prot · G009117 · 1976-12-31 00:00:00 — Men med kommer vi att år mata in nya generationer ungdomar som behöverdetta starkare medel. Det är just det vi vill stoppa och försöka ge barn ochungdom elt annal alternativ än att fly bort från verkligheten med hjälp avnågonting som kallar sällskapsdryck. Språkbruket på dettaområde visar f. ö. en märklig utveckling : först skulle mellanöletvara en dryck till måltiden, sedan skulle det vara en dryck som var god och nuhar det plötsligt blivit en sällskapsdryck. HerrKRISTENSON (s) kort genmäle: Det är möjligt och t. o. m. myckettroligt att vissa ungdomar kommer all minska sin ölkonsumtion. Men vad kommerde att konsumera i stället? Jag tror att det även i de mycket unga åldrarnablir en ökad vinkonsumtion, och då har man ersatt en alkoholsvag dryck med enalkoholsiarkare. Man kan befara att bruket av narkotika och annal kommer altöka även i de unga åldrarna. i (c): Har vi möjligheter att i vårt land föra en framgångsrik alkoholpolitikeller befinner vi oss i den situationen att vi egenlligen bara har attregistrera skadorna och försöka förhindra att de blir alltför stora? HerrKristensons resonemang går ut på att ungdomarna alltid kommer att söka tillnågol som de kan berusa sig med - om vi lar borl mellanölet och försvårartillgängligheten till andra alkoholdrycker, söker sig ungdomarna till någontingannat som de kan berusa sig med, eftersom de tydligen skall berusa sig. Ombetydande kategorier av ungdomar har kommit in i det mönstret att de skallberusa sig - även i mycket unga år - och om strävan även hos de nyaungdomsgenerationerna kommer all vara att de åtminstone vissa kvällar i veckanskall berusa sig genom sniffning eller vad det nu är de får ta till, då är detklart att någonting av hopplöshet utbreder sig över framtiden. Men det är välinte på det sättet vi skall se den här frågan. Vivet att vi har fått väsentligt försämrade nykterhelsförhållanden bland storakategorier av vårt folk och speciellt bland ungdomen. Vi harunder också haft en väsentligt ökad alkoholkonsumtion. redan redovisat att vi har haft en försämring av nykterhetstillståndetpå så sätl att alkoholkonsumtionen per person har ökat. Det var ju ocksådärför som vi på sin lid fattade beslut om 1954 års alkoholpolitiska reform,vijken - det måsle vi nu konstatera - i stor utsträckning har blivit enbesvikelse. De lättnader i restriktionerna som har kommit därefter harytteriigare förvärrat situationen. Jag tänker exempelvis på mellanölsreformen. SomErik framhåller är ulskollel enigt på väsentliga punkter. Vi är enigaom alkoholpolitikens inriktning. Vi är också i stort sett eniga om satsningenpå information osv. Formellt är vi oeniga om anslagens slorlek för det närmastebudgetåret. Jagvill för min del inte polemLsera mol någon av punkterna i den socialdemokratiskaparlimolionen. Vad som sägs i dem är riktigt. Ulskollel konslaierar också allde inte strider mot vad utskottet har kommit fram till. Vad vi är oeniga om äri vilken takt medlen skall slällas lill förfogande. Ulskoltsmajoritelenhar utgått från att det nya alkoholpoliliska organet, med dessalkoholpolitiska nämnd, som sin allra närmaste uppgift kommer all ha att draupp riktlinjerna för att effektuera målsättning och inriklning avalkoholpolitiken och så snabbi som möjligl försöka uppnå reella resultat Det äralldeles uppenbart att det för detta ändamål kommer all erfordras mer pengar änvad som föreslås i proposilionen för det närmaste budgetåret, ett förslag sombiträds av ulskoltsmajoritelen. Men vi menar all socialstyrelsensalkoholpolitiska nämnd behöver för alt tränga in i problemen. Till ettkommande år måste slörre anslag ges, så att meningsfulla åtgärder kan vidtas ienlighet med riksdagsbeslutets intentioner. Vihar pekat på en del punkter i anslutning lill molioner, som jag någol villberöra. Del gäller t ex. roll i informationsfrågan. Det äralldeles uppenbart alt massmedia måsle engageras på ett annal sätl ialkoholpolitiken än den hittillsvarande inriktningen. Det