prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi skallge rätt på en punkt, nämligen alt etl sådanl samhälle icke kanskapas med polilik. Del kräver en planekonomi och en kollektivpolitisk vilja. Del kräver en betydande omslällningsperiod i den svenskaekonomin. Det är oförenligt med storkapitalets maktställning och med profilensom ledande faktor i ekonomin. Det är kort sagtoförenligt med det mesla som den nuvarande regeringen håller heligt Under detta anförande överlog herr andre vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenLINDSTRÖM (s): Lät mig från lokalt Karlskronahåll någol beröra de problem som uppståtti samband med den oklara energipolitiken. Karlskronahar, som del lidigare sagts fiera gånger frän den här talarstolen under dellariksmöte, satsat mycket hårt på att kompensera den tidigare starkt dominerandemilitära sysselsättningen med industri-sysselsättning. Genom atl kommunen under1960- och 1970-ialen haft förmånen av atl ha erkänt myckel dukligasocialdemokratiska kommunalpolitiker har de indusirivärvningar ochinduslrisatsningar som där gjorts vänt en myckel negativ trend till en positivoch optimistisk ulveckling, där t o. m. förljänstutvecklingen i bygdenrelativt sett gick äl räll häll. En oplimislisk anda och förtröstan börjadesprida sig i en tidigare på många arbetstillfällen beskattad bygd. Delvisberoende på konjunkturerna men framför allt beroende på statsmakternas påsenare lid vankelmodiga energi- och näringspolitik har denna optimism nu dramatisktvänts i en osäkerhet och misströstan av stora mätt. Jagskall nu endast beröra den osäkerhet som beror pä den nuvarande energipolitiken- eller brislen på energipolitik. Imåndags hade jag förmånen att vid ett besök vid Uddcomb i - detförelag som tillverkar tryckkärl och andra lunga komponenler tillkärnkraftverk - samtala med etl flertal representanter för de fackligaorganisationerna vid förelaget. Jag fick hälsningar till statsministern -hälsningar som jag dock inte skall framföra ordagrant; sä oförskämd vill jaginte vara. Däremot kan jag inlyga att oron och osäkerheten är allmän inom allakategorier i förelaget. Stämningen pä verkstaden kunde betecknas som dov ochallmänt betryckt Alla väntar på klara besked om hur det egentligen skall blimed sysselsättningen vid förelaget i fortsättningen - om man kan vänta sigforlsalt arbete. Man väntar på besked från landets högsta ansvarige,statsministern. Får vi fullfölja arbetena pä komponenterna lill ochOskarshamn 3, kärnkraftsaggregaten 11 och 12 i del av antagnaprogrammet? Frågan har något berörts i dagens debatt, men jag har inle kunnatutläsa något besked i den. Eltpositivt besked i den här frågan är mycket viktigt för den fortsattaverksamheten vid Uddcomb. Det gäller sysselsättningen och utkomsten för ettflertal arbelare och tjänstemän där, men jag vågar påstå alt beskedel ärviktigt även för stora delar av svensk metallindustri. Målsättningenvid bildandet och uppbyggnaden av Uddcomb var att bygga upp en svensk industrisom i , , , och skulle kunna projektera,utveckla och producera samt i hela Nr 142 världen marknadsföra reaklortankar och andra tunga komponenler för Fredagenden kärnkraftverk och annan industri. 27 mai 1977 '-*'' '" enligt min mening en riktig och bra satsning, just en sådansalsning som varit kännetecknande för svensk industri och som Om energipolitiken gjort svensk metallindustriberömd och erkänd. Det är, vill jag påstå, lill stor del pä grund av sådanasatsningar som utvecklats till världens rikaste nation. Nuriskerar vi att Uddcombsatsningen får en nådaslöt i och med att de svenskabeställningarna fördröjs. Kanske de redan långt komna arbetena på kärien lillOskarshamn 3 och läggs ål sidan eller rent av skrotas. Ingen trorsedan alt utlandsmarknaden behäller förtroendet för en industri varifrånstatsmakterna i del egna landel lar bort sina beställningar. Dethar redan visat sig alt de högst kvaliflcerade teknikerna och yr-kesarbelarnabörjar söka sig från Uddcomb. Låter vi den trenden fortsätta blir