prot · G009112 · 1976-12-31 00:00:00 — Det propositionsavsniii som jämte vpk-motionen behandlas i förevarandebetänkande gäller för bostads- och markpolitiken viktiga frågor, som på ettavgörande sätt berör kommunernas ekonomi och möjligheter att bedriva en aktivmarkpolitik, Belräffandedet man i utskottsbetänkandel kallar för ändamålsbestämningen förmarkförvärvslånen föreslås en ändring som sammanfaller med vad vi från vpkföreslog lill fjolårels riksdag, och vi hälsar detta med tillfredsställelse. Ännumer lill freds skulle vi, och säkerligen också de flesta kommunerna i vårtland, vara om våra förslag om en förlängning av amorteringstiden också vunnitgehör. Vi hävdar atl den försämring som genomfördes genom förkortningen avamorteringstiden för markförvärvslån var olycklig och har fåll skadligakonsekvenser för kommunerna. Det har försvårat möjligheterna att driva enaktiv markpolitik och tränga tillbaka privatbyggmäsiare, materialproducenieroch med dem lierade bankintressen. Bostadsstyrelsenhar, som även redovisats i propositionen, föreslagit en återgång lill vad somgällde , nämligen atl amorteringstiden förlängs från sju till lio år. Bostadsstyrelsenanför i stort sell samma argument som vpk tidigare anfört mot en förkortningoch för en föriängning av amorteringstiderna och anser liksom vpk atl delalUjämt finns skäl för kommunerna au tillämpa ett längre lidsperspektiv försina markförvärv, anför vidare bl, a, atl delta gäller inteminsl i förnyelseområden, au betydande arealer avsedda för s, k,generalplaneläggning ingår i de kommunala markförvärven och att det även härvore önskvärt att lån med längre amorteringstider kunde erbjudas kommunerna. har påett helt riktigt sätt beskrivit förhållandena och framhållil del önskvärda iatt en sådan här återgång lill längre amorteringstider kan komma till slånd. Jagtror att vpk:s och bostadsslyrelsens bedömning var riktig och menar att denförkortning av amorteringstiden som skedde på förslag av den socialdemokratiskaregeringen var elt misstag som måsle rättas lill. Nära förknippad med de problem som behandlas är frågan om tomrättenoch tomträttslånen. Dåriksdagen i slutet av fjolåret behandlade frågor som har att göra medlomlrällsinstitutet anförde lagutskottet i sitt betänkande nr 9 alt tidpunktenvar inne att se över bestämmelserna om tomträtt, I betänkandet och i deballenredovisades också alt olika frågor gällande tomträttsregler och andra problemsammanhängande med tomträtten skulle bli föremål för en särskild utredning medparlamentarisk sammansättning, som regeringen enligl uppgift inom korl hadeför avsikt att tillsälta. Del där tillsättandet "" hartydligen ännu inte inträffat Såvitt jag vet har varkendirektiv utformats eller någon utredning tillsatts . Dettaär, herr lalman, ett bra exempel på det ointresse som den borgerligaregeringen visar för viktiga frågor som har att göra med mark-ochbostadspolitiken och som direkt har betydelse för kommunernas ekonomi. Vikommunister har kritiserat markspekulationen och föreslagitåtgärder som kan underlätta för kommunerna att äga marken och upplåta den medtomirält. Vi har framhållil lomlräitens fördelar och principiella innehåll, somkan uttryckas så att den bidrar till av-privatisera en del av bostadsmarknaden.Vi har understrukit betydelsen av all del ges större möjligheter för kommunernaatt tillämpa tomträtt som ett av de mest effektiva instrumenten att begränsamarkspekulationen i vårt land. Vi har också framhållil hurviktigt del är atl samhället äger all mark som behövs för samhälls- och bostadsbyggandeoch all marken inte får betraktas eller behandlas som någon vara som köps ellersäljs på en marknad som andra privala ägodelar. Delbehövs en rad förändringar, bl, a, på tomträttens område, för att förhindra altkommunerna gör sig av med kollektivt ägd mark och för all underiälla förkommunerna all i ökad ulslräckning tillämpa tomirält. Hit hör även de problemsom behandlas i förevarande belänkande -de hör direkt