har de senastedagarna givits några exempel på hur man har skött upplysningen, och vi vel hurdet var . Del enda intresset då kring alkoholpolitiken var om detskulle lyckas all i få majoritel för all slå tillbaka attacken motmellanölet. Det verkade som om den ena kanalen i TV var den främsta avmellanölels vänner, och den andra kanalen var i stort sell inte bättre. Vimåsle väl ulgå ifrån alt massmedia med sin enorma genomslagskraft skall kunnabidra lill att bekämpa alkoholbruket. underströk i sittanförande både den nuvarande och förutvarande socialministerns uttalande allalkoholfrågan är vårl slörsla olösta problem. Jag skulle kunna gå något längrelillbaka i tiden och hänvisa till statsminister , som med skärpafastslog della. Frågan är hela liden vilka framkomsivägarna skall vara för allminska alkoholbrukel hos del svenska folkel och framför alll hos dess ungdom.Del är klarl all Radio-TV härvidlag måsle föra ul en information i uppbyggandesyfte. Tyvärr har informationen från det hållet i stor utsträckning verkatneddragande. Vihar haft uppe frågan om all representationen vid kommunala och statligaarrangemang borde göras alkoholfri. Utskottet konstaterar att man knappast börlagstifta om detta men understryker med skärpa atl mycket stor återhållsamhetbör iakttas i fråga om alkoholdrycker vid representation. Ekonomiskt kanskedel inte spelar så förfärligt slor roll, men just själva sättet att uppträda ärav väsentlig betydelse. Det är klarl att det uppmärksammas hur kommuner ochstatliga organ sköter en sådan sak. Undersenare år har det skell en utomordentligt skrämmande utveck- 3 prolokoll 1976/77:117-118 ling vid s. k.personalfester. Man kan naturligtvis inte lagstifta bort missförhållanden pådet området, men det vore i högsta grad önskvärt att de som ordnar fester, inteminst folkrörelser av olika slag, skärpte sig vid sådana tillfällen. De flestamänniskor är organiserade'i en eller flera folkrörelser - jag tänker då påordet i dess vidaste bemärkelse. Man borde kunna ha roligt på en personalfestutan sprit. Vissa restauranger, som varit föremål för uppmärksamhet när detgällt hur de skött sina rättigheter, har hävdat alt de värsta ölägenheternauppstått i samband med personalfester. Vikan inte komma särskilt långl med alkoholpolitiken. Vi kan inle lagstifta framelt nyktert folk. Men med gemensamma ansträngningar och olika satsningar bordedet i alla fall vara möjligt atl uppnå betydande framsteg på vägen mot denärmaste målen: ungdomslivet bör vara nyktert, arbetslivet bör vara nyktertoch trafiken bör vara nykter. Om man kunde nå ordenlliga resultat på dessaområden skulle mycket vara vunnet. Jagskall göra några reflexioner i anslutning lill herrar ochKrislensons anföranden. höll en ingående betraktelse över öletunder förkrigsliden och framåt och spekulerade i vilkel öl vi skulle ha haft omvi inte haft ett andra väridskrig. Det är klart all man kan hänge sig åt sådanafunderingar. Men vem kan svara på det över huvud tagel? HerrSöderström talade vidare om den oro med vilken han kom hem lill väljarna eftermellanölsomröslningen förra årel, innan han fann alt de ingenling hade alterinra mot hans ställningstagande. Jag var på den andra sidan, ,men jag hyste ingen oro för att träda fram inför väljarna, och jag har intemoll någon krilik ulan ivärlom mycken förslåelse för vårl slällningslagande.Del Iror jag alt många andra har gjort också. Närdel gäller reklamfrågan, som både och log upp,är del i alla fall på det sättet atl vi hade mycket starka krav påett beslut i reklamfrågan, men regeringen hade då överlåtitalkoholreklamfrågorna lill den ulredning som behandlade tobaksreklamen. Viaccepterade därför i utskottet atl behandlingen av frågan fick anstå tilldetla år. I propositionen har dessa frågor inte lagils upp, men det var ändåkänt vid utskottsbehandlingen vad utredningens förslag innefattade, och vivisste ungefär hur frågan låg till. Majoriteten av oss i ulskollel menade altdet är rätt uppenbart alt man bör säga