prot · G009141 · 1976-12-31 00:00:00 — Vimåste få en aktivare regionalpolitik än den som bedrivits av den förraregeringen. Men när vi här i kammaren diskuteradearbetsmarknadspolitiken sades det från socialdemokratiskt håll all det inteskulle bli några regionalpolitiska saisningar . Om della är sant,hur skulle dä läget bli för ? Det skulle vara myckel iniressani atthöra industriministerns syn på just den frågan. Jag vill till säga att jag förstår att de anställda äroroliga för vad som kan komma alt hända med Norra , men som jag sadei mitt svar undersöker vi alla länkbara lösningar i sammanhanget och jaghoppas att del skall finnas möjligheter atl lösa problemet. Sedantar upp frågan om den allmänna regionalpolitiska aktiviteten frånden nya regeringens sida. Jag kan försäkra alt den omständighetenall förslaget om en ny regionalpolitik dröjer inte innebär attden aktiva regionalpolitik som vi nu bedriver inle skall fortsätta altinnefatta åtgärder i . Vi har redan, , gjortbetydande åtaganden och insatser i del värmländska näringslivet. Denaktiviteten kommer alt fortsätta. Jaghar också noterat påståendet att vi från den nya regeringens sida inle skullevara beredda alt salsa i - så har man uttryckt sig. Det ärelt helt obefogat påstående, som vittnar om att vederbörande debattörer intehar den blekaste aning om vad det är fråga om. Vi har tvärtom tagit en radinitiativ inom regionalpolitiken och är beredda, som jag sade, atl säkrasysselsättningen i del värmländska näringslivet. gäller också fabriken iNorra Ny. HenJONASSON (c): Jag är lacksam för alt industriministern gav sin syn på den här frågan.När del är ont om industrier och man söker andra möj- Om åtgärder för fortsatt drift vid spänplattefabrik i Nr 141 ligheter är det alldeles klart att man också vill veta hurregionalpolitiken Torsdagenden ''n komma in framöver. 26 mai 1977 "'finner också det positivt som industriministern sedan hade alt --------------- anföra.Det är ändå på det sättet att man inle kan lägga någonting i Om sammanslag- malpåse ochbara vänta på en ny proposition. Regeringen har inle heller ningen av ocharbetat efter sådant system. Därför är jag tacksam att den här synpunkten SAAB-SCANIAanfördes. Den svartmålning som en tidning i gjorde efler arbetsmarknadsdiskussionenhär i kammaren har minsann inte lugnat människorna. Frän den synpunkten vardel bra atl del här beskedet kom. Jag lackar industriministern för del. Jagvill också vädja lill industriministern att beakta de synpunkter, propåer ochkrav på det ena och det andra som kan komma från . Vi är i hög gradberoende av della och emotser ett bra stöd från regeringens sida. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om sammanslagningen av Herr industriministern erhöll ordet för alti elt sammanhang besvara (vpk) anmälda frågor,1976/77:436, 437 och 438, till herr statsministern, och anförde: har frågat statsministern dels om regeringen anser attde anslällda berelts möjlighel alt reellt påverka frågan om sammanslagning avVolvo och , dels om regeringen anser att den tänkta sammanslagningenstår i god överensstämmelse med vad som sades i regeringsförklaringen den 8oktober 1976 om enskild maktkoncentration, dels om regeringen anser alt delfinns skäl för att det avgörande infiytandet över etl företag av denna storlekbör ligga hos enskilda finansintressen. Frågorna har överlämnats till mig föratl jag skall besvara dem. Vadsom har hänt i Volvo-SAAB-SCANIA-affären är att företagsledningarnaoch företrädare för vissa ägarinlressen har offentliggjort ell förslag omsamgående mellan . Styrelserna i de båda företagen skallnu la ställning i frågan. Enligt vad jag har erfarit kommer styrelserna inteatt förelägga aktieägarna något förslag i ärendet förrän diskussioner med deanställdas representanter har genomförts. Iregeringsförklaringen framhölls