsta metoderna föratt nå målet. De borgerligas försök inäringsulskottel att skriva en villkorsparagraf - där del sägs: "Ombankens politik inte blir sådan atl den befordrar långsiktiga förändringar ipositiv riktning bör detta, , föranleda att - ja, det är ingenting annat än en illusion. Och del inser nogockså de flesta i själ och hjärta. Formuleringens ändamål lär enligt uppgifi ipressen vara att rädda 14 centerröster här i kammaren. Del krävs inte mycketfantasi för alt räkna ul vad del skulle bli för konsekvenser för svensk handeloch svenskt företagande i , om in deklarerarsitt utträde ur IDB med motiveringen alt vi funnit atl banken inte verkar försocial och ekonomisk utjämning och ökad demokrati. Det vore intressant om någonav de 14 centerpartister, som lär ha skrivit brev till regeringen i den härfrågan, före voteringen här ville försöka reda ut hur del problemet skallklaras. Tillden retorik som skall rättfärdiga det svenska medlemskapet hör också frommaförhoppningar om all president intresse för de mänskliga rättigheterna skallförändra och IDB:s verksamhet. flnns det sedan elt år enrestriktion som säger alt representant i banken skall gå emol lån lillländer som systematiskt och grovt kränker de mänskliga rättigheterna. Del harinte hindrat IDB alt bevilja Chilejuntan nya stora lån. Det är bara tomt prat -för jag vill inte beskylla och andra för naivitet - när man somutrikesutskottets borgerliga majoritet knyter "betydandeförhoppningar" till en sinnesförändring i . Ansvarel för mycket av detpoliliska och ekonomiska elände som råder i Lalinamerika ligger ju hos och de nordamerikanska storföretagen. Svenska strävanden all slödjasocial och ekonomisk utjämning och ökad demokrati i Lalinamerika börnaturligtvis helst söka undvika atl la omvägen via USA-kontrollerade bankkontori . AllIDB-medlemskapet nu blir en realitet beror främst pä atl riksdagsgrupppå ett mycket märkligt säu helt enkelt struntar i sill partis kongressbeslut.Sä sent som - för mindre än etl är sedan - beslutade centerpartietpå sin riksstämma i alt säga nej lill elt svenskt medlemskap i . Eftersom en del centerpartister i den all männa debatten försökt bortförklara sin helomvändning med diverse egendomliga tolkningar av det här beslutet kan det vara skäl att här ciiera riksstämmans beslul. Det formulerades som elt svar på en motion som föreslog IDB-medlemskap för alt främja svensk export. Jag ciierar partistyrelsens yttrande: "Sverigeär inte medlem i (). harmedlemskap i banken varil begränsat lill regionens länder, men lill följd av enstadgeändring torde tolv i-länder utanför regionen komma altansluta sig till banken. Regeringen har ställt sig avvisande lill alt engagerasvenska biståndsmedel genom ett svenskt medlemskap, då bankens beslutsstrukturoch ullåningspolitik i väsentliga avseenden ansetts avvika från vad som bedömtsförenligt med mål och principer för det svenska utvecklingssamarbetet Sålundahar under 1970- talet en stor del avbankens utlåning varit koncentrerad till tre av de bäst ställda länderna iLatinamerika, nämligen , och . Bankens utlåning tillprojekl avseende s. k. social infrastruktur (utbildning, bosläder,vattenförsörjning etc) har stadigt sjunkil. har vidare haft starkainvändningar mol del för en internationell organisation unika förhållandet attetl enda i-land, , ensamt kan utöva vetorätt över beslul om utlåning frånbankens specialfond. Motdenna bakgrund finner partistyrelsen del inte lämpligt att för närvarandeinleda svenskt samarbete med den . Omutvecklingen skulle visa all den förändras i riktningmol vad som gäller för bl. a. den afrikanska - med bl. a. inriktning på defattigaste länderna - finner partistyrelsen alt en samverkan medInteramerikanska banken kan övervägas." Stämman beslulade bifallapartistyrelsens förslag. och , dä , kunde någon utveckling inom IDB i riktning mol ettökat stöd till fattigaste knappast registreras. Bland de ländersom på