prot · G009120 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi har lagl fram förslagsom man vet effekierna av och som man har kunskap om hur de skall genomföras.Effekierna av de förslagen och kosinaderna för dem är belydande. Närdel gäller atl ta nästa steg har vi givit planverket i uppdrag atl göra denutredning som är presenterad. Vi har föreslagit i en parlimolion till åretsriksdag atl det skulle genomföras en försöksverksamhet för alt ge kunskaper ocherfarenheter som skulle göra del möjligl för oss alt la nästa sleg. 10 protokoll 1976/77:119-120 Hushållningmed energi i byggnader m. m. Jagtalade förut om alt ambitionsnivå det är både alt anslå resurser och att ägnasig ål det mödosamma vardagsarbete varigenom man får kunskaper alt byggafortsatt reformarbele på. Vi har handlat i enlighet med det, men del harregeringen inte gjort Vi har fåll ytterst vaga utfästelser från denansvariga ministern om när något ylleriigare steg kommer, hela liden dessutomförsedda med reservationen "om samhällsekonomiskt utrymme finns". Omnågra dagar kommer atl få regeringens förslag till betydandeåtstramningar i del svenska samhället. Vi har fått mängder av uttalanden om altangelägna reformer skall få anstå, därför att nu finns del inte längre pengar,för regeringen har kört ekonomin i bollen. Del skall bli inlressanl all se omregeringen kommer all prioritera del här områdei eller om del också, liksomangelägna sociala reformer, kommer alt få sättas i lägre prioritelsgrad änskallesänkningar till höginkomsttagare, anslag till försvaret och villkorslösasubvenlioner lill företagen. Detskall bli verkligt intressant att se om regeringen orkar prioritera åtgärder pådella viktiga område eller om det som vanligt blir en hell annan prioriteringsom görs när det kommer lill kritan. HerrHÅKANSSON i (s) kort genmäle: Till vem ochvarför? HerrÅkerfeldt svarar på frågan vem, atl det är kommunerna, och del var ju bra attvi fick klarlagt alt det är alla kommuner ulan någon form av urskillning ellerurplockning. Beträffandevarför tycker jag del var utomordentligt upplysande att vi fick höra attkommunernas resurser på detta område skall vara avgörande. Jag lycker inle delär ett bra kriterium. Jag trodde man skulle stödja dem som kunde få fram debäsla råden och på så sätl skaffa sig kunskaper om hur det här fungerar. Därförlycker jag det är förnuftigt att vi får fortsätta diskussionen på den härpunklen. Jag slår kvar på min slåndpunkl all bifalla reservationen. Hen ÅKERFELDT (c) kortgenmäle: När jag säger att del går till kommunerna behöver det inte betyda attdet sker utan urplockning, som säger. Regeringen skall hamöjlighet att pröva ansökningarna, och del kan myckel väl länkas all någonkommun har sådana ansökningar som inte kan bifallas. Bidraget behöver alltsåinle nödvändigtvis bli generellt. Attkommunernas resurser skall vara avgörande är alldeles givet, för i benämningenresurser lägger jag även kvaliteten på de förslag som man kommer att föra fram.Där kan vi således vara överens. FruDahl säger att man ifrån socialdemokratins sida har velat salsa på enförsöksverksamhet för all få fram lämpliga ålgärder. I annat sammanhang harflera socialdemokraliska talare här sagl atl regeringen är drabbad avhandlingsförlamning och inte får fram ärenden i god lid, alt si och så mångamånader har förflutit utan alt några ålgärder vidtagits. Men skulle vi förstbedrivit försöksverksamhet och sedan vidtagit åtgärder kan jag inle se annatän atl del hade lagil ändå längre lid. Härhar regeringen raskt gripit sig an med reformen. Det är om man så vill också enförsöksverksamhet, men i dagens situation är det viktigt alt vi kommer i gångsnabbi. Herr lalmannen anmälde att och herrHåkansson i anhållit att lill protokollet få antecknat att de inteägde rätt lill ytteriigare repliker. Hushållningmed energi i byggnader m. m. Hen (): I den proposilion som ligger till behandling i föreliggande betänkandesäger departementschefen, med all rätt vill jag påstä, att del behövskvalificerade kunskaper bland yrkesverksamma i olika led av byggnadsprocessernaför atl de rätta energisparande åtgärderna skall kunna genomföras.Departementschefen nämner också yrkesgrupper som konsulter, arbetsledare ochbyggnadsarbetare. Efiersomdet knappast finns erfarenhet av kunskaps- och er-farenhetsåterföringdirekl på byggarbetsplatserna till