ifrån härvidlag. Ochjag måsle säga atl jag, när jag först läste den socialdemokratiska moiionen,med tillfredsställelse konstaterade atl var en av motionärernasom begärde förbud mol alkoholreklam. Men lyvärr står nu iulskottsbelänkandet antecknad som reservant och yrkar avslag på sin egenmolion. Viskall göra kraftfulla ingrepp mot konsumtionen, har det sagts. Och vi är ju iutskottsbetänkandel eniga om att alkoholbrukel måsle trängas tillbaka - alltsåalt konsumtionen måsle minska. Men sedan vill man i slor utsträckning intevara med ens i de ganska blygsamma försök som görs, ulan man säger hela liden:Nej, del här får ske på någol annal säll - inle så som majorilelen vill. Manförsöker alltså komma undan för tillfället genom atl säga att del här får viskjula på framliden. Jagtror ändå att vi skall göra klart för oss, som framhöll, au om viinle vill vidta mycket långt gående åtgärder - alltså införa enförbudslagstiftning, vilket vi vet att det inle finns gehör för hos svenskafolkel - måste vi söka oss fram genom satsningar på olika åtgärder, som var försig kanske inle är så särdeles imponerande och inte tillräckliga men som i allafall samfällt bör kunna leda lill att vi vänder ulvecklingen, vänder den trendmol en ständigt ökad alkoholkonsumtion med åtföljande utomordentligtallvarliga skador som vi har bevittnat . Jagskulle i det sammanhangel vilja hänvisa till löpsedeln för en av våra slörreveckotidningar - en löpsedel som för ovanlighetens skull verkarvara hell riktig. Där görs påpekandet all alkoholskadorna vållar en för tidigdöd för 5 000 personer åriigen. Detta är alltså en av de verkligt slorafolksjukdomarna, och del är ändå en folksjukdom som vi i stort sett kännerorsakerna lill. Vi borde då också kunna enas om metoderna för att bringa dessaenorma skador tillbaka. Det gäller inle bara dem som direkl dör avalkoholskador, ulan det gäller också all den andra nöden, alla de andrabekymren och besvärligheterna det åstadkommer och som är av den art att vi påallt sätt måste samla oss för alt med de medel som står till buds försöka rättalill förhållandena. Med detta yrkar jag bifall till skatteutskottets hemställan på samlligapunkter. () kortgenmäle: Jag skulle kanske ha sagt "en viss spänning" i stället för"en viss oro". Mitt yttrande har tydligen orsakat en viss oro. Vikommer emellertid inle ifrån att meningarna är delade i de här frågorna, och dåfinns det också anledning att ge uttryck för detta. Det finns kanske ocksåanledning alt inte låsa fast sig i sina positioner, så att man inte i vissutsträckning kan pröva nya vägar. fick jag, och jag förmodar även övriga ledamöter, ett brev frånGävleborgs nykterhetsförbund. I sitt ullalande till skriver förbundetbl. a. följande: "Vi står inför ekonomiska och mänskliga problem av enormvidd, vilka utgör ett allvariigt hot mol del sociala utvecklingsarbete somunder 1900-talel varit föremål för våra gemensamma ansträngningar. För attvända denna ulveckling krävs djupgående åtgärder inom många områden.Halvmesyrer har tidigare visal sig verkningslösa och kommer naturiigtvis allså vara även i fortsältningen." Härrör del sig alltså om elt nykterhetsförbund som är litet kritiskt mot den fördaalkoholpolitiken. Är det då underligt all jag som lekman kan framföra vissakritiska synpunkter? Vad man saknar är kanske en litet mer öppen deball, litetmera förståelse för andras uppfattningar och litet större förmåga atl kunnaändra på sina ställningslaganden. Beträffandereklamfrågan och mitt ställningstagande härvidlag, som berördes av herrAndersson i , vill jag framhålla att jag ställt frågan: Vad vinner vi påalt gå ifrån regeringens förslag? Enligl min mening vinner vi inte någonting.Jag har inte fått något svar som föranleder mig all ändra uppfattning. Vivinner, som sagt, ingenling på all frångå regerings förslaget, och därför harjag reserverat mig. HerrKRISTENSON (s) kort genmäle: I börian av sitt anförande sade i alt jag i mittanförande uttalat alt ungdomen dricker för atl berusa