prot · G009136 · 1976-12-31 00:00:00 — Den nya bostadsbristen kommer i första hand atl drabba unga familjersom skall bilda egna hem och belalningssvaga grupper som inte kan ge sig in ihusaffärer. Brister och orättvisor slår hårdast och mest direkt mot dem som harminst bärkraft. Bristpå bosläder för de bosladssökande, brist på arbete för byggnadsarbetarna ärsåledes vad vi kan se framför oss. Jämsides med delta stiger byggkostnaderna på ellvåldsamt och okontrollerat sätt. Inle ens under den s. k. Koreakrisen på1950-talet var kostnadsutvecklingen för bostadsbyggandet så våldsam som nu.Kostnadsstegringarna betyder med gällande låneregler atl stora belopp måstelånas upp lill oförskämt höga räntor. Detta driver i sin tur upp kostnadernaytterligare. Åretsavtalsrörelse ser inle ens ut all kunna ge kompensation för de hyreshöjningarsom skett under del . Hur skall del då inle bli ?Redan nu vet vi all både privata fastighetsägare och allmännyttigabostadsförelag ligger i startgroparna med nya hyreshöjningskrav från den 1oktober eller . De allmännyttiga bostadsföretagen liggerredan tidigare med ett redovisat underskoll på ca . per kvadratmeter, somman inle kunnat la ut helt enkelt därför all man inle bedömt del som socialtmöjligt. Ännu svårare blir det säkert . Hyresgästernas motstånd mot nyahöjningar ökar också i samma takt som de blir medvetna om orättvisorna, omhandeln och spekulationena på bostadsmarknaden. Dådet gäller vanliga hyresgäster-lönarbetare finns det inte utrymme förytteriigare prisstegringar på de verkliga nödvändighetsvarorna: mat, kläder ochbostad. Regeringen måsle enligt min mening snabbt vidla sådana åtgärder all dennuvarande hyresutvecklingen stoppas och att man kan pressa nedboendekostnaderna. Tillfälligaåtgärder i form av hyresstopp och särskilda bidrag till allmännyttigabostadsföretag måste kombineras med höjda bostadsbidrag och med långsiktigaåtgärder, bl. a. i form av en kraftig sänkning av bosiadsränian och störrerättvisa mellan olika boendeformer. Avinterpellations- och frågesvaret framgår all regeringen inte är beredd attföreslå något hyresstopp eller i övrigt la några initiativ för all stoppahyresutvecklingen och sänka hyrorna. Utöver beskedet om all låneun-deriägethöjts för de bostäder som skall nyproduceras, som är positivt och bra med tankepå nyproduktionen, ger svaret nära nog uttryck för tillfredsställelse med deförhållanden som vi har. Somstöd för uppfattningen att allt är ganska bra och att några ingripanden mothyresutplundringen inte behövs mobiliseras olika argument. Både nuvarande ochtidigare hyreshöjningssyslem tas fram och bruksvärdesystemet redovisas somnågot positivt och bra, medan hyresregleringen görs lill det onda som harorsakat skador som ännu inle övervunnits. Vad som i sammanhanget glöms bort äratl bruksvärde-systemet i praktiken innebär en nära nog fri hyresmarknad ochmedför en ständig, snabb hyresstegring i de privatägda husen.Bruksvärdesys-temei kan emellertid, som vi kommunisternaunder föreslagit, förbättras. jämförs med de nyaste och dyraste lägenheternahos de allmännyttiga företagen och ändå kan privatägarna lägga sig litet högre.Ofta kommer dock ingen jämförelse till stånd, utan fastighetsägarna får igenomsina höjningar. har de privata fastighetsägarna inle samma socialaoch allmänna kostnader som de ail- Nr 136 männyltiga. De kan också utnyttja skatlelagsliflningen till att höjasina 23 mai 1977 """ heller inte redovisas är alt de allmännyttiga bostadsföretagens --------------- självkostnader är resultatet av vinster i olika led innan och vid husens åtgärder mot tillkomst. hyreshöjningar Detär klart all bruksvärdesystemet kan och måste förbättras, så länge som vi har del kvar. Mensådana förbättringar löser inle problemet med de skenande hyrorna ochhyresgästernas underläge. Höjda bostadsbidrag löser inte heller problemet, ävenom de för vissa hyresgäster medför viss lättnad. De grundläggande orsakernamåste angripas. Dessa är en alU brutalare mark- och fastighetsspekulation,monopol