prot · G00945 · 1976-12-31 00:00:00 — Del fel som vi velat peka på med vår motion äratt genom kravet på efterborgen även kommuner och privalföretagare skall stårisken för ett eventuellt framtida snävt beslut av regeringen. Naturligtviskan den borgerliga regeringen inte vara med om en sådan princip för i varjefall privatföretag. Därför har vi utgått ifrån all ett fel har uppstått, och dethar vi förståelse för. Med vår korta motion har vi velat göra ett försyntpåpekande om felet. Det har emellertid inte mött utskottsmajorilelensförståelse. "Utskottet har svårt att följa motionärernas tankegång",står det i belänkandet på s. 6. Att utskottsmajoriteten lider av en sådanegenhet är verkligen en nyhet för oss. Vi har emellertid nu måst reservera oss,och jag yrkar bifall till reservationen. Anslagtill kraftstationer m. m. Hn (vpk): Som framgår av utskottets betänkande har det i vår motion nr 24felaktigt angivits att 152 milj. kr. anslagits till fortsatt kärnkraftsutbyggnad.Del misstag som vi här har begått ändrar dock ingenting i vår grundinställningtill frågan om utbyggnaden av kärnkraft. De allmänna synpunkter och slutsatsersom vi har anfört i vår motion kvarstår således. Vikommer emellertid inte att yrka bifall till motionen, utan vi har i ställetlagt fram ett särskilt yrkande, som jag återkommer till. Vpkyrkar således avslag på tilläggspropositionens anslag till vidare kärnkraftsulbyggnad.I stället yrkar vi att dessa pengar tillförs den alternativaenergiforskningen. Vidare vill vi att anslag beviljas för åtgärder tillalternativ sysselsättning för de anläggningsarbetare som ställs införproblem genom de utlovade restriktionerna för kärnkraftverk. Detär dags att äntligen handla med konsekvens i kärnkraftsfrågan. Del ledanderegeringspartiet lovade all stoppa kärnkraften. Men vill man bevilja pengartill fortsatt utbyggnad - och till råga på allt betala kraftföretagens oförutseddafördyringar. Regeringenhotar med skärpta villkor för kärnkraftverk. Men man anslår inga pengar föralternativ sysselsättning åt anläggningsarbetarna. Del problemet lämpar manöver på kraftföretagen - och de i sin lur lämpar det vidare på arbetarna. Regeringenbeviljar anslag åt kärnkraften, som redan fått I miljard kr. det senaste året.Men man nöjer sig med den underförsörjning av de alternativa energislagen somkärnkraftsanhängarna av nåder beviljade 1975. Detta är inte bara i direkt stridmed vad två av regeringspartierna förut proklamerat. Del är helt i strid medcenterns 1975 framförda alternativa forskningsprogram. Manfrågar sig: Blir del aldrig något slut på regeringens inkonsekvenser ienergifrågan? Skall alla vallöften ställas in ända tills man i detalj genomförtden förra regeringens kärnkraftsprogram? Ettnytt energibeslut skall tas 1978, säger regeringen. Men skall man då bygga sigdjupare in i kärnkraflsberoendei ? Dellogiska vore ju i stället all säga så här: Vi stoppar utbyggnaden nu och lar enförutsättningslös och kritisk debatt . Vi slutar hota och skrämmabyggnadsarbetarna och ordnar i stället nya arbetstillfällen, som är bättre änden nuvarande baracklillvaron. Vi använder tiden fram lill 1978 för all ge eninjektion åt alternativ energiteknik. Regeringens handlande kanbara tolkas på ett sätt: Kärnkraftsulbygg- Anslagtill kraftstationer tn. nåden skall fortsätta.Sverige skall ligga i topp, per invånare räknat, då del gäller kärnkraft.Villkorsproposilionen är en ny politisk dimridå. Ty man skulle väl inte gekraflindustrin pengar om man sedan ville hindra den all nyttja anläggningar ochmateriel som anskaffats för dessa pengar? Medsitt handlande ger regeringen de mest energiska kärnkraftsanhängarna vatten påsin kvarn. Man hindrar därmed den process av självkritik i kärnkraflsfrågan,som man kanske annars skulle ha kunnat få också i det socialdemokratiskapartiet. SAPdrev 1975 igenom världens relativt sett största kärnkraftsprogram. Per invånareräknat är detta program 1,5 gånger större än ;s, 3 gånger större änFrankrikes, 6 gånger större än , 13 