sig. Jag hoppas alt herrAndersson läser protokollel, för där kan han finna all jag aldrig yttrade deorden. Jag sade all när ungdomar, och även äldre för den delen, samlas är de ibehov av en sällskapsdryck. Då är ölel den svagasle drycken. Tas det bort ellerförsämras så att del inte är smakligt, ersätts den sällskapsdrycken medstarkare drycker eller med narkotika. Atljag står bakom reservalionen men inte nu vill införa reklamförbud beror heltenkelt på att det är fråga om en parlimolion. Eftersom jag tillhör vår gruppstyrelseskrev jag under motionen, men jag har både i gruppstyrelsen och på vårlgruppmöte förklarat, och också fåll del godkänt, alt jag i den delen icke kanfölja vår partimotion. HerrANDERSSON i (c) kort genmäle: Vad beträffar del senasi sade konstaterar jag detfaklum att han står bakom partimotionen, där del yrkas att reklamförbud skallinföras. Någon annan reflexion gjorde jag inle. HerrKristenson påpekade sedan alt han inle sagl att man dricker för all berusa sig.Han talade om sällskapsdrycker och sade all man kan lillgripa narkolika ochsniffning som ersälining för mellanölet Jag kan emellertid inle länka mig gör detta i den sällskapliga tillvaron, utan avsiklen måste väl vara atlförsälla sig i någol slags verklighetsfrämmande tillstånd. citerade ett ullalande av ellnykterhetsförbund, men jag kan inle förstå all della var någonling alt åberopamed anledning av hans inlägg här . I själva verket ägnade sig herrSöderström åt att gissla både tro och velande på detla område, men av hansanförande fick jag faktiskt inte klart för mig om han representerar del enaeller del andra - eller intetdera. () kortgenmäle: Till i ber jag alt få säga att de som vill berusasig och berusar sig så ofla och så mycket som det här gäller är missbrukare,och ell vissl antal missbrukare kommer vi alllid all ha i vårl land. Om dendryck som de berusar sig med förändras, så alt de inle kan använda den ifortsällningen, kommer den att ersällas med någonting annat. Mol den bakgrundenhar jag sagl alt det då är risk för alt man i störreutsträckning övergår till starksprit, knark och sniffning. vill jag frågaherr i : Kan i garantera all det efterden icke kommer all ske någon ökning av knarkmissbruket och sniffningenbland ungdom och andra i vårt samhälle? HerrSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: Jag beklagar atl iKnäred missförstår mig. Det är inte min mening att skapa sådana missförstånd.Vad gäller min ställning så tillhör jag inte någon som helstytteriighetsriktning utan tror att jag intar en räll moderai ståndpunkt ifrågan. En sak tycker jag i alla fall all åhörarna borde ha fåll klar för sig,nämligen att jag inte tycker om förbud i sådana här sammanhang. Jag tror överhuvud laget inte på förbud. i (vpk): Alkoholens roll som samhällelig skadefaklor är enorm, och omfattandenyklerhetspolitiska ingripanden är motiverade. Men som väntat föreslås iregeringens proposilion inga sådana ingripanden av belydelse. Därför yrkar jagredan nu bifall till vpk-molionen 1537 i de delar den inte har tillstyrkts avutskottet Alkoholskadornasomfallning i vårl samhälle har belysts i många olika sammanhang. Alkoholenbidrar till sjukdom och död, lill självmord, trafikdödsfall och drunkningar.Alkohol är också en väsentlig bidragande orsak till sociala skador i form avstörda hemmiljöer, våldsbrott och svåra ekonomiska problem. Menalkoholfrågan kan inle frikopplas från klassförhållandena i samhällel. Trotsall hög konsumlion av alkohol är vanligast bland höginkomsttagaredrabbas arbetarklassen värst av alkoholskadorna. Alkoholen har i praklikenblivit elt hjälpmedel i samhällets utslagnings-process. Alkoholproblematiker urarbetarklassen ställs ofta utanför arbetslivet och berövas rätten lill en godbostad. blir de ofla föremål för åtgärder från sociala myndigheter,medan god vård undandras dem. Samhälletsloppar ges möjlighel all supa under arbetstid på skattebetalarnas bekostnadmedan däremol en arbetare kan avskedas om han luktar sprit på