prot · G009146 · 1976-12-31 00:00:00 — Främsl gäller detcementindustrin, där Eurockoncernen skaffade sig monopolgenom köpet av Gullhögen. Euroc har också betydande intressen ibelongindustrin. När det gäller snickerier och golvmaterial är dominerande, liksom dominerar marknaden vadgäller försäljningen av byggpro-dukler av järn och stål, och genom sinadotterbolag har ASEA och en avgörande ställning inom elsektorn. Attstatens pris- och karlellnämnd nu har visat att byggnadsmaterialindustrinsjälv dessutom i stor utsträckning sätter sina priser och sätter dem högt ärsom sagt ingen nyhet. Kraven på förstatligande av byggnadsmaterialindustrinhar därför rests alll oftare , framför alll frånhyresgäslavdelningar men också av en rad fackföreningar och i motioner såsom påByggnads och Fabriks senaste kongresser. Jaghar, herr lalman, velat anföra detta med anledning av det som när han vill negligera och tona ner de fakliska förhållanden som råder pådet här området Underdella anförande övertog herr lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen HOVHAMMAR (m): a. atl regeringen bedriver en kamp motlöntagarna. Det är typiskt för sätt att debattera. Jag villinle ge mig in på den typen av debatt. Närdet gäller vinsterna i industrin och då även i byggmalerialindustrin - härnämndes exempelvis STAB, och andra - bör vi vara överens omatt del är ganska lätt all genom börsen och andra officiella organ som finnskontrollera var de ligger. Vinstmarginalerna är små. är problemet kanskeall de i vissa fall inte ens räcker till nödvändiga investeringar. Både de tvånämnda företagen och många andra har samma problem:vi har i landet en kostnadsutveckling som gör all vi får svårt alt hänga med ikonkurrensen. Alt i dagens läge och i den lågkonjunktur vi nu upplever tala omför höga vinster faller på sin egen orimlighet. Ifråga om byggmalerialpriserna vill jag referera till vad en bostadspolitiskexpert hos Byggnads-LO-Riksbyggen har sagl i tidningen nr 14i år. Jag fick av en händelse lag pä den. Han heter - jag skulle förmoda att han är väl känd. "Det är populärt attskylla på lönerna, och det är också lätt att säga att det är byggmaterialensulveckling som orsakat de höga byggkostnaderna. Men den kostnadsökningen harvarit jämn och gynnsammare 1976 än året innan." Jagvill också erinra om alt kostnadsutvecklingen på material f n. präglas av detsvära konjunkturläge som vi och många andra länder befinner oss i. Det harinneburit en svagare efterfrågan, och stora färdigvarulager väntas bidra ganska måttlig prisstegringstakt under del närmasle halvåret när det gällerbyggmaterial. Del är därför felaktigt att säga att trenden skulle vara enslark höjning av priserna. Detta resonemang håller inte, och det har också AnisNuder, bostadspolitisk expert i Byggnads-LO-Riksbyggen konstaterat Hen iStockholm (s): har hänvisat lill Byggnadsarbetaren nr 14 och återgettelt citat Det var synd att inte tog rubriken också. Den lyder såhär: "Etl vet man säkert: Det beror inte på lönerna!" : "Med ett enkelt räkneexempel kan arbetarlönernas oskuld bevisas.De tar högst 20 96 av byggkostnaderna. Om man förutom medellöneglidningen (1296 ) räknar med en extra löneglidning pä 5 96 i byggbranschen betyderdel ändå bara en procents ökning av byggkostnaderna." Vihar aldrig påstått all man skulle kunna stoppa utvecklingen på byggkostnadernaenbart genom det av oss föreslagna prisstoppet. Vi vill ha den undersökningenav vinstutvecklingen, av anbudsgivningen och av spekulationen i inflationen somvi befarar förekommer i den här branschen. De borgerliga partierna har ju gåttmed på alt den skall genomföras. Men fram lill det att vi får en sådanundersökning genomförd vore det bra om vi kunde få elt stopp påbyggmaterielkostnaderna för atl på det viset komma åt den del som den vägen gåratt påverka och del med omedelbar verkan. Mendet är hell uppenbart alt regeringen beslutat sig för atl sänkalevnadsstandarden för de svenska löntagarna. Ekonomiministern