prot · G00933 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag stod italarstolen och talade om vad det för ungdomsfrågor ansvariga statsrådetuttryckte för uppfattning när det gällde alkohol- och narkotikaupplysningen ochorganisationernas medverkan. Så ställde jag frågan till socialministern: också bakom denna uppfattning? Jag skall upprepa min fråga från förra anförandet: Ställer sigsocialministern bakom det uttalande som ungdomsminislern gjort i fråga omorganisationerna och deras möjligheter all driva informationsverksamhet närdet gäller alkohol- och narkotikafrågor, eller tar socialministern avståndfrån del ställningstagandet? Om i läser upp det uttalande som hargjort, så skall jag ta ställning lill det. Jag kan här inle ord för ord erinramig vad hon sade, men om som sagt vill återge uttalandet, såkan vi fortsätta debatten. Annarskan ju fråga också ställas till det statsråd som har fälltyttrandet - och det tycker jag vore lämpligt. HertGUSTAVSSON i (s): Detta är en underiig diskussion, I mitt första inlägg läste jag upp vaduttalandet handlade om, och skall jag göra det en gång lill. Uttalandetlyder så här: "Jagbetvivlar nämligen - för att la alkohol- och narkolikaupplysningen som exempel- att den största vinsten i detta avseende från samhällets synvinkel uppnåsgenom all stimulera fram vissa speciella aktiviteter. Jag betvivlar attkampanjer om alkohol- och narkotikamissbruk, genomförda av organisationer sominte har just delta som sin huvuduppgift, förmår avhålla ungdomar från allbruka stimulantia." Jaghar frågat socialministern om detta, därför att den här saken också i mycketstor utsträckning berör . Det var därför jag ville ha svarpå frågan huruvida ni är överens på den punkten inom regeringen, eller om niockså där har olika uppfattningar. Omremissbehandling av förslaget Jrån beredningsgruppen avseendealkoholpolitiken säger till mig att ÅkeGustavsson inte har läst upp hela det uttalande som det gäller, och därför voredel kanske lämpligt alt gjorde delta, så kan vi fortsättadiskussionen sedan. i (s): Om jag hade tillräckligt med lid på mig skulle jag naturligtvis läsaupp hela anförandet, men har jag inle del. Därför skall jag läsa upp det somär väsentligt. Frustadsrådei Mogård säger först att hon är tveksam när det gäller bidrag lillorganisationer som inle har som sin huvuduppgift att avhålla ungdomar från allbruka stimulantia. Därefter fortsätter hon: "Däremotär jag övertygad om alt den gemenskap som organisations-ochföreningsverksamheten i allmänhet kan erbjuda har en påtagligt avhållandeverkan vad gäller alkohol- och narkotikamissbruk och att den gemenskapen stödsbäst med generella bidrag lill föreningslivet." Vadvi här diskuterar är ett riktat anslag från staten för alkohol- ochnarkoiikainformation från organisationernas sida. Vi diskuterar inte densociala miljö som föreningarna lever i. Vi debatterar huvudfrågan: Skall manockså i fortsättningen ur samhällets synpunkt säga alt det är värdefullt allorganisationerna går in och bedriver kampanjer inom dessa områden och skall mandärför ge slalliga anslag till sådana kampanjer? Nej, vad vi här diskuterar är fråga huruvidaregeringen avser att sända ut den alkoholpoliliska beredningsgruppens förslagpå remiss. HertGUSTAVSSON i (s): En av de frågor man har att la ställning till i anslutning till denalkoholpolitiska beredningsgruppens utredning är statsanslaget, och just därförall detla anslag är så viktigt när del gäller organisationernas medverkan ärdet också viktigt ur remissynpunkt. Del är del som är bakgrunden till denfrågeställningen, herr socialminister! Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om statsbidrag till skolämnesföreningar Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr () anmälda fråga, 1976/77:60, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka lill altskolämnesföreningar ges förbättrade ekonomiska möjligheter till fortbildnings-och utvecklingsarbete, exempelvis genom atl medel ur det av skolöverstyrelsendisponerade anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet på vissavillkor kan ställas till förfogande. Enligtuppgifter som jag har inhämtat från utgår visst stöd lillolika ämnesföreningars verksamhet. Delta stöd gäller i första hand medel förall kunna ge ul lidskrifter. Medel härför bestrids ur anslaget Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendel. Medel utgår också till bl. a. olikaorganisationer under anslaget Lärares fortbildning. Inga hinder föreligger således förskolöverstyrelsen atl bevilja medel till en ämnesförening under förutsättningatl föreningens insatser kan betraktas som fortbildning, forskning,utvecklingsarbete eller information och i övrigt av bedömsvara angeläget för skolväsendel. Möjligheterna att ge medel till olikaintresseföreningar måste givelvis vägas mol andra önskemål om medel inom ramenför de anslag som har beviljats. Hert (): Jag ber all få tacka skolministern för svaret på min fråga, meneftersom jag inle är helt på del klara med hur man skall tolka det vill jagorientera litet om bakgrunden lill frågan. Inomgrundskola och gymnasieskola finns det ju ell antal föreningar för lärare ivissa skolämnen. Jag nämnde i min fråga som exempel Hislorielärarnas föreningoch skulle kunna nämna många andra. Gemensamt för dem alla är all de verkar förett visst ämnes utveckling och alt de i huvudsak finansierar sinverksamhet med egna medlemsavgifter. De bidrag man erhåller som hjälp för allge ut tidskrifter eller årsskrifter är blygsamma och täcker inte på långt närkostnaderna. En