gånger större än och 25 gångerstörre än . Detta kallar socialdemokraternas ledning "enförsiktig satsning på kärnkrafien". Varje steg där regeringen låter dettaprogram rulla vidare skapar en ny barriär mot ett kritiskt och förnyandelänkande. Det hindrar en debatt om en ny industripolitik där förädling ochhushållning fått ersätta rovdrift, beroende av halvfabrikat och råvaror. Delhindrar ett resonemang om en ekonomisk tillväxt som är folkets, och som integagnar profitörernas intressen. Del hindrar en frigörelse av teknik ochforskning från den ensidighet och de massiva band som skapades, när kärnkraftenfick sill försprång via intresset all utveckla kärnvapen. Regeringensprincip tycks vara: en ny avvikelse, i varje regeringsförslag ettnytt bevis på dubbelmoral. Detta är inte vpk;s princip. Tiden medger inte attenergifrågan görs lill lekboll för tre regeringspartier, vars oförmåga tillsamling redan är ökänd. Det hastar med en ny energipolitik. Vpk för sin deltar konsekvenserna av detta. De 66 miljoner som anslagits för inköp av kärnbränsle till Forsmarkvill vpk använda för forskning och utveckling av alternativa energikällor. Vivill vidare att 38 miljoner av de 86 som begärt men inte fått anslåslill sysselsättningsåtgärder för de anläggningsarbetare som drabbas aveventuella inskränkningar i kärnkrafisuibyggnaden. Dessa 38 miljoner hade avVattenfall avseits alt användas för inköp av kärnbränsle lill , såsomframgår av utskottets utlåtande. Jag yrkar sålunda under punkten 8, mom. 4 att med anledningav regeringens förslag och motionen 1976/77:24 av m. a) lillKra/lstationer in. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för bud /77 anvisar ett investeringsanslag av , b) tillEncigijitrskning på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för bud /77 anvisar ett reservationsanslag av , att ut nyttjas inom programmet Energiproduktion, dock icke för delprogram men Fissionsenergi och Fusionsenergi, c) lillSvsselsättningsåtgärder med anledning av omställningsproblem inom kärnkraftssektorn på tilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för budgetåret \916/11 under elfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av Jag yrkar bifall till detta förslagoch avslag på utskottets jjsdaggn jgn hemställan under denna punkt. Hen (): I näringsutskottets nu aktuella belänkande behandlas under punkten F 8vissa bemyndiganden till från regeringen i anledning avframställningar från verkels sida. I den aktuella propositionen föreslåsriksdagen dels bemyndiga regeringen att teckna borgen för lån som tar upp på den allmänna kapitalmarknaden utan den begränsningtill vattenfallsverkets andel av aktiekapitalet som normalt gäller för verkelsborgensåtaganden, dels bemyndiga regeringen att medge statens vattensfallsverkatt teckna borgen för lån - inklusive lån för finansieringen av det tredjekärnkraftsblocket i Forsmark - intill sammanlagt 2 , varav högst90 . för lån lill eldisiribulionsförelag. Bakgrundentill detta förslag är de beslut som har fattats. Enligt dessadisponerar vattenfallsverket I 989,8 milj. kr. för investeringar ikraftproduktions- och eldistributionsanläggningar. I propositionen föreslås enmed 243,6 miljoner utvidgad medelsram. Det ökade medelsbehovet föranleds tillstörsta delen av ökade kostnader, skärpta miljökrav och krav på bättrearbetsförhållanden. Ienlighet med framställningen från vattenfallsverket föreslås vidare alt 66milj. ställs till verkels förfogande för att av verket överlämnas tillForsmarks för anskaffning av kärnbränsle lill tre kärnkraftsblocki Forsmark. 