jobbet Samtidigtsom man ofta inom den härskande klassen ondgör sig över alkoholskadorna harman ingenling emol de profiter och skatteinkomster som blir följden av en ökadalkoholförläring. Inga restriktioner får ifrågasätta representationslunchernaeller höginkomsttagarnas "rätt" alt få lillgång till sprit ulanalllför långtgående restriktioner. Ialkoholpolitiken finns främsi två linjer, den alkoholliberala och denhelnyktra. Målet för alkoholliberalerna är ett alkoholskadefriii samhälle. helnyktra betraktelsesättet fördöms allt bruk av alkohol, och målsättningenär ell alkoholfrill samhälle. Delär inte riktigt, som alkoholliberalerna säger, att missbruk endasl beror påbakgrundsfaktorer. Alla som brukar alkohol riskerar all komma in i ellberoendeförhållande till medlet. Används alkohol som flyklmedel kommerkonsumtionen efter hand alt öka och därmed risken för beroende. Självfallet ärden grundläggande frågan för samhället att man skall förbättra livsmiljön ochdärmed undanröja faktorer som befordrar alkoholmissbruk. Därför räcker det intemed alt bara söka angripa bakgrunden, åtgärder måste också sältas in molsjälva medlet och den sociala iradilionen. Min mening är allalkoholliberalernas tes "frihet under ansvar" inte hållet Den hållerinte därför atl del i verkligheten inte rör sig om något fritt val under ansvar.Det fria valet sätts ur spel av en överväldigande stark alkoholtradilion, ochframför allt sätts det fria valet ur spel för ungdom och människor med socialasvårigheter, de sociala svårigheter som frambringas av delta samhälle. Vadgäller den helnyktra ideologin, som till stora delar måsle vara den riktigamålsättningen, måste del också riktas kraftiga invändningar. De som företräderdenna riklning i dagens samhälle tenderar att i alllför hög grad söka lösningenpå alkoholproblemen hos den enskilda människan och hennes beteende, och de taringen eller myckel ringa hänsyn till de bakomliggande faktorerna. Enmoraliserande inställning till akohol och alkoholmissbrukare är den allmännaattityd som är förhärskande. Vaddet egentligen enligl min mening är frågan om är att alkohol-och drogmissbrukmåste angripas vad det gäller både de bakomliggande sociala faktorerna ochsjälva medlet. Ingreppen måste finnas intill dess vi har format samhället såatt friheten under ansvar kan vara en realitet. Frånarbetarklassens synpunkt har man alll all vinna på en minskadalkoholkonsumtion. Alkoholen försvårar klasskampen för alt förändra de socialavillkoren för arbetarklassen, och missbruket förhindrar i många fall socialtoch politiskt medvetande. Arbetarrörelsenhar ell tungt ansvar. Men det har missbrukats. Det kan aldrig i kampen motalkoholmissbruk räcka med all kämpa för förändringar i samhällel som minskaralkoholmissbruket För under liden kommer det kapitalistiska samhällel allutsätta alla för utarmning på alla områden, arbetslivet, boendet, fritiden. Denkullurella utarmningen är katastrofal. Kampenmot alkoholmissbruk är klasskamp, som allt annat i vårt samhälle. För allarbetarklassen skall kunna stå emol denna utarmning måsle hela arbetarrörelsenrida spärr mot den kapitalistiska kulturella utarmningen på alla områden. Menarbetarrörelsens egna organisationer, som skulle kunna vara utgångspunkten förelt sådant försvar, dvs. alla folkrörelser, har givit upp, och de driver sinverksamhet på del kapitalistiska samhällets villkor. Del framkommer oflavittnesbörd om hur del i de politiska och fackliga leden och folkrörelserna iövrigl finns ett omfallande alkoholmissbruk, och det finns heller ingel slörremotstånd mot alkoholtraditionen. Del gäller förarbetarrörelsen all inse alkoholmissbrukets faror, ställa upp en egen linje för attinom sig minska bruket av alkohol, inse och fostra alla i arbetarrörelsen allinse att alkohol och droger bara är en verklighetsfiykt som kan skadaarbetarrörelsens egen styrka. Delär då helt obegripligt att ledande socialdemokrater återigen ger sig in i enöldebatt om tiondels procent i stället för att med kraft driva