gick ihöstas ut i den ekonomiska debatten och hotade med finanspolitiska åtgärder,om löneökningarna skulle bli för stora . Han har nekat lill delta men hangiorde del lika fullt. Jag tror att del är nödvändigl att vi tittar på vad somegenlligen har inträffat Vi har nämligen fåll en regering som med sin polilikmedvetet arbetar på atl sänka levnadsstandarden för delstora folkflertalet. kommer vi naturligtvis av regeringen atlkräva en ändring därvidlag. Delhär är rätt intressant, inte minst mot bakgrund av att ju ärledande flgur i en organisation som går ut med budskapet atl man skall soparent efter sossarna. Sopa rent utanför den egna farstutrappaninnan ni medverkar i den typen av annonsering! HenCLAESON (vpk): säger att det är felaktigt att trenden skulle innebärakraftigt ökade kostnader när det gäller byggmaterial. Men han har inte pä någotsätt sökt gendriva de uppgifter som jag har lämnat här i debatten, nämligen av pris- och kartellnämnden gjorda undersökningen visar alt priserna påbyggmaterial ökade med över 70 Yo. Det är mer än 25 96högre än vad andra varor ökade . Jag framhöll också atl dennaprisstegring kunde ske trots atl de flesta byggvaror varit prisstoppade ellerföremål för liknande åtgärder under dessa åt Nej, , det är dess värre så atl detbeträffande byggnadskostnaderna, även om del är dåligt med färskt statistisktmaterial om prisutvecklingen, föreligger tillräckligt med uppgifter för atlstyrka att ökningstrenden fortsätter. Det är till nackdel för dem som pä siktfår betala både de ökade priserna och spekulationen i mark och byggande, dvs.hyresgästerna. Det är ett mycket viktigt och angeläget steg på vägen mot enbegränsning av kostnadsutvecklingen för vårt boende atl införa prisstopp päbyggnadsmaterial. Hen HOVHAMMAR (m): Regeringen bedriver , i , enpolitik som syftar till att begränsa inflationen, och då får man finna sigi vissa åtgärder, som kanske inte är så särskilt populära. Men kommerden politiken alt visa sig framgångsrik. har i tidningsannonser läst att del tar tid att sopa rent efter dengamla regeringen, och jag är glad över att han har uppmärksammat detbudskapet. Närdet sedan gäller kostnadsutvecklingen är det, som jag sade i mitt lidigareinlägg, så att priserna har legat ganskastilla. har ökningen bara varit 2 96 medan denmellan var 13 96. Del är statistiskacentralbyrån som består det materialet, och del bör väl vara riktigt Jagvill också erinra om atl personalkostnadernas uppgång - del tror jag vi är enseom - har varit en väsentlig faktor bakom de stegrade byggkostnaderna. a.har ju löneglidningen, som jag också lidigare sagl, varil osedvanligt kraftigunder . Del är även rikligt all enbart materialpriserna - tidigaretalade jag om byggkostnaderna -har stigit, men inle i samma takt. Därtill börockså uppmärksammas övriga koslnadsslegringar som tillkommit genom beslul avslalsmak- terna, kollektivavtal osv.och en hel del andra krav som bidragit till denna utveckling. Menkostnadsutvecklingen på materialområdet präglas - jag upprepar det - förnärvarande av konjunkturläget, och del är som jag tror atl samtliga deltagare idebatten känner till föga gynnsamt. Atl i det lägel börja tala om onaturligavinster, övervinster osv. tycker jag är ganska malplacerat med tanke på att vii dag i svenskt näringsliv och även i den hantering som det nu gäller endastmed slörsla möda kan behålla en hyfsad sysselsättning. Resultatet framgår avbalansräkningar och officiella redovisningar. Del är i alla händelsersannerligen inte särskilt stora vinster som det f n. handlar om. iStockholm (s): lalar med sior trosvisshet om all den regering vi nu harskulle föra en polilik som minskar infiationen. Jag tillåter mig hysa mycketstor tvekan när del gäller den frågan, och det finns fler som gör det. Del äringen tillfällighet att det till det löneavtal som har träffats i är har fogalsen indexklausul som utlöses om priserna har ökat lill en viss nivå.Att della har gjorts beror endasl