alt privat och statlig maktkoncentration skall motverkas, samt all regeringen avser atl lägga fram förslag om skärpt lagstiftning i syfte alt motverka monopol och karteller samt sådana sammanslagningar som minskar konkurrensen. Jag har här i redovisat min syn på dessa frågor. Del föreslagna samgåendet skulle in nebära att betydande resurser inom industrin förs samman under en ge- 212 mensam ledning. Samtidigtstår del klart atl den svenska bilindustrin arbetar i en myckel hårdinternationell konkurrens. Detta ställer stora krav på bl. a. företagensproduktulvecklingskapaciiel. Det är emellertid min bedömning all del ärför tidigt alt uttala sig om vilka speciella negativa och positiva effekter somkan komma att följa om det framlagda förslaget genomförs. HerrHermanssons fråga om inflytande över mycket stora förelag kan man lägga olikaaspekter på. I regeringsdeklarationen framhölls all regeringen inte avser attplacera statliga representanter i industriföretagens styrelser. Med dennaförklaring har vi emellertid inte sagt nej lill en berättigad insyn frånsamhällets sida. I det nu aktuella sammanhanget är det min bedömning att fråganom lämplig form för informalion och insyn mellan del tänkta, sammanslagnabolaget och staten bör tas upp till överläggning med företagen. Därigenom bördet bli möjligt att finna en tillfredsställande lösning på denna fråga. Hen (vpk): Genom fusionen mellan bildas i särklassstörsta förelag med över 100 000 anslällda och en årsförsäljning pä mer än 25miljarder kronor, med anläggningar på ett 20-tal orter inom och i20-talet andra länder. Störste aktieägaren i della storföretag liksom i sämånga andra blir finanshuset . Genom sammanslagningen ökarkoncentrationen av kapital och makt kraftigt inom det svenskanäringslivet. Dettaär del enda tillfälle, såvitt jag kan finna, då tar upp dennautomordentligt viktiga fråga till behandling. Jag har ställt tre frågor tillregeringen. Jag vill bestämt protestera mol att de besvaras först efler två ochen halv vecka, mot all de besvaras då knappast någramassmedia bevakar förhandlingar och slutligen mot att svaren på detre frågorna sammanslagits till ett, vilket ger mig lillkommenlar. Anser industriministern verkligen all detta är elltillfredsställande sätt all behandla denna betydelsefulla fråga på? Deanställda och deras organisationer informerades icke om sammanslagningen av debägge förelagen förrän beslutet om denna i realiteten redan var fattat. Deallra flesta fick beskedet genom massmedia. Anser verkligen industriministernatt informationen har skötts på ett tillfredsställande sätt? De anställdalönarbetarna - och det är det avgörande - har med nuvarande lagstiftning ingenmöjlighet atl reellt påverka frågan om en sammanslagning bör ske eller inte avtvå stora förelag som och . Anser industriministern verkligenatt denna de anställdas maktlöshet är ett tillfredsställande tillstånd? Förmin del anser jag att de anställda borde ha vetorätt mot en fusion. Sammanslagningenav och innebär en stark ökning av maktkoncentrationen. Denökar monopoliseringsgraden i svenskt näringsliv och stärker ytterligarefinanskapitalets makt. Den är ell hårt slag mol varje idé om decentraliseringoch jämnare fördelning Om regeringenmenar allvar med vad den sagt om nödvändigheten av alt motverka enskildmaktkoncentration måsle den söka motverka fusionen mellan ochSAAB-SCANIA. Om den inle gör det, visar den att dess deklarationer icke skalltas på allvar. Menar industriministern verkligen att denna stora fusion inleskulle öka maktkoncentrationen? Enliglmin mening finns del inga som helst skäl för att det avgörande inflytandet överett företag av Volvo-SAAB-SCANlA:s storlek skall fä ligga hos enskildafinansintressen. Del bör överföras i hela samhällets ägo och garantiersamtidigl skapas för all de anslällda får den avgörande