de yrkesgrupper som vi åberopat i vår motion1458, lycker vi att utskottet avfärdat motionen alllför enkelt iutskottsbetänkandel. Ipropositionen föreslås vidare all 5 milj. kr, skall avsättas för vissinformalion och fördelas till byggforskningsrådels prototyp- och demonstrationsverksamhet. Vimotionärer menar att inom ramen av dessa medel borde utskottet ultala enviljeinriktning på elt sådant sätt att del skulle ge möjlighet att intensifieradirektinformationen på byggarbetsplatserna. Med det beslut kammaren snartskall fatta riskerar vi all plottra bort det ändå ringa anslag som anvisas,genom att inte uttala någon inriklning sådan som motionens. Vi tror alt man fården bästa effekten direkt pä arbetsplatserna tillsammans med berörda arbetstagare,som kan informera och dela med sig av de erfarenheter som redan vunnits. Dellaskulle också begränsa del s. k. byggfuskel, som ju i sin lur förhindrarenergibesparing. Dessulomuppnår man en annan effekt som jag anser vara ytterst betydelsefull. Man fårkonlakt med alla berörda i det praktiska vardagsarbetet, som där sysslar medbyggenskap. Där har man de erfarenheter vi redan fått av direktinformationen påarbetsplatserna genom byggforskningsrådet och den s. k. byggrundan. är delmin förhoppning att byggforskningsrådel genom sin medelsanvisning prioriterarinformationen på det sätt som angivils i motionen. Dådet är ett enigt utskott som avstyrker motionen finner jag det inte möjligt atlyrka bifall lill densamma, men jag har ändå betonat att informationen i dessafrågor är viktig för att uppnå energibesparande effekter. Hushållningmed energi i byggnader m. m. Efiersom del har uppställ missförstånd rörande min anmälan tilllalarlislan för den här deballen, så hann jag inle med all säga de ord lilloppositionen som jag hade tänkt. Det är kanske lika bra all jag gör del nu närjag har hört ytterligare ell par av socialdemokraterna lala. Vadhar då socialdemokraterna haft all säga? Ja, man går på två linjer i en allmänthållen krilik av regeringens arbete i energisparfrågan i allmänhet Man sägert. ex. atl regeringen gör ingenting, vill ingenling, kan inte enas resp. alldel regeringen gör är dåligl underbyggl, ja ibland säger man t. o. m. all detär skadligt. Regeringen funderar alltså för litet på de förslag som läggs framoch funderar vi för myckel så all ingenling händer. Ja, det är litesnåriga linjer i den socialdemokraliska propagandan. Om det nu är så, attsocialdemokraterna utläser alt ingenting kommer all hända, så är det deras sak.Det är en någol egendomlig slulledningskonst som man använder sig av. Men vadsocialdemokraterna själva vill är ju alldeles klarl - de vill i varie fall göramindre än vad regeringen föreslår. Jagkanske något får kommenlera den socialdemokraliska reservationen lill detbelänkande som vi diskuterar . Vadsäger man t. ex. om resurserna för experimentbyggande som vi har diskuterat häri kväll? Man säger egentligen inle att del är vare sig bra eller dåligt. Mantalar bara om atl det inte finns lillräckligl med detaljer i underlaget Jag fårfaktiskt en känsla av all socialdemokraterna menar all för att över huvud tagetkunna bevilja medel till forskning måsle man i förväg vela exakl vilkaforskningsobjekt man skall bedriva. Men så lycker inle vi. Vi lycker all det ärvikligi atl vi nu skapar nya förutsättningar, och vi lycker all det är bråttom. Jagkan säga atl väldigt många på olika säll låtii höra av sig lill departementetper brev, telefon och genom personliga besök. Del skulle la alldeles för långtid atl räkna upp alla de olika projekl som har presenlerais för oss. Jag kanla elt exempel som jag själv tycker är myckel intressant Det är ettsolvärmeprojekt i där kommun i samarbele med en firma har långtframskridna planer på au anlägga eu särskilt solvärmeverk för att uppvärma ettstörre anlal hus. Det projektet har också presenterats för byggforskningsrådel. Vadsäger socialdemokraterna om stödel till kommunerna? Jo, man vill ha merdetaljer, mer underlag, och det kan ju inte leda till annal än att det blirytterligare fördröjningar. Man undrar hur regeringen skall fördela de härpengarna och vad man skall ha för grunder för del. Jag kan ge några exempel påvad man kan använda stödet till, och hur man skulle kunna fördela del. Man kandå la med i beräkningen vad som totalt utgår i energisparstöd i den akluellakommunen. Man