på att löntagarorganisationerna inte harnågon tilltro till den här regeringens vilja och ansträngningar atl sänkapriserna. Man har sett alltför många exempel på motsatsen. Jagtror del är nödvändigt atl vi i den här diskussionen försöker komma ihåg - ochdet har vi, , säkerligen anledning att komma tillbaka lill - atlvi har en regering som medvetet driver en politik som går ut över lönlagarnaslevnadsslandard. Samlidigt som regeringen i sina finanspolitiska utspel,framför allt genom ekonomiminister , tillhållit löntagarna att hållatillbaka sina lönekrav för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft,har man när det gäller egna intressegrupper handlat precis tvärtom. Dettamedför, , att vi kommer att uppleva en utomordentligtbesvärlig avtalsrörelse, beroende på all alla kompensationskrav pä grund avlidna oförrätter dä kommer alt växa fram och slälla lill stort elände i denekonomiska politiken. Vikan notera hur regeringen för egen del minsann inte spar på sekinernanär del gäller alt skaffa sig förmåner. Man har, i det ekonomiskt mycketbekymmersamma läge som landet befinner sig i, fördubblat antalet politiskatjänstemän i sitt egel kanslihus. Dessa har också löner som vida överstiger vadsom var normalt. Man kan inte påstå att regeringen har föregått mednågol lysande exempel när del gäller all hålla tillbaka förväntningarna påframliden vad gäller löneökningar och liknande. Tvärtom noterar jag atlregeringen har visat en Slark lust alt för egen del driva upp kostnaderna,vilka man naturiiglvis från andra häll har all anledning atl hänvisa till iframliden. Det är sannerligen ingen antiinflalorisk politik som regeringendriver i del här fallel heller. Hen HOVHAMMAR (m): Att i och jag har olika uppfattningarom den nuvarande regeringens politik, det är alldeles klart Det vore välunderligt om vi inte hade det. Vi skall inle dra i gång någon slörre ekonomiskdebatt just , det kan vi göra . Au har en benägenhetatt sväva ut visade han nu då han började prata om antalet tjänstemän ikanslihuset. Jag frågar mig vad det har för samband med priserna påbyggmaleriel som vi skall diskulera. Tittarman på är det faktiskt så att priserna för de flestabyggmaleriel trendmässigt har följt prisutvecklingen för industrivaror iallmänhet. För vissa varor har dock prisutvecklingen legat betydligt underresp. över den genomsnittliga. Det är det förhällandet, i samband med denlågkonjunktur vi har och de överiager som flnns som gjort att vi frånulskottsmajoritetens sida inte har ansett oss böra förorda ett prisstopp.Skulle del aktualiseras anser vi att regeringen har sådana kunskaper ochmöjligheter att göra den bedömningen alt vi kan återkomma till ärendet. Men är detta icke aktuellt. Hen (): Debatten har kommit långt ifrån den fråga som vi skall diskutera, ochdet är egenlligen det som har gjort att jag begärt ordet. Jaghar förfärats litet grand över det bristande historiska perspektiv som herrSivert i Siockholm här har visat när han har diskuterat löner ochlönesituationen för folk. Jag lillhör, , den generationav akademiker som utnyttjades av den socialdemokratiska regeringen för all utföra elt kvalificerat arbele utan någon som helst lön. Närjag äntligen fick lön var den så låg all den inle räckte lill vare sig för atlamortera skulder eller atl leva pä. Det är rätt förfärande för oss som harvarit med om detta - och vi är räll många - att höra sägaall denna regering medvetet går in för att sänka levnadsstandarden för storagrupper av del svenska folket. Jag tror inle ens att den socialdemokratiskaregeringen med dåvarande finansministern gick in för atl sänkalevnadsstandarden för den utbildade arbetskraften dä jag hadetillfälle att förhandla för juristförbunds räkning. Den ekonomiskasituationen var sådan all del var önskvärt och kanske nödvändigt alt genomföraen utjämning av de ekonomiska förhållandena. Nuär situationen den i värt samhälle atl de grupper av medborgare som SivertAndersson företräder genom