samman med detta. Detgäller den för kommunerna och därmed också för hyresgästerna betydelsefullafrågan om bällre villkor för markförvärvslån och som en följd därav mera pengarlill marklånefonden. Jag yrkar bifall tillmoiionen 424, Civilutskotlel tillstyrker i betänkandet nr 22 atl ändamålsbestämningenför markförvärvslånen ändras så atl den sammanfaller med den som gäller i frågaom förköp och alt långivningen vidgas till att även omfalla förvärv avtomträtt, Därulöver behandlas Ivå yrkanden slällda i vpk:s molion. Det enagällde amorteringstiden och det andra anslagsbeloppel. Meninnan jag går in på della vill jag någol kommenlera utvikning närhan kom in på den.av lagutskottet tidigare föreslagna och av riksdagenbeslutade översynen av tomträltsinslilutet Han tolkade det som så, att det varett definitivt ointresse från den nuvarande regeringen att över huvud tagel fåi gång detta arbete. Jagvill lill säga atl utformningen av direktiv är på gång och altutredningen kommer att startas. Men det är inte i första hand den del avlomträttsfinansieringen som lalar om som den här utredningenkommer att titta på, utan det är den diskussion som under så lång lid förts utei kommunerna om det sätt på vilkel man skall beräkna markvärdet och om denförräntning man skall ha på detta markvärde för alt få fram en avgäld. En sådanöversyn kommer all stöta på balansproblem när en kommun har iniresse av att fåut högre markvärden och högre avgäld, som man vill utvidgainstitutels användning. Vi får avvakta vad som kommer fram av den här utredningen. Närdet gäller amorteringstiden har vi ju beslutat att minska den från lio till sjuår. Denna avvägning har gjorts med hänsyn till de villkor som i övrigt gällerför den kommunala verksamheten på marksidan. Sedan man infört markvillkorel ibosladsbelåningen och gjort förändringar i expropriationslagen, förköpslagenosv. har partierna, utom vpk, enhälligt kommit lill uppfattningen atl del intelängre behövs ett så långsiktigt kommunalt marklager och all amorteringstidenför markförvärvslånen skall ställas i viss relation lill detta. Då kom man framtill att för markförvärvslånen kunde vara en rimligt avvägdamorteringstid. Del är en slåndpunkl som vi inte har funnit någon som helstanledning att gå ifrån när vi har behandlat vpk-motionen . Dådet slutligen gäller anslagsbeloppel har vpk föreslagit 150 milj. kr. mot ipropositionen föreslagna 100 milj. kr. Vpk:s yrkande i det här fallet har inlenågon som helsl belydelse, efiersom del i propositionen föreslås 220 milj. kr.som en ram för möjligheten all bevilja markförvärvslån. Del behövs därför ellanslag på ungefär 100 milj. kr. för all täcka de utbetalningsbehov som kommeratt föreligga. Meddetta ber jag att få yrka bifall lill utskottets hemställan i civilulskotlelsbetänkande nr 22. (vpk): Jag skall inle försöka få lill slånd någon diskussion på denna punktutan vill bara göra några kommentarer till det som har sagt. Jagvill först notera att inle har något atl säga om bostadsslyrelsensyttrande i frågan om en förlängning av amorteringstiden. Bosladssiyrelsen har iår liksom pekat på nödvändigheten av att bibehålla en längreamorteringstid, för atl del inte skall bli negativa återverkningar förkommunernas del. Det måste väl vara jusl vad som skett. Bosladssiyrelsen sina direkta kontakter med kommuner i låneärenden noterat betydandesvårigheter för kommunerna på del här området, och styrelsen har därför i sinapetila föreslagit atl man skall återgå till de längre amorteringstiderna. Omdel nu är så att man äntligen böriat jobba med direktiven för utredningen avfrågan om lomlrätten och därmed sammanhängande problem, så hälsar jag det medtillfredsställelse. 