kan se lill de tolala insalser i energisparverksamheten som görsav , av förmedlingsorganet och av övriga organ. Man kan ocksåse på omfattningen avspecialservice när del gäller rådgivnings- och serviceverksamhet Vadsäger nu socialdemokraterna om fjärrvärmefinansieringen? Jo, här skall man haylleriigare utredning och här skall man finna andra system. Och under lidenskall man vänla och då skall ingenling ske! Vadsäger socialdemokraierna om våra förslag lill utökning av energisparslödellill nya områden och förbälirade villkor? Här lalar man bara om en annanförfaltningsleknik, ingenling annal. Delta har bemötts i debatten avrepresenlanler för civilutskoltels majoritet och jag går inte vidare in på denfrågan. Socialdemokraternasäger emellertid också att vi har en låg ambitionsnivå. Jag sade i milt förrainlägg atl om det blir slor efterfrågan skall vi se lill alt pengar ställs lillförfogande. Del kan jag säga därför att jag vet, att hela regeringen anser detnödvändigt att verksamheten blir av stor omfattning. Mensocialdemokraterna har inle dessa ambitioner, man nöjer sig med all varamissnöjd! Man försöker alt förvirra bilden och man försöker förhindra allnågonling skall hända. Man presenlerar över huvud taget inte några alternativ.Från regeringens sida är det en klar vilja alt gå vidare och atl avdela deresurser som behövs för energisparandet. Del skall vi klara av, trols atl delnu är en lid då vi har knappa resurser. Men delta område kommer vi atlprioritera. Hushållningmed energi i byggnader m. m. Hen i (s): Får jag bara till sisl konstatera atl bosladsministern sade all mångalåter höra av sig. Det är troligt Men då lycker jag all det borde vara enkeltatt från den lista, som man snabbi bör kunna få fram, ge en nödvändigprecisering i allmänna termer eller i konkreta ordalag av vad del är man vill stödja. debattens slutskede kontra med alt säga att oppositionen, socialdemokraterna,är lika oklara eller all de inle har någon precisering på den här punklen, delrimmar mycket illa med regeringens uppgifl atl regera! Man kan ju inle ursäktasin egen oförmåga med all påstå att andra är lika dåliga! Det är regeringensuppgift all regera, det har lidigare påminl om här . Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemställan, dels reservalionen nr I avherr m, fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärl voleringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Hushållningmed energi i byggnader m. m. Den som vill atl kammarenbifaller civilulskotlels hemställan i betänkandet nr 32 mom. I röstar ja,den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrHåkansson i begärde rösträkning verkslälldes volering medomrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 148 Nej - 135 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskoltels hemslällan i betänkandet nr 32mom. 8 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrBergman begärde rösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 148 Nej - 135 Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller civilulskotlels hemställan i belänkandet nr 32 mom. 9 rösiar ja, dendet ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m.fl. Vid omröslning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 120 Hushållning med energi i byggnader m. m. ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkslälldes voteringmed omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 148 Nej - 135 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservalionen nr 4 avherr m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilulskotlels hemställan i belänkandel nr 32mom, 14 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBergman begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 148 Nej - 135 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskoltels hemslällan i betänkandet nr 32mom, 17 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 6 av m.fl. Hushållningmed energi i byggnader m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvolering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 148 Nej - 135 Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemställan, dels reservalionen nr 7 avherr m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilulskotlels hemslällan i betänkandet nr 32mom, 18 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 7 