senare lid fält ökade lån frän IDB finns däremot flera av de allravärsta förlryckarregimerna, som i sin ekonomiska polilik kraftigt missgynnarde fattigaste folkgrupperna. Centernsstatsråd har tydligen lyckats fä tyst på 86 centerpartister, men dehar ännu inle lyckats övertyga alla partivänner ute i bygderna. Enledarkommentar ur Ung Center nr 1977 får illustrera stämningsläget inomdel största regeringspartiet: "Kampenmot IDB-medlemskap går vidare. Här följer några av de som uttalatsej mol IDB: ,, , , , , , ,, N:a , , , , , Stockholmsstad och län. Ekumeniskau-veckan, en rad ideella organisationer och många lokala CUF- ochcenlerpartiavdelningar har agerat mol svenskt engagemang i IDB. När (re)agerarriksdagsledamöterna (c)?" Omnågon enda av 84 centerpartister tänker reagera pä elt sätt som fårnågon betydelse så är sista chansen vid voteringen här . Imängden av uttalanden som visar atl den enhälliga riksstämmans beslut i juni1976 fortfarande har många anhängare inom skall jag nöja mig med attciiera ett som är riktal till oss riksdagsledamöter. Del antogs iår vid Vi Ungas förbundsstyrelsesammaniräde: "IVi Ungas programförklaring uttalas, 'att det för Vi Unga är självklart atl allafolks seder och levnadssätt - deras kulturer - måste kunna leva vidare. Därförska människorna i varje land själva få bestämma om sin egen framlid, ulan atlvara bundna lill främmande länder eller andra folks kulturer eller tro'. Detta är precis vad sominte kommer att bli fallet genom IDB:s (In- teramerikanskautvecklingsbanken) starka inflytande pä de latinamerikanska staterna. Genomsin verksamhet har IDB klart markerat vem man stöder. Banken är etl redskap förUSA:s utrikespolitik i . Banken används för atl stärka USA-vänligamer eller mindre fascistiska mililärjuntor. IDB kan alllsä ses som ett klarthinder för folk. Etlav många vaga argument i debatten har varil all fler latinamerikanska ländersjälva önskar medlemskap. Men det är ju inte folket som gett uttryckför denna önskan, utan regimerna. Helt förståeligt tackar inle dessa regimernej lill ytterligare pengar som förstärker för-tryckarsystemet. Frågan är ocksåhur skulle kunna påverka med av rösterna! Omallt vårt tal om solidaritet med fattiga och förtryckta folk i tredje världenska las pä allvar måste vi visa delta genom konkret handling. Förbundet vädjar lill samtligariksdagsledamöter atl besinna sitt ansvar. Kan man mena allvar med sittsolidaritetsarbete om man röslar för inträde i IDB, elt redskap för förtryck motarbelare och bönder i ?" Häri kammaren finns ledamöter som lill hade ledande funktioner icenterns barnorganisation . Har de ingenling här att sägaförbundsstyrelsen i den organisation som de väl fortfarande tillhör? Dethar ofta sagts alt debatter i plenum inte har någon effekt pä detfaktiska beslutsfattandet Var och en av oss vet redan före debatterna hur viskall rösta. Men debatterna under plena har en annan mycket betydelsefullfunktion, nämligen att inför allmänheten redovisa de argument och motiv somväglett ledamöterna i deras ställningstaganden. Jag har tagit med dessa längacentercital i förhoppning om att åtminstone några av de centerpartister som förmindre än pä riksstämman i sade ett klart nej lill IDB här öppet skall redovisa sina motiv för att nu lika klart och kompromisslöstsäga ja till IDB. Jag yrkarbifall till reservationerna. Föregående talare har visat att han är mer intresserad av partipolitikän av själva sakfrågan. Jagskall här själv deklarera varför jag kommer att stödja ulskottsmajoritetensförslag. Genomden strukturomvandling som gått igenom efler harvårt näringsliv blivit alltmer beroende av import och alltså alltmer beroendeav export för atl betala våra utländska skulder, för all fä balans iutrikesbelalningarna. EnligtSvante Iger i Sekretariatels för framlidsstudier projektgrupp "Sverigesinternationella villkor" står internationella svenska koncerner för överhälften av industriproduktionen