situationenverkligen allvarlig. Fårjag lill slut, i samband med de tidigare framförda hälsningarna från lönlagarnavid Uddcomb, ställa en enda fråga - jag vädjar om ett rakt svar: Kommerarbetena med kärnkrafisaggregaien och 3 all fåfärdigställas i normal takt? Omsvarel är nej, vilka planer har regeringen då för den fortsatta verksamhetenvid Uddcomb? behöver inte ålägga sig några hänsyn när del gäller attframföra hälsningar från människor lill mig. Del går bra alt göra det. Förarbetena pä reaktortankarna vid Uddcomb är situationen enligt min mening direkljämförbar med arbetena på aggregaten 7-10, dvs. verksamheten är så långtframskriden alt från ekonomisk synpunkt blir det ingen skillnad om man avbryterarbetena och betalar vad del kostar eller om man gör dem färdiga. På dennagrund får alltså arbetena vid Uddcomb fortsätta på de tryckkärl som hållerpå all byggas. Kvarslår emellertid del problem som log upp, atl del inte har visatsig möjligt att ute i världen sälja sådana här anläggningar. Såvitt jag vel harAsea-Alom kunnat sälja två anläggningar till , men det är också allt.Och det hänger naturligtvis samman med att man runt om i världen drar nedkärnkraftsbyggandei, och del finns också andra som kan delta i sådana härsammanhang. Jag upprepar: Pä della område som på andra områdenkommer den nuvarande regeringen alt vara mycket aktiv när del gäller att setill atl man får ersättningsarbeten. Men arbetena på de tryckkärl som är långtframskridna får fortsätta. Hen () kortgenmäle: De hälsningar jag fick var i de flesta fall av sådan art att jag inlevill framföra dem. Men man hade myckel atl fråga om. och man har också skrivitbrev som man efler vad jag vet inle har fält svar på från regeringen. Aggregaten7 och 10 är väl ur världen , men aggregaten 11 och 12 jobbar man på. Vad jagvel är man varken i Uddcomb eller i Asea-Alom på del klara med om man verkligenkan fortsätta med det arbetet, om man får pengar till det och om regeringen gerkreditgarantier. Osäkerheten är tvivelsulan myckel stor. Detfinns fortfarande möjligheter alt få jobba för utlandsmarknaden - det finns ellsamarbete med tyska företag - men det har blivit mycket trögare efter denkonstiga debatt som har förts i . Man vet inte riktigt hur vi vill hadet här i landet. Hen (): Av de svar som statsministern har lämnat på de frågor som ställt kan man dra flera slutsatser. Jag skall här begränsa mig lill två. Fördet första förefaller de ekonomiska följderna av regeringens handlande inteväcka något större intresse. De är mycket litet berörda i det svar som harlämnats. Fördet andra hyser tydligen statsministern och hans parti ett mycket svaltintresse för deras situation som arbetar inom de industrier som är berörda avde här frågorna. Jag måste tillslå all den hållningen är anmärkningsvärd, ochden bedöms också mycket hårt från deras sida som för sin utkomst är beroende avaktuella beställningar. Anledningenlill alt jag har begärt ordet i denna debatt är alt åtskilliga hundratal, ja,kanske lusentals personer i arbetar inom industrier somtillverkar utrustning lill bl. a. kärnkraftverk. I och harSTAL-LAVAL Turbin AB stora verkstäder som, om man får tro , numera kanbetraktas som ritbord. Som bekant består en stor del av de här företagensprodukter av utrustning till kraftindustrin och då också lill kärnkraftverk.Statsministern och regeringen i övrigl skall naturligtvis inte vara förvånadeöver om de anställda vid de här förelagen åser det spel som pågår fränregeringens sida i energifrågan med stigande olust - för alt nu använda ellmill ord. Deanställda har genom sina fackliga företrädare uppvaktat bl. a. energiministernoch därvid krävt besked om sin framtid och om regeringens åtgärder i dessasammanhang och huruvida regeringen avser all trygga sysselsättningen förframliden. Besked och svar på dessa frågor har emellertid helt uteblivit Förnågra veckor sedan medverkade energiministern vid ell energisymposium vidLinköpings universitet Vid det tillfället hade han den goda smaken alt lämnasvar på en