makten över skötseln avföretaget. Först vill jag till säga att det är beklagligt altsvaret på frågorna får lämnas vid denna sena tidpunkt och att de också hardröjt är jag den första all beklaga. Men är del jii i samband med riksdagensslutspurt svårt all hitta tider för alt få besvara frågor, och dessutom nödgasriksdagen la denna sena limme i anspråk för frågestunder, och över della harjag inget infiytande. Attjag har valt all svara pä de ire frågorna i etl sammanhang beror på att del pädetta stadium är insynsfrågan som är den väsentliga och del som är av intressealt la upp till närmare debatt. De tre frågorna hade f ö. så nära samband altjag bedömde del vara rimligt all ge ell enda svar. Frågan om insyn kan tillgodoses på olika vägar. Förde anslällda gäller all man främst har krav pä medverkan isammanläggningsskedel, men man har också etl berättigat krav på insyn iverksamheten i etl längre perspektiv. Det senare kravet bör i allt väsentligtbli tillgodosett genom de avtal som följer av den nya arbelsrätlslagstiftningenoch genom den speciella insyn i verksamheten som arbelslagarledamöterna istyrelsen har. Möjligheten att tillgodose de anställdas behov av och krav påmedverkan inför själva sammanläggningen av förelagen är tyvärr formellträtt begränsad. Hen (vpk): Jag kan inte finna all industriministern har gett något svar, vare sigpä de frågor jag ställt tidigare eller på de frågor jag ställde i mitt förraanförande. Möjligen sammanhänger delta med all industriministern fått iuppdrag all svara på frågorna. Det gäller ju annars arbetsmarknadsfrågor förvilka det påstås skall finnas elt särskilt statsråd. HerrÅsling har emellertid i pressen försvarat fusionen mellan har anfört två skäl lill varför denna fusion skulle vara nödvändig ochfördelaktig. Bägge är ohållbara. Del första är all alternativen till ensammanslagning skulle vara elt utländskt inflytande. Finanshuset äremellertid inte känt för atl släppa in utländska intressen i sina affärer. Delvill i stället självt utöva in- Den nyabiltrusten blir också etl betydande multinationellt företag. Det kommersannolikt atl fortsätta all flylla ul sysselsättning från tillutlandet. Detandra skälet skulle vara alt de många underleverantörerna får sinsysselsättning tryggad. Det stämmer inle heller. Mänga av dem riskerar tvärtomatl komma i kläm under den stora biljätten, som blir svensk ensamtillverkare.Sysselsättningen tryggas heller inte för de direkl anställda i fabrikerna.Erfarenheterna av hur huset bedriver kapitalistisk rationaliseringär avskräckande. Regeringenstruntar i sina deklarationer och bejakar vad pressen betecknat som tidernassiörsta affär i . Regeringen gillar att maktkoncentrationen ökar. Förmig är del ställningstagandet inte överraskande. En borgerlig regeringbedriver borgerlig politik, dvs, en politik som gynnar monopol och storfinans.Men för dem av och väljare som trott pä sinapartiledningars deklarationer borde del komma som en chock. säger atl representanter för regeringen har försvaratde planer pä fusionering som här har publicerats. Det är ju fel. Vadrepresentanter för regeringen har gjort är att konstatera vilka effekter denhär fusionen, om den kommer lill stånd, får i samhället. Jaghar för min del sagt all om alternativet är all de svenska förelagen går sammanmed varsin utländska partner, så föredrar jag att man slår ihop sina påsar häri och bildar etl svenskt förelag. Då blir det en företagskonstellationsom lyder under svensk lagstiftning och rimligen också kommer att ha kvar sinanära kontakter med det stora antalet underleveranlörsförelag som bilföretagenhåller sig med. Del är 25 000 anslällda i de underleveranlörsförelag, utspriddaöver hela , som levererar komponenler för de svenska bilarna. Del är eltväsentligt inslag i del decentraliserade svenska näringslivet. Sedan säger