i . nästan 30 96 av dessaföretags produktion i dotterföretag utomlands. De utlandsproducerandekoncernerna är dominerande i den svenska ekonomin. De svarade för40 96 av den svenska indusirins sysselsättning och för ungefär lika myckel avdess förädlingsvärde. drar slutsatsen alt vårt välstånd är beroendeav en trygg avsättning utomlands av svensk export. Detta innebär sårbarhet. DagAhlander beskriver i samma framtidsstudieprojekt ett olustigl scenario, därSverige är tvingat att slåss på de rikas sida i en tänkbar framtida konfliktmed u-väriden, som kämpar för att få mänskliga förhållanden. Vi är då genomvårt stora beroende av utrikeshandeln i en ännu sämre situation än mänga andrai-länder och har alltså mycket liten frihet att medverka till en rättfärdigare värld. Närvalde vi att bli så beroende? Om detta beroende är priset för välståndet,kanske det är för högt. Harvi frihet alt välja framtid? Det finns andra tänkbara utvecklingsmönster, där"self-reliance", en större regional självförsörjning, gör ländernamindre beroende och därigenom fria atl stödja andra folks kamp för frigörelse.En sådan förändring av vårt lands näringsliv har emellertid föga gehör ,då de flesta sjunger frihandelns lov och ser ökad export som svaret på snartsagt alla problem. Vi skulle behöva en genomgripande analys av dehandelssammanhang som vi är med i och en inträngande handelspolitisk debatt. Debattenvi för här visar tydligt vår dubbelmoral när det gäller förhållandel tillvåra medmänniskor i länder där många lever i fattigdom och förtryck. När vitänker biståndspolitik å ena sidan är vi överens om alt vårt agerande skallbidra till större rättvisa, mänskliga rättigheter ål alla och en ekonomiskutveckling som är socialt acceptabel. Men när det gäller handel å andra sidantycks inte samma villkor gälla. Iboken "Vad kan du och jag göra ät framtiden? ", som jag sammanställttillsammans med , skriver : "--- våraförelag har samma krav som andra länders företag på gynn samt investeringsklimat och politisk stabilitet ----- vi exporterar mängavaror som är så kvalificerade att bara ett litet fåtal kan köpa dem -våra förelag blir därför som de flesta andra i-länders beroende av atl dettafåtals köpkraft upprätthålls." I samma bok skriver ArneBigsten: "hardet- blivit allt mera uppenbart atl tillväxten ofta varit kombinerad medväxande klyftor mellan regioner och grupper inom de underutvecklade länderna. del fall har till och med den absoluta inkomstnivån för de fattigaste gällned. ----- Det finns en litenmodern sektor - ofta med en stor proportion utländskt kapital - tillvilken investeringar och tillväxt är koncentrerade. Produktiviteten växersnabbt inom denna sektor, vilket gör atl den ger en myckel begränsat bidragtill en ökning av sysselsättningen. landsbygden ökar därförirycket på den tillgängliga jorden, som dessutom är mycket skevtfördelad." 3 protokoll 1976/77:145-146 Medeller utanför IDB handlar svenska företag med , bådemed , och . Säo är enligt uppgift Ijärdeindustristad. Vilken roll spelar vi där nu? Bidrar våra förelags agerande tillatt de faltigas och förtrycktas kamp för etl rättfärdigt samhälle underlättas?Kommer de produkter vi tillverkar de fattigaste lill godo i första hand, ellerplaceras de hos de redan rika i den moderna sektorn? Hurlänge skall vi tillåta handeln och affärer atl ha sin egen moral, frikoppladfrån det större sammanhang de medverkar i? Om vi nu avstår ifrån alt söka medlemskapi IDB så upphör därmed inte vår handel med Lalinamerika. Vi är redaninblandade. Däremot kan del ställningstagande som utskotlsmajoriteten har gjortmed anledning av IDB innebära atl vi nu börjar moraliskt utvärdera också våraegna företags göranden och låtanden i Lalinamerika. Utskotlsmajoriteten säger:"Det är angelägel atl vårt ekonomiska utbyte med inle kanutnyttjas som ett stöd av regimer som del i vårt land råder stor enighet om altfördöma. --- Om förhandlingarnaresulterar