1 har 74,5 "o av aktierna,medan resten ägs av enskilda intressenter. Vattenfallsverkelhar däremot fått nej på en framställning om 86 milj. kr. lill för anskaffning av reservkvan-liieier av natururan.Bolaget hänvisas av regeringen till upplåning på kapitalmarknaden - ensedvanlig åtgärd alltså. Regeringenuttalar att de borgens- och anslagsbelopp som hänför sig till finansieringen avinvesteringar på kärnkraftsområdet bör ställas till förfogande. Men- och detta är ett myckel viktigt men, herr talman - detta skall ske förstefter särskild framställning till regeringen från verket. När sådanframställning inkommit kommer regeringen all pröva den och eventuellt också haöverläggningar med vattenfallsverket och andra intressenter innan manslutgiltigt fattar beslut om framställningen. Delär självklart, herr talman, att denna prövning i mycket stor utsträckningkommer att bli av politisk art. Det är viktigt att understryka delta, bl. a.med hänsyn till den socialdemokratiska motionen och den argumentering somframförs i den. Ivpk-molionen kritiseras förslaget all anvisa ytterligare medel till kärnkrafisuibyggnaden.Del sägs i motionen all den nya regeringen borde i praktisk gärning se lill altinvesteringarna i kärnkrafisprojeki icke iikas. Anslaglill kraftstationer m. m. Nr 45 kärnkraftsprogram borde helt enkelt inte få rulla vidare, som Tisdagenden ' eter i vpk-molionen. '''" ' senare vill jag endast säga att detta kärnkraftsprogram heller ickerullar vidare i oförminskad takt och på oförändrade villkor. Anslag till krafista- grammet har underkastats betydande restriktioner. Redan de regerings- tioner m. m. förslag som vi diskuterar innebär påtagliga åtstramningari nyss- Ettexempel är att fått nej till de 86 milj. kr. lillKärnbränsleförsörjning som verket begärt. Den posten har av vpk i motionenuppenbarligen av misstag - det har här medgivit - räknats in iinvesteringsanslaget för kärnkraftsutbyggnad, som vpk därmed får till 152 milj.kr. och som vpk vill disponera för forskning om och utveckling av andraenergislag. Jagtyckte all i sitt anförande var väl kategorisk när han sade nya regeringen inte var särskilt intresserad av att salsa på forskning omalternativa energikällor. Vi kan notera att redan den gamla regeringen och dengamla har satsat ganska betydande belopp på delta, vilket framgår avutskotisbetänkandet som jag i detta sammanhang hänvisar till. Utskottetanser att under förhandenvarande förhållanden - det är framför alltsysselsättningsskäl som kommer in i bilden - måste ytterligare medel anslåslill vattenfallsverkel för bl. a. pågående arbeten på kärnkraftverk ochanskaffning av kärnbränsle. Utskottet har inget att invända motanslagsberäkningen. Förde statliga borgensåtagandena i fråga om kärnkraftverk finns vissa fastställdaregler. En viss praxis finns också utvecklad. Det föreligger konsorlialavtalmellan och , vari fem kraflföretag ärdelägare. Enligt dessa konsorlialavtal om byggande av kärnkraftsaggregal iForsmark skall anläggningskostnaderna och kostnaderna för den första omgångenbränsle i första hand bestridas med aktiekapital och med lån på den allmännakapitalmarknaden. Lånen skall tas upp mot säkerhet av inteckningar i ForsmarksKraftgrupp AB:s fasta och lösa egendom eller mot säkerhet som parterna kanställa i förhållande lill sina aklieinnehav. Om lämpliga lån från utomståendeinte kan erhållas måste parterna lämna lån till Forsmarksbolaget i proportionlill aktieinnehavet. När det gällt lån som delta bolag har tagit upp iutlandet har vattenfallsverkel ställt säkerhet för hela lånesumman. De övrigadelägarna har därvid ställt garantier för sin andel av säkerheten genom efterborgen. 1propositionen sägs - och det är en kärnpunkt i sammanhanget - all de pågående övervägandena om särskilda villkor för de kärnkrafts- producerande företagen, alltså detta som i den allmänna debatten har kallats villkorspropositionen vilken nu har skickats lill lagrådet, har ska pat osäkerhet på kapitalmarknaden beträffande de kärnkrafisproduceran- de förelagens krediivärdighet. Del är då ganska naturligt att statens ga rantiåtaganden förde lån som Forsmarksbolaget i fortsättningen behöver 60 la upp utvidgas. Förfarandet med primär borgen avvaiienfallsverket för hela lånesumman föreslåsfå tillämpas även för lån som bolaget tar upp på den svenska kapitalmarknaden. Jaghar svårt att förstå vad det kan vara för skillnad på svenska och utländskalångivare. För utländska långivare skall vattenfallsverket teckna huvudborgen,och efterborgen skall tecknas av de enskilda inlres-senlerna. Samma ordningborde självklan gälla för den svenska långivningen, om man inte anser att vårtlands möjligheter att återbetala lånen är så dåliga att vi måste ge deutländska långivarna bättre säkerhet. Delkan tilläggas - och det visste självfallet inte socialdemokraterna när de skrevmotionen, i så fall hade de sannolikt inte skrivit den -att kraft fö retagenenligt villkorspropositionen kommer att hållas skadeslösa för vissa engagemangi detta sammanhang. Därmed faller givetvis hela resonemanget om borgen ellerefterborgen. HerrSöderqvist sade att regeringen är inkonsekvent - den har inte ett fast programi kärnkraftspoliliken, den gamla politiken rullar vidare, det ledanderegeringspartiet har gjort sig skyldigt till löftesbrott etc. De där beskyllningarnahar vi hört tidigare, och jag har inte nu anledning att närmare kommentera dem.Jag skall bara kommentera vad han sade om att regeringen inte vill anslå någrapengar till alternativa sysselsättningar åt de anläggningsarbetare someventuellt kan råka i ekonomiska Svårigheter. De ekonomiska svårigheternakommer uppenbarligen om man bryter marschen in i kärnkraftssamhället. Därmedtycker jag all - mot bakgrund av de nyssnämnda beskyllningarna-har motsagt sig själv. Men jag försäkrar att i det läge som kan komma attuppstå, alt man måste sysselsätta anläggningsarbetare vid kärnkraftsbyggen sominte fullföljs i den utsträckning som var planerat från början, kommerregeringen att vidta sysselsällningsskapande åtgärder för att dessaanläggningsarbetare skall bli omhändertagna på lämpligt sätt. Jag tror inte attherr eller någon annan i denna kammare behöver hysa några som helsttvivel om den saken. Dennya regeringen har redan gett uttryck för alt man har intentionen att fullföljaprogrammet på att utveckla alternativa energikällor och förbättrabesparingsmöjligheterna med myckel stora satsningar, något som ger storaenergitillskolt. Det är för tidigt att här gå in på några detaljer. Jag villemellertid uppmana att mycket noggrant läsa budgetpropositioneni januari - jag tror all han där kommer att finna positiva överraskningar närdet gäller satsningen på alternativa energikällor och besparingar. Jag har redan varit inne på alt vi inte skall underkänna den tidigareriksdagens och inte heller den tidigare regeringens och den tidigareoppositionens ambitioner. Alla har varit medvetna om nödvändigheten att satsapå alternativa energikällor och besparingar. I utskotts-betänkandet redovisassom sagt på den punkten siffror rörande redan gjorda satsningar. Men del kommeruppenbarligen all göras ännu myckel större insatser, och jag hänvisar lill denkommande budgetpropositionen. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Anslagtill kraftstationer m. m. Nr 45 () kort genmäle; Jag skulle vilja ställa en fråga till som fö- I isdagen den b j & j I4dep ih 1Q76 reträdareför utskottet med anledning av dels vad han sagt här, dels , vad somantytts i propositionen. Om nu staten skall ha ansvaret för Anslag till krafista- en sådanhär efterborgen, vad skall man då ha den till? tioner m. m. blir ju i så fall meningslös. HenSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle; Jag vill något bemöta när han säger att kärnkrafisuibyggnadeninte fortgår med oförminskad fart utan att det har blivit en uppbromsning. Faktumär ju att arbetena i Forsmark, och på andra ställen pågår precis somde gjort . Som vi alla vet har regeringen sett till att det ordnasmed anslag eller borgensförbindelser så att man har det kapital som behövs föratt utbyggnaden skall kunna fortsätta. Jag kan alltså inte se att del där ärnågon skillnad. Sedanhänvisar man som vanligt lill villkorsproposilionen, som skall kunna klaraallt. Dessastora och dyrbara anläggningar skall alltså byggas färdiga. Sedan överlåts åtde enskilda företagen resp. staiens vattenfallsverk att se till att villkorenuppfylls, så att kärnkraftverken kan laddas. Det är ju en helt orimligsituation. Det verkar ju fullständigt galet att man sätter i gång och bygger utstora och dyrbara anläggningar, som man räknar med inte skall komma till användning.Det är däri som del ologiska i hela denna satsning ligger. Villkorspropositionenanvisar ju inte någon exakt lösning på dessa problem. Om man inte kan få framupparbelningsanläggningar i tillräcklig mängd - f n. är antalet sådanaanläggningar myckel litet, och vad jag känner lill planeras inte någonutbyggnad - kommer dessa villkor inte all kunna uppfyllas, och då skall inteheller kärnkraftverken få laddas. I det lägel står man där med anläggningarna,och hur skall man då göra? har man sagt att de företag som vill dra sig urkan garanteras ersättning. Jag har inte hört att något kraftföretag velat göradet. Vi får se hur det går. HerrSjönell talade om vad den föregående regeringen gjort. På s. 5 i betänkandetfinns några siffror som bl. a. talar om att anvisat 106 milj. kr. Men därav är det bara 30 milj. kr. som skalldisponeras för alternativa energikällor. Det aren väldigt liten summa - endroppe i havet - jämfört med vad som satsats på kärnkrafien. Regeringenhar ännu inte angivit hur den alternativa sysselsättningen skall ordnas. Detvore tacknämligt all få se ett förslag till lösning på den frågan ibudgetpropositionen. Jag skall med nöje ta del av den efter nvår. () kortgenmäle; På fråga om efterborgen vill jag svara alt detta i förstahand är ett formellt krav, som har juridisk bakgrund. Det är en konsekventuppföljning av vad som tidigare gällt vid utlandsupplåning. Del är ganskanaturligt att tillämpa samma formella förfarande vid upplåning på den svenskamarknaden. Denomständigheten alt regeringen enligt villkorspropositionen i betydandeutsträckning skall hålla kraftföretag skadeslösa för engagemang som de kankomma att gå in i utan all få fullfölja betyder inte att man skall eller enshar rätt att eftersätta formella bestämmelser, exempelvis borgensbestämmelsen.Villkorspropositionen innebär självfallet inte att kraftföretagen under allalänkbara förhållanden kommer att hällas skadeslösa. De kommer all hållasskadeslösa i betydande utsträckning, men efterborgen kommer säkerligen attbehövas för den händelse man måste pröva extrema fall. Jag kan emellertid intei dag - villkorsproposilionen underkastas f n. lagrådets prövning - gå in pånågra juridiska uttalanden om denna proposition. Jag inskränker mig tilldetta besked till . Närdel gäller inlägg vidhåller jag vad jag sagt tidigare,nämligen all det program för kärnkraftsulbyggnaden som knäsalls av den nyaregeringen och som konkretiseras både i den proposition vi dis-kulerar i dagoch i den kommande villkorsproposilionen innebär att det är ett annatkärnkraftsprogram som den nya regeringen tagit ansvar för. Betydanderestriktioner har därvidlag uppställts, inte minst av ekonomiskt slag, sominnebiir alt bilden blir helt förändrad beträffande möjligheterna att bygga utkärnkrafien i del här landet. Den saken vill jag myckel starkt slå fast. Sedankommer in på frågan om anläggningarna blir färdigbyggda men avolika omständigheter- främst för all villkoren inte kan uppfyllas - kommer allstå där som något slags monument. Det vore naturligtvis ett ganskauppseendeväckande förhållande. Jag håller med om det. Därför vill jag säga attdet inte behöver bli så att de står som monument. Del finns tekniker som redannu har anvisat hur man på annat sätt skall kunna få användning för dessa storaanläggningar om de inte kan drivas med kärnkraft. Men det är jag inte bereddalt diskutera . Det är för tidigt, herr talman. Jag vill bara antyda alldet kan finnas lösningar. HerrWÅÅG (s) kort genmäle; Debatten har visat alt vad vi numera diskuterar är en formalitet utaninnehåll. Utskottetsvärderade vice ordförande har emellertid, jämte utskottsbelänkandet, övertygatmig på en punkt. Kravet på efterborgen är inte ett misstag -- efterborgensåledes från kommuner och enskilda för risken av ett framlida regeringsbeslutsom i förväg har angivils