skrivelse från Kraftgrupp, där man från OKG:s sida hadebegärt statliga kreditgarantier. Skrivelsen från OKG omnämns i slalsminislernsinterpellationssvar. Jag skall inle diskulera det kloka eller mindre kloka iregeringens ställningslagande i sammanhanget Det som det finns anledning allbrännmärka är alt regeringen väljer att låta företagsledning 9 protokoll 1976/77:142 och anslällda få del avsvar på skrivelser på säll som skedde i detta sammanhang, alltså inte genom etldirekl brevsvar utan via massmedia. Jag måste passa på tillfället atl ställa enfråga till statsministern som har att göra med jusl den här saken: Anser herrFälldin att handläggingen är godtagbar? Isamma avsnitt av interpellationssvaret las upp. Där sägs: "Nyakontrakt med underleverantörer bör inle tecknas." Underleverantörer, delär jusl företag som . Metoden med den s. k. långsammautbyggnadstakten får naturligtvis myckel besvärande verkningar inom de berördaförelagen och för de anslällda - för både arbelare och tjänstemän. Att som härsker äventyra de värdefulla tillgångar av erfarenhet och tekniskt kunnande somde anställda representerar framstår som hell obegripligt och närmastoansvarigt, särskilt i en situation där landels behov av sysselsättning, ochockså av exportinkomster, lillhör våra angelägnaste frågor. Jagvill nu myckel konkret fråga statsministern: Vad är den praktiska innebörden avbeskedel: "Nya kontrakt med underleverantörer bör i-it; tecknas"? Varblir resullalel i antalet arbetstillfällen vid det förelag som jag här särskillhar uppehållit mig vid? Jaghoppas atl statsministern och regeringen är pä del klara med alt de anställdakräver besked. Jag hoppas också att man är lika myckel på del klara med all denlid är förbi då de anslällda stillatigande finner sig i åtgärder, som är direklägnade att äventyra arbete och trygghet Jag har en känsla av att regeringen hartillräckligt med bekymmer utan all med beråll mod skapa nya sådana vid förelagsom för dagen fungerar bra. 1Finspång och kräver man atl regeringen slutar all spela med deanställdas irygghet Ni har, såviti jag förstår, att i huvudsak följa detenergipoliliska beslul som fattade 1975 tills elt nytt beslut fattas,vilket som bekanl skall ske 1978. Jag bortser då från mellanspelet rörandevillkorsproposiiionen. Om regeringen handlar på det sättet tryggas arbetet förde anställda inom kraflindustrin. Jaghoppas nu atl statsministern ger sådana svar på dessa, som jag ser det, myckelraka frågor all det inte uppstår några missförstånd. Somsvar på vår fråga om vad som kommer atl ske med sysselsättningen vid de företagoch arbetsplatser som är engagerade inom energiområdet om får råda harvi ofta fält höra, alt man får övergå lill andra produkter. Del har också herrFälldin sagt här . Inte minst energiministern har excellerat i sädanauttalanden. För alla som har någon kännedom om de faktiska förhållandena och omde reella möjligheterna atl pä kort sikt verkställa sådana omslällningar slårdel fullständigt klart, att vi här har att göra med en närmast generandeokunnighet Den samstämmiga krilik som kommit såväl från anställda ochförelagsledningar som från fackliga företrädare borde ha gjort klart förcentern, och därmed också för statsministern, all del saknas täckning för dessaluftiga uttalanden. Vid kontakter jag haft med de fackliga organisationerna iFin- spång och vidSTAL-LAVAL har framkommit att ungefär hälf Nr 142 len av de anställdaarbetar med kärnkraftsutrustning. Det betyder i konkreta siffror 1 200personer av sammanlagt ca 2 500 anställda. Jagupprepar min fråga till statsministern: Hur många av dessa människor kommeratl mista sina arbeten genom beskedel att "nya kontrakt Omenergipolitiken med underleverantörer bör inle tecknas"? Jag vill isammanhanget ställa ytterligare en fråga: Hur många hundra miljoner ärregeringen beredd att ge ut i skadestånd på grund av brutna kontrakt? HerrHJORTH (s): Alltsedan regeringsskiftet har det rått stor osäkerhet iForsmark om hur det skall bli med den fortsatta kärnkrafts-utbyggnaden