1 det sammanhanget vill jag uttrycka samma förhoppning somjag gjorde då frågan diskuterades här i , nämligenatl man inle ger ulredningen så snäva direktiv alt den inte kan ta upp helaproblematiken med tomträtten och det som därmed sammanhänger, t. ex. frågan omändamåls-bestämning, frågan om till hur slor procent man kan få låna pengar förlomlrättsändamål och frågan om amorteringstider och räntor. Det har ju redan påförhand sagts atl utredningen skall få vidgade direktiv utöver de snävatomirätlsbestämmelserna, och jag förutsätter att så också kommer att blifallet Sedanvill jag ta upp frågan om lånebeloppets slorlek i samband medmarkförvärvslånefonden. Vi är inte överens om den ram som man har givit i dethär sammanhanget och som nu anför som argument för atl man inteskall gå med på atl anvisa ytteriigare medel till markförvärvslånefonden. Vpkhar inle den uppfattningen, och vi har inte varit med om alt utforma någotförslag till en sådan begränsning som de här ramarna medför. och jag kommer inte att kunna bli överens i de härfrågorna, därför att ser markförvärvslånen som en metod för attunderlätta för kommunerna atl köpa mer mark än de egentligen behöver.Riksdagsmajoritelen anser däremol atl det bör göras en avvägning mellan demarklager som kommunerna lägger upp och de lagstiftningsåtgärder som harvidtagits. Dessa ålgärder gör det möjligt för kommunerna att förvärva mark påolika sätt, t ex. genom expropriation och förköp, och att på annal sättbestämma markvillkoren för bostadsbyggandet, och det måste därför rimligtvisäven hos kommunerna ske en avvägning mellan hur pass många års reserver manvill ha och kostnaderna för all hålla en markreserv. Delfinns exempel på kommuner som har förköpt sig på mark, så att de finneratt de inte under överskådlig framtid har någon användning för den i denexpansion som de nu kan tänka sig. De går därför ut och avyttrar en del av sinafasligheter. Det är i det sammanhanget intressant att noiera att slatislikenvisar att det framför alll är storstadskommunerna som har varit låntagare imarkförvärvslånefonden, och del är särskilt detta som och hansparti vill understödja, så all dessa kommuner får ännu större möjligheter atlväxa och lägga sig till med mark,naturligtvis med avsikt atl denna mark också skall bebyggas. Altvidare bosladssiyrelsen har argumenterat för en tioårig amorteringstid äringenling märkvärdigt. Bosladssiyrelsen är inle det enda ämbetsverk som hargjort framställningar baserade på sina speciella synpunkter. Alla krav ochframställningar kan regering och riksdag inte i den samlade bedömningenbifalla. HerrClaeson säger också att vi inte är överens om de ramar som givits belräffandelånebeloppels slorlek, och del är bara alt konstatera att vi inte harvarit överens i dessa frågor. Det yrkande som finns i vpk:s molion innebär skall höja anslaget med 50 milj. kr., dvs. från 100 lill 150 milj. kr., ochjag noterar alt della yrkande är betydelselöst. Regeringen har ju föreslagil enram på 220 milj. kr., dvs. ylleriigare 70 milj. kr. Dessutom gör manberäkningen alt från denna fond kommer del på grundval av de lånebeslut somkommer all fattas och de amorteringar som flyter in att erfordras ungefär 100milj. (vpk): Hur myckel som erfordras för ändamålet är väl rätt svårt att säga , för del beror bl. a. på om man underiättar situationen för kommunernagenom längre amorteringslider och bättre villkor för markförvärvslånen. Isamma takt kommer naturiigtvis behovel av medel för det här ändamålet att växa. talade om de förbättringar som har genomförts då detgäller kommunernas möjligheter att tillgodose sitt markbehov. De har emellertidpå intet säll löst frågan om kommunernas möjligheter atl driva en aktivmarkpolitik och tränga tillbaka privatbyggmäslarna,bygg-nadsmalerialproducenterna och de stora affärsbankerna. De privalaföretagen har, trots all en allt slörre andel allmännyttiga och kooperativaföretag står som ägare och förvaltare av flerfamiljshus, fortfarande ettalltför stort inflytande över markägande, byggnadsmaterial, byggande ochkapital, vilket jag anförde redan i den tidigare diskussionen. Överiäggningenvar härmed slulad. Mom. 1 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom. 2 och 4 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 424 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposilion: Den som vill atl kammarenbifaller civilulskotlels hemställan i belänkandet nr 22 mom. 2 och 4 rösiarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit moiionen nr424. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat Ja- 286 Nej - 10 Utbyggnadav vattenkraft i övre 1976/77:23 med anledning av molion om ersättningvid intrång av kraftledning 1976/77:24 med anledning av molioner om planeringenför kraftledningar, m. m. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa betänkanden hemställt §9 Utbyggnad av vattenkraft i övre Föredrogs civilutskoltels betänkande 1976/77:25 medanledning av molion om utbyggnad av vattenkraft i övre . 1 detta betänkande behandlades motionen 1976/77:548av i (s), vari hemställts atl gav regeringenlill känna vad som i motionen anförts om behovel av en snar igångsättning avvatienkrafisutbyggnad i övre . Ulskollelhemställde atl skulle avslå motionen 1976/77:548. Reservation hade avgivits av herrar ,och , och samt herrar iKarlstad och i (samlliga s) som ansett all ulskollel borlhemslälla all med bifall lill moiionen 1976/77:548som sin mening gav regeringen lill känna vad i motionen anförts om behovel aven snar igångsättning av vatienkrafisutbyggnad i övre . i Karistad(s): Civilulskoiiels belänkande 1976/77:25 behandlar en motion av herrAndersson i som kräver en snar igångsättning av vissvatienkrafisutbyggnad i övre . Viinom den socialdemokratiska gruppen i civilutskottet har i vår reservationnärmare utvecklat vår principiella syn. Vi följer motionärens tan- Utbyggnadav vattenkraft i övre kegångar och anser allriksdagen bör som sin mening ge lill känna alt det skall ske en snarigångsättning av akluella valtenkraflsulbyggnader i övre . Elkraftmåsle vi ha, och om nu säger nej till kärnkraften - vilkel inomparentes är mycket svävande - så ivingas vi förmodligen till att i snabbaretakt bygga ut återstående delar av värdefulla älvsträckor. Riksdagenstidigare riktlinjer om en utbyggnad av vattenkraften med fram till 1985kan med nuvarande utbyggnadslakt äventyras, och myckel talar för att regeringentvingas atl av återstående utbyggbar vattenkraft ta till fleraelapputbyggnader. Vi anser all övre är ett intressant pilotprojekt. Viär ense med utskottsmajoriteten om att i princip inte bör laställning till enskilda tillståndsfrågor. I fallet övre finns dettrots alll myckel starka skäl lill ell uttalande, och vi grundardenna uppfallning framför allt på sysselsätlningspoliliska skäl. Del torde varaostridigl att om skall klara en vettig planering, så bör beskedlämnas utan dröjsmål. Med hänsyn till arbetsmarknadssituationen i Västerbottenhar vi för vår del stannat inför del alternativet att vi bör stödja motionenoch inte invänta aviserad proposilion som förvänlas först vid årsskiftet1977-1978. Visocialdemokrater vill med andra ord redan nu markera sysselsättningsaspektensom så viktig atl bör ultala sig . Ulskoltsmajoritelenhar en annan uppfattning och vill invänta den aviserade propositionen. Somjag tidigare nämnde har sysselsättningsläget yllerligare försämrats i denakluella regionen, och om regeringen nu ger tillstånd kan den berördamyndigheten smidigt överföra personal och maskiner frånpågående arbeten vid Juktån. En fördröjning av regeringsbeslutet synes varamycket onödig. Eftersom remissbehandlingen av ärendet är avslutad och pengarfinns anslagna till projektet borde vi i denna kammare kunna göra ett uttalandelill förmån för efterlängtade arbetstilirällen som förbilligarprojektet. Det är regeringen som har det ytlersla ansvaret förtill-låtlighetsprövningen. Samma regering har också det yttersta ansvaret försysselsättningen, och della bör vägas in i helhetsresonemanget. Sammanfattningsviskan sägas alt medel finns, vissa avtal om vägsträck-ning har träffats medvägverket, beställningar av generatorer och turbiner har gjorts, och enligtuppgift är vissa redan leveransklara. Dessa