komma all bli myckel snävt. Anslagtill kraftstationer m. m. Nr 45 Detta är alltså en medveten och genomtänkt princip och inte ett fel. Tisdagenden °" ' '""dde när vi skrev motionen.Del ger, herr talman, för landets 14december 1976 företagare ett något förbryllande intryck. Anslag till kraftstationerm. (vpk) kongenmäle; Regeringen avser tydligen all anläggningarna inte skall användas somkärnkraftverk utan lill något annat. Alla som det allra minsta har sysslat medbyggenskap vet all uppför man en byggnad för ett ändamål och sedan bygger omden för ett annat så blir det oerhört mycket dyrare. Om man alltså avser altanvända de här anläggningarna till något annat än kärnkraftverk så vore detsynnerligen lämpligt all direkt bygga dem för dessa andra ändamål. Attfärdigställa dem som kärnkraftverk enligt alla konstens principer, vilket vi nuhåller på med, för att sedan i en oviss framtid börja bygga om dem innebär ettoerhört slöseri. Vihade för ganska länge sedan fallet och det i samband därmed havereradekärnkraftsprogrammel, men del var ju ett bygge i oändligt mycket mindre skalaän vad det nu kommer att röra sig om. Jag tycker att det är väldigt ologisktatt bygga anläggningar som man inte ens avser att använda till det ändamål debyggs för. Bygg dem då hellre direkt för den tilltänkta alternativa användningen! () kortgenmäle: Beträffande senaste inlägg vill jag säga att efterborgeningalunda är någon formalitet. Det finns ett formellt inslag i allt sådant somkallas för borgen och som har en juridisk bakgrund, men del har även ett starktmateriellt inslag. Som jag sade, kommer regeringen uppenbarligen inte atthålla kraftföreiagen skadeslösa, om de gör helt omöjliga bedömningar och heltvansinniga investeringar. Därför måste efterborgen komma in som ett väsentligtmateriellt moment. Sedansade att landets företagare måste bli förbryllade. Socialdemokraternahar också skrivit i motionen att propositionen är fö-reiagsfienilig. Jag måstetillstå att vi har varit något roade över den plötsliga och rörande omsorg omenskilda företagarintressen som har utbrutit på socialdemokratiskt håll. Vi varinte vana vid den omsorgen tidigare, när socialdemokraterna innehaderegeringsmakten. Tillherr vill jag endast helt kort säga att jag inte har påstått att detskall bli någon ombyggnad av kärnkraftverken, därför att vet vi ingentingom detta. Jag har sagt som svar på en fråga från att det måsteändå finnas möjligheter för skickliga tekniker att hitta på alternativ, ifalldet blir nödvändigt på grund av utvecklingen. Jagvill sluta med en fråga, som jag vet att tyvärr inte kanbesvara, eftersom han inte har mer replikrätt, men som vpk kanske kan besvara inågot annat sammanhang: Skulle vpk ha någonting emot att satsa även mycketstora pengar på att bygga om kärnkraftverk till ett annat slags drift som ärofarlig? Är det en så oerhört motbjudande tanke alt salsa storapengar på detta, när ett kärnkraftsprogram har beslutats i det förfiutna somvarken vpk eller vi eller andra vill vara med om att fullfölja i denutsträckning som beslutet avsåg? HenHJORTH (s): Jag vill först instämma i yrkande om bifall tillreservationen. Jaghar tidigare i en interpellationsdebatt med energiministern undrat hur man inomkraftbolagen skall kunna veta om den i energifrågorna så oeniga regeringen iefterhand godkänner de lösningar på säkerhetsfrågorna som man kommer framtill. Det är fel, menar jag, att ställa kraftbolagen till svars för att de intei förväg kan tolka regeringens intentioner beträffande säkerhetsfrågorna. Näringsuiskottetfinner inte skäl för att staten skall avslå från efterborgen av övrigadelägare. Man lägger här på kommuner och enskilda förelag ett ansvar förkärnkraftsbyggandet, som rätteligen borde åvila regeringen. Det är ju ändåefter beslut av regering och riksdag som vår energiförsörjning har byggts utoch skall fortsätta att byggas ut. Nusäger här i debatten att kraftföretagen skall hållas skadeslösa,enligt den villkorsproposition som kommer att läggas fram i vår.