prot · G00996 · 1976-12-31 00:00:00 — Motden här bakgrunden går det inte längre att använda det tidigare begreppet"självförsöriningsgrad". Vid en avspärrning är vi beroende av vissaproduktionsresurser och lager. Utredningen har därför i stället som ettproduktionsmål uppställt vår försöriningsförmåga under en treårig avspärrningmed utgångspunkt i vissa vikliga produktionsresurser, såsom åkerareal ochmjölkproduktion. Utredningenär ense om att det inte finns anledning atl aktivt verka för vare sig enminskning eller en ökning av den nuvarande åkerarealen. Den räcker till bådeför att upprätthålla vår livsmedelsberedskap och för alt tillgodoseregionalpoliliska synpunkter och natursynpunkter, sam- tidigt som mindre delarkommer atl ianspråklagas för oundgängligt väg-och samhällsbyggande. Allt dethär kan ske till rimliga samhällsekonomiska resurser. Dennuvarande mjölkproduktionen skall upprätthållas. Ratiönalise-ringsverksamhetenskall fortsätta efter samma grundprinciper som . Med hänsyn tillanlalel sysselsatta i jordbruket, den minskning som skett och efterfrågan frånandra näringsgrenar finns det inte samhällsekonomiska skäl för attsärskilt stimulera en övergång av arbetskraft från jordbruket lill andranäringsgrenar, även om en sådan självfallet kommer atl ske. Idet här sammanhanget kan jag inte underlåta att något kommentera etlTT-meddelande som distribuerades från jordbruksminisiermöte i den3 mars. Enligt detla meddelande planerade man i regeringen en omfattandenyodling i för atl producera ett större överskott av vete förexport. Jagförutsätter, även om jag är medveten om all jag på grund av jordbruksministernshalsinfektion inte kan fä något besked, atl detta är en anka. Vi kommerinte alt kunna räkna med atl klara vår livs-medelsförsörining genom import,lika litet som vi kan sälja våra överskott till priser som medger täckning avvåra inhemska kostnader. Därför måste vi även i fortsättningen ha ettgränsskydd mol utlandet i kombination med livsmedelssubventioner, den s. k.mellanprislinjen. Detta gränsskydd måste av praktiska skäl även omfatta vissaförädlingsföretag -mejerier, slakterier, sockerbruk m. m. Gränsskyddetbetalas av konsumenter och skattebetalare. Garantier måste därför finnas föratt prisstödet verkligen når fram lill producenterna-jordbrukarna och intestannar i förädlingsleden, för att effektiviteten upprätthålls och för att enfortsatt rationalisering sker. Därför måsle samhället och konsumenternas insyn-och infiytandemöjligheler utvecklas. Samhället mäste skärpa sina möjlighetertill prisövervakning och pris-kontroll. Vi kan under den närmaste framtidenförutse en snabb ökning av priserna på livsmedel liksom pä andra varor. Dettaberor pä den borgeriiga regeringens slappa budgetpolitik och på passivitetennär det gäller samhällets prispolitik. Den borgerliga regeringen har som bekanthittills varit mera intresserad av att ge stöd ät olika företagargrupper än avatl hälla priserna för konsumenterna nere. Ett exempel pä del är handelsministernsuttalande i dagens tidningar, där han avvisar löntagarnas krav pä åtgärder motprisökningarna. Han säger att regeringen inle planerar några nyaprisregleringsingrepp. Han säger alt SPK har i uppgift att sköta prisövervakningen.Den fråga man ställer i anslutning till handelsministerns uttalande är; Vadblir del av denna övervakning från SPK om inte den borgeriiga regeringen ärberedd alt vid behov gä in och vidta ålgärder för atl hålla priserna nere? Densocialdemokratiska regeringen visade hur en kombination av jordbrukspolitik,livsmedelssubventioner, prisreglering och prisstopp kunde hållaprisutvecklingen på livsmedel inom rimliga gränser. konsumenter och löntagareuppenbariigen att genom plånboken få uppleva vad en borgerlig regering med enmoderat syn på prisutveckling och prisreglering innebär. 1allt större utsträckning vinner monopoltendenser inträde inom jordbrukssektornnär del gäller bäde förädling och tillhandahållande av produktionsmedel. Imänga avseenden är detta en nödvändig process, och den har förvisso - särskiltnär det gäller jordbrukskooperationen - varit av stort värde både för svensktjordbruk och för samhället i övrigt. Med hänsyn lill att konsumenterna islutskedet har all betala priset är del nödvändigt att deras intressen hävdasmed kraft. Detta kan bara ske genom att konsumenternas insyn och infiytandeökas och genom att konsumentintressena kan få en med jordbrukarintressenalikaberättigad ställning i den förhandlingsprocess som slutgiltigt kommer altbestämma priserna och prisregleringens utformning på jordbrukets område. Därförbör, som vi socialdemokrater hävdar, allmänintresset i statens jordbruksnämndökas och konsumentdelegationens ställning förstärkas genom att delegationengörs mer självständig i förhållande till jordbruksnämnden. Insynen ochinflytandet i förädlingsföreiagen bör också kunna förstärkas. Här kommer delatt flnnas stora och angelägna uppgifter för en aktiv och medvetenkonsumentopinion i löntagarorganisationer, i konsumentkooperation och i andraorganisationer som tar upp konsumenternas intressen. Vifår, herr talman, anledning att på allvar diskutera utformningen av denframtida jordbrukspolitiken . Därför finns del inte anledning alt inuläget ytterligare fördjupa diskussionen på det här området. Låt mig därförövergå lill atl kommentera några av de socialdemokratiska reservationerna. Reservationen3 avser stödet till skärgårdsföretagen. De pengar som finns i årets budget förstöd till skärgårdsföretagen är nu slut. Några tecken på atl ökningar kommeratl ske via tilläggsbudget har inle synts. Därför finns det ansökningarsom inte kan bifallas på grund av bristen på pengar. i Borrbysäger visserligen att om del visar sig erforderligt så har regeringen möjlighetatt återkomma. Del är helt riktigt, men än så länge har regeringen inte visatnågon viljeinriktning som tyder på au den har för avsikt att återkomma. Detär angelägel alt den av den socialdemokratiska regeringen startade stödverksamhetentill skärgårdarna kan fortsätta. Vi behöver en aktiv befolkning i våraskärgårdar, såväl ur regionalpolitiska synpunkter som ur miljövårds-, försvars-och rekreationssynpunkter. har optimismen ute i skärgårdarna vaknat. Vi fårinte göra människorna besvikna. Det är för mig obegripligt alt den borgerligamajoriteten inle har kunnat gå med pä våra förslag till ökning av ramarna förkreditgarantier. Vart tog de borgerliga partiernas proklameradeskärgärdsvänlighet vägen? Försvann den när dörrarna slängdes bakom dem ikanslihuset? Jag ber atlfå yrka bifall lill reservationen 3. I reservationen 5 förordarvi etl oförändrat antal förrättningsdagar i skogsvårdsstyrelsernasförrätiningsverksamhet - detta i avvaktan på förslag frän skogsutredningen ochskogsadministraliva utredningen. Jag vill gärna slå fast att det är angelägetatt skogsvården intensifieras. Men ingenting har visat att della inle skullevara möjligt och att del inle skuih finnas tillräckligt utrymme atl prioriteraden fysiska riksplaneringen inom del anlal förrättningsdagar som man nu har.Enligt vår mening, i samband med den särskilda budgetmangling som hargenomförts, är det här ett typiskt exempel på hur borgarna hanterarbudgetbehandlingen. Del understryks också av det historiska faktum, som mankan notera när man i kammarens protokoll återvänder till föregående års debatteri denna fråga, där företrädare regelbundet ställt sig upp ochyrkat på sänkningar av det här anslaget. Jag yrkarbifall till reservation nr 5. Ireservation nr 6 tar vi upp frågan om personalförslärkning i fiskeristyrelsen.Det gäller en tjänst för handläggning av internationella ärenden. sade felaktigt att har gett den tjänsten lägreprioritet. Den här tjänsten har tillsammans med ett antal andra tjänsterhänförts till prioritetsgrad 1 i anslagsäskanden. Få sakerär viktigare för svenskt fiske än att man fär en internationell regleringav förutsättningarna för fiske . Här blir den internationellaförhandlingsverksamheten av utomordentligt stor betydelse. Vi har på mängaolika sätt ökat del statliga stödet lill fisket, men vad tjänar detta till omvi inte har vatten alt fiska i? Därför behöver resurserna ökas för deninternationella förhandlingsverksamheten. I del här fallet skulle det kosta169 , vilket i och för sig kan jämföras med de övriga stödåtgärderna påfiskets område. Del kan också visa på en märklig avvägning i den borgerligaregeringen. Ännu märkligare blir det om man tittar på, som har anförts tidigarei debatten, hingstuppfödningsanstalten som fär , utan attnågot statligt ämbetsverk har föreslagit delta. Men har kanske ingetstatsråd au skicka telegram till. Kunde inle de fiskerepresenianter som finns ijordbruksutskottet ha upplyst sina partivännerom behoven? Kanske de kan göradet här i kammaren. I avvaktan på all de framträder yrkar jag bifall lillreservationen 6. Reservationnr 7 har också tillkommit som ett resultat av vår budgetbehandling. Där finnervi det motiverat att åtgärder vidtas för att minska det statligabudgetunderskottei. Därför tycker vi att när det gäller veterinärinrällningen iSkara skall man ta ut ökade avgifter föratt betala den sänkning av del statligastödet som vi förordar. Jag yrkarbifall till reservation nr 7. Ireservation nr 14 slutligen behandlas frågan om lån till trädgårdsnäringen.Enligt reservanternas uppfattning bör det här stödet i avvaktan påträdgärdsnäringsuiredningens arbete inte få användas till sortiments-byte ellerannan omläggning av produktionen utan att del finns tungt vägande skäl. Man börbegränsa lånestödet till företag där starka sysselsättnings- eller andraangelägna sociala skäl motiverar en omläggning och där etl sådantlänestöd inle får menlig inverkan på andra delar av trädgårdsnäringen. Med denhär argumenteringen faller i påstående atl vår reservationskulle resultera i allvarliga problem på sysselsättningsområdet. Är del pådetta sätt, har man också enligt vår reservation möjlighet atl medge deltasortimentsbyle. Som en logisk följd av det föreslär vi också att man skallminska 6 miljoner på anslaget för lån på det här området. Vi tror att de 10miljoner som vi förordar räcker för verksamheten. Mellanskillnaden bör därföröverföras till budgetutjämningsfonden. Jag ber attfä yrka bifall lill reservation nr 14. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: startar här med en, som jag skulle vilja säga, mycketglädjande attityd av samförslåndsvilja och i vissa stycken förnuftigabedömningar av en framtida jordbrukspolitik. Jag kände glädje inför det. Menplötsligt av någon anledning fär han behov av en onödig aggressivitet, och detger mig anledning, herr talman, att göra några kommentarer. Beträffandeskärgårdsstödet har jag fäll en uppgift frän regeringen alt det kommer att pätilläggsbudget anslås 2 milj. kr. till kreditgarantier och 1 milj. kr. Totalt blir beloppen desamma som regeringen har föreslagit ibudgetpropositionen, 4 milj. kr. i kreditgarantier och 3 milj. kr. Där är oro alltså obefogad. Beträffandeden fråga om som lar upp vill jag säga all det ärhelt klart atl där kommer att företas en viss nyodling av mark. Det är mark somövergavs jordbrukspolitik och som häller pä att buskasigen. För att åtgärda della och för att sätta in jordbruket i ettregionalpolitiskl sammanhang blir en sådan nyodling nödvändig. säger atl en vidareutveckling av beslul bör ske. Han passarockså på atl ge förre jordbruksministern en eloge, och det tycker jagall från sin utgångspunkt har rätt atl göra. Men jag villtillägga att det i huvudsak är de svenska böndernas förtjänst att 1967 årsriktlinjer inte blev verklighet. Del är vidare ganska märkligt, kanske rent avbetecknande, att de till Wången utgör ett så viktigt inslag ireservanternas diskussion . Låt mig än en gäng säga atl dessa 100 000 kr.utgör en uppföljning av utskottets beslut , som dåinte hade någon invändning emot. Hen WICTORSSON(s) kort genmäle; Det är glädjande att regeringen nu är beredd att öka bidragen ochkrediigarantiramarna beträffande skärgärdsslödet. 1 jordbruksutskottet visademan verkligen inle någon enorm uppslutning kring vårt förslag. Om man på etttidigare stadium, dvs. redan under utskottets behandling av detta ärende, gåttoss till mötes hade vi inte behövt ta upp denna debatt . Närdet gäller nyodling i tycker jag all i Borrbyförklaring innnehåller något helt annal än det som framgick av TT-meddelandel.Jag har fortfarande inle fått någon effektiv dementi av påslåendet som ingick idel meddelandet, alt man skulle nyodla i för all producera vete tillförsäljning på export. Jag betraktade meddelandet som en anka, och jag hadeblivit glad om hade bekräftat det. De100 till Wången är inte så viktiga, i . Däremotär det enormt viktigt all vi får tjänsten vid för att kunnasköta de internationella förhandlingarna på fiskets område. Det tror jag attalla som sysslar med fiske är överens om, och jag har svårt atl förslå varförman inle kan tillmötesgå oss i delta krav. Ivad sedan gäller diskussionen om vidareutveckling av 1967 årsjord-brukspoliliska beslul är ju del faktiska förhållandet trots allt, alt enenig jordbruksutredning bestående av representanter för fem politiska partier iförslaget om jordbrukspolitikens utformning i stort sett harfört vidare de grunder och riktlinjer som antogs . HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Jag beklagar all jag måsle la kammarens lid i anspråk för att återkommai dessa frågor. Men jag skulle vilja säga till att jagnaturligtvis inte kan stå här och försöka redogöra för huruvida TT-meddelandenexakt motsvarar uttalanden som har gjorts. kan saker vara riktiga fastände slår i tidningen eller sägs i radio, men jag vet inte hur det förhåller sigi just delta fall. Detär helt klart alt det vetetillskoit vi talat om kanske skulle kunna bli enföljd av en nyodling. En nyodling skulle ju ge ett totalt tillskott, och delkanske skulle medföra ett veteöverskolt i andra delar av landet. är så väl insatt i dessa frågor au jag lycker atl det var onödigtalt ställa den här frågan till mig. Vad beträffar frågan om har jagredan redogjort för atl den diskuterade tjänsten är på väg. Om och i övriga sammanhang läste de motiveringar som finns i utskottets skrivningarlitet mera noggrant skulle vi spara kammarens tid då del gäller sådanaförklaringar. Hen WICTORSSON(s) kort genmäle; Den senaste anmärkningen från i återfaller pä honomsjälv. Vi skulle onekligen avsevärt kunnat förkorta debatten i kammaren om denborgerliga majoriteten inte varit så slaviskt bunden vid del regeringsförslagvi hade alt behandla i jordbruksutskotiei, utan redan i utskottet kunnat gå medpå de modifikationer som man under debatten här i kammaren är beredd att göra. Närdet sedan gäller veteöverskottet är jag ledsen att behöva ta upp kammarens tid,men argumenteringen från sida vittnar om all han inle har klartför sig vad verksamheten och det praktiska jordbruket i handlar om.Tror verkligen i att det är möjligt att i ochNorrbottens inland bedriva produktion av ell veleöverskoii? HenWACHTMEISTER i (m): Del senaste ifrån sida är verkligen ganskauppseendeväckande. Vet inte alt del i bedrivs enganska omfattande veteodling? Del förvånar mig all han kommer med etl sådanipåstående här. Men,herr talman, jag skall inle ägna mig ål , utan i ställetbehandla ett par motioner som jordbruksutskottet omnämnt i börian av sittbetänkande. Den första aren gammal bekant centermotion av herrar Elmsiedt ochPetersson i , som vill, alt skall dela med sig av sitt överfiöd påirädgårdsassistenler, elva i och tre i , så attåtminstone en placeras i . Det är nu tredje året som molionen väckts,och för varie gång den återkommit har utskottet skrivit litet starkare. Menfortfarande har ingenting hänt, trots att behovel är klart dokumenterat. Viblekingar känner oss naturligtvis djupt smickrade av att lantbruks-styrelsentycks anse, att vi i kan klara oss utan träd-gärdsassistent,under det att med dess i förhållande till den totala odlade arealenbetydligt mindre trädgårdsodling fär fjorton assistenter. Men vi skullefaktiskt vara gladare, om styrelsens