där. Manhar ju ofta från såväl statsministerns som energiministerns sida sagt all nuvar marschen in i kärnkraftssamhället stoppad, men samtidigl har man -visserligen lill synes motvilligt och med svårlydda motiveringar - lämnatpengar för fortsalt byggande. Del har förts någon sorts vecka-för-vecka-poliliksom säkert givit kärnkraftsbolagels och ledningar många gråa hår.Del har skapat stor förvirring och osäkerhet såväl bland de anställda ochentreprenörerna som hos kommunen. Genomatt regeringen på della sätt ständigt skjutit problemen framför sig har varkenförelag, enskilda eller kommunala myndigheter vetat hur man skulle planera förframtiden. Jag har vid fiera tillfällen förgäves försökt få svar av regeringenom hur man tänkt sig utvecklingen i Forsmark. Del log fyra veckorför energiministern all som svar på min fråga om aggregat 3 omtala alt ärendetvar föremål för beredning inom regeringen. Besvärliga förseningar, svåraomställningar samt onödiga och väldigl stora fördyringar har blivit följden avden borgerliga regeringens energipolitik. Med andra ord har regeringsskiftetenbart i denna fråga redan kostat landet och skattebetalarna väldiga belopp. har i ell föredrag sagt all del skulle bli enlindrad planering, atl skulle köras pä sparläga. Man fråga sig då,om det kanske är sä, att,regeringen anser att kärnkraften är mindrefarlig om man bygger ul den i långsammare takt. Isitt svar till säger nu statsministern att det i förhandlingsuppdragettill vattenfallsverkel framhålls, att byggnadsverksamheten för skallupphöra. Jag kommer jusl därifrån efter all ha sammanträtt medbyggnadsarbetarna och företagsledningen. De kände inte i går lill all arbetenamed skulle stoppas, och hos hade man i varje fall i gårmorse inle fått några direktiv för en eventuell nedtrappning av verksamheten. Däremotkan jag försäkra landets statsminister atl osäkerheten och oron nu är om möjligt ännu slörre än lidigare, och dagens besked gör inte lägel klarare. De anställda ber tala om hur del kommer au bli med deras jobb och hur del går med deras egnahem, om de tvingas 131 Nr 142 flytta. De kräver alt regeringen skall svara för deras ekonomiskaföriusler. Fredaeen den Kommunenvill ha besked om efler vilken kärnkraflsutbyggnad som 27 mai 1977 vågar göra sina investeringar, och den begär också ersättningar av staten,om inte del beslutade kraflprogrammet får fullföljas. Om energipolitiken Vad avser nu slatsminislernegentligen med det tredje aggregatet i Forsmark? Är det ell tillfälligt stopptill 1978, eller syftar man till ell definitivt avbrytande ? Vihar fåtl höra atl arbetena skall fortsätta med reaktordelen ochlurbindelen i berörda förelag. Vad är det för konsekvens i alt då sälta stoppför byggnadsarbetena? Man måsle väl kunna placera dessa anläggningar någonstansnär de är färdiga. Deanställda ber , gärna i sällskap med , atl åkaupp lill Forsmark för all titta pä anläggningen och tala med dem som där harsitt arbete och med dem som bosatt sig i trakten. Passa dä även på atlTesoneramed förelagsledningen om hur man skall kunna ordna en vellig ochförelagsekonomiskl riklig byggnadsplanering med den ryckiga borgerligaenergipolitiken! Jagvill även rekommendera ett besök pä kommunkontoret i . Säg dä lillkommunalmännen hur de skall göra med de lomma villorna, de halvtomma skolornaoch barndaghemmen och det minskade underlaget för andra gjorda investeringarsom blir följden, om kraftverksbygget stoppas eller inskränkes! Ge ävenkommunen elt råd om hur den skall arbeta med den fortsatta planeringen! Svaranu, herr statsminister, på dessa frågor: Hur blir del med ? Får defriställda andra jobb? Får de enskilda och kommunen ersättningar om utbyggnadeninskränkes? Är statsministern beredd atl åka lill Forsmark och ge klara besked? HenWIJKMAN (m): Det finns ingen anledning atl dölja atl del finns motsättningar isynen på energipolitiken mellan de tre regeringspartierna. Det gäller därvid,som vi så konstaterat, bedömningen av kärnkraftenssäkerhetsproblem. Jag har där, som jag också har