av m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrBergman begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 147 Nej - 135 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 8 avherr m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilulskoiiels hemslällan i belänkandel nr 32mom. 19 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 8 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrBergman begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat Dennaomröslning gav följande resullal: Ja- 148 Nej - 135 S 2 FöredrogsCivilulskotlels betänkande 1976/77:33 med anledning av motioner om begränsningav energiförbrukningen genom regler i anslutning lill byggnadslagsliftningen §3 Anslag till byggnadsforskning Föredrogs civilulskotlels belänkande 1976/77:34 medanledning av proposilionerna 1976/77:100 och 1976/77:107, båda i vad de avseranslag lill byggnadsforskning, jämle molioner. Regeringen hade i proposilionen 1976/77:100 bilaga16 (bosladsdepariemenlei), punklen B 8 (s. 53-57), föreslagil alllill Byggnadsforskning för budgelårel 1977/78 anvisa ett anslag av 11 000 000kr. Därefterhade regeringen i proposilionen 1976/77:107 () föreslagilriksdagen alt till nämnda anslag anvisa yllerligare I detla sammanhang hade behandlals de underallmänna molionsliden vid 1976/riksmöle väckta molionerna 1976/77:923 av fruKarisson (c), 1976/77:931av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandel 5)föreslagits atlriksdagen under B 8 i bilaga 16 anvisade 25 milj. kr. för atl ulvecklakollektivhusen och andra kollektiva boendeformer, och 1976/77:1290 av fruKarisson (c). 1. all med bifall lill regeringens förslagoch med avslag på moiionen 1976/77:931, yrkandel 5, på drifibudgelen underireltonde huvudliieln för budgelårel 1977/78 lill Byggnadsforskning anvisadeell anslag av , 2. alt skulle avslå moiionen 1976/77:923, 3. alt skulle avslå moiionen1976/77:1290. (vpk): har deballen om ökad boendeservice pågått. påpekadeför länge sedan del absurda i atl 20 kvinnor slår bredvid varandra i 20 små kökoch lagar sin mat medan 20 små barn sitter och leds i var sill rum. Varkenbostadsbyggandet eller bostadsplaneringen har följt med i samhällsutvecklingen,som inneburit en helt annan livssituation för alla människor. Forlfarandeplaneras bostadsområden med utgång från ett fa- Nr 120 miljemönster som inle längre existerar. Torsdaeen den mindreän i genomsnitt för riket av småbarnsmammorna enligl 28 aoril 1977 betänkande från inrikesutskollel. 1 större tätorter torde förvärvsin- tensiletenför småbarnsmammorna ligga på . Anslag till bygg- ,herr talman, har fortfarande de flesta kvinnorna ansvaret nadsforskning förhem och familj. Inle mindre än 42 limmar använder enligt en amerikansk undersökningen förvärvsarbetande kvinna till hemarbetet medan mannen bara använder II timmar.I en annan undersökning använder kvinnan 3 limmar varie dag ål hemarbeie. Föratl kvinnor och män skall få samma lolala arbetstid, inräknat både hemarbeieoch förvärvsarbetet, kan kvinnorna på i bara arbeta 25 limmari veckan. Ansvaret för hemarbeie tillsammans med en bristande barnomsorgförklarar varför inte mindre än två tredjedelar av alla förvärvsarbetandekvinnor arbetar på dellid. Att kvinnan ärdiskriminerad på arbetsmarknaden har många orsaker. a. är ansvaret för hemoch familj en orsak lill att kvinnan inte orkar eller kan förvärvsarbeta påsamma villkor som mannen. Genom att införa sex limmars arbetsdag för alla,genom att bygga ul barnomsorgen och genom ett kollektivt boende kan manunderlätta jämställdheten i del här avseendet All bygga kollektivhus, herrtalman, del är atl bygga för jämställdhet Men tvärtemot vad som borde vararimligt - nämligen att stimulera ell byggande av kollektivhus för jämställdhet- så bygger man för ojämlikhet, inle bara mellan man och kvinna utan ocksåmellan överklass och arbetarklass. Man stimulerar småhusbyggandet. Inte mindreän av nyproduktionen sker i form av småhus. Jag har inte för avsikt att gåin på en diskussion om alla nackdelar från samhällelig synpunkt, i socialt ochekonomiskt hänseende, som det ökande småhusbyggandet medfört och medför. Jaghar bara velal peka på del absurda i atl bygga för ett livsmönster som intelängre finns och på det felaktiga i alt inte ta konsekvenserna av den ökandekvinnliga förvärvsbenägenheten och att inte tillmötesgå