i medlemskap måsle IDB:s fortsalla ulveckling noga följasfrän svensk sida. Som medlem i IDB måste aktivt verka för förändringarav bankens institutionella former och ullåningspolitik i sådan riktning atlsträvandena lill social och ekonomisk utveckling och ökad demokrati iLatinamerika får slöd från banken." IDBär också ett forum för diskussion om utvecklingsfrågor. har etl gottrykte i världen för att ibland framgångsrikt ha varil med och verkat förförändring i folkflertalets intresse. Skall IDB förbättras sker del sannoliktgenom diskussioner inom banken, knappast genom yttre tryck. Även om vårapraktiska möjligheter att påverka inte är stora kan vär guvernör i styrelsendock föra fram våra åsikter. Vidare kan vi instruera den exekutivdirektör somföreträder våra intressen all föredra vär mening, på samma sätt som vi nu gördet i väridsbanken. Våra möjligheter till inflytande beror på om vi kansamarbeta med likasinnade länder, så atl vi tillsammans kan påverkautvecklingen.. Genomdet förslag utskottets majoritet nu lägger, går del inle atl se ett medlemskapi IDB huvudsakligen som etl medel att skapa bättre förhållanden för våra egnaföretag i oberoende av poliliken där. Vi tvingas se vår roll somhandelspartners i elt utvecklingspolitiskl perspektiv. Den debatt som årligenkan följa regeringens redogörelse för utvecklingen och de aktuellaförhållandena inom bankens verksamhetsområde bör kunna skapa slörre klarhet iden roll vi spelar. i (s)kort genmäle: inledde med att säga alt jag tycktes vara mer intresseradav partipolitik än av sakfrågan. Ja, jag är faktiskt intresserad avpartipolitik. Det är ändå inom våra partier vi avgör frågor som dessa. Jagciterade högsta beslutsorgan, riksstämman, som för mindre än ett årsedan enhälligt beslulade i IDB-frägan. Att nu det siörsta regeringspartiet pä åttamånader gjort en helomvändning är sä anmärkningsvärt alt man har rätt atl häri kammaren fråga efter motiv och argumenl. Jag har inle fräncenterpartiels företrädare hört ett enda argument som motsäger det resonemangsom vid partistämman förde fram lill elt klart nej till IDB. Jag hörde hellerinte något sådant argumenl i långa anförande. Jaghoppas alt hon kan få fram något i en replik sä småningom. Fårjag bara ställa en personlig fråga till . Hur ställer till det nej till IDB som en enhällig ekumenisk u-vecka uttalade för en tidsedan? Hen () kortgenmäle: En myckel kort kommentar till yttrande. Det lär ha sagtsnågon gång i om en talare: Alt lyssna till honom är som alt titta nedi en ålakisla i mörkret tankegångar är ungefär likadana. Hon kaninte gå emot IDB därför att vi har för mycket export frän . Men sedanvänder hon pä del hela och säger: Genom alt medverkar lill all vi gårmed i IDB kan del spridas kunskap om alt det är en felaktig politik vi för.Genom en allians med får man tillfälle atl sprida kunskapen om !Del är en förunderlig tankegäng har. Lätmig bara säga att yttrade några ord som var mycket länkvärda. Honsade att vi har en dubbelmoral i värt resonemang. Ja, , och fruHambraeus är del mest lysande exemplet på denna dubbelmoral! FruHAMBRAEUS (c) kort genmäle: När u-veckans presidium tar avstånd från medlemskap i , , tar man därmed också avstånd från handeln med . Det stårtydligt uttalat: Svenska företag bör över huvud laget inte ha någon handel medLatinamerika. Del är ett mycket radikalt ställningstagande, och jag undrar omSture är beredd atl gä med på alt vi här i kammaren beslutar omnågonting sådant. Det är det enda logiska. Jagmedger, , atl de tankegångar jag log upp i milt föregåendeanförande var koncentrerade. Jag föreslår alt läser anförandetoch begrundar vad jag har sagl. Del här är en svår problemalik därför att vi ärmycket beroende just . Vi för med eller ulan IDB etl dubbelspel i världen.Den här debatten kommer kanske för framtiden all ha sin stora betydelse genomatt den visar att vi nu börjar inse att vi när det gäller handeln inle tar