höga tankar om våra trädgårdsmästaresduglighet log sig mera materiella uttryck. Äveni år har jordbruksutskotiei skrivit mycket positivt - men vad hjälper del omlantbruksstyrelsen, som det förefaller, inte läser riksdagsprotokoll? Tredjegången gillt heter del emellertid, och i förhoppning all utskottets skrivningdel här året äntligen skall bringa lantbruksstyrelsen på bättre tankar nöjerjag mig för egen del med atl yrka bifall till utskottets förslag. Denandra molionen, även den av blekingskt ursprung, gäller pälsdjursnäringen. Detär en för våra exportinkomster långt ifrån betydelselös verksamhet, som förraåret inbragte i det närmaste 100 milj. kr. i utländsk valuta. Genom sillberoende av fiskavfall är den huvudsakligen lokaliserad till kusten, främst iBlekinge, och , som tillsammans svarar för av helaanlalel avelshonor av mink i landet. År1970 räknade man i vårt land 1 037 aktiva minkuppfödare, om vi skall varaexakta. var det 531, alltså en minskning med nära hälften på sex år.Den statistiken borde väl säga oss, att något är på tok. Ett mindre skinnutbuddrar med sig etl minskat intresse från köparnas sida, som i sin tur ökarnäringens bekymmer, och vi hamnar i en ond spiral. Kan vi inte bryta denutvecklingen, är risken överhängande att vi blir helt utslagna fränexportmarknaden. Statsmakternai våra nordiska grannländer har varit betydligt generösare motpälsdjursuppfödarna, och i finns t. ex. ell ganska slorl antal lokall arbetandekonsulenter pä agronomnivå. Hos oss finns del en stalsveterinär vid statensveterinärmedicinska anstalt. Vid institutioner förhusdjurens utfodring och vård samt för husdjursförädling bedrivs forsknings-och försöksverksamhet rörande pälsdjur. Dessutom utövas vissrådgivningsverksamhet, men den är enligt vad högskolan själv anför att se somett första steg att föra ut resultat från egen och utländsk forsknings- ochförsöksverksamhet, och den räcker inte att följa upp tillämpningen i praktikeni någon större omfattning. a. för den sakens skull och för att bevaka fodersituationen somkonsulenten behövs. Han behöver vara heltidsanställd, om vi inle skallfortsätta att komma på efterkälken. Som både motionär och utskott anfört kanredan nu en viss hjälp erhållas från länens företagarföreningar med stöd avkungörelsen 1960, men det är trots allt en viss skillnad mellanhemslöjd, som den kungörelsen handlar om, och mink och blåräv. Och en orsaklill motionen är ju alt jusl den hjälpen visat sig inte räcka till för atthejda tillbakagängen, långt mindre vända denna lill framåtskridande. Jagvar tyvärr inle närvarande vid betänkandets justering och kunde därför inlepåverka utformningen. Annars hade jag opponerat mig mol utskottels motiv föratt avvisa molionen: pälsdjursuppfödning finns inte med på blankettenöver'jordbruksproduktion. Jag erkänner atl motionären gjort ett fel när hanföreslagit att konsulenten skulle placeras hos lantbruksnämnden i , mennågonstans mäste ju konsulenten höra hemma. Att en näring, så fast förankrad ilantbrukshögskolan, skulle hänvisas till , inom varsintressesfär ju fiskerikommittén arbetar, föreföll honom en aning långsökt. Förman man ett sådant resonemang vidare på andra områden kan det leda lill demest halsbrytande slutsatser. Detär möjligt att den här motionen hamnat i fel utskott och närmast hör hemma inäringsutskottei. Pälsdjursuppfödarna menar nämligen att om vi utnyttjadenäringens goda konjunkturer skulle produktionen -utan att ta till i överkant -kunna ökas . Om vi för all vara på den säkra sidan nöjer oss medhälften skulle del innebära en ökning av våra exportinkomster med 10-12 milj.kr., motsvarande ungefär 5 milj. kr. i ökade skatteinkomster för det allmänna.Även om konsulentkostnaderna räknades sä högt som till . vore delväl en god affär, också i dessa miljardrullningens dagar. Men ulan konsulenten,menar man från pälsdjursuppfödarhäll, har man inga möjligheter att göra denaffären. Nukan det befaras att motionens syfte kommer bort i formellairrgångar, men vi får hoppas att avbyråkratiseringsutredningen tar sig en litentill pä våra arbetsformer i della hus, där gränsdragningsproblem av just dethär slaget inte är något ovanligt.