sitt fackliga arbete har nått fram till eninkomstnivå som litet grand påminner om den som de grupper som jag förhandladeför befann sig i när man försökte hålla tillbaka lönerna. Jag tror inle som skall ta lill så stora ord i den här diskussionen närden ekonomiska situationen i landet kräver måttfullhet och återhållsamhet 13 protokoll 1976/77:145-146 Hen iStockholm (s): beklagar sig över det bristande historiska perspektiv somjag skulle ha i lönepolitiska frågor. Del är möjligt all milt historiskaperspektiv och mina kunskaper inte inkluderar de jurister som för myckel längesedan arbetade ät slalen utan all fä betalt Men sä långt sträcker sig mittlönepolitiska och skatiepoliliska perspektiv, , atl jag inte harglömt bort all den borgerliga regeringen så senl som i höslas rev uppplanformen för de löneförhandlingar som skulle genomföras. Den plattformen hadeförhandlats fram av den socialdemokraliska regeringen med LO och TCO och hadeden inkomst-politiska inriktning som löntagarorganisationerna hardrivit, dvs. bätlre för de sämst betalda för att fä till stånd en utjämning.Jag kan för mitt liv inte förslå att det skulle vara mindre grannlaga ellervara att använda så förfäriigi stora ord när jag konstaterar au de åtgärder somhar vidtagits av regeringen har fått den här effeklen. Jag förmodar all del ärmedvetna åtgärder som här har vidtagits från regeringens sida. Det vore ju illaom man inle visste vad man gjorde. Hen (): Jag beklagar mig inte över att inte har etthistoriskt perspektiv, men jag beklagar för att han intehar ett sådant perspektiv. Överläggningenvar härmed slutad. Civilutskottetsbetänkande nr 40 Ulskolieis hemsiällan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen av herrSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt volering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr39 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservalionen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 153 § 4 Arrendeavgiften, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1976/77:27 medanledning av molioner om ökat besittningsskydd för arrendalorer m. m. 1detta belänkande behandlades motionerna 1976/77:667av m. fl. (vpk), vari yrkats att hos regeringen begärdeföljande åtgärder för atl förbättra arrendatorernas ställning 1. utredning rörande formerna för en samhälleligkontrollerad prisbildning pä arrenden i syfte alt motverka rådande tendensertill orimliga prisstegringar, 2. förslag till lagändring med syfte atl garanteraarrendatorns rätt lill sådan värdeökning som uppkom på grund av arrendatornsegna satsningar, 3. utredning och förslag lill allmänt stärkande avarrendetagares besittningsskydd, och 1976/77:975av m.fl. (vpk), vari yrkats att hos regeringen hemslälldeom förslag till en lagstiftning som gav rätt för arrendalorer alt förvärvajordbruksfastighet efler arrendeinnehav. Arrendeavgiften,m. 1. belräffande arrendeavgiften att skulleavslå motionen 1976/77:667, yrkandet 1, 2. belräffande arrendators investeringar att riksdagenskulle avslå motionen 1976/77:667, yrkandet 2, 3. belräffande arrendators besittningsskydd atlriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:667, yrkandet 3, 4. belräffande förköpsräli för arrendator altriksdagen skulle avslå motionen 1976/77:975. Reservation hade avgivils belräffandearrendeavgiften av herrar i och i , fmNilsson i sami herrar Giilström, , ochSilfverstrand (samtliga s) som ansett atl utskollel under 1 bort hemställa att med anledning av motionen1976/77:667, yrkandet 1, gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört ombehovei av statistik över arrendeavgifter. Hen (): betänkande nr 27 till årets behandlar frågan omarrendatorers villkor och rättsliga slällning i olika avseenden. Belänkandetär föranlett av två motioner, varav den ena upptar krav på 1. utredning rörandeformerna för en samhällelig kontrollerad pris- Arrendeavgiften,m. bildning pä arrenden isyfte all, som del står, motverka rådande