medsamma moraliska principer som vi anser att vi bör ta med när del gällerbistånd. Det är del som är dubbelmoralen, och jag tror att vi bör ha en åriigdebatt om de här frågorna för att komma till rätta med problemen och för atlinse vad del här dubbelspelet innebär för värt land. Hen i (s)kort genmäle: Den motion på cenlersiämman som avslogs klart och entydigt ochenhälligt argumenterade för IDB-medlemskap för alt främja svensk export. Delvar det enda argument som framfördes i motionen. Då var enigt. Nuför ett resonemang här som om hennes parti aldrig hade tagitslällning i den frågan, som om det vore en helt ny situation. Helt plötsligtblir exportberoende. Det tänkte man tydligen inte på . Baraen kort fråga. I näringsutskottets skrivning har man tagit in följande, somalltså innebär alt man sätter upp villkor: "Om bankens politik inle blirsådan alt den befordrar långsiktiga förändringar i positiv riktning bör detta-- föranleda attmedlemskapet omprövas." och andracenterpartister med samvele kommer atl motionera här i om ett ellerannal år om atl skall lämna IDB? Och , : Vad blirSveriges internationella anseende om vi agerar på del sättet, går in och ul iInteramerikanska ? Är del så man bedriver utrikespolitik? FruHAMBRAEUS (c) kort genmäle: kommer in på huroerhört komplicerad vår ställning är i världen. Jag kan självfallet inte svarapä hypotetiska frågor om hur jag kommer att motionera vid den förstaredogörelse som vi eventuellt får - om vi får någon redogörelse beror på om vibestämt oss för att gå med i IDB eller inte. Vad jag menar är att vi behöver enstörre debatt kring de här myckel komplicerade frågorna. Ni gör det för lättför er när ni gör det hela till en fråga bara om medlemskap i eller inte.Vi är redan med i ett orättfärdigt sammanhang i den här världen. I frågan om en svensk anslutning till IDB har del redan innan vi kommittill dagens överläggning förekommit en omfattande debatt. Det är bra att frågorgranskas. I andra länder har man fattat beslut om att gå med i IDB utan all delförekommit en motsvarande granskning. I t. ex. det nederländska parlamentet -socialdemokratiskt dominerat - var det över huvud taget ingen debatt när manför sedan bestämde sig atl gå med i IDB; alla partier var överens om detbeslutet I - för alt som exempel ta ytterligare elt socialdemokratisktstyrt land - röstade alla, utom den vänsterextremistiska kanten och Glistrup,för att man skulle gå med i IDB. Detär bra att vi har en sådan här debatt. Man kan emellertid möjligen fråga sigvarför vi inte hade en tillstymmelse till debatt t. ex. i samband med atlSverige för sedan beviljade exporikredilgarantier på i runt tal 500milj. till ett land som , som ju inte på någol säu kännetecknas avett upplyst försvar för mänskliga rättigheter. Det förekom över huvud tagetinte någon debatt om delta. Det vi nu diskuterar är ändå en satsning som ärmyckel mindre. Dennasatsning är i regeringens förslag bedömd mot bakgrunden av intresset alt främjasvensk export. Jag vill redan frän början säga att det för att vi skall kunnalösa de stora ekonomisk-politiska svårigheler vi står inför kommer att fordrasrejälare grepp än en sådan här åtgärd, men den är en bland andra. Hurkommer dä exporten alt främjas? Till atl börja med kommer det alt ta tid innanvi kan dra fördelar av ett sådant här medlemskap. Vidare kommer självfalleteffekten i hög grad att bero pä vilkel kostnadsläge häller sig med ijämförelse med andra länder. Men det finns i alla fall förutsättningar för altvi på delta sätt skall kunna förbättra vår export. IDBberäknas ha en total utlåning på . Dessa pengargår till projekt som bara lill en del är finansierade av denna bank. Den totalaulgiftsvolymen är alllsä betydligt mer omfattande än bankens kreditgivning. Omman inle är medlem i denna bank har man inte möjlighet att vara med ochkonkurrera om de olika anbud som det gäller. Det är alltså mol den bakgrundensom regeringens förslag