- Fleralycker säkert att del här var bra många ord ödda på en struntsak. Visserligenär vi luttrade av , Uddcomb och nere i , menminkuppfödningen är för oss där nere och i 3 protokoll 1976/77:96-98 sannerligen inte någonstruntsak. Det vore ytterligt olyckligt om minkfarmarna blev en ny bricka idet här dominospelet, för den brickan betyder 600 sysselsatta bara iSölvesborgs kommun. Utskottetförutsätter att fiskerikommittén kommer att beröra hithörande frågor. Minkommentar härtill är närmast ett instämmande med Rellingen, men jag skall intemot ett i övrigt enhälligt utskott driva saken längre utan har - i förhoppningatt ulskottel inte måtte svikas i sina ljusblå förväntningar - för den härgången inget annat yrkande än om bifall lill utskottets förslag. Hen WICTORSSON (s) kort genmäle; Det är självklart att jag inte kan ha en bild över all odling sombedrivs i , men i tillgänglig jordbruksstatistik, , finns ingenting som pekar på all del bedrivs veieodling i deirakierna. Och jag kan lill anföra ell personligt vittnesbördfrån en tidigare ledamot av jordbruksutskottet, nämligen ,som förklarade atl hans far en gäng prövade pä alt odla vete där uppe. Dengängen fick de vetet till mogning, de tröskade och körde det lill kvarn - mennär de kom hem med vetet visade del sig att bullarna som bakades av det varsämre än det sämsta rågbröd. Del må vara hur del vill med detla - om det finnsnågot undanlag. Men vad som är viktigt alt notera till kammarens protokoll ärtrots allt del faktum, att avsikten är inle all man i Norrbotlen skall slarlaveteodling för leverans av överskott till andra länder, utan det man avser iNorrbotten är framför allt att fä i gäng en jordbruksproduktion som är anpassadtill länets förutsättningar, inte minst i vad gäller mjölkproduktion,produktion av bär o. d. Hen (); Vid behandlingen av de olika huvudtitlarna i statsbudgeten är delvanligt och naturligt med en allmän belysning av det verksamhetsområde som detaktuella avsnittet gäller. har jordbruksdepartementetsverksamhetsområde utgjort ett undantag frän den regeln i de delar som gällerjord och skog. Öch när vi behandlar jordbrukshuvudliteln finner jag delför min del minst av allt naturligt alt ta upp en allmän diskussion om jord-och skogsbruk och de politiska synpunkler och värderingar vi har i fråga omjordbrukspolitiken. Somherr Wictorsson redan nämnt, avslutade jordbruksutredning sill arbetei går genom att överlämna sill huvudbetänkande till jordbruksministern. Framföross ligger nu remissbehandlingen och regeringens arbete-med en proposition omden framtida jordbrukspolitiken. Idella läge är det helt naturligt atl en allmän jordbrukspotitisk debatt fåranslå. Men jag vill ändå här i kammaren uttrycka min glädje över attutredningen blivit enig i sina bedömningar. simistiska syn päjordbrukets betydelse och framlidsmöjligheter, som också återspeglas imajoritetsbeslutet , kan nu enligt en enig utredning ersättas med en merapositiv syn pä jordbrukets roll i samhällsekonomin. Jagvill inle här i kammaren ta upp en strid om historieskrivningen. Vi har inteheller i utredningen funnit det meningsfullt att göra detla, men det är möjliglatt vi kan återkomma lill även den detaljen när vi längre fram får en störreoch mera allmän jordbrukspolitisk debatt. Jaghar, herr talman, velat peka pä samstämmigheten i utredningen framför alltdärför att de 14 reservationerna i jordbruksutskottets betänkande omjordbrukshuvudliteln möjligen skulle kunna lyda på en stor oenighet i deallmänna jordbrukspolitiska frågorna. Så är det alltså inle. Vaddet gäller i betänkandet är olika prioriteringar av de enskilda anslagsposterna.De socialdemokratiska ledamöterna vill pruta på en del poster<'och görapåslag på andra. Det har här redan påpekats alt summan av dessa förändringar ivart fall inte kan sägas utgöra en förstärkning av budgeten.