tendenser lill orimligaprisstegringar, 2. förslag lill lagändring med syfte all garanteraarrendatorns rätt till sådan värdeökning som uppkommer på grund av arrendatornsegna satsningar, 3. utredning och förslag lill allmänt stärkande avarrendetagares besittningsskydd. Denandra motionen yrkar all hos regeringen hemställer om förslag lill enlagsliftning som ger rätt för arrendalorer all förvärva jordbruksfastighetefter arrendeinnehav. Fråganom arrenderätten är en i flera avseenden mycket viktig fråga. som detmåsle vara samhällets skyldighet att genom lagstiftning skydda arrendatorersrätt och irygghet gentemot markägares godtycke och spekulation är delnaturiiglvis också viktigt att sätta arrendelagstiftningen i sitt samband medjordbrukspolitiken i slorl så atl den inle direkl motverkar nödvändigastrukturförändringar eller försvårar utbudet av arrendemark. Arrenderättenär speciellt viklig också därför alt en myckel stor andel av vårt landsåkerarealer brukas av arrendalorer, och deras förhållanden och villkor påverkarsåledes jordbruksnäringen alldeles påtagligt Dock är förhållandena mycketskiftande i olika delar av landel. Del finns exempel på områden där åkermarkfär läggas igen på grund av brist pä arrendalorer eller där arrenderingen istor ulslräckning sker på arrendatorns villkor med endasl symboliskaarrendeavgifter. I typiska jordbruksområden är förhållandena de rakt motsatta.Där finns ofta en över-efterfrågan pä arrendemark som ger möjlighel lillextremt höga arrendeavgifter, och där kan arrendator genom avtal tvingas påtasig stan-dardförbältrande investeringar. I de här områdena är markägandel enattraktiv och lönsam affär. Utskottet har delgells exempel där arrendeavgiftenkan uppgå till . Även om detta är extrema exempel, så visarde att markägare pä sina håll kan ta ul en arrendeavgift på uppemot 100 000 kr.per är för mark. För atl ytterligare befria sig från ansvar ochbekymmer förekommer del all markägare begär avstyckning för försäljning avgårdsbyggnader och således vill behälla enbart den lönsamma åkerjorden. Ifallsädana här exempel blir vanligt förekommande försvagas inle baraarrendatorernas ställning utan också samhällets möjligheter lill styrning lillrationellare och bärkraftigare jordbruksenheter Trolsde här påtalade problemen bör del framhållas alt arrendatorernas rättsligaställning successivt har stärkts . 1 jordabalken har bestämmelsernaom jordbruksarrende i betydande grad omarbelals. De sociala arrendereglerna haravskaffals och ersalts av beslämmelser om direkl besittningsskydd, motsvarandedem som finns för bosladshyres-gäst och bostadsarrendator. För attbesittningsskyddet inle skall kunna sättas ur spel genom arrendevillkor har detinförts normer för bestämmande av arrendeavgiften och andra villkor förforlsalt upplåtelse. har det införtsbestämmelser om minsta lid vid upplåtelse av jordbruksarrende samt omuppsägning av arrendeavtal. Reformen har vidare inneburit viktiga nyheter ifråga om arrendeställets skick och underhåll samt jordägarensbyggnadsskyldighet. Enbeskrivning av verkligheten visar således alt arrendatorernas rättsligaförhållanden i flera avseenden förbättrats . Men genomavtalsfriheten och efterfrågesitualionen inom vissa delar av landet harmarkägare i en del fall kunnal försämra arrendatorernas villkor. Lagutskottethar därför tagit motionerna under allvariig prövning. Men har dehär frågorna aktualiserats. Den av statsrådet tillkalladearrendelagskommittén har särskill uppmärksammat frågan om normerna förfastställande av arrendeavgift och andra villkor vid förlängning av avtal omjordbruksarrende. Av direktiven framgår att kommittén också har att prövafrågan om dödsbos besittningsskydd, ändringar i besitlningsskyddsproceduren ochfrågan om en ny inslans-och fullföljdsordning i arrendetvister. Även problemenkring jordägares självinträde och frågor om arbetsavtal och särskildaräntebestämmelser skall belysas av kommittén. Delbör tilläggas all