inom byggmale-rialseklorn, ökade räntor, höjda avgifter för bränsle,vatten och avlopp samt ökade underhållskostnader. Det måste bli etl stopp förde skenande hyrorna. Därför kräver vi kommunisternas sidaen prisreglering som resulterar i ett effektivt hyresstopp. Därefter är, somjag redan tidigare något varit inne på, bl. a. följande insatser nödvändiga fören sänkning av de redan alltför höga hyrorna. Sänkt och låg, fast ränta påbostadslånen och en statlig bosiadsbank. Brytande av monopol och karteller inombyggmalerialindustrin. Stopp för mark- och faslighetsspekulation.Hyresgästkonlroll över förvaltning och förändringar. Uppdelningen av boendemellan rika och falliga områden - där de rikare alllid kan välja först och desämst lottade inte ens accepteras i de sämsta hyreshusområdena - äralarmerande. Hyresrätten måste ges minst samma subventioner som äganderätten.Alla tomma lägenheter måste anmälas lill bostadsförmedlingen och alla slagsvärdar skall ha skyldighet all anla dem som anvisas av förmedlingen. Isitt svar uppehåller sig slatsrådet vid effekterna av den tidigarehyresregleringen och vill göra gällande atl det var hyresregleringen som sådansom orsakade hyressplillringen och den svarta handeln med lägenheter. Dennaslutsats kan inte delas av dem som seriöst följt utvecklingen påbostadsmarknaden och av alla dem som lack vare hyresregleringslagen lyckadeshålla stånd mot fastighetsägarintressen som gick ul på all man ville slänga hyresgäster om de inte betalade vad man ville ha. Denstora hyressplillringen finns inle och har aldrig funnits bland vanligahyreslägenheter, utan denna splittring finns som bekant framför allt då delgäller villor, andelslägenheler och i viss mån bosladsrälislägen-heter. Genomden hyres- och bostadspolitik som den gamla regeringen förde , ibästa samförstånd med och , lades grunden till de stora orättvisorvi nu har på bostadsmarknaden. Del gäller bl. a. orättvisorna mellan olikaupplälelseformer, den hastigt ökande boendesegregationen och spekulation ochsvarihandel med fastigheter och lägenheter. Den borgeriiga regeringenfortsätter atl falla undan för de s. k. marknadskrafterna, ja, den underlättarännu mer för 22 dessa krafter. Ett uttryck för detta är förbättringen av villkoren förprivata intressenter päbostadsmarknaden genom införande av fördelaktigare länevillkor. Hyresutvecklingenvållar den allra största oro. Under senare lid har hyrorna stigit mer än andrakostnader för hushållen - detta trots atl vi vet att många allmännyttigabostadsföretag går med föriusler. Förhandlingshyrorna har satts med klarthänsynslagande till bostadssociala synpunkter och krav. De privatabyggmästarna och fastighetsägarna däremot gör stora vinster ochfastighetsspekulationen frodas. Generösa ränleav-dragsregler gör del billigtför höginkomsttagare att bo rymligt i nybyggda villor. Begränsade bostadsbidragbetyder dy rt boende för låginkomsttagare i hyreshus, där bostadsytornadessutom har krympts under senare är. Såhär kan det enligt min mening inte få fortsätta. Man borde exempelvis kunnakompensera den senasle lidens kostnadsstegring med ränte- och amorieringsfrialån, precis som regeringen gjorde under 1950-lalets "Koreakris". Manmåsle subventionera de allmännyttiga bostadsföretagen, så att åtminstone derassociala kostnader läcks in. Skapa rättvisa i boendet genom lika villkor förolika boendeformer, t. ex. genom ändringar av regler för ränteavdrag ochskatter! Men gör del innan vi får en total segregation i boendet! 