prot · G00989 · 1976-12-31 00:00:00 — kan,tycker jag, lika väl uttala sig för den principen som han under helavalrörelsen uttalade sig för principen -det stod också i folkpartietspropagandamaterial - all kön aldrig får vara vägledande för lönesättningen.Varför kan man inle uttala sig om åldern? Den är ju också en ovidkommandefaktor i sammanhanget. Jaghar sett de motioner som har väckts till , och jag har läst svarenpå dem. Men kan man prioritera hur som helst? Kan man prioritera vissa frågorom det innebär att en del människor diskrimineras? Är detla en liberaluppfattning? Jag trodde faktiskt inte del. Och jag trodde attarbetsmarknadsminister skulle kunna ge det klara beskedet: "Jag ärprincipiellt anhängare av principen lika lön för lika arbete oavsettålder." Det har inte arbetsmarknadsministern velat säga. Det innebär ettkonkret svek mot den svenska arbetarungdomen. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om lantmäterilaxan Fru bostadsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1976/77:74, ochanförde: har frågat mig om det är lämpligt all en statlig myndighetsom fastighelsbildningsmyndigheten tar ut en, som han säger, mycket högprövningsavgift för en åtgärd som inte är fullt utförd och om del är iöverensstämmelse med svenskt rättsmedvetande alt avskräcka folk frän att klaga medhjälp av en ren laxekonstrukiion. Nugällande grunder för lantmäterilaxan lades fast av (prop.1971:170, CU 1971:32, rskr 1971:322). beslut innebär attlanlmälerieis kostnader för förrätiningsverksamhelen i princip skall heltläckas av avgifter som tas ut av fastighetsägarna. Vidare skall så långtmöjligt s. k. sakersätlning införas, dvs. enhetliga avgifter som för varjeälgärdstyp står i relation till den genomsnittliga kostnaden och alltså intevarierar beroende pä om åtgärden i enskilda fall blir mer eller mindrekostnadskrävande. Kostnaderna beror nämligen i stor utsträckning på faktorersom den förrättningssökande varken kan påverka eller förutse. Taxan harfortlöpande anpassats till dessa principer. Sådananpassning skedde senast genom ändringar i taxan (SFS1976:491). 1 4 i; infördes dä en bestämmelse om sakersättning också för sädanafall där ansökan avvisas eller förrättningen inställs. uppdrogs åtlantmäteriverket atl meddela föreskrifter om ersättning i dessa fall. Det stodnämligen klart att en helt enhetlig avgift för alla fall inte kunde komma ifråga med hänsyn till de betydande skillnader i kostnader som föreligger iolika typfall. Medstöd av detta bemyndigande har lantmäteriverket meddelat föreskrifter omersättning. Jag kan som exempel nämna att äterkallelse av en ansökan omavstyckning föranleder ersättning med . då sakägaren återkallar pä etttidigt stadium och endast ringa arbete har lagts ned på förrättningen och med600 kr. då sakägaren återkallar på ett senare stadium av förrättningen. Kommeråterkallelsen in mycket sent, tas ersättning ut med ett belopp som motsvarar av ersättningen för fullbordad förrättning. Den senare ersättningen tas utockså när beslul att inställa förrättningen meddelas därför att det föreliggerhinder mot förrättningen, men då kan ersättningen aldrig bli högre än 1 500kr. Attden högre avgiften tas ut för det fall att särskild hindersprövning sker berorpå att kostnaderna för ett sådant beslut normalt blir avsevärt högre än omförrättningen inställs på grund av äterkallelse. I del förra fallet hållsnämligen i allmänhet ett sammanträde, vilket däremot inte behövs vidäterkallelse. Dessutom måste del ske en dokumentation av föreliggande hinderoch av den utredning och de bedömningar som har legat till grund för beslutet. Deav lantmäteriverket bestämda ersättningsbeloppen skall alltså täcka degenomsnittliga kostnaderna för varje typfall av inställd förrättning. Näravgifterna bestämdes kunde de grundas bara på ett relativt begränsat statistiskt underlag om defaktiska kostnaderna. Enligt vad jag har erfarit följer verket meduppmärksamhet utfallet av den nya taxan i dess helhet. Uppmärksamhet ägnasdärvid även ål de principiella förändringar som skedde genom den senastetaxeändringen. Verket avser atl när taxan har fått tillräckligt genomslag genomsärskilda studier följa upp bl. a. de av åsyftade ersättningarna.Skulle det visa sig all lanlmälerieis genomsnittliga kostnader för de olikatypfallen av inställd förrättning inte svarar mot de ersättningar som tas ut,kommer ersättningarna