faktorer borde tillsammans varaskäl nog för att sälta i gång med tillståndsprövningen. Vitror inte att något i sak ändrar ell senare regeringsbeslut Del är nuValtenfall är i behov av atl få sätta in ålgärder, och en start av projektet såsnart som möjligt ger sysselsättningseffekter för kommande vintersäsong. Skallvi invänta aviserad proposilion, som möjligtvis kommer vid årsskiftet1977-1978, torde del i sin tur innebära en ytterst ringa sysselsättningsökningkommande vintersäsong. Med vad här har anförls yrkar jag bifall till reservationen av herrBergman m, fl. vid civilulskotlels betänkande 1976/77:25, HerrÅKERFELDT (c): Meningen bakom de i den fysiska riksplaneringen antagna riktlinjerna äratl möjliggöra en samlad bedömning av de motstående intressen som gör siggällande i fråga om utbyggnaden av vattenkraften. Denna bedömning skall skefrån allmänna planeringssynpunkler. För projektet specifika aspekter läggs avvallendomstol enligl vallenlagen. Närriksdagen 1975 beslulade om riktlinjernas utformning förvatten-kraftsulbyggnaden i norra och södra fanns det fördetta område ett beslutsunderlag i form av den s, k, Sehlstediska utredningen,där de olika utbyggnadsprojekien var klassificerade i klasserna 1-4, 1 klassen1 ingick de som hade minst intresse från motstående synpunkter och i klass 4de som hade elt högt bevarandevärde. Riksdagensbeslut innebar att prövning skulle tillåtas i det södra området endasl avförelag i klasserna 0-1 men med vissa undantag för förelag i klass 1, Övrigaprojekt, alltså klasserna 2-4, undanlogs från prövning. Man sade också atteventuellt tillkommande nya projekt skulle förutsättas få prövas av regeringenpå motsvarande sätt. Klasserna 0-1 skulle alltså i fortsättningen kunnaprövas. Men för norra , där utredningsunderlag vid del tillfälletsaknades, uttalade att konflikter av motsvarande karaktär skulleprövas efter samma grunder som i det södra området i avvaktan på ett samlatställningstagande, vilkel förutsatte skulle ske så snart som möjligt.Man skulle alltså inle invänta förnyade ställningstagande inomenergipolitiken, s, k, Ekslrömska utredningen, som är klar och remissbehandlad, har sammaklassificeringssystem använts när det gäller atl la hänsyn lill motståendeintressen. Där har , som är aktuell, från bevarandesynpunkt hänförtstill klass 3 men nedfiyttats lill klass 2 med hänsyn lill den slora kraflnyltasom det projektet har. Projektet ligger alltså klart utanför den typ av projektsom enligl beslut angående de fysiska planeringsrikllinjerna kan kommai fråga för prövning enbart enligl vattenlagen innan ell samlatställningslagande sker, reservalion som socialdemokraierna i ulskollel har fogat till belänkandetsägs all regeringen bör tolka riksdagsbeslutet så att del här projektet fallerinom den prövningsfria sektorn. Vanlig enkel matematik säger emellertid att dethär inte går. Det tycks även reservanlerna nu ha insett när de som ettalternativ i samma reservation hävdar att den möjligheten finns att istället preciserar sill beslut Del går inte heller. Varken tolkning ellerprecisering i angiven riktning är möjlig. beslut är heltentydigt på den här punkten. Nej!Ell upprivande av beslutet är enda utvägen, men det har inte motionären yrkatpå, och det har heller inte reservanterna ifrågasatt besvarade en fråga av om del här projektet.Han gjorde också klart vilken regeringens tolkning i det Utbyggnadav vattenkraft i övre Utbyggnadav vattenkraft i övre här fallet var, nämligenalt har sagl sitt och atl ärendet inle är prövningsbart. Nuanför reservanlerna, senast i Karistad, sysselsätiningsskäl för enförlida utbyggnad. Det är i och för sig mycket goda skäl. Men vi börerinra oss atl utgångspunkten vid ärendets behandling var att man inleskulle tillåta någon prövning över huvud laget inom norra området innan eltsamlat ställningstagande görs. Men med hänsyn jusl till sysselsällning ochlångsiktig arbetsplanering gjordes medgivandet om en likartad prövning enligtvattenlagen