deklarerat, en igrunden positiv bedömning. Jag tror atl del skall vara möjligt att klaraavfallshanteringen under betryggande former. Exakt vilken lösning vi skallvälja är det dock för tidigt atl ullala sig om . Del är bl. a. mot denbakgrunden som vi har salt lill för att följautvecklingsarbetet och förhoppningsvis komma fram till en väl underbyggdrekommendation. Dethar under de gångna månaderna, inte minst här , ödats mycken tid från olika grupperingar för atl kritisera den nuvarande regeringens polilik. Socialdemokraterna har varit de främsta kritikerna, men även industrin och framför alll kraftförelagen har varit negativa. Man måsle, herr lalman, ha förståelse för den negativa attityd som inle minst de som har det direkta ansvarel för kraftförsörjningen har intagit Samma 132 sak gäller för alla dem som arbetar ikraftindustrin eller pä olika kraft- De uppleveren period av osäkerhet för framtiden, och man har rätt atl känna sympati förderas oro. Men,herr talman, den situation som vi befinner oss i är, även om den är speciell,inle unik. Vad som i själva verket äger rum är elt förnyal studium av helaenergipolitiken, en omprövning av tidigare s. k. sanningar och en omsorgsfullanalys av de långsiktiga problem vi slår inför. Hade vi inle åsiktsskillnaderinom regeringen - alternativt om socialdemokraterna hade suttit kvar iregeringsställning - dä hade såvilt jag förstår heller aldrig denna grundligaoch förnyade prövning av energipolitiken ägt rum. Det är - tror jag -nödvändigl i etl samhälle att då och då ompröva etablerade sanningar- all genomgripande analysera den etablerade poliliken. Det är en smärtsamprocess, men ibland är en sådan nödvändig. Del ligger sålunda - det måste jagkonstatera, i själva verket en hel del positivt i en sådanomprövning även om det också finns någonting negativi i den. Energipolitikenmåste alltså ses i både etl långsiktigt och ett kortsiktigt perspektiv, och vimåste alla vara angelägna om alt få fram del sakligt bästa underlaget fram lillnästa år. Pädella område har incitamenten att söka alternativa lösningar under i stort sellhela efterkrigstiden lyst med sin frånvaro. Vi har varit vana vid rikligamängder billig energi, och väldigt få har funderat över vad enknapphelssituation skulle kunna innebära. Inle minst gäller della osspolitiker. Vi har aldrig ifrågasatt den lidigare planeringen, och vi harframför allt inte haft kunskap om den materia det här är fråga om. Kännetecknandeför energiområdet är atl frågorna är utomordentligt komplexa. För oss politikersom sysslar med dem innebär det alt man kontinuerligt tvingas revidera sinaståndpunkter. Det beror pä ny informalion, på ökad insikt om de vetenskapligasammanhangen samt pä det faktum atl forsknings- och utvecklingsprogrammensuccessivt börjar ge mer resultat inte bara i vårt land. Jaghar kvar min grundinställning, nämligen atl oljeproblemet är inte bara vårt ulanvärldens dominerande problem på det här området Alla tecken lyder pä atl såvälolje- som gasproduktionen i världen når en toppnivå för alt därefterstagnera. måste vi räkna med att efterfrågan på energi, bl. a. lillföljd av folkökningen, väsentligt mer än fördubblas fram lill år2000. Frågan om hur denna ökade efterfrågan skall utgör elt stort ochsvårt problem. Där framstår för mig främsl fyra handlingsparametrar: En ökad satsning på sparande och hushållning. En ökad satsning på förnyelsebara resurser. En ökad salsning, ofrånkomligen, på kol. Användning åtminstone avuran som råvara. Men,herr talman, det är inte bara viktigt att studera själva tillförselsidan. Likaviktigt är att försöka göra klart för sig hur vi använder energin. Del räckerinte med atl mäta en viss förbrukning ett visst år. 10 protokoll 1976/77:142 Nr 142 för ett sådanl tal säger egentligen väldigl litet Här kommer frågan om Fredaeen den verkningsgradin, och här kommer framför allt frågan om hur stor andel 27 mai 1977 konsumtionen som i realiteten utgörs av lågvärdig energi in. Jagvill erkänna all vid liden för det förra riksdagsbeslutet