också all regeringenbejakar maktkoncentration. Det är helt fel. Jag har i mitt svar antytt alt vihar för avsikt att uppta överiäggningar med den nya förelagsbildningen för attskapa former för insyn och informationsutbyte, som kan göra all man kompenserarde nackdelar som finns i bildandel av sä stora förelag som del här är fråga om. Hen (vpk): har för pressen uttalat sig på ett betydligt merasjälvsäkert och absolut säll än han nu vill göra gällande här i kammaren. Hanhar sagt att de anslällda, underleverantörer osv. skulle vinna större trygghetgenom sammanslagningen av de bägge företagen. har intedementerat den intervjun. Minuppfattning är, i motsats till hans, att ell jätieföreiag avVol-vo-SAAB-SCANIA:s storiek bör ägas av samhället. Nr 141 flytandet över skötseln bör inle statliga byråkrater ulan de arbetande den '(företaget ha. Om man inte vill ta det steget, är del ur en rad synpunkter 26 mai 1977 bättreatt del finns två konkurrerande bilföretag i landel. Vadsom förvånar är att . som skall bygga sin verksamhel Om sammanslag- pä centernsideologi, inte vill begripa della och inle vill anamma den ningen av och ståndpunkten. Det är ett faktum alt han också här ikammaren har för- /A svaral sammanslagningen. Han har icke på någol sättkritiserat denna stora sammanslagning, somär den största affären i svensk industri . Del kan ju inte tolkas påannat sätt än atl regeringen gillar sammanslagningen. Ärdel kanske umgänget med de stora i kapitalels värid som redan smittat herrÅsling och som gjort atl han fränfaller sin decentraliseringsideologi? Den gåricke all förena med etl positivt ställningstagande lill fusionenVoIvo-SAAB-SCANiA. bör notera att jag här har sagt atl jag är beredd altmedverka till att vi tar upp överiäggningar med den till-ämnadeföretagsfusionens representanter för att skapa insyns- och kontrollmöjligheter,som innebär alt man kompenserar de nackdelar som del otvivelaktigt innebär attdet skapas företag av denna storlek i svensk ekonomi. Jag har sagt dettatidigare och ber notera det. Sedanär det etl intressant påpekande som gör. Det var tydligen inteförelagets storlek som vänder sig emot, eftersom han skulleacceptera denna företagskonstellation under förutsättning att den var ägd avstaten. Det finns där en dualism i argumentering. Är detförelagels storlek som vänder sig mot eller är del enbartägarformen? Den omständigheten au företaget skulle vara ägt av samhälletinnebär ju inte att man i och för sig kommer lill rätta med de komplikationersom etl storföretag av denna karaktär medför i ett litet lands ekonomi. HenHERMANSSON (vpk): torde inle vara så naiv atl han tror all den insyn som hantalar om från samhällets sida i det nya storföretaget på något säll skullekunna uppväga de nackdelar i form av ökad maktkoncentration som denna fusionfaktiskt skapar. Insynen kan ju inte hindra sammanslagning och hindrar inteheller atl kapitalmakten utövas av den finansgrupp som behärskar storföretaget. Sedanmåste jag replikera på hans fråga till mig att del verkligen är som visar en dualism i synen pä förelagen. Jag menar alt del avgörande här inte i och för sig är företagsstorleken som sådan utan om del är samhällsorganen, hela folkets representanter, eller finansin tressena som skall bestämma över företaget. kritiserar inte 216 att enskilda finansintressen lägger under sig dettastora förelag. säga om etlförslag från mitt parti om atl samhället borde överta företagen och genomföraen sådan här sammanslagning? Jag fruktar atl skulle vända sig motdelta förslag. Men han kritiserar alltså inte den privata maktkoncentrationenpå denna punkt, vilkel jag tycker är rätt avslöjande. bör notera alt vi ändå har möjlighet här i huset atlvia lagstiftningsåtgärder eller på annat sätt formalisera grunderna för storaföretags liksom andra förelags relationer med