självfallet alt justeras. Atlersättning tas ut också för arbete som läggs ned på förrättning som inte lederlill bifall av ansökningen stämmer alltså överens med de av antagnagrunderna för taxan, nämligen att lanlmälerieis kostnader skall täckas medavgifter. Självklart skall emellertid avgiften svara mot vad som är normalkostnad för del arbete som utförts. Under förutsättning att så är fallet trorjag inte heller att sakägare genom avgiften avskräcks atl föra ärendet vidarelill fastighetsdomstolen. Hen (): Låt mig börja med atl tacka fru bostadsminisiern för svaret på mininterpellation om den nya lantmäterilaxan. Frubostadsministern säger atl skulle lanlmälerieis genomsnittliga kostnader för deolika typfallen av inställd förrättning inte svara mot de ersättningar som nutas ut, kommer ersättningarna självfallet atl justeras. Jag noterar detla medstor tacksamhet. Isvaret sades också alt del statistiska underiagel om de faktiska kostnadernavar relativt begränsat vid beslutet om den senaste taxehöjningen den 1 juliförra året. följer därför med uppmärksamhet utfallet av dennya taxan i dess helhet. Uppmärksamhet ägnas därvid även åt de principiellaförändringar som då skedde, dvs. införandet av s. k. sakersätlning förförrättningar som avvisats eller inställts. Avdel sagda kan man möjligen dra följande slutsals. Underlaget var inte tillräckligtför beslutet om införande av sakersättningskosinader, när ansökan avvisatseller förrättningen inställts, utan lantmäteriverket har vid utfärdandet aversättningar i dessa fall tvingats att göra antaganden som sedan visat sigmedföra en alldeles för hög taxenivå. Mankan fråga sig om del kan vara rimligt alt behöva betala . för ett enligttaxeinstruktionen' mycket ringa arbete. Det beloppet får man betala, om man påetl tidigt stadium återkallar en ansökan. Vid en rundringning till olika faslighetsbildningsmyndighelerframgick att arbetsinsatsen i sådana fall endast rör sig om diarieföring avärendet och möjligen upprättande av ett registcrkort. Uppfattningen hos dessamyndigheter är att de nya avgifterna inte står i rimlig proportion till kostnadernaför förrättningarna i fråga. Lätmig, herr talman, säga att jag tycker att det är rimligt och riktigt att enmyndighet lar ut avgifter för den service som ges och att dessa avgifter fårtäcka myndighetens kostnader. Jag tror också atl detta är en allmänt accepteradprincip. Men i det här fallet undrar man vilken princip som tillämpats. I varjefall tycks kravet på full kostnadstäckning vara väl uppfyllt. Fleraav de faslighetsbildningsmyndigheler som jag haft kontakt med har sett sigföranlåtna alt - för alt på så sätt undvika obehagliga överraskningar för demsom vänder sig lill myndigheten i fråga - vid varje förfrågan om avstyckningmeddela atl etl återkallande av förrättningen kostar . Om detfunnits ett större antal okynnesansökningar, kunde del kanske ha funnits någotskäl för alt införa s. k. sakersätt-ningsavgifter, men enligt de uppgifter jaghar fått rör det sig om endast ett ringa antal. fall där förrättningen inte leder till bifall lill ansökan men den sökandeönskar överklaga och därför inte återkallar sin ansökan - det rör sig om endast1-2 % av del totala antalet enligt de uppgifter jag har fält - får han inlebetala , som är taxan för återkallande av ärende, utan av avgiftenför avslutad förrättning, dock högst I . Skillnadenmellan de båda beloppen kan alltså bli ända . Jag har svårt allföreställa mig atl skillnaden i merarbeie kan vara av den storleken även medsammanträde och dokumentation av de utredningar och bedömningar som har legaltill grund för beslutet. Isitt svar anför fru bostadsministern; "Självklart skall emellertid avgiftensvara mot vad som är normal kostnad för del arbete som utförts." Därförtror och hoppas jag atl fru bostadsministern följer lanlmälerieis laxesäitningnoggrant i framliden och atl de justeringar som måste genomföras sker snarastmöjligt. Omåtgärder för atl påskynda beslut enligt 136 a § byggnadslagen Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om åtgärderför att påskynda beslut enligt 136 a § byggnadslagen Frubostadsministern erhöll ordet för att besvara i (s) anmälda interpellation, 1976/77:101, och anförde; i har frågat mig om jag vill medverka till altbesked till företag, som söker tillstånd enligt 136 a ij byggnadslagen, kan gesmed större skyndsamhet. Jagkan försäkra att beslut