1väntan på sådana här åtgärder är det som vi från vpk kräver prisstopp påhyrorna. Den pågående reallöneförsämringen gör det här ännu mer angelägel. Den ohämmade spekulationen i fastigheter och lägenheter som florerarmåsle hejdas, sade bostadsministern . skäl till att folkvill bo i småhus är att detta är ekonomiskt mer fördelaktigt, sade hon vidareoch menade att det måste skapas ekonomisk rättvisa mellan olikaboendekategorier. Jag har inte skäl att tro att statsrådet har en annanuppfattning i de här frågorna, men min fråga måsle bli: När kommer sådanaförslag lill åtgärder, som utan tvivel skulle ha en gynnsam inverkan på vanligahyresgästers hyror? - Tyvärr finns del tecken på att man i stället tänkerfortsätta på den inslagna vägen med "fri konkurrens" och ökat utrymmeför de fria marknadskrafterna som något slags lösning på problemen. Sedanen lid tillbaka pågår en ganska intensiv debatt om vår bostadspolitik motbakgrund av de kraftiga höjningarna av boendekostnaderna. En rad förslag harställts i debatten i syfte att stoppa denna utveckling. Jag har nämnt några avde förslagen i mitt anförande. Deltagare i debatten har bl. a. hävdat atl densociala bostadspolitiken eller vad som återstår av den nu äventyras om man inlesnabbt vidtar kraflåtgärder från samhällets sida. Kännerinle statsrådet sådan oro och är ni inte beredd att medverka till föreslagnakraftåtgärder? Låt mig som bakgrund få visa på några samband och fakta när det gällerhyreskostnader och bostadspolitik. Kapitalkostnadernasandel av kostnaderna i genomsnitt är och den andra delen utgördrift, underhåll och bränsle. Om produktionskostnaden för en fastighet ökarmed ökar kostnaden för den enskilde med /m men kostnaden församhället med nära /m'. Om marknadsräntan ökar ökar kostnaden förden enskilde inte alls utan samhället lar på sig kostnaden som utgör ungefär20 kr./m. Delhär är effekter av det system vi har - att staten kraftigt subventionerarkapitalkostnaderna. Del talas här väldigt myckel om låg bo-sladsränta, och jagvill faktiskt påslå atl vi har en låg bostadsränta. I ett nyproducerat hus ärkapitalräntan första året . Det skall jämföras med räntan pä marknaden somrör sig upp emot 9-10 96. Till det här kommer naturligtvis också effekterna avbostadsbidragen. Vikan titta litet grand på hyresutvecklingen under 1970-lalet. Om man jämförkonsumentprisindex med bostadens pris finner man alt konsumentprisindex ökatnästan exakt lika mycket som kostnaden för bostaden. Då har jag tittat påbostadens andel i konsumentprisindex. Tittarman på bostads- och hyresundersökningarna, som kanske är en bättre mätare,visar det sig atl bostadskostnaderna har ökat mindre än konsumentprisindex hargjort. Även inflyttningshyrorna har stigit mindre än konsumentprisindex. Dettalas ganska mycket här om vinster som uppstår i byggproduk-tionsledet. Läl migbara till del säga alt vi har en hel del företag som inle har målsättningen attgå med vinst, t. ex. de allmännyttiga bostadsföretagensbyggproduktionsavdelningar. Vi har vidare det fackför-eningsägda BPA. Del flnnsingen anledning alt tro att dessa kunnat visa någon annan utveckling än vad somgäller andra byggföretag. Jag tycker att man överdriver när man talar om enbyggprisutveckling liknande den som rådde Koreakris. Vi hargjor,t myckel stora undersökningar innan vi höjde lånetaket föregnahem och för hyresrätts- och bostadsrältshus. Vi kan inle få de siffrorsom återges i den allmänna debatten bekräftade, och samma sak gäller det lägesom skildras från talarstolen. Låt mig dock säga atl jag är lite oroad över denprisspridning som är på väg ut över landet. Därför har vi också låtitlåneunderlagsgruppen fä etl särskilt uppdrag att utreda och titta på enskildalåneobjekt med höga överkoslnader. Den skall försöka få fram vad dessa berorpå. Ett sådant material kommer vi att få fram . När vi sedan serorsakerna får vi naturligtvis också överväga vilka åtgärder vi skall vidta. Förstora delar av marknaden har vi ett förhandlingssystem, i vilket hyresgästernaär mycket kraftigt involverade. Vi har för avsikt att lägga fram ettlagförslag om rätt atl över hela marknaden föra förhandlingar medfastighetsägarna. Jag tycker all detta är en bättre form av kontroll än att haetl oformligt hyresstopp. Vad är det då som drabbas i första hand? Jo, servicenoch underhållet av lägenheterna. Jag är faktiskt naiv nog all tro atthyresgäster är beredda alt acceptera en viss hyres- höjning, om de därmed kangaranteras all få etl ordentligt och gott underhåll samt fullgod service