samhället. Del innebär de factoalt relationerna med privatägda förelag kan göras lika öppna. Samhället harsamma möjligheter till insyn och kontroll i privatägda förelag som i statligtägda företag, om man vill skaffa sig de instrumenten. Jagtycker att har en alldeles för defailistisk inställning tillriksdagens möjligheter all dra upp riktlinjer för företagsamheten, vilket manmåste ta med i denna bild. Jag är beredd atl medverka till att skapa sådanaformer för insyn och kontroll all man kompenserar de nackdelar som kan kommaatl finnas med etl så slorl förelag. HenHERMANSSON (vpk): Nej, jag är inle alls defailistisk. Mitt parti har tvärtom framlagt enrad myckel optimistiskt skrivna förslag och krävt ett ökat samhällsinflytandeöver det svenska näringslivet. Vi menar all jusl de anställdas inflytande ärdel avgörande. HerrÅsling tror att man genom lagstiftning kan utöva kontroll över stora privatägdaförelag. All erfarenhet av sådan kartellagstiftning och antimonopolistisklagstiftning från andra länder, exempelvis från , där man haren myckel mera långtgående antimonopolistisk lagstiftning än vad har,visar att del icke är effektivt. Jagtror, , att vi måste komma fram till den uppfattningen, som är denrikliga, att ägarmakten är avgörande för möjligheterna att kontrollera ellföretag. Så länge del privata kapitalel har ägarmakten har det privatakapitalet del avgörande inflytandet. Samhället måste skaffa sig ägarmakten, ochde anställda måsle därvid ha, som jag nämnde i ett tidigare anförande,exempelvis vetorätt mot fusioner och sammanslagningar av två storförelag. Delförslaget har vi ställt. Det har avvisats av alla de övriga partierna, ävenherr Åslings. Lål mig lill sist påminna om att det sitter enkonkurrensulredning och arbetar med de problem som vi här har diskuterat. Denkommer, får vi hoppas, inom relativt nära framtid att föreslå former för enformell prövning av företagssamgåenden av den här karaktären. Därtill kommer dåsjälvfallet, det förutsätter jag, konsekvenserna av fusioner av denna karaktärur de anställdas synpunkt alt ägnas en central uppmärksamhet. Hen (vpk): Del är mycket bra atl man ägnar problemen om kampen mot monopol ochkarteller en ökad uppmärksamhet i värt land. Det är helt nödvändigl. Det gällerinle bara karteller och monopol som har sin ulgångspunkl i svenskafinansintressen, ulan det måste i utomordentligt hög grad också gällamultinationella företag. Delär inle så länge sedan vi fick förslag från en mycket stor utredning omkoncentrationen i svenskt näringsliv. Den har inte lett till någonting överhuvud taget, och medan alla dessa utredningar arbetar fortsätterkoncentrationen och monopoliseringen inom svenskt näringsliv i en utomordentligtsnabb takl. Risken är ju att alla utredningars förslag är överspelade när deblir färdiga. 'De kommer atl vara ineffektiva. Detkrävs alltså inte bara utredningar, utan det krävs ingripande. Framföralll krävs det beslutsam kamp mot monopolen och koncentrationstendenserna. Detlovade regeringen faktiskt i regeringsdeklarationen , menställningstagandet till sammanslagningen av visar, tyckerjag, atl regeringen inte menar allvar med denna deklaration, och del är attbeklaga. Överiäggningen var härmedslutad. §6 Herr talmannen meddelade all pä föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle finansutskottets beiänkanden nr 29 och 31, socialutskottetsbeiänkanden nr 32, 30, 36 och 37, jusiitieutskoitels betänkande nr 37 samtsocialutskottets beiänkanden nr 38 och 39 i nu angiven ordning uppföras närmastefter försvarsutskouets betänkande nr 15. Vidaremeddelade herr talmannen att näringsutskottets betänkande nr 39 skulle sättasnärmast efter civilutskoltets betänkande nr 40 och alt näringsutskottetsbelänkande nr 45 skulle uppföras närmast efler civilutskoltets betänkande nr39, §7 Kammaren åtskildes kl, 23,48.