prot · G009100 · 1976-12-31 00:00:00 — Överläggningenvar härmed slutad. Föredrogs konstitutionsutskottels betänkande1976/77:31 med anledning av propositionen 1976/77:75 om ändring i vallagen(1972:620) avseende utlandssvenskarnas rösträtt jämte motioner. I propositionen 1976/77:75 hade regeringenföreslagit att anta elt inom juslitiedepartementet upprättat förslaglill lag om ändring i vallagen (1972:620). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "F. n. gäller attutlandssvensk, dvs. svensk medborgare som inle är bosatt här i landet, ärröstberättigad vid val lill om han har varit kyrkobokförd här någongång under de senast förfiutna sju kalenderåren och i övrigt uppfyller devillkor som gäller för rösträtt. I propositionen föreslås alt lidsgränsenavskaffas. Enligt förslaget blir det alltså likgiltigt när utlandssvensken varkyrkobokförd här." I della sammanhang hadebehandlats motionerna 1976/77:1390 av i m.fl. (s),vari yrkats att skulle avslå propositionen, och 1976/77:1417 av herrWerner m. fi. (vpk), vari föreslagils sådan ändring i 4 kap. 11 S vallagen altlidsgränsen för rösträtt, för medborgare som ej var bosatt i riket, sänktesfrän 7 är lill 5 är. att med avslag på motionerna 1976/77:1390 1976/77; 1417skulle bifalla propositionen 1976/77:75. Reservation hade avgivits av herrar iTrollhättan, i , i och , fruCederqvist och samt i (samtliga s) somansett all utskottet bort hemställa atl med bifall lill molionen 1976/77:1390skulle avslå propositionen 1976/77:75 och molionen 1976/77:1417. Hen iTrollhättan (s): Del finns en mycket enkel utgångspunkt när man skall avgöra vilka somskall ha rösträtt. Man kan helt enkelt förklara att alla medborgare skall harösträtt. Med den sammanbindning mellan rösträtt och valbarhet som vi har iSverige kan detta resonemang fiyttas över även till valbarhet. Dennakonstruktion är emellertid omöjlig. Och såvitt jag har mig bekant tillämpasden inte heller i något land. Man har i varie fall en lägsta gräns för rösträttoch valbarhet. Närdet gäller utlandssvenskarna gör även de borgerliga två inskränkningar. Denena är all de ställer upp som villkor atl utlandssvenska medborgare en gängskall ha varil kyrkoskrivna i . Del har tidigare funnits motioner, därdet förklarats alt en sådan inskränkning strider mot demokratin. Denandra begränsningen är att rösträtt endast gäller och sålunda intekommuner och landstingskommuner. inneslöt kraven även dessa. Manskulle få utöva rösträtt i den kommun där man sist var mantalsskriven. Tydligenhar nu detta krav blivit ointressant efter kammarreformen. Manhåller inte heller i övrigt på borgerligt håll strikt på principen att rösträttoch valbarhet skall bygga på medborgarskap. Man godtar alt invandrare somuppfyller vissa villkor skall ha rösträtt och valbarhet även om deinle förvärvat svenskt medborgarskap. Motdenna bakgrund är del egendomligt att man på borgerligt häll är så angelägen omatt la bort den tidsgräns vi nu har för utlandssvenskarnas rösträtt och somutsträcktes så sent som i Ool, Är man då inte medveten om de underliga ochutmanande konsekvenserna av ett sådani beslut? Man borde vara det efter all denundervisning vi har meddelat . Härfår exempelvis personer som pä 1920-lalel utvandrade till ochsedan dess varit bosatta där men av någon anledning bevarat sill svenska medborgarskapplötsligt rösträtt till den svenska . Det naturliga för dem är atlpåverka förhållandena i sin nuvarande hemkommun, i staten och iUSA i dess helhet genom all rösta på kongressmedlemmar och på president. De ärför sina livsvillkor på ett helt annat sätt beroende av de beslul som fattas iden amerikanska kongressen än i den svenska . har blivit ettfrämmande land för dem. Men de fär möjligheter att påverka kammarens sammansättningoch därmed den svenska politikens utformning. Är inte detta underiigt? Vikan som ett andra exempel länka på dem som är missnöjda med den skattepolitiksom den svenska har beslutat och som därför bosatt sig i länder somde upplever som skatteparadis. Är