hade jag Om energipolitiken inte den insikt om dessaproblem som jag besitter. Och jag tror att detsamma gäller mänga andra. Jagvar t ex. inle medveten om att mellan 50 och 60 96 av vär ener-gieflerfrägan ärjust efterfrågan på låglemperalurvärme. Detta i sin tur leder lillkonstaterandet atl för denna typ av efterfrågan måste det vara onödigt pä siktatl gå vägen över dyrbara och avancerade energiformer. Här bör förnyelsebararesurser - i första hand solenergi - till stor del kunna lösa våra problem. Menvi har ett lidsperspektiv att la hänsyn till, och det är mycket viktigt atlkonstatera. Jagtror alltså, herr lalman, att perioden av förnyad analys fram lillhösten 1978 är både nyttig och nödvändig. Den innebär problem för många inomkraftindustrin, och detta måsle uppriktigt beklagas. Men den öppnar ocksåmöjligheter att på läng sikt fatta beslul som i betydligt högre grad än 1975års beslut bygger på vetenskapliga fakta. Jagär därför något förvånad över den TT-kommuniké som gått ul och pä någolsäll skulle bygga på del har sagt Bl. a. gäller det Forsmark 3.Där är del entydigt och klart fastslaget att arbetena skall reduceras.Ingenting skall ske i Forsmark, men projektet skall vara kvar. Delta med handlingsfrihet har kommit att bli något av ett honnörsord idebatten. Jag vill därvid framhålla del väsentliga i alt vi verkligenanalyserar vad olika försörjningsalternativ innebär och atl vi är starktmedvetna om såväl de kortsiktiga perspektivens bindningar som de långsikligaperspektivens öppningar. Tyvärrär ojämlikheten total när del gäller tidsåtgång i den här debatten. Jag måstebe atl få återkomma. HenHÖRBERG (fp): En debatt som denna ger egentligen inte medborgarna någon informationom våra verkliga energiproblem. Debatten har fåll en läsning kring delproblemetolja kontra kärnkraft Det vore väl lika bra att direkl säga ifrån atl vi förframtiden skall ha varken kärnkraft eller olja som energikällor på del vis somde nu utnyttjas. Heltklart är ju atl oljan inle räcker lill för dagens slösande användningssättlängre än fram lill och problemet med uranet är ungefär delsamma.Vad dagens problem egentligen gäller är dels alt planera utnyttjandet avfissionskrafi och olja, sä alt en successiv avveckling av dessa energikällorkan ske fram lill , dels alt göra mång-miljonsalsningar pä deenergikällor som efler skall ta över huvuddelen av värenergiproduktion. Attregeringen är angelägen om all begränsa investeringarna i kärnkraft 134 är fullt rikligl med hänsyn lill att delta systemför energiproduktion redan nu så au säga i sillstartskede är avsett atl bli en 25-30-årig parentes i energiproduktionenshistoria. Det gäller att inte bygga flera fissions-kraftverk än att de klararövergångsproblemen fram lill . Beträffandesatsningen på de energiproduktionssyslem, som vi skall lila lill , skulle jag bara hell kort vilja beröra två frågor, vilka enliglmin uppfattning är av väsentligt större betydelse än övergångsproblemen föroljan och fissionskraften, nämligen frågan om solvärmens direktatillvaratagande och biosystemels utnyttjande. 1dagarna ger professorerna vid KTH ut en"solenergibok". De konstaterar bl. a. all har en rätt högsol-energiinslrälning - räknat i förhållande till befolkningstal betydligthögre än t. ex. . Den nuvarande tämligen primitiva solfångarlekniken börkunna utvecklas. I har man bl. a. funnit atl solfångare, faslmonterade på hustak o. d. ger betydligt sämre effekt än sädana som är monteraderörligt, sä atl de frän morgon lill kväll följer bästa instrålningsvinkelnfrån solen. Belräffandelagringen av solvärmen nämner författarna olika lösningar men anser all just nuförefaller energilagringen i kemisk form ge de bästa utsikterna. Svenskforskning och industri bör ha goda utsikter all hålla sig väl framme i dennautveckling om man övergår till elt lön-samhelslänkande på lång sikt. Som enstimulans i den riktningen krävs kraftiga statliga satsningar, men satsningarsom bör göras när forskare och tekniker ännu har tid på sig ochmöjlighel atl välja räll väg.