är framlagt. Manskall också vara medveten om att dessa IDB-projekt inte bara skall ses som sådana.Det är i högsta grad sannolikt att många av de projekt som IDB är med ochfinansierar kommer atl bestämma valet av leverantörer lill en serie projekt somså att säga ligger runt omkring. Om man t. ex. får order pä att leverera entelefonanläggning behövs det, som alla vel, kringutrustning som skall levererasi ett senare skede. Helt avgörande för om man skall fä leverera dennautrustning är om man varit med från början eller inle. Dessa projekt har alltsåett referensvärde. Ställerman sig utanför skall man också vara medveten om att det är något av etlmarkerande av en avog inställning. Det är ju också avsikien med det hela. Detvore väl konstigt om det inte skulle uppmärksammas av de olika parter som ärengagerade i alt göra uppköp. Över huvud tagel skulle situation bliförsämrad om man inte är med i en organisation där faktiskt - det bör än engäng understrykas - alla västeuropeiska industriländer utom är med,flera av dem socialdemokratiskt styrda. intervju, som återges i , sade bankens chefni utanför skulle del kunna tolkas som något av en ovänlighandling mol regionen, för glöm inte att IDB är den mesl väletableraderegionala institution i som det råder full uppslutning kring. "Elt tecken på denna uppslutning - del har inte berörts i debatlen - äratl elt land som , som ju är vänsierstyrt, har sökt medlemskap ibanken. Det har tidigare förekommit ordväxlingarom hur del verkligen är meduppslutningen kring banken i . Jag tycker därför att det är ettintressant förhållande atl det hell vänsterstyrda söktmedlemskap i banken. Kommer kostnaderna för attgå med att bli större än de tänkta för- Till alt börjamed kan vi inle, vilket också har sagts här lidigare, precisera kostnaderna.Det kan vi göra först efter en förhandling med banken. Vi frän regeringen harbedömt det såsom riktigt alt ha denna diskussion, innan vi går till banken ochförhandlar om ett medlemskap, trols att det såvitt jag förslår skulle vara heltmöjligt alt inleda sådana förhandlingar med IDB, även om inle harfattat sitt beslut. Självfallet måste förhandlingsresultatet i efterhandunderställas . Hade vi förfarit så, hade vi bättre känt lill deverkliga kostnaderna. Vi har emellertid bedömt del såsom rikligare ochrimligare alt föra denna diskussion, innan vi lar etl sådanl steg. Nackdelen ärdock alt man inte har möjlighel all precisera kostnaderna. Närman bedömer kostnaderna måste man vara medveten om atl man faktiskt inte kangöra så som har framskymtat i diskussionen - jag tror att även inne på det - nämligen all man ställer de insatser som de länder har gjortsom gått med i banken mot den export som förekommit under mycket korttid . Del vore ungefär som om man gick till speceriaffären för att köpamat och, innan man ätit upp vad man köpt hem, förklarade atl del var enfruktansvärt dålig affär. Ungefär så tokig är den jämförelsen. Det är först iframtiden man kan avgöra utbytet av ett sådant här medlemskap. Viskall vara medvetna om att det har varil väldigl svårt atl sälja tillprojekt finansierade av denna bank, hell enkelt därför all den har haft kvoteroch tak för vad som varit accepterat belräffande icke medlemmar. Det går inteatl peka bakåt i tiden och säga att det var dålig försäljning redan innan deformella reglerna kom om atl man inte får leverera om man inle är medlem ibanken, eftersom det också fanns begränsningar imöjligheterna alt sälja. Närman bedömer kostnaderna skall man vara medveten om atl det enligt bankensregler är så att om etl land väljer att gå ur banken får landet tillbaka depengar som satsats i form av aktiekapital. Vidare är alt märka att när mansäljer till projekl inom ramen för denna banks verksamhet får man kontantbetalt Det är faktiskt inte alldeles oväsentligt i dagens läge. Om det i entidning stod atl ett svenskt företag lyckats få en order på leveranser för 100milj.