försina lägenheter. HerrClaeson var inne pä risken för en bostadsbrist och han sade alt del redan i dagfanns en öppen bostadsbrist. Ja, på vissa lokala marknader finns tecken därtill.Men vi skall då komma ihåg att vi i landet fortfarande har ganska mänga tommalägenheter. Låt mig säga alt den höjning av lånetakel som regeringen vidtog förnågra dagar sedan har gjort del möjligt för kommuner, byggföretag och andra allnu fortsätta med en produktion av framför allt flerfamiljshus. Regeringengjorde ju en differentiering mellan hyres- och bostadsrätt samt egnahem, bl. a.mot den bakgrunden alt höga överkostnader drabbar hyresgästerna hårdare. Meddet beslut regeringen fattal är problemet med överkoslnader i stort sett borta. Hen LÖVENBORG (-): svänger sig med en massa siffror i detta sammanhang. Dessakan i och för sig vara intressanta men de gör inte hyresgästerna särskiltmyckel gladare och de ger inle heller någon som helst antydan om alt man ämnarvidta några åtgärder för alt pressa ned hyreskostnaderna. Hon gör någraallmänna konstateranden av de fakta som råder. Det är klart att byggmonopolensinflytande över hela bostadssektorn spelar sin roll för såväl BPA som andra ifråga om bostadskostnaderna. Att de påverkar också de allmännyttigabostadsbyggnads-företagen är ganska självklart. Jagvill konstatera alt inle heller andra anförande ingav något somhelst hopp om åtgärder - tyvärr. Den oro som visas från hyresgästernas sida ärbefogad. Det är inle bara vi som påtalar de höga bostadskostnaderna. Omökningen nu ligger på samma nivå som under kan jag inte bedöma , men även pä fackligt håll reagerar man mot de stigande byggkostnaderna. Jaghar här ett litet klipp ur Byggnadsarbetaren nr 14, 1977. Där gör tidningensamma konstateranden som vi gjort här från talarstolen. Tidningen säger, atlde kraftigt ökade byggkostnaderna snabbi driver oss mot en ny bostadskris.Vidare heter det: "Vad beror dä de våldsamt höjda byggkostnaderna på? Ja,del är en fråga som t. o. m. experterna än så länge bara har teorier om. "Deras slutsats lyder ungefär så här: För det första kan man med mycket enklaräkneexempel bevisa arbetarlönernas oskuld i sammanhanget. De lar 20 procentav byggnadskostnaderna. "Om män förutom medellöneglidningen (12 procentunder 1976) räknar med en extra löneglidning på i byggbranschenbetyder det ändå bara en procents ökning av byggkostnaderna. - Del är populärtatt skylla på lönerna och del är också lätt alt säga alt det är byggmaterialensutveckling som orsakat de höga byggnadskosinaderna. Men den kostnadsökningenhar varit jämn och var gynnsammare 1976 än året innan. Detmåsle alltså finnas ytteriigare faktorer till kostnadsstegringen just nu.Misstankar finns om oskäliga vinster, om alt entreprenörer drivit Om åtgärder mot hyreshöjningar upp anbuden och spekulerati inflationen efler regeringsskiftet." Detär slutsatser som man drar också på annat håll och inte bara från vår sida,nämligen atl byggkostnaderna stiger på ett högst oroväckande sätt. Jagbesökte en familj i en förort till . Jag blevbestormad av frågor om det fanns några riksdagsförslag om alt göra boendetbilligare. Visst finns det riksdagsförslag, men såvitt jag kan se ingaregeringsförslag. För den familjen tog hyran nästan hälften av de pengar manhade att röra sig med. svar här ger verkligen inle någontröst till den familjen. Jag tror att regeringen har goda skäl alt uppmärksammaden rörelse, den hyreskampanj som är pä gång i skilda delar av landet. Denbottnar i en djup vrede över det rofferi och den utsugning som hyresgästernablivit föremål för. Bosladsminislern och regeringen i sin helhet bör ta dennastämning på allvar och fundera över vad man kan göra för alt ta ett samlatgrepp för atl komma fram till den goda bosladssociala målsättningen, nämligenall ge alla en god bostad lill rimligt pris. Nuantyder t. o. m. i debatten atl hyresgästerna kanske kan accepteranya hyreshöjningar under vissa förutsättningar. Jag skulle nog vilja säga atlför de allra fiesta börjar måttet vara