i ärenden enligt 136 a i; byggnadslagenlämnas så snabbt som möjligt efter det alt nödvändiga utredningar har skett. Vidden allsidiga bedömning som är etl uttalat syfte med prövningen enligt 136 a jjbyggnadslagen måste olika samhälleliga intressen beaktas. För alt regeringenskall få ett tillfredsställande underlag för en sådan bedömning är det i regelnödvändigt alt berörda fackmyndigheter och Omåtgärder för atl påskynda beslul enligt 136 a § byggnadslagen organisationer får yttrasig. Sökanden bör vidare ges möjlighet all yttra sig över inkomnaremissyttranden. Hur som behövs för remissbehandling ochkommunikation med sökanden beror på ärendenas karaktär. I allmänhet rör delsig om . Beslul kan därefter normalt fattas inom en . En förkortning av dessa lider skulle med säkerhet leda till attärendena blev otillfredsställande beredda. Vad jag nu har beskrivit ärtidtabellen för sådana ärenden där inga särskilda komplikationer uppslår. Ivissa fall kan kompletterande utredningar och förändringar av ansökan varaangelägna med anledning av frågor som väcks under beredningen, t. ex. iyttranden frän remissinstanser. Det är inte möjligt atl generellt ange hurlång tid detta kan ta. Tidsälgången beror pä frågornas arl, men också pä hurfort sökanden kan åstadkomma begärda kompletteringar och förändringar avansökan. i (s): Jag lackar bostadsministern för svaret på min interpellation. Tyvärrär svaret för min del inte tillfredsställande. Del är mest en beskrivning avhur prövning enligt 136 a! ; byggnadslagen går lill. Visserligen gerbostadsminisiern en försäkran, alt beslut i sädana här ärenden lämnas så snabbtsom möjligt, men detta lugnar inte mig. Enklast kan jag motivera denna min oromed atl ange ett exempel, som jag även nämnde i min interpellation. Exemplifieringengäller etl företag i som tillverkar ferrolege-ringar. Vederbörandeföretag har haft ansökan inne om tillstånd att bygga ut i omkring två är.Det har kommit lill min kännedom all för den förra regeringen återstod i stortsett endast del formella beslutet. Ärendet hade praktiskt tagel berettsfärdigt. Den nya regeringen har alltså haft över på sig att gebesked. Del är detta som är oroande. Mankan fråga sig vad det är som gör att beskedet dröjer. Vill bostadsministern svaramig på om det är beroende på att den nämnda industrin kräver så stora mängderelenergi för sin produktion. Enligt underhandsuppgifter är detkraftlevererande företaget obenäget atl teckna längtidskontrakt på elleveranserpä grund av osäkerheten i den nya regeringens energipolitik. Fördenna industri, liksom de allra fiesta andra industrier, måste naturligtvisplaneringen ske för långa perioder om man skall våga salsa på nödvändigainvesteringar. Produktionen av ferrolegeringar är viktig för mänga andraindustrier över hela landet. Dessutom ger den värdefulla exportinkomster. Stoftutsläppenhar tidigare vållat miljöproblem. Genom en hård satsning på rökgasrening hardessa utsläpp, trots en ökad produktion, minskats med , ettutmärkt resultat. Därutöver har del visat sig möjligt atl använda detillvaratagna stofimängderna som ingrediens vid beredning av betong.Beträffande elenergiförbrukningen bör påpekas att mycket kan sparas genomåtervinning. Det nämnda företaget ärett viktigt exempel på hur betydelsefulla in- vesteringar kan fördröjaseller i värsta fall helt utebli, när besked om tillstånd fördröjs . Vad händer om en utbyggnad och modernisering ej kommer till stånd?Ja, det betyder helt enkelt stora risker för företagels framlid. Därmedhar vi kommit in pä den oro som skapas av de av mig påtalade förhållandena. Nufinns del oro för den framlida sysselsättningen - i del exemplifieradeförelaget 400 arbetstillfällen. De som känner oro är företaget, de anställda,kommunen och hela bygden runt omkring. Idagens läge får stora insatser göras från samhället för all stötta sysselsättningeni många förelag. Men varför då inte bättre tillvarata möjligheterna i det avmig exemplifierade förelaget och liknande förelag genom att satsa hårdare påsnabba och vettiga besked? Där finns redan en viktig sysselsättning som ger enproduktion av betydelse i flera avseenden för hela vårt land. Låt mig med det jag anförtslå fast följande: Beskedom tillstånd av nämnda slag som fördröjs alltför länge skapar osäkerhet om fortsatta och nödvändiga investeringar och därmed osä kerhet för den framtida sysselsättningen. Osäkerheten i energipolitiken åstadkommer sammasak. Vi har inte råd med all pä detta sätt riskeraframlida arbetstillfällen inom industrin. Medvad jag här nu har anfört vill jag också fråga bostadsminisiern om del interedan här är möjligt atl lämna ett positivare och klarare besked i fråganom de problem jag tagit upp i min inierpellation. Många är starkt intresseradeav del svaret, då del gäller en viktig princip för hur mänga arbetstillfällenoch viktiga produktioner som skall kunna bevaras för framliden genom störresmidighet och snabbhet frän regeringens sida. Otnåtgärder för att påskynda beslut enligt 136 a § byggnadslagen Jag beskrev hur arbetet normalt tar i det okompliceradefallet, och jag sade sedan atl i de komplicerade fallen kan del naturligtvisdra ut betydligt längre . Jag kan förstå att människor i en bygd, därdel flnns etl förelag som har en ansökan inne, känner osäkerhet och undrarvarför det tar sä läng lid. Det är ju ganska svan att hälla människorna ibygden underrättade om vad som måste kompletteras och vilka undersökningar sommåste göras. Denavgörande faktorn i denna ansökan var kromutsläppet och de rapporter som kom infrån om eventuella cancerrisker. påpekade detta i sittremissyttrande, och omgivningshygieniska avdelning skall nugöra vissa undersökningar. Detta tar ju sin lid. Det måste ju också varautomordentligt viktigt för människorna i bygden alt man verkligen undersökerdessa saker. Det hoppas jag i och jag är överens om. Dethar ju blivit en annan situation när del gäller energin nu än när ansökanskickades in . Naturligtvis har vi fört Omåtgärder för att påskynda beslul enligt 136 a § byggnadslagen överläggningar med detlaföretag, liksom vi gjort med andra företag som har stor energiåtgång. Men jagvill säga atl della inte varit ett av de större problemen i detta fall. Jagvill påpeka alt del ingalunda förelåg etl ärende färdigt attskrivas ut. Jag kanske sedan kan visa datum för de olika kontaktervi måst ha . Ärendet var ingalunda klart. Sä sent som hade vikontakter med företaget, där vi var helt överens om alt vissa oklarheterfortfarande måste redas ut. Lätmig säga, , att vi från regeringens sida naturligtvis ärangelägna om att kunna lämna etl positivt besked lill företaget så snart delär möjligt. HenLARSSON i (s): Detta sista låter faktiskt mycket positivare än det första svaret. Detgläder mig alt frågan om energin inle spelat någon större roll. Jagförstår de problem som kromulsläppet vållar och atl en utredning naturligtviskan ta sin lid. Jag kanske ändå vågar konstalera alt företaget snart kommer allerhålla ett besked. Del är viktigt. Ju längre det dröjer, desto mer fördyrasden här anläggningen. Därför är jag ledsen att inte kunna fä ännu klararebesked. Det är många i dessa trakter som väntar på ett ordentligt besked ochhur det skall bli i framliden. Om detta förelag inte får byggas ut i denordning som är planerad, finns stora risker för framtiden. Man vet inte hur deldä kommer atl gå. med 400 människor i sysselsättning betyder såmycket i en kommun av storlek. Jaghoppas alltså atl jag kan räkna med alt besked nu inle skall dröja så längetill. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades 1976/77:88 lilljustitieutskottet §12 Föredrogs och hänvisades 1976/77:14 och 15 tillutbildningsutskottet §13 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1428-1442 lillutbildningsutskottet 1976/77:1443till finansutskottet § 14 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna 1976/77:117 och 118. § 15 Anmäldes ochbordlades Proposition 1976/77:110 om ändring i lagen (1971:112) om förbudmot oskäliga avtalsvillkor, m. m. §16 Anmäldes och bordlades 1976/77:1444 av herrWachtmeisier i och med anledning avpropositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken § 17 Meddelande omfrågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1976/77:327av (vpk) till fru statsrådet om ökade resurser lillmentalsjukvården: Under den senaste tidens debatt i pressen har detframkommit alt mentalsjukvården är ett konsekvent eftersatt vårdområde båderesurs-mässigl och vårdideologiskt. Vilkaåtgärder avser statsrådet all vidta? 