Skånearrendatorernas samrädsgrupp i är tillställdechefen för en skrivelse med begäran om tilläggsdirektivför arrendelagskommittén. Deras begäran gällde flera av de frågor somaktualiserats i motionerna, som exempelvis invesle-ringsfrågan,överiåtelserätt, förköpsräli m. m. Regeringen har senare överlämnat skrivelsentill kommittén för övervägande. Jagvill gärna understryka att lagutskottet i länga stycken varil hell ense ombehovei av att stärka arrendatorernas rättsliga slällning. Del framgår såväl avdet betänkande som avgavs med anledning av liknande motioner lill som av del nu föreliggande belänkandet. Molionen667 har fåll en positiv skrivning, och i flera avseenden är molionens syfteredan tillgodosett genom utredningsuppdraget lill arrendelagskommittén. Frågansom behandlas i motion 975 om en mer allmän rätt till friköp efter långarrendetid är mer komplicerad. Men även den frågan blir föremål för kommitténsöverväganden. Iett avseende - som jag betraktar som viktigt - är emellertid lagutskottet inteenigt Och del är när det gäller frågan om framtagande av underlag - statistikför överväganden och beslul. Vidutskottels besök hos lantbruksnämnden i framhölls det allvarliga iatt det egentligen inte finns någon kännedom om hur arrendatorernas villkorförändras, och detta gäller speciellt arrendeavgifternas förändringar. I bedömningenav lantbruksnämndens ärenden skulle del vara av stort värde attveta mera om villkoren förden stora andel av som utgörs avarrendejord. Särskilt viklig är den här frågan för arrendenämnden. Den skallvid sin bedömning av skäligheien i begärda höjningar av arrendeavgiften utgåfrån marknadsförhållanden, dvs. vad som betalas för jämförbara arrenden. Arrendeavgijien,m. Arrendeavgiften,m. del finns ingen statistikatt tillgå. Även för arrendelagskommittén borde det vara av värde med en mertillförlitlig statistik än den begränsade enkätundersökning som skall göras. Näi-det gäller hela den här problemaliken har lagutskottet varit ense. Utskottethar även skrivit om värdet av statistik på det här området. Men utskottetsmajoritet drog inte den självklara slutsatsen. Man orkade så atl säga inte ändafram. Medhänsyn till all det är angeläget aU- ha tillgång till tillföriilliga uppgifteroch nödvändigt alt få fram en rättvisande bild av utvecklingen harsocialdemokraterna i utskottet därför reserverat sig mol majoritetens förslagnär del gäller motion 667, yrkande 1. Jag ber atl fä yrka bifall till den socialdemokraliska reservationen. HenSVENSSON i (vpk): Det är nu lorpar- och arrendefrågan var ett stortsocialt och politiskt problem här i landel. Emigration och industrialiseringreducerade dess omfattning. Jordarrendatorerna exporterades till Nordamerikaeller uppsögs i städernas arbetarklass. Detsäregna är alt arrendefrågan, efter alt ha varit en krympandeföreteelse, nu kommer igen under nya betingelser. Koncentrationoch strukturförändring, spekulation i mark och tryck pä markresurser harsamverkat för att ånyo skärpa arrendeproblemet skikt av trotloarbönder haruppstått. Stora markägare som bolagen och kyrkan har skärpt sina attityder tillmarkutnyltjandet och utbrett sill ägande. Följdenhärav är ell ökat inslag av arrendejord i lantbruket Medan antalet självägarereducerats med nära hälften de senasle 20 åren, är antalet arrendalorer näranog lika stort som i början av 1960-lalel. Bland brukarna av åkerjord harandelen arrendalorer ökat frän 18 lill 33 96. Arrendalorer och delarrendatorerhar ökat frän 31 lill nära 48 96 . Ökningen sedan1971 för båda kategorierna är . Arrendejordensandel av all åker var 1944 27 96. är den 39 96. Den gick upp 3procentenheter bara under 1970-lalels första hälft. Till della kommer sedan denstarkt ökade förekomsten av andra arrenden än jordbruksarrenden. Vi har medandra ord fått en ny variant i av gamla liders absenleelandlord-syslem. Bolag,kyrka, trottoarbönder och landpatroner har dragit fördel av denna utveckling.De utnyttjar arrendatorernas situation.