framförändringar i alkohollradilionerna och la itu med de bakomliggande orsakerna.Arbetarrörelsen har ett tungt ansvar. För hos kapitalintressena finns del ingetslöd att hämta när det gäller alt på allvar bekämpa alkoholmissbruket Samtidigtsom arbetarrörelsen bekämpar alkoholmissbruket måsle krav slällas på samhället.T. ex. har vpk i motion 1537 föreslagil all del anslag till somskall ökas med 2 milj. kr. mycket väl kan disponeras av , meninte för informationsverksamhet, utan för all utveckla en konsultverksamhet ochvara kommunerna behjälpliga med att ulveckla planer för hur fritidsmiljöernaskall kunna förbättras. Som en konsekvens av della bör också regeringenutarbeta ett förslag lill en generös bidragsgivning för atl göra det möjligtför kommunerna att genomföra byggande och drift av kulturhus, allaklivitetshus,kvar-lerslokaler och liknande för all ge framför alll ungdomen lillgång lillposiiiva frilidsmiljöer. Denna verksamhel bör utvecklas för att kunna ulgöra enbeiydelsefull del av den statliga alkoholpolitiken. Somdel påpekas i proposilionen måste en avgörande del av alkoholpolitiken utgörasav arbetet på att förändra dåliga arbets-, bostads- och frilidsmiljöer, och mankoslar också på sig i propositionen atl antyda effekterna av social ochekonomisk ulslagning. Vi kan från vpk:s sida inle underlåta att i detsammanhanget erinra om alla de förslag, som ställts från vårt parti under årenslopp och som syftar till just sådana positiva förändringar som propositionenframhåller vikten av. Mentyvärr framstår uttalandet i proposilionen som tomt tal, eftersom det handlarom politiska beslut på dessa områden. Och har man inte visal någonöverväldigande vilja alt förändra det som kallas bakomliggande faktorer. I detsammanhanget framstår motiveringen i reservalionen 2 som rena utmaningen.Moderaterna har väl varil de, som minst värnat om alt förbällra debakomliggande faktorerna och som gång efter annan yrkat avslag på arbetarnasförslag om förbättringar. Jag har lidigare påpekal all propositionens förslag inte är särskiltgenomgripande. Jag tycker att de är torftiga och dåligt underbyggda. Dettagäller i hög grad uppfattningen atl prishöjningar har en återhållande effekt påalkoholbruket. Det har ännu inte påvisats all så verkligen är fallel. Vad somdäremot är uppenbart är att prishöjningarna ger ett ökat utrymme åt en svartmarknad för handeln med alkoholhaltiga drycker. Vpk anser att prishöjningar börutmönstras som alkoholpolitiskt instrument tills det kan anses klariagt vilkaeffekter priserna har på alkoholkonsumtionen. Man kan i annat sammanhangdiskutera frågan om prissättningen på rusdrycker, men del bör inte göras underskenet av att det handlar om åtgärder med alkoholpolilisk syftning. Delär bra alt ulskotiet kommit fram till alt spritservering i samband medteaterföreställningar inte skall få förekomma. En sådan skulle bara motverkaalla alkoholpolitiska inlressen och stärka alkohollradilionerna. Likaså är detbra att all reklam för alkoholhaltiga drycker förbjuds. Reklam föralkohol kan bara ha ett syfte, nämligen all öka konsumlionen. Betecknandeför svensk alkoholpolitik är öldebatten. Det är klart att mellanölets införandeförvärrade läget. Det har utvecklats en ny alko-holkullur bland ungdom -mellanölskuliuren, som gåll alll längre ned i åldrarna. Föregåendeårs beslut drevs fram av främst helnyktra del, som kundemobilisera en stor opinion på sin sida därför atl så många sågmellanölseländet. Därvidlag riktades hela nykterhetsde-batlen in på att alltvar mellanölels fel. De bakomliggande orsakerna - ungdomens torftiga fritid,arbetsförhållandena för ungdom, bristen på utbildning och dåliga socialamiljöer - nämndes bara i förbigående i deballen. Den nu föreliggandealkoholproposilionen kan inte heller visa på några kraftfulla åtgärder på deltaområde. Om mellanölets borttagande skall få någon effekt, måste kraftfullaålgärder vidias på andra områden . förblir tydligen allt somlidigare, förutom all man får ell svagare öl.