1976/77:328av () till herr socialministern om ulbygg-nadsprogrammel förbarnomsorgen: Moderata samlingspartiets partisekreterare har överTT uttalat sig kritiskt mot den beslutade utbyggnaden av barnomsorgen pä 100000 daghemsplalser . Partisekreterarens uttalande gav uttryck för alldet inte skulle finnas behov av hela den av beslutade utbyggnaden. är köerna till kommunernas barnomsorg långa. Varie ny utbyggnad har baralett till all köerna har blivit längre. I regeringsdeklarationen slås det ocksåfast: "Samhällets barnomsorg byggs ut enligt beslul." 8 till budgetpropositionen står det; "Utbyggnaden av barnomsorgenfortsätter för fullföljande av det av antagna utbyggnadsprogram melav 100 000 nya daghemsplalser, 50 000 nya platser i fritidshem och en ökning avantalet platser i familjedaghem." Iriksdagens beslut ullovas också full behovsläckning av platserinom den kommunala barnomsorgen . Mot bakgrund av detla villjag fråga herr socialministern: Ansersocialministern att den planerade utbyggnaden med 100 000 nya daghemsplatserfram lill 1980 är tillräcklig för att tillgodose behovet? 5 protokoll 1976/77:89-91 1976/77:329 av herrHermansson (vpk) till herr handelsministern om prisökningarna pä livsmedel. Vilka åtgärder avser regeringen alt vidta medanledning av de kraftigt stigande priserna på dagligvaror ochfebruari - på tvä månader? 1976/77:330av ftu () lill ftu statsrådet om förberedelsearbetet förSIA-reformen: Det lokala förberedelsearbetet för SIA-reformenpågår nu för fullt. Intresset är förstört för frågan när fortbildnings- ochinformationsinsatserna kan komma lill stånd, den aktuella lidsplanen förpågående läroplansarbete samt när regeringens förslag till lokalt beslutsorganoch till stats-bidragsbeslämmelser kommer alt presenteras. Jag vill därför tillfru statsrådet ställa följande fråga: Hurser den aktuella lidsplanen ut för fortbildningen och informationen,läroplansarbelel, del lokala beslutsorganet samt stalsbidragsfrå-gorna vadgäller SIA-reformen? 1976/77:331av () lill herr socialministern om ändrade regler för ersättningför läkarkostnader i gränsområdet mot : Människor, bosatta i värt lands gränsområden, hargenom gränssjuk-vårdsavtal tillförsäkrats möjligheter au anlita läkare i t. ex.Norge. Bestämmelserna har tillämpats . Försäkringskassanhar emellertid inte möjligheter alt genom få medelall utbetala ersättning för läkarbesök i i enlighet med de regler somgäller vid besök hos svensk läkare. Är statsrådet beredd all vidta sädana ändringar iriksförsäkringsverkets ersätiningsnormer för läkarbesök i gränsområdet atlsamma ersättning utgår lill såväl norska som svenska läkare? 1976/77:332 av fruAndersson i Kumla (s) till herr justitieministern om vissa åtgärder för attbefrämja anställning av kvinnliga vårdare vid kri-minalvårdsanstali: Av landets ca 2 700 vårdare vid statenskriminalvärdsanstalier är ca 120 kvinnor. Ivårdcirkulärei finns bl. a. en bestämmelse om kroppsvisitation som på en delhåll åberopas som hinder för att anställa kvinnliga vårdare. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga lill herr justitieministern: Vilkaåtgärder avser justitieministern vidta för alt förhindra all vård-cirkuläret påvissa anstalter uppfattas som ett direkt hinder för att anställa kvinnor? 1976/77:333 av (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om uttalande mot försämring av desociala förmånerna: I ett svar till om direktiv till som utsetts förförhandlingarna mellan LO-PTK och SAF säger arbetsmarknadsministern följande: "Kommissionenhar fullt klart för sig, alt regeringen inle har för avsikt att föreslå enförsämring av lagstifiade sociala förmåner." Isvaret går arbetsmarknadsministern helt förbi den verkliga frågeställningen,nämligen den atl SAF i de fortsatta förhandlingarna skall kunna utövautpressning mot LO-PTK när del gäller att gä med på sädana försämringar som ärreglerade i lag. Svaretsäger ju bara atl regeringen inte har för avsikt att framlägga förslag i denvägen. Inomramen för en eventuell överenskommelse mellan parterna kan dessa frågor trotsallt finnas med. Är dä regeringen fortfarande av uppfattningen att man inteskall försämra de sociala förmånerna och därmed neka ta upp dessa? Om del nu ärregeringens absoluta uppfattning atl en försämring inle skall komma till ståndvore enda sättet atl ge alt dessa frågor inteskall vara med i dess arbete. Med anledning av detframförda vill jag ställa följande fråga; Tänkerregeringen ge kommissionen till känna atl, oavsett vad som kan framkomma iförlikningsförhandlingarna, någon försämring av de sociala förmånerna som ärreglerade i lag inte får komma i fråga? § 18 Kammaren åtskildeskl.