del av statsbidraget går f ö. tillbaka i form avmervärdeskatt. Situationenär alltså den atl de här ämnesföreningarna, trots att del finns ett stortanslag inom , har starkt begränsade resurser till sittförfogande. Och del är allt annat än tillfredsställande. De härämnesföreningarna gör nämligen ell värdefullt arbete när det gäller såvälfortbildning - ämnesmässigt och metodiskt - som pedagogiskt utvecklingsarbete.Det program som 15 olika ämnesföreningar stod för under den s. k. Skolveckanför sedan, som f ö. besökte, visar vilket brett registerdetta utvecklingsarbete spänner över. Detligger ell speciellt värde i atl lärarna själva spontant och frivilligt deltari sådant arbete. Det förhåller sig ju så, all många lärare ibland känner ettvisst motstånd eller en viss skepsis gentemot mycket av den information somkommer uppifrån och utifrån, från skolmyndigheter och experter av olika slag.Detta må nu vara aldrig så omotiverat och beklagligt. Det är inle desto mindreett faktum. Det är bl. a. därför angeläget all lärarna stimuleras alt självaengagera sig i del pedagogiska fortbildnings- och utvecklingsarbetet. Jag hari ell annat sammanhang uttryckt saken så, att skolans främsta resurs består iintresserade lärare som betraktar slentrian och slö rutin som sina värstafiender i det dagliga skolarbetet. Jagkänner till all de flesta föreningar har ekonomiska bekymmer och frågade därförom möjligheterna alt få större bidrag. Skolministern hänvisar till del anslagsom disponerar för pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Anslaget uppgår till 33,7 milj. kr. för det här året och äralltså ganska stort. Jagtolkar svaret så, att det inte bara föreligger formella möjligheter att få delav detla anslag ulan att skolministern också menar att föreningarna bör få enstörre andel av del anslaget. De summor del gäller är ändå mycket begränsade,och man kan inte på något sätt behöva riskera atl del traditionella FoU-arbelelinom skulle begränsas eller påverkas nämnvärt, om bidragetlill ämnesföreningarna blev något större. : Fru statsrådet : Jag hyser stor uppskattning av ämnesföreningarnas arbete och deskrifter som utges. Behoven är säkert större än som kan tillgodoses, menherr måste förstå att ämnesföreningarnas behov måste prövas motandra behov, vilket görs av fackmyndigheterna. Jag vill faktiskt också säga attsamhällets stöd lill olika ämnesföreningar är betydande. Beträffandeanslaget till Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet kan jag nämnaatt Historielärarnas förenings årsskrift och Aktuellt för hislorieläraren fick6 . för /77. Jag tar de ex- av rullande materiel för SJ emplen, eftersom jagförutsätter att de är av speciellt intresse för . Från anslagetlill Lärares fortbildning m. m. fick 4 775 /75. För Fortbildningsartiklar gick . tillämnesföreningarna 1974/75, och till den av nämnda Skolveckananslogs . Jagtycker faktiskt att man får betrakta detta som ett ganska starkt stöd, även omjag är medveten om atl mera pengar säkert kan användas. HertRICHARDSON (fp): Jag ber all få tacka för denna klart deklarerade positivainställning lill ämnesföreningarna. Jag tror att alla som är verksamma i demkänner sig stimulerade av att veta alt denna verksamhet är uppskattad. Dentanke som föresvävade mig när jag ställde min fråga var atl en ämnesförening påungefär samma sätt som ett forskningsprojekt skulle kunna få bidrag ur det häranslaget genom all i förväg presentera den verksamhet som man vill bedriva -exempelvis utgivande av tidskrifter och årsskrifter. Jag kan av svaret slutamig till all inte skolministern har några invändningar mol en sådan lösning. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 av rullande materiel för SJ Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvaradels (), dels () anmälda frågor,1976/77:83, till herr arbetsmarknadsministern, resp. 1976/77:93, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärder han ärberedd all vidta för alt en av SJ planerad beställning av motorvägnar kommersvensk industri lill del. Frågan har överlämnats lill mig för alt jag skallbesvara den. HerrSchött har frågat mig om jag är beredd att medverka till atl i ökad utsträckning kan della i produktionen av ny rullande materiel förSJ:s räkning. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Ienlighet med uttalande har SJ förberett anskaffning avnya dieseldrivna motorvagnar. Flera olika alternativ har därvid studerats ochsom bekant har två utländska moiorvagnstyper provkörts i i olikaomgångar. SJhar därefter i enlighet med gällande upphandlingsregler begärt in anbud. Tillherr vill jag i anslutning härtill säga att självfallet har ävensvenska företag kunnat lämna offerter grundade på egna konstruktioner ellerlicenstillverkning. Vissa svenska industrierär intresserade av atl bli underleverantörer till utländskaanbudsgivare och kontakter har också enligt uppgift tagits i detta syfte. På såsätt kan även en molorvagnsbeställning utomlands komma svensk industri lilldel. SJhar hemställt om en höjning av investeringsramen för alt möjliggöra enmolorvagnsbeställning redan under innevarande budgetår. Eftersom beställningenfår betalningskonsekvenser över fiera budgetår är det enligt min meningnaturligt att den prövas i anslutning lill del nu pågående budgetarbetet. Detär vidare naturligt atl man i anslutning härtill överväger upphandlingsfrågan. Jagvill i detla sammanhang erinra om atl SJ i sin anslagsframställning för nästabudgetår har tagit upp flera objekt som berör det järnvägstekniska område inomvilket bl. a. bedriver tