prot · G00992 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:92 §1 Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. §2 Föredrogs och hänvisades 1976/77:90 lillsocialutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1448 tillkulturutskottet 1976/77:1449 och 1450 tillskatteutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter utrikesulskottets belänkanden /77:14-16arbetsmarknadsutskottets belänkanden /77:16, 17, 20 och 21 §5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1976/77:120. §6 Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1976/77:16 med anledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag tilldet obligatoriska skolväsendet m. m. jämte motioner. Ifråga om detla betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. PunktenI (Bidrag till driften av grundskolor m. Regeringen hade i propositionen1976/77:100 bilaga 12 () under punkten D 11 (s.261-273) föreslagit att 1. godkänna de ändringar för statsbidrag som behövdesmed anledning av den höjda socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringenoch som förordals i propositionen, 2. godkänna vad som förordats i propositionen omstatsbidrag lill vi-kariekoslnader för skolledare. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 3. godkänna de riktlinjer i fråga om tjänster somlärarvikarie samt de grunder för statsbidrag till kostnader för lärarvikariersom förordats i propositionen, 4. godkänna vad som förordals i propositionen i frågaom statsbidrag lill kostnader för vissa yrkesvalslärare, 5. godkänna de grunder för statsbidrag tillverksamheten vid de estniska skolorna, och somförordals i propositionen, 6. till Bidrag till driften av grundskolor m. m. /78 anvisa ett förslagsanslag av 6 . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:103 av m. (vpk), vari yrkats att uttalade 1. att de graderade betygen borde avskaffas pä allanivåer i skolsystemet, 2. att arbetet med alt finna alternativa urvalsmetoderlill utbildningar med sökandeöverskoti borde ha till utgångspunkt dels atlåstadkomma en jämn social fördelning, dels all vid urval bland sökande la storhänsyn till erfarenhet från arbetslivet, 3. all stödåtgärder borde vidtas som hade lill syftealt förhindra alt barn från socialt och ekonomiskt eftersatta hemmiljöerulbildningsmäs-sigl och betygsmässigt slogs ut ur skolan, 1976/77:152av (), 1976/77:197 av m. fl. tvpk), vari yrkatsalt hos regeringen hemställde om förslag om statligt anslag lill denkommunala frän , 1976/77:200 av m. fl. (vpk), vari yrkats alt uttalade sig för 1. att en utökning av antalet timmar förstödundervisningen till invandrarbarn borde ske, 2. att sådan stödundervisning borde ges på elevenshemspråk. 1976/77:492 av m. fl. (vpk), vari yrkatsatl beslutade att hos regeringen begära sädana bestämmelser alt somunderlag för lärarvikarietjänsler inräknades dels av den undervisning somskulle förekomma enligt läroplanen för med undanlag för dentjänstgöring som fullgjordes av lärare 3 och 4, dels av den undervisningsom skulle förekomma enligt läroplan för gymnasieskolan i ämnena gymnastik,teckning, svenska, engelska, tyska, franska, historia, religionskunskap, samhällskunskap,matematik, fysik, kemi och biologi. 1976/77:785av herrar i (c) och i Nr 92 (C), 1976/77:794 av m. fl. (vpk), vari yrkats all skulle 1. hos regeringen begära en översyn avstudiesituationen för synskadade i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. till försöksverksamhet enligt motionens förslaganslå , Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 1976/77:990 av m. fi. (vpk) såvitt gällde yrkandet att hosregeringen hemställde om förslag, syftande lill att förbättra den zigenskafolkgruppens utbildningsmöjligheter, så alt utbildningsnivån för gruppen somhelhet blev jämförbar med övriga grupper i samhället, varvid även högreutbildning borde beaktas (yrkandet 1), 1976/77:1163 av () och (),vari yrkats atl beslutade att jämkning av studiegången fick göras förenskild elev vid hela högstadium