det inle underligt all sådana som övergettSverige av dessa skäl skall få genom sin rösträtt påverka politiken här trotsatt de sedan några årtionden är bosatta i ett annat land? Deblir också valbara till den svenska . Man kan bo i ett annat land ochvara svensk riksdagsman, om man en gång varit kyr-koskriven i . Eltparti kan sätta upp en känd utlandssvensk för att locka andra utlandssvenskaratt rösta på partiet. Det finns några bosladsband. En ledamot kan boi eller . Han kan flyga därifrån eller och återvända . Är inle detla underiigt? Detkan uppstå något svenskt missnöjesparti som blir företrätt iriksdagen. Ledaren kan demonstrera mot genom att bosätta sig i ettannat land. Han förlorar inle sitt riksdagsmandal. Är partiet tillräckligtstarkl kan han bli omvald vid ell par lillfällen och leda sitt parti från sittidealland. Är inte detta underiigt? Mankommer troligen all anklaga mig för all ägna mig ät skräckmåleri. Givetvishoppas jag all det aldrig i vår svenska riksdag skall sitta ledamöter som ärbosatta utanför landets gränser. Den ordning de borgeriiga nu genomför öppnaremellertid en möjlighet för detta. Framför allt ger den rösträtt ätutlandssvenskar som bott utanför . Mankommer som svar på mitt anförande också att mana fram bilden av svenskamedborgare som trots alt de emigrerade har bevaratsamhörigheten och kontakterna med . Även jag har mött sädanautlandssvenskar. En del av dem har kunnat bevara kyr-kobokskrivningen härhemma. För andra har del varit omöjligt. Närdet gäller personer som kortvarigt bosätter sig i andra länder och som man kanutgå ifrån återvänder till , anser vi socialdemokraterdet rikligt att de behåller sin rösträtt. Däremot anser vi det vara fel atlalla utlandssvenska medborgare skall ha rösträtt. Därför sätter vi entidsgräns. Jagär medveten om att del bland dem som utesluts frän rösträtt genom dennatidsgräns kan finnas personer som har en stark anknytning lill och välkänner de svenska förhållandena. punkter vore det riktigaatl låla dem få rösträtt. Men det är självfallet omöjligt atl göra etlindividuellt urval. Manhar ibland diskuterat alt vissa kategorier av de i utlandet långvarigt boendesvenskarna skulle kunna äga rösträtt. har man emellertid inte funnitnågra godtagbara urvalsgrunder. Men nog borde den nuvarande regeringen intehaft mer bråttom än alt den kunde undersöka denna sak ännu en gäng, i ställetför alt så fort som möjligt lägga fram en proposition. Brådskan har varit sästor atl man inte ens har hunnit få med uppgifter om utlandssvenskarnasdeltagande val - det första efter utsträckningen av tidsgränsengenom beslutet av riksdag. Det kan därför hända alt en och annanhemmasvensk undrar om nyval står för dörren och om man vill ge avgörandet åtnya grupper av utlandssvenskar i ell sådani val. Föross socialdemokrater är det vikligl och naturligt att man kan delta ibeslutsprocesser som gäller de egna förhållandena. Därför förde vi på sin tiden myckel härd kamp för allmän rösträtt. Därför lade den föregående regeringenfram ett förslag om att invandrare skulle ha rösträtt även om de inle förvärvatsvenskt medborgarskap. Därför ville vi pröva möjligheten alt utsträcka dennarösträtt lill riksdagsvalet. Därför arbetar vi för företagsdemokrati och andraformer av ekonomisk demokrati. Därför vill vi också ge rösträtt åt de grupperav svenska medborgare som för kortare lid är bosatta utanför landets gränser. Meddenna grundsyn är vi främmande för tanken alt utlandssvenskar skall hainfiytande på den svenska sammansättning och beslul när de inteberörs av de beslut som fallas i denna sal. Jag yrkarbifall till reservalionen. Underdella anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen MÅBRINK (vpk): Den utvidgning av utlandssvenskarnas rösträtt som regeringenföreslagit är ganska märklig. Man vill alltså helt avskaffa lidsgränsen. Förröstberättigande till etl val till skall endast fordras altvederbörande - alltså likgiltigt när - varit kyrkobokförd i Sverige.Della innebär att människor som varil bosatta utomlandsfortfarande skall ha rösträtt i . Närriksdagen ersatte den gällande femärsgränsen med en sjuärsgräns varredan detla en utvidgning som knappast kunde anses befogad. vill denborgeriiga regeringen alltså gå ännu längre och helt slopa tidsgränsen. Envägledande tanke i fråga om rösträtten bör vara att människorna skall hamöjlighet all påverka samhällsutvecklingen i det land där de stadigvarande bor.Det är med denna utgångspunkt som vi i kommunisterna hävdatuppfattningen om rösträtt för invandrarna i . Det är med dennautgångspunkt som vi kräver att den kommunala rösträtten, som gällerför invandrare, skall följas av rösträtt även lill riksdagsval. Utifrån sammautgångspunkt motsatte vi oss utvidgningen av utlandssvenskarnas rösträtt förraåret, och vi motsätter oss också den nu föreslagna ordningen alt helt slopatidsgränsen. Det vore mera motiverat att de borgeriiga partierna ställde uppför invandrarnas rösträtt i riksdagsval än begärde atl man skall slopatidsgränsen för utlandssvenskarnas rösträtt. Levnadsvillkorenför dem som stadigvarande bor i ett annat land kan knappast påverkas genomdeltagande i elt svenskt val. För invandrare är det däremot angelägel att kunnapåverka utvecklingen i , där de arbetar och bor. Densocialdemokratiska reservalionen till konstitutionsutskotlels betänkandeavvisar också förslaget all helt slopa lidsgränsen. Skillnaden mellanreservationen och vpk-motionen är au vi kommunister anser att även förra åretsbeslut om vidgning av tidsgränsen från fem lill bör upphävas ochfemärsgränsen återinföras. Med delanförda berjag alt få yrka bifall lill motionen 1417. Hen SCHÖTT (m): Kammarens förhandlingar har snart pågåtl i , och därför ärdet naturligtvis angelägel att jag försöker att fatta mig kort. Låt miginledningsvis bara erinra om atl frågan om utlandssvenskarnas rösträtt harutretts . a. har den behandlats av valulredningoch av valtekniska utredning. Då sistnämnda utredning varfärdig med sitt betänkande, hoppades många alt detta åriigen återkommanderiksdagsärende nu skulle definitivt avgöras. Man hoppades att ienlighet med utredningens förslag äntligen skulle besluta det enda rimliga,nämligen att la bort gällande tidsgräns och bevilja alla utlandssvenskar, somnågon gång varit kyrkobokförda i , rösträtt vid val till . Besvikelsenblev därför stor dä socialdemokraternas generositet inte sträckte sig längre äntill en föriängning av gällande tidsgräns från fem lill . För rösträttskulle alltså fordras kyrkobokföring i vårt land under de senastförflutna sju åren. Medslöd av kommunisterna och med hjälp lyckades den socialdemokratiskaminoritetsregeringen också få denna fortsatta begränsning avutlandssvenskarnas rösträtt lagfäst. Iår har vi dess bättre en borgerlig regering, och det är med tillfredsställelseman konstaterar att vi har att behandla ett regeringsförslag,tillstyrkt av konstitutionsuiskottets majoritet, som innebär ell definitivtslut på den diskriminering som gällt våra utlandssvenskar i fråga om rösträttvid riksdagsval. Jagvill gärna erinra om att många av dessa utlandssvenskar, verksamma inominternationella organisationer eller för svensk export eller somutlandskorrespondenter för svenska tidningar eller som vetenskapsmän ochforskare, har speciella förutsättningar all göra värt land välkänt ute i världen. Del hardärför uppfattats som upprörande inte bara av dem själva utan också av mångahär hemma alt de avskurits från möjligheten att della i våra riksdagsval. Antaletdylika utlandssvenskar är , som präglas av ökat internationelltsamarbete och ökad rörlighet över gränserna, i ständig tillväxt. Deras kontaktmed och kännedom om förhållandena i värt land är också som regel goda. Sittintresse för förhållandena här får de ju också visa genom att enligt gällandebestämmelser inge särskild ansökan om all bli upptagna i den s. k. särskildaröstlängden. Vadgäller utomlands bosatta svenskar som inte har närmare kontakt med utvecklingeni vårt land torde man kunna utgå ifrån att de inte gör sig omaket atl ingedylik ansökan för att få delta i valet. Pä samma sätt som ointresseradehemmasvenskar har de ju möjligheten all underlåta att rösta. Delär med beklagande jag konstaterar atl socialdemokraterna, underslödda avkommunisterna, in i det sista vill söka begränsa antalet röstberättigadeutlandssvenskar. Utskottetsvärderade vice ordförande, i , utmålade vilken olyckasom skulle kunna inträffa vid bifall till utskottets hemställan, om någonutlandssvensk blev vald lill ledamot av denna kammare. Jag har litet svårt attförstå honom; jag vet inte hur man skulle kunna hindra alt en sådan olycka skerenligt nu gällande sjuårsgräns - en gräns som ju är hell godtycklig. Allrasist vill jag än en gång, herr talman, understryka den glädje som vårautlandssvenskar och säkerligen en övervägande majoritet av det svenska folketkänner, när den skönhetsfläck som begränsningen i utlandssvenskarnasrösträtt innebär äntligen kommer att utplånas. Med dessa ord ber jag all fäyrka bifall till utskotlels hemställan. Idelta anförande instämde herrar i , i ochHovhammar, fröken , i samt iHultsfred (samtliga m). Hen i (fp): kommer förhoppningsvis alt besluta om utvidgning irösträtten. Det är inte någon särskilt stor grupp svenska medborgare del berör,men för dem är det ganska viktigt. Oavsett hur länge de har boll utomlands harde valt atl behålla sitt svenska medborgarskap. Säger inte delta någonting omderas vilja all förbli svenskar och deras förhoppning att kanske kunnaåtervända och bo här i ? Del finns många olika orsaker för den somflyttar och bosätter sig i etl annal land atl inte försöka bli medborgare i dellandet. Det kan var och en göra klarl för sig som talar med de invandrare vi harhär i . Många av dem vill bli svenska medborgare - och blir det. Mångavill det inte då de tycker att de vill kunna komma tillbaka till sitt egetland, de vill ha den kontakten, den samhörigheten och markerar det på delta De avstårfrån atl försöka förvärva rösträtt i det land där de bor och vill ha kvar sinkontakt med sill gamla land. Vadhar vi för grundprincip här i när det gäller rösträtten? Jo, en svenskmedborgare som är och inle är omyndigförklarad har rösträtt och äräven valbar. Sedan har del funnits bostadsbandet, man skall finnas inom landei.Men man har upptäckt att det kanske inle var rikligt korrekt. iTrollhättan anförande var i stort sett etl starkt argument för alt maninle skall ha någon rösträtt alls för utlandssvenskar. Men ävensocialdemokraterna har ju accepterat en gräns , sä jag antar all maninle anser atl det är principiellt hell orimligt att svenska medborgare sområkar bo utanför gräns även skall kunna påverka vad som händer iSverige. Iherr anförande fanns en del argument som gick ut på atl de intekänner till förhållandena här i . Varför skall de dä rösta? Vi ställeringa som helst krav på atl den som bor i skall ha den blekaste aning omvad som händer här. Vi ställer inga som helst språkkrav på en svensk medborgaresom bor i , eller några andra krav, för all en sådan människa skall få lovatl utöva rösträtt. Jag lycker inte alt vi bör göra del nu heller, herr talman.Men om en svensk medborgare bor utanför gränser, dä är det tydligenplötsligt aktuellt alt man skall behöva resa frågan. Jag tycker det är ganskaolustigt. Vihar f. n. en sjuårsgräns, en godtyckligt vald gräns. Jag har tittat efter vadman hade för motivering i propositionen . Den var alt den som jobbadei en internationell organisation skulle ha större chanser att kunna förlängasitt förordnande ulan att för den skull lappa rösträtten. Det är klarl att delär någonting atl gå efter, men del är inte ett särskilt starkt skäl för attsätta gränsen vid just . Vidare ansågs att sjuårsgränsen på något sättskulle lyda på all de som varil utomlands snart skulle återvändahem till . Jag frågade under förra årets debatt vilka belägg man hadeför att det var troligare atl en person som varit borta än sju årsnart skulle återvända hem än en som varil borta i låt oss säga 10 ä . Densenare kanske just stod i begrepp alt återvända. Nej, sjuårsgränsen ärgodtycklig och upplevs av de flesta som väldigt orättvis. Valbarhetenför utlandssvenskar, herr talman, flnns ju redan. Men valbarheten utgår när man lappar rösträtten. Vi känner nog lill hur det brukar gä medchanserna all bli nominerad i de svenska partierna. De visioner som herrJohansson i målar upp får väl betraktas som litet fantasifullautsmyckningar i ett elegant anförande. Sedanfick vi höra alt utlandssvenskarna inte berörs av beslul. Vad är detför trams! Det är klart att utlandssvenskarna berörs av beslul!Mänga beslut som vi fattar berör dem. T. ex. de som jobbar i svenska företagutomlands berörs av sådana riksdagsbeslut som gäller deras arbetssituation. Jagskulle kunna ta upp lid med en läng uppräkning av beslul som fattas här iriksdagen och som angår svenska medborgare var de än råkar bo på denna jord.Människor som väljer att bli svenskaroch förbli svenskar bör också ha rätten att påverka den svenska riksdagenssammansättning. Delär med stor glädje, herr talman, som jag yrkar bifall till utskottetshemställan. HenJOHANSSON i (s); Jag kan förstå atl de som har kämpat för att allautlandssvenskar skall ha rösträtt upplever den här kvällen som glädjefylld. Mentydligen känner inle justitieministern samma behov all få upplevaglädjen av talmannens klubbslag när propositionen går igenom. Detär intressant all lyssna lill i anförande när hanslår omkring sig med en rad fraser; Vad är della för trams, det är godtyckligtosv. Jag lämnar över åt att karakterisera på det sättet. För migverkar del närmast som att det är brist på argument som gör alt föra ett sådant språk. Dettalas här om all en del svenskar "råkar bo" i andra länder. Jagantar, herr talman, att de medvetet har vandrat ut till de länder där de bosattsig och atl det inte varit slumpens skördar som fört dem till del ena ellerandra landet. Men den centrala skillnaden mellan våra ståndpunkter ligger idet förhållandet att jag betraktar det som myckel mer väsentligt att de härutlandssvenskarna påverkar förhållandena i i , i elleröver huvud taget i det land där de bor än att de påverkar den svenska riksdagen.Del är nämligen litet svårt alt visa att en farmare i är merberoende av de beslut som fallas i den svenska än av de beslut somfallas i den amerikanska kongressen, eller att en pensionär som bosatt sig iLausanne är mer beroende av de beslul som vi fattar här än av de beslul somfattas av de kommunala och regionala organen i och även avförbundspariamentet i . Den skillnaden kommer vi att markera även ifortsättningen. På den punkten har vi svårt alt nä fram till någon enighet. Närman sedan säger att sjuårsgränsen är mycket godtyckligt vald vill jag hänvisatill de argument som själv anförde därvidlag. Det har gällt att tahänsyn till dem som arbetar i internationella organ för räkning. Låtmig sedan erkänna utan vidare att det finns valbarhet för dem som befinner siginom sjuärsgränsen. Jag har aldrig ifrågasatt deras valbarhet - men det lersig mycket egendomligt när man vidgar detla till obegränsat antal är iutlandet. Frågan är om man verkligen har tänkt igenom konsekvenserna pä deltaområde. Vi har avskaffat bostadsbandel och följaktligen måsle vi beakta det närvi utformar rösirätlsvillkoren, ty de bestämmer valbarheten. Hen i (fp): Vilken tidsgräns man än lar blir den godtycklig. Den enda gränsen somegentligen inte är godtycklig är ingen gräns alls. skäl som anförs för ensjuårsgräns är alt svenskar som jobbar i internationella organisationer skallkunna förnya sitt uppdrag. Det är ett skäl. Ni väljer del. Man skulle kunnahitta pä någon annan grund och säga atl eller är det rätta - avden eller den orsaken. Det är alltså en godtycklig gräns, och jag tycker attdet är rätt beteckning på den. Jagtror inte att på något sätt vill förneka - han har egentligeninte försökt göra det heller - att det är klarl att svenska medborgare berörsav beslut som fattats i riksdag, oavsett var de bor. Sedan skall inlejag för min del försöka förneka all låt oss säga den som bor i , somherr nämnde, berörs i myckel siörre utsträckning - oftast betydligtstörre - av beslut som fattas lokalt. Men vad vi talar om är de svenskar sombor där och som väljer all förbli svenska medborgare. De avstår alltså från attvara med och rösta fram delegater till ;s kongress därför att de föredraratt vara svenska medborgare - kanske för all kunna påverka utvecklingen här istället och av andra orsaker. Jag tycker atl del är ett argument för atl deskall kunna få denna möjlighet. Hen SCHÖTT (m); Man skulle av i anförande kunna få denuppfattningen atl vad vi nu tänker besluta om är något hastigt påkommet. I sittförsta anförande talade också om "denna brådska". Jagvill därför än en gäng erinra om att bakom vårt förslag liggerell tjugoårigtutredningsarbete. Jag tycker atl uttalanden f ö. är eltorättvist underbetyg ät valtekniska utredning, som efter många årsarbete lade fram sitt förslag, vilket årets proposition bygger pä. Härhar vidare efterlysts uppgifi om antalet utlandssvenskar som är intresserade avatt få rösta. Det finns en uppgift om det i konstilu-lionsutskottets betänkandepä s. 3, där det nämns att antalet i särskild röstlängd upptagnautlandssvenskar uppgick till omkring 7 100. Jag lycker att denuppgiften säger en hel del. Jagskall vid denna sena timme inte trötta kammaren med all referera en artikel,införd i , av den nykoradehedersdoktorn , som varit Dagens Nyheters korrespondent i imånga år. Den har rubriken , och jag skall beatt senare fä överiämna den lill . framhåller iartikeln del orimliga i att han, som alltid haft sä utomordentligt god kontaktmed och svenska förhållanden - han har f ö. onekligen betytt mycket förvårt land och varit en god reklam för utomlands - under alla dessa ärhar varit berövad den elementära rätten att få rösta vid våra riksdagsval. Del är ett gammalt önskemål frän utlandssvenskarnas sida som vi i kvälläntligen kan bifalla. Än en gäng yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Nr 100 i (s): Den brådska som jag talade om gällde den som regeringen har visat genom atl lägga fram denna proposition utan att ens avvakta utfallet av föregående val. Det är betecknande all bäde i propositionen Utlandssvenskarnas och i utskottets betänkande uppger man antalet i särskildröstlängd upp- rösträtt tagna utlandssvenskar. har mankunnat redovisa antalet skriver man i propositionen: "Man har dock anledningall förmoda att antalet var betydligt högre än vid tidigare val." Troligenär denna förmodan riklig, men nog hade det varil klädsamt för regeringen om denhade väntal så länge all den hade kunnat få uppgiften på antalet röstandeutlandssvenskar och föra in den i propositionen. Den artikel som skrivit har jag redan läst, men jag lar gärna emot ytterligare exemplar avden. När jag talade om att det i vissa fall kunde vara så att en person hadesärskilt goda kontakter tänkte jag faktiskt på denne artikelförfattare ochDagens Nyheters korrespondent i . Men häller nog med om att delär svårt atl göra individuella undantag. Däremot kunde regeringen kanske ännuen gång ha prövat möjligheterna atl ge vissa grupper av utlandssvenskarrösträtt oberoende av hur länge de hade bott i främmande land. Vad jag vändemig emot - och det framgick ju klarl av mina anföranden - var den generellautsträckning som gör att inte bara utan också personer med fögakontakt med skulle kunna få rösträtt och bli valbara till den svenskariksdagen. Hen SCHÖTT (m); Frågan om begränsningen av röstberättigade utlandssvenskar harutförligt behandlats av valiekniska utredning. Den har emellertidfunnit att det inte går att göra en begränsning individuellt eller lill grupperutan all man måsle ha generellt gällande regler. Närdet gällde atl ordna rösträtt ål våra invandrare visade socialdemokraterna storbrådska. Jag tycker att det hedrar den nya regeringen atl den inte har lövatutan nu äntligen löser frågan om utlandssvenskarnas rösträtt. HenLINDAHL i (fp):