familjernas berättigadekrav på ökad service i olika former, Förulomjämslälldhetsargumeniet finns del många andra orsaker lill atlkollektivhusboendel måste uppmuntras. Förbarnfamiljerna har barnomsorg i daghem eller fritidshem eller annanfritidsverksamhet stor belydelse. Och sådan verksamhel ingår som elt naluriigtinslag i kollektivhusidén. En annan mycket slorgrupp, som skulle kunna bo bra i kollekiivhus, är pensionärerna. Pensionärerna är en växande grupp som också har en självklar räll lill ökad bekvämlighei och stimulerande fritidssysselsätt ning. Många pensionärer vill ha möjlighel atl bo kvar i sin invanda bo stadsmiljö och vill inte bo i kategorihus av lyp pensionärshoiell eller ålderdomshem. Och alla generationer behövs i eu bosladsområde. För barnen är det 134 viktigt att få umgås med äldre människor, ochpensionärer måste få räll alt bo i gemenskap medandra generationer. Begreppetkollektivhus har funnits sedan 1930-ialet, men del är oftast inle kolleklivitetman i första hand tänkt på, utan service. Men i elt hus med restaurang, daghemoch andra gemensamma inomhusulrymmen finns del många tillfällen lill konlaktoch gemenskap mellan de boende. Framför allt borde restaurangen kunna bidralill all bryla isoleringen för många människor, Iell kollekiivhus får man alliså inle bara service utan också en socialgemenskap med andra människor. Och den gemenskapen är oerhört viktig. Defiesta av våra nuvarande bostadshus fungerar bara som sovställen. Utrymmen förgemenskap saknas. Och arbetar gör man ju långt bort ifrån sin bostad.Bo,siadsområdena och arbetsområdena är tyvärr klart åtskilda i vårl samhälle. Inriklningenför bostadsbyggandet måsle därför vara en saisning på mer kollektiva boendeformeri flerfamiljshus, i form av antingen kollektivhus eller eller ocksåandra, nya typer av boende. Vi får inte vara rädda för alt experimentera närdel gäller boendeformer för alt få fram jusl sådana boendeformer som passarolika människor i olika livssituationer. finns det egentligen bara tvåboendealternativ. Antingen bor man i ett traditionellt småhus eller också borman i ett traditionellt flerfamiljshus. I stället för att stimulera till ettbyggande med småhus, som kan få katastrofala konsekvenser för samhällel och sominte är försvarbara i tätorterna ur sociala eller ekonomiska aspekter och somsamhällel hell enkelt inte har råd med, måsle resurserna omfördelas lill merkollektiva boendeformer. Detstora bostadsbeståndet, som uppfördes under 1960-ialet, kommer att bestå långtin . Därför måste slora resurser satsas på att vidareutveckladessa bostadsområden och bygga in en kollekliv service både i själva husen ochi den närmaste omgivningen. I äldre områden måsle bl. a. i samband medsaneringen mer service byggas in. Närdel gäller all bestämma omfattningen av service och vilken sorls kollektivservice man skall ha är det hyresgäslerna som skall beslula om det.Hyresgästerna måsle också i detla avseende garanteras direkl boinfiytande ochboendedemokrali. Boinflylandel skall inte vara förbehållet sådana som bor ivillor och småhus. Ivpk-motionen 931 yrkas atl bosladssiyrelsen får ell anslag på 25 milj. kr. föratl utreda formerna för hur samhället skall kunna slimulera lill elt ökalkollektivhusbyggande. Utskottet nobbar denna, som jag lycker mycket hovsamma,begäran med moiiveringen alt ell annal ulskoit avslagit ell annal yrkande isamma molion - en någol krystad avslagsmotivering i mitt tycke. Jag yrkarbifall lill motionen 931. Hen (): Yrkandel nr 4 i vpk:s motion nr 931, "alt hos regeringenhemställer att ell program för vidareulveckling av redan befiniligaflerfamiljshusområden lill mer kollekliva boendeformer utarbetas",behandlades i civilulskoiiels belänkande nr 18, som redan har lagilställning lill - och avslagit moiionsyrkandet. Uppföljningen med anvisningenav 25 milj. kr. för della redan avslagna förslag lill verksamhel finns del juinle någon anledning för civilulskollel all nu gå in på någon diskussion om isak. Jag inskränker därför mill inlägg lill all yrka bifall lillcivilulskotlels hemslällan. (vpk): Jag undrar, , om man inte måsle böria la hänsyn lill ettändral livsmönsier - del ändrade livsmönster nämligen som del innebär allkvinnor i allt högre grad väljer alt gå ut i förvärvsarbetet För all de skallkunna klara della tror jag att det krävs förändringar på många områden.