i enlighet med av skolöverstyrelsenutfärdade anvisningar, 1976/77:1173 av m.fl. (vpk), variyrkats all skulle 1. hos regeringen hemställa att gavsi uppdrag atl uppta diskussion med de politiska ungdomsförbunden rörande reglerför ekonomisk ersättning vid medverkan i skolans samhällsinformation, 2. hos regeringen hemställa om särskilt bidrag lillkommunerna för denna verksamhet, varvid förutsattes all skolstyrelsernabudgeterade ex-pertmedverkan från de politiska ungdomsförbunden, och 1976/77:1300 av m. fi. (s) såvitt gälldeyrkandet att hos regeringen skulle anhålla att skolöverstyrelsenfick i uppdrag atl utreda frågan om skolmiljöns anpassning lill handikappadeelever (yrkandet 2). 1. att beträffande skolmiljöns anpassninglill handikappade elever med anledning av propositionen 1976/77:100 ochmotionen 1976/77:1300 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen lill känna vadutskottet anfört, 2. att beträffande översyn av de synskadadessituation skulle avslå motionen 1976/77:794 yrkandet 1, 3. att med avslag på motionen 1976/77:492godkände de riktlinjer i fråga om tjänster som lärarvikarie och de grunder förstatsbidrag till kostnader för lärarvikarier som förordats i propositionen1976/77:100, 4. att beträffande jämkad studiegång skulleavslå motionen 1976/77:1163, Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 5. att beträffande bidrag lill kommunalmusikundervisning skulle avslå motionen 1976/77:197, 6. all beträffande hemspråksundervisningskulle avslå motionen 1976/77:200, 7. att beträffande utbildning för zigenareskulle avslå motionen 1976/77:990 yrkandet 1, 8. all beträffande statsbidrag lillkuraiorstjänsier m. m. skulle avslå motionen 1976/77:785, 9. att beträffande vissa ersättningar skulleavslå motionen 1976/77:1173, 10. att beträffande dansarundervisning skulleavslå motionen 1976/77:152, 11. atl beträffande betyg m. m. skulle avslåmotionen 1976/77:103, 12. att godkände de i propositionen1976/77:100 förordade riktlinjerna för statsbidrag till socialförsäkringsavgifttill folkpensioneringen, 13. att godkände vad som i propositionen1976/77:100 förordals beträffande statsbidrag till vikariekoslnader förskolledare, 14. all godkände vad som i propositionen1976/77:100 förordats beträffande statsbidrag till kostnader för vissayrkesvalslärare, 15. att godkände de i propositionen 1976/77:100förordade grunderna för statsbidrag till verksamheten vid de estniska skolorna,och , 16. att med bifall till propositionen1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:794 yrkandet 2 till Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. för /78 anvisade etl förslagsanslagav 6 . Punkten3 (Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader) Regeringen hade underpunkten D 14 (s. 277-294) föreslagit all lill Specialskolan m.m.; Utbildningskostnader för /78 anvisa ell förslagsanslagav . Idetla sammanhang hade behandlats motionerna 1976/77:372 av iÖrebro (s) och (), vari yrkats atl uttalade 1. att föräldrar till utvecklingsstörda barn med syn-,hörsel- och talskador borde beredas möjlighet all medverka i den utredning somföregick barnets skolplacering på sätt som arbetsgruppen med uppgift altutarbeta förslag rörande undervisning av utvecklingsstörda barn och ungdomar(BDU-gruppen) föreslagit, 2. att hela denna föräldragrupp borde erbjudasföräldrautbildning, 3. att forskningen beträffande utbildningen av dennaföräldragrupp och föräldrarnas medverkan i barnets rehabilitering borde fördjupas. 1916/11:115 av herrGustavsson i m. fi. (s), 1976/77:779 av m. fl. (vpk), variyrkats all skulle 1. för /78 inrätta fem nyaförskolekonsulenttjänsier för synskadade, 2. hos regeringen anhålla om förslag omorganisationsform och lämplig huvudman för förskolekonsulentorganisationen medmålsättningen atl all barnrehabilitering skulle bilda en organisatorisk enhet, 1976/77:1144av i (fp) och 1976/77:1300 av m. fl. (s) såvitt gälldeyrkandet att bos regeringen skulle anhålla att skolöverstyrelsenfick i uppdrag att lägga fram en plan för arbetet med en anpassning avspecialskolan och särskolan lill reformen om skolans inre arbete m. (yrkandet 1). Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 1. att beträffande föräldrars medverkan ivisst utredningsarbete med bifall till motionen 1976/77:372 yrkandet 1 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. att beträffande föräldrautbildning m. m.skulle avslå motionen 1976/77:372 yrkandena 2 och 3, 3. att beträffande viss utbyggnadsplanskulle avslå motionen 1976/77:775, 4. att beträffande tjänster somförskolekonsulent med bifall till propositionen 1976/77:100 och med avslag påmotionen 1976/77:779 yrkandet 1 beslutade anvisa medel till ytterligare tvåtjänster, 5. alt med bifall till propositionen1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:779 såvitt gälldemedelsanvisningen under ifrågavarande anslag till Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader rör /78 anvisade ett förslagsanslag av , 6. att beträffande huvudman förförskolekonsulentorgani-salionen m. m. skulle avslå motionen 1976/77:779yrkandet 2, 7. alt beträffande vissa föreståndarljänsterskulle avslå motionen 1976/77:1144, 8. att beträffande anpassning avspecialskolan och särskolan till reformen om skolans inre arbete skulle avslåmotionen 1976/77:1300 yrkandet 1. Reservation hade avgivits beträffande anpassning avspecialskolan och särskolan till reformen om skolans inre arbete av herrarAlemyr, i , och i , herrar och i (samtliga s) som ansett att utskottetunder 8 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1976/77:1300 yrkandet 1 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. När nuskall la ställning till utbildningsutskoilets belänkande om del obligatoriskaskolväsendel, går det knappast ._ alt undvika alterinra om riksdagsbeslutet om reformeringen av skolansinre arbete, SIA-reformen. Pä sikt tror jag atl det mest betydelsefulla i detriksdagsbeslutet är överfiyitningen av be-m. slutsräti över och ansvar förgrundskolan från central till lokal nivå. De lokala skolmyndigheterna, enskildaskolenheter och de som direkt berörs av verksamheten, elever och personal, fårdärigenom ett mycket stort ansvar för fördelningen av de resurser som står tillbuds och Kr hur skolarbetet skall bedrivas och förbättras. SIA-beslutet all decentralisera beslutsrätt och ansvar innebären krafiigförändring av skolvärlden. vill jag understryka att det är ettvardagligt och successivt reformarbete som SIA-beslutel lagt grunden tillsnarare än till all den ena eller andra reformdelen införs vid en fastställdtidpunkt och genast blir förverkligad. Inriktningenav reformarbetet framgår av riksdagsbeslutet, men hur detla skall förverkligasoch i vilken takt skall avgöras lokall. Jag hoppas atl informationen,personalforibildningen och debatten skall öka medvetenheten om de ungassituation i skolan och i samhället och om möjliga lösningar av de många problemsom där finns. Jag tror att ell brett förberedelsearbete, där många både inomoch utom skolan deltar, kan leda till en process av frigörande och medvetetreformarbete ute i skoivar-dagen. Så kan en förnyelse mogna fram och skolarbetetoch skolans arbetsmiljö förbättras. Jag förmodar atl förra årets beslul om SIA-reformen har inneburit attanspråken på förändringar inom det obligatoriska skolväsendel undernästkommande budgetår är färre än vanligt. Del är också ell nästan enhälligtbelänkande från uibildningsutskottei som ligger på bord. På enenda punkt har vi skilt oss åt. Det gäller etl yrkande från densocialdemokratiska parlimolionen om handikappfrågor. 1denna motion ställs två krav som berör del obligatoriska skolväsendel. Det enagäller behovet att anpassa skolmiljön lill handikappade elever. Vi menar ökande integreringen av handikappade elever i den vanliga mästeinnebära att man bättre anpassar skollokaler och skolmiljö lill de handikappadeelevernas behov. Särskilt gäller detta de äldre skolbyggnaderna. Här harutskottet enats om att uttala att den av regeringen aviserade utredningen omlokalbeståndet i allmänhet också bör ta med behovet av anpassningsålgärder förall förbättra handikappade elevers skolmiljö. Därmed är det socialdemokratiskayrkandet tillfredsställt. Vikunde däremot inle ena oss i utskottet om vad borde uttalabeträffande del andra socialdemokratiska motionskravet, som går ut på altspecialskolan och särskolan skall anpassas lill reformen om skolans inrearbete. Jagtror inte del finns någon större åsiktsskillnad i sakfrågan mellan deborgerliga och oss socialdemokrater. Den borgerliga utskoitsmåjoriielen låtersig dock nöjas med beskedel från SÖ alt vissa experter inom skolöverstyrelsenarbetar med alt "ta fram underlag för överväganden inom SÖ i vad gällerdel inre arbetet i specialskolan och särskolan med anledning av reformen omskolans inre arbete". Vihar från socialdemokratiskt håll en något högre ambitionsnivå än de borgerliga.Vi menar atl bör uttala att också elever i specialskolan ochsärskolan skall få del av de förbättringar som sker i del allmänna skolväsendetgenom reformen om skolans inre arbete. Iförsta hand finns det anledning att försöka tidsmässigt samordna genomförandetav en ny läroplan för specialskolan med SIA-reformen. För särskolans del kan enviss förskjutning vara befogad, eftersom denna skolforms läroplan översetts sårelativt . Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till den enda reservation som är fogadvid utskottets betänkande. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. FruLANTZ (vpk); Utbildningsulskollels betänkande nr 16 domineras av vpk-molioner. Inlemindre än älta motioner från vpk behandlas. Därför blir jag tvingad attargumentera ganska kortfattat för var och en av dem. Imotionen 1976/77:103 föreslår vpk att de graderade betygen avskaffas. Betygensnegativa effekter är uppenbara och de måste avskaffas om skolan skall kunnafungera socialt. Skolan,menar vi, arbetar efter två oförenliga principer. Skolan har enövergripande målsättning som syfiar lill att befrämja elevens socialautveckling och samarbetet mellan eleverna. Det heter i Läroplan för grundskolanoch för gymnasiet alt skolan skall ge eleverna social fostran och atl eleverna"måste få öva sig leva och verka i gemenskap med andra". Denna målsättningmotarbetas av betygssystemet som bygger på tävlan mellan eleverna där deindividuella prestationerna betonas och premieras. I stället för all utgå frånvarje enskild elevs möjlighet och bedöma dennes egna förutsättningar mäter manvarje elevs prestation mot alla andra elevers. Omläroplanens intentioner skall kunna uppfyllas måste de graderade betygenavskaffas. Också därför att samhället påtagit sig skyldigheten alt ge allamedborgare etl visst mätt av kunskap i den obligatoriska skolan är det fel augradera och rangordna eleverna. Betygenlar ju bara hänsyn till den stoffmängd som eleverna lyckats inhämta, dvs.sådant som man kan mäta kvantitativt. Däremot säger betygen ingenting omeleverna i övrigt - egenskaper som samarbels-förmäga, solidaritet medkamraterna osv. Initiativkraft och kreativitet kan man heller inle mätakvantitativt. kommunisterna har mänga gånger hävdat atl barnfrån arbetarklassen slås ut i det svenska skolsystemet och den utslagningenbörjar redan på lågstadiet för att sedan kulminera i den socialasnedrekryteringen lill den högre utbildningen. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Nyligenpresenterade SÖ en undersökning som visar alt elevernas betygsnivå har ettstarkt samband med elevernas sociala bakgrund. Ar-betssättei i skolan,undervisningens innehåll och de prestationer som värderas gynnar elever frånöverklassen. Enligt undersökning påverkar barnens hemmiljöbetygen och föräldrarnas utbildningsbakgrund styr till stor del i vilkenutsträckning eleverna får gå vidare till gymnasieskolan. Betygssystemetkan givetvis inte ses isolerat frän hur skolsystemet i stort fungerar. För attförhindra att barn som kommer från socialt och ekonomiskt eftersatta hemmiljöerslås ut ur det svenska skolsystemet måste naturligtvis andra åtgärder vidtas.Det räcker inte bara med alt avskaffa betygen. a. måste resurser ställaslill förfogande för en ökad lärartäthet och för en intensifierad kontakt mellanhem och skola. Imotionen 1976/77:492 föresläs atl reservvikariesystemel skall införas pägymnasieskolan. motionerade kommunisterna om altreservvikarier skulle finnas på bäde grundskola och gymnasieskola.Vpk-motionens krav har tillgodosetts till hälften; i budgetpropositionenföreslås nämligen att reservvikarier skall finnas pä . Det är enförbättring atl eleverna slipper all ständigt möta nya ansikten vid den ordinarielärarens frånvaro. Det ger också bättre anställningstrygghet för de lärare somär hänvisade till korttidsvikariat på detta sätt, och det blir mindre bekymmerför skolledningen atl ofta under tidiga morgonlimmar ragga vikarier. Menbudgetpropositionen har tvä allvarliga brister. Först och främst är det enallvariig brist all underiagel för dessa tjänster bara skall tas frångrundskolan. Också gymnasieskolan borde ingå i underlaget, eftersom behovet avreservvikarier självfallet också finns där. Visserligenär det en viss olikhet i ämnes- och läraruppsättningen mellan ä ena sidangrundskolan och ä andra sidan gymnasieskolan. Men del borde vara möjligt att tasikte på det som är gemensamt i fråga om ämnes- och läraruppsätlning och på detsättet räkna samman underlag från de olika skolformerna för inrättande avtjänster som lärarvikarier. Denandra allvarliga bristen i regeringsförslaget, herr talman, är att avundervisningen enligt läroplan skall ligga till grund förberäkning av dessa tjänster. Det är alldeles för lågt räknat. a. harskolöverstyrelsen bedömt behovet av korttidsvikarier till av den totalatjänsigöringsvolymen. Med hänsyn till att behovet av ledighet för fackligverksamhet har ökat och kommer alt öka borde man räkna efter . Detblir alltså för det första bara elever som får fasta reservvikarier och inle gymnasieskolans elever, och för del andra skulle det behövasmånga fier fasta vikarier, efiersom regeringen bara räknat på hälften avbehovet - på mot del faktiska behovet på . Förall man lill fullo skall kunna få ut de positiva effekterna av ettreservvikariesystem blir det nödvändigt atl tillgodose vpk-motionens krav. Vänsterpartietkommunisterna tar i motionen 1976/77:197 upp frågan om statsbidrag till denkommunala . Den kommunala tog fart under1950-talel, och är antalet elever uppe i en kvarts miljon. Kostnaderna fördenna verksamhet uppgick till ungefär 190 milj. kr. Kommunerna betalarsjälva hela denna kostnad ulan statliga bidrag. är avhängig avresp. kommuns ekonomiska möjligheter atl finansiera denna verksamhet, ochdärför har på olika ställen olika profil och omfattning. Pä grundav bristande ekonomiska förutsättningar saknas möjligheter alt ta emotalla sökande. Som exempel kan jag nämna atl Västerortsdistriktet i Stockholmsområdeti höstas hade en kö på 800 elever mot 250 stycken . Musikskolanhar en väldigt stor betydelse för alla barn, men framför allt för de barn varsföräldrar saknar ekonomiska möjligheter att betala dyrbara privatlektioner imusik. Denkommunala musikundervisningen kan öppna vägen för att ge alla elever sammamöjlighet att lära sig spela och få kunskap om musik. Efiersom musikskolanfyller en så viktig funktion, borde kommunerna vara berättigade tillstatsbidrag för den verksamheten. Fråganom finansieringen av har tidigare behandlats avriksdagen. har gett regeringen till känna vad utskolietanfört om finansieringen, men ännu har ingen åtgärd vidtagits som förbättrarkommunernas möjlighet att ge eleverna undervisning i musik. Utskottetskriver atl frågan bör vänta till dess propositionen beträffande del nyastatsbidragssystemet kommer. Men det vore i allra högsta grad olyckligt, om -som det är tänkt - den kommunala musikundervisningens finansiering bliravhängig av den s. k. förstärknings-resursen. Den i och för sig heltotillräckliga förstärkningsresursen är avsedd att räcka till ell otalaktiviteter inom den kommande SIA-skolan. Därför är det angeläget, herr talman,atl ett speciellt statligt anslag utgår till den kommunala musikskolansfinansiering. Delfinns en folkgrupp i värt land som är utsatt för en ständig diskriminering iolika sammanhang. Jag tänker på den zigenska folkgruppen. Zigenarna ärfortfarande som grupp utestängda från normalt deltagande i samhällslivet. a. på utbildningens område. Mångazigenare är fortfarande analfabeter. Det gäller framför allt de vuxnagenerationerna. Och är de inle analfabeter, så har de nästan utan undantag enmycket dålig skolunderbyggnad. Zigenare har numera möjlighet atl få engrundläggande undervisning, men den är tidsbegränsad och enligt vårt sätt altse helt otillräcklig. Zigenarnamåste få en skolunderbyggnad som är jämförbar med den som övriga invånare iSverige får. Därför hemställer kommunisterna om förslag fränregeringen som skall syfta till alt förbättra zigenarnasutbildningsmöjligheter. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslaglill det obligatoriska skolväsendet m. m. Meddetla, herr talman, yrkar jag bifall till motionerna 103, 197, 492 och 990. Detbehandlas en motion till i det här betänkandet som är värd att omnämna, och detär cenlerpartimotionen av herrar i och i Göteborg.I den motionen krävs statsbidrag för kuralors-och psykologljänsler i skolan.Del är ett helt riktigt krav, och kommunisterna har mångagånger krävt detsamma. Vpk-gruppen kommer atl rösta för den här motionen, om nunågon av de centerpartistiska riksdagsledamöterna vågar yrka bifall till den. Imotionen 1976/77; 1173 tar kommunisterna upp de politiskaungdomsorganisationernas möjligheter atl medverka i skolorna. Vi anser delväsentligt alt ungdomsförbunden har möjlighet all della inom den reguljäraundervisningen på skoltid. Detla har också diskuterats i samråd medskolöverstyrelsen, vilket finns dokumenterat i Aktuellt från Skolöverstyrelsen1975/76:31. Menförutsättningen för all ungdomsförbunden skall komma in på skolorna är atl defår en rimlig ekonomisk ersättning. En lektion är ju inte , utanhär måste man få räkna in restider och förberedelser. Ungdomsförbundensmedlemmar har självfallet arbeten att sköta på daglid, och dä måste de fåbetalt för föriorad arbetsförtjänst. Utskottethar en lång motivering för att avstyrka vpk:s motion - ja, faktiskt ovanligtlång för att gälla en vpk-motion. Men längden på svaret gör inle det helabättre. Manhänvisar till anslagsposten Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner,som uppgår till 25 miljoner. Dels är del bidraget på tok för snäll tilltaget,dels finns ingen garanti för att kommunerna använder det till vad del är avsettför. Sedanhänvisar utskottet till de 68 milj. kr. som är till för ungdomsorganisationernaslokala verksamhet. Det är alltså det s. k. aktivitets-stödet, som brukarinnebära . Skall del vara ett verkligt alternativ för atlordna ekonomiskt stöd lill alla de ungdomar som är villiga att hjälpa lill medsamhällsdebatten? Svaret på den frågan måste givelvis bli nej. Utskottethar tydligen inte förstått vad det handlar om i motionen, utan hänvisar tillvissa anslagsposter som inte har med de politiska ungdomsförbundens medverkani skolans samhällsinformation atl göra. Vi kräver från vänsterpartietkommunisternas sida ett enhetligt syslem rörande den ekonomiska ersättningenlill de politiska ungdomsförbunden. Närdet gäller vpk-motionen om förstärkning av antalet förskolekonsulenter förhandikappade har jag svårt atl förstå varför utskottet yrkar avslag på dennamotion. Det handlar ju inle om några jättesummor när vi kräver atl del skallinrättas fem tjänster i stället för - enligt utskottets förslag - två tjänster.De sju tjänster som finns är oerhört belastade, och konsulenterna kanbara besöka barnen en gång . vill atl barnen skall fäbesök en gäng , och för att del skall vara realiserbart krävs allantalet tjänster utökas lill 21 under Deltaligger helt i linje med vpk-motionen.