rågat. Man klarar det inle längre ochman går till attack mot hyreshöjningarna på ett sätt som bör kännas som etlobservandum för regeringen. Det ställs krav på en ny bostadspolitik på ettmyckel skarpare och hårdare sätt . Hen (vpk): En jämförelse med priserna under Koreakrisen när det gällerbyggmaterial är enligt statsrådet inte befogad. Men om man larsiffrorna från och jämför dem med siffrorna ,där det föreligger material från statens pris- och kartellnämnd, visar det sigatt den kostnadsutveckling vi nu har är lika allvarlig som den underKoreakrisen. Mellan1972 och ökade priserna på byggmaterial med , och under sammaperiod ökade den allmänna prisnivån med 47 96, dvs. en ungefär 25 96 störreökning pä byggmaterial än på andra varor. Den här enorma prisstegringen kundeockså ske irots att de flesta byggvaror som bekant var prisstoppade understörre delen av 1974. Itakt med alt priserna inom byggmaterialindustrin skjutit i höjden harbostadsbyggandet privaliserats, och detta är etl direkt resultat av atl andelensmåhus ökat på bekostnad av andelen flerfamiljshus. I början av 1970-taletsvarade småhusbyggandet för ungefär 30 96 av bostadsproduktionen ochflerfamiljshusen för . är förhållandet del omvända. o. m. högre än 70 96. Enligt den senasle uppgift som jag sett är andelen 7696. Deallmännyttiga och de kooperativa bostadsföretagen svarade 1970 för 54 96 av deltotala antalet färdigställda lägenheter, dvs. 1974 hadeandelen minskat till , och har de privata byggarnas andelav lägenhetsproduklionen ökat. utgjorde deras andel , och 1974 varden uppe i 59 96. Småhusproduktionen är som bekant till ihänderna på privata byggherrar. Jaghar velat nämna de här siffrorna för atl litet grand illustrera vad jagtidigare varit inne pä, och i någon mån också för all bemöta vad statsrådetanförde i sitt senaste inlägg. Det är myckel allvarligt att produktionen avhyreslägenheter har sjunkit drastiskt, dvs. den produktion som domineras av deallmännyttiga bostadsföretagen. De allmännyttiga bostadsföretagen kan på grundav monopolprisbildning inom material-och byggnadsindustri samt på grund avhöjning av energipriser och kommunala taxor inte hälla en socialt acceptabelhyra trots självkostnadsprincipen. Klämda mellan monopolföretagens profitkravoch hyresgästernas krav på en överkomlig hyra har de fått en allt sämreekonomi och ett minskat inflytande på bostadsförsörjningen. Det här är en av deutvecklingstendenser på bostadsmarknaden som jag verkligen tycker borde ingeockså regeringen en viss oro och som borde föranleda den att vidla även andraåtgärder än att höja länetaket för nyproduktionen. Lätmig sedan säga att det ändå måste vara oroande om konsumentprisindex och andrapriser än de som ingår i detta har stigit lika myckel -jag säger"om", eftersom del litet grand är beroende av hur man mäter del.Hyran är ju den hushållskostnad som har ökat mest, enligt deuppgifter som finns. Dessutom är de fiesta hyror högre änmaximibeloppet för hyresbidrag, vilket gör all bostadsbidraget inte ökar dåhyran höjs. sade alt jag anförde siffror som inle skulle göra någonmänniska glad. Också jag träffar ganska ofta hyresgäster -jag skall på torsdagbl. a. ta emot några hyresgäster från - och jag vet att människor oftablir litet gladare när man redovisar sädana här siffror. Del seglar nämligen idebatten omkring ganska mycket uppgifter som inte har verklighetsunderlag. Närman också visar på hur stora subventioner av skattemedel som samhället betalarför bostaden i form av räntebidrag, bostadsbidrag och annat och dessutom talarom vad vi i detta ekonomiska läge vill prioritera på skatteområdet, börjarmänniskor att länka efter om debatten skall föras efter de grunderna i stället.Vad är det mest angelägel all satsa på med skatterna? Är det alt sänka hyror,alt se lill att daghemsplanen verkligen följs upp, att garantera åldringarnassjukvårdsplalser osv.? Del är den debatten man skall föra. Vi är totalt överens om alt en sådan situation som förelågunder skall undvikas, med de enorma