för projekt av samma karaktär som man hade lämnat öppet i det södraområdet, I1975 års riksdagsbeslut har man alltså redan beaktat sysselsällnings-ochplaneringsaspekten - men ligger utanför även denna möjlighet tillprövning före det samlade beslutet. Omvi vill all rikllinjerna i den fysiska riksplaneringen skall behålla denbelydelse och stadga som avsett och varit helt enig om går det inteatt -som reservanlerna vill -så snart ett motstående intresse aktualiserasrycka ut enskilda projekt för beslut i särskild ordning för alt tillgodose justdel intresset. Då riskerar vi att snarl ha hela fältet upprivet på den härpunkten. Hela arbetet med den fysiska riksplaneringen är en fråga omprioritering av motstående inlressen, oftast av myckel slor tyngd. Det ärdärför av största vikt atl handläggningen får ske i de av beslutadeformerna. Del är främst därför som utskottet har avsiyrki eti av reservanternaföreslaget ullalande, som syftar tifl en sådan särbehandling just när detgäller i Karistad(s) kon genmäle: Del är riktigt som här sägs. Det här är en tolkningsfråga. Vi gör enannan tolkning än majoriteten av del beslut som fattade 1975. Och vianser att den sysselsätlningspoliliska situationen i detta område är så passallvariig att vi vill markera delta. Om nu regeringen är tveksam, har vi sagt,bör kunna göra ell ullalande jusl belräffande del aktuella projektet,eftersom annars sysselsättningen äventyras och eftersom Vallenfalls maskinparkoch personal kan få en vettig placering i och med del av oss förordadebeslutet. Jag yrkar änen gång bifall till reservalionen. HerrÅKERFELDT (c) kort genmäle: Det är i och för sig inte mycket att tillägga i argumenteringen i dettafall. Jag är fullt på det klara med att upprätthållandet av sysselsättningenär ett starkt skäl, men även här blir del fråga om prioritering: Skall vi varamåna om den stadga och stabilitet som vi vill ha i det fysiska riksplanebesluleleller skall vi prioritera sysselsättningen? I det här fallet harutskottsmajoritelen prioriterat den fysiska riksplaneringens status. Jagskulle bara vilja göra vad jag inle gjorde i mitt huvudinlägg,nämligen yrka bifall till utskottets hemställan. i (s): Det var jag motionerade om att skulle uttala sigför behovel av en snar igångsättning av vallenkraftsutbyggnaden i övreÅseleälven. Jag gjorde det med anledning av atl vattenfallsverket klart sagtifrån att man behövde besked för atl kunna planera sysselsättningen för sinaanställda. Nuhar del gått drygt . Ett besked är ännu viktigare . Utskottet har inhämtat uppgifter från . Det framgår avbetänkandet atl man till utskottet har framfört precis samma synpunkler ombehovet av ett snart besked. Utskollsmajoritelenhar emellertid gjort hela den här frågan lill enbart en diskussion om denformella handläggningen. Det är också vad utskottets lalesman här ägnatsig ål. Men nog måste det väl, som reservanlerna framhåller, vara riktigt attriksdagen genom ell ullalande markerar den vikl som den lägger vid vissaintressen som skall vägas in i tillåtlighetsprövningen. Delär en i och för sig mycket måttfull begäran jag framställer i motion 548. Molbakgrund av sysselsältningssituationen vill jag ha elt riksdags-uttalande ombehovet av en snar igångsättning av vattenkraftsulbyggnaden i övre Åseleälven.Del är också vad reservanlerna vill. Jagvill fråga utskottsmajoritelens talesman om han inte anser att det är vikligialt klara sysselsättningen för byggnadsarbetarna i denna del av landel. Hansade i en replik att det är fråga om en prioritering och alt man harprioriterat den fysiska riksplaneringens status framför sysselsättningen. Jagtycker det låter allvariigt. Bör inte de som jobbar inom fåmöjlighet till fortsalt sysselsättning? Ser ulskollel något behov av meralångsiktig planering där olika byggnadsobjekt griper in i varandra? Utskoltsmajoritelenhar i sill betänkande helt förbigått sysselsättningsfrågan. Del är ju ändå framför alll sysselsättningen som min motionhandlar om.