sociala problem som följde avbostadsbristen, bl. a. att människor inte kunde bilda familj och att familjernavar trångbodda. Låt mig dock erinra om den ansvarsfördelning mellan stat ochkommun som finns i bostadspolitiken. Staten ställer upp ramarför hur mycket som får byggas och ställer även upp med lån medan kommunerna haransvaret för genomförandet, dvs. vad som skall byggas samt när och hur delskall ske. När det gäller den del som staten svarar för finns det ingarestriktioner för en ökning av bostadsbyggandet i förhållande till dagensigångsättning. Vi har dessutom i stort sett anpassat de statliga länen ochlånetakel till den kostnadsutveckling som har ägt rum. Jagförstår också att människor som får sin hyra höjd upplever höjningarna somganska stora. Hyror höjs i regel en gäng per är och det blir därför ell störrebelopp. Det framgår dessutom myckel klart av de avier som de får hur storhöjningen och förändringen är. Därför är det naturligt alt det i etthyreshöjningssammanhang blossar upp en diskussion om frågorna: Är dettavettigt? Är det rikligt? Vart går pengarna? Jagtycker det är viktigt atl hyresgästerna, när de får den förhandlingsrätt somdel är avsikten atl lägga fram förslag om, har möjlighet all själva gå in ochbilda sig en uppfattning om vad höjningar beror på och vart pengarna går. Detkommer också alt bidra till en bättre förståelse för bostadspolitiken i stort. (-): talar om prioriteringar, och det är naturligtvisförnuftigt. Man måsle prioritera ett samhälles resurser. Men jag vill nog integå in för den prioritering som statsrådet syftar på, nämligen om man skallbygga mindre eller satsa mindre på barntillsynen eller åldringsvården för attkunna satsa mer på bostadsbyggande och fä ned hyrorna. Jag skulle kunna länkamig alt göra en annan prioritering. skall den borgerliga regeringen snartpressa fram ett beslut om atl anslå under enfemårsperiod till militära ändamål. Jag tycker del är en dålig prioritering avsamhällets resurser. Där skulle man kunna ta åtskilligt, bl. a. för att användatill åtgärder för att sänka hyrorna. Kostnaden för exempelvis ett Viggenplanräcker till alt bygga ungefär 40 barnstugor, har man räknat ut. Jagsade atl sifferexercis inle gör några hyresgäster glada. Det trorjag att jag kan hålla fast vid. får regeringen besök av endelegation från . Jag vill nog gratulera , om ni kan göra dendelegationen särskilt glad genom alt återupprepa alla de siffror som vi här harfått lill livs. Det är folk frän en växande opposition som anser alt nu måsleman göra något mot de ständiga hyreshöjningarna. Blir det besked delegationenfår lika magert som del vi fält är jag alldeles säker på all vreden inlekommer all dämpas ulan ökas bland hyresgästerna. tror jag också alt delär nyttigt och nödvändigt. Det är den ulomparlamentariska kampen som måsteförstärkas och reaktionen bli så mäktig all det kan tvingas fram åtgärder motspekulation och rofferi. Jag tycker atl svar visar all detinte finns någon annan väg atl gä än all förslärka opinionsrörelsen. Hen (vpk): Jag skall la upp två av de argument som har anfört. FruFriggebo sade dels alt hyresstoppet inte skulle vara någon bra metod för althålla tillbaka hyreshöjningarna, dels all effekterna av bostadsbidragen skullevara så gynnsamma. Föratt börja med det sista argumentet så är det väldigt många barnfamiljer ochväldigt många hyresgäster över huvud laget i vårt land som inte kan dra någonnytta av ökat bostadsbidrag i samband med atl hyrorna höjs, därför atl derashyror redan är så höga alt de har uppnått det tak, varöver man inle kan fånågol ytterligare bostadsbidrag. Del är också därför som jag har velat förafram kravet om en höjning av bostadsbidragen. Kravetpå hyresstopp ser vi som ell led i kampen för en ny bostadspolitik. Vi ser delalltså som en temporär åtgärd och som ett medel att åstadkomma något annat ochnågot bättre. Vi menar atl kommunerna inte kan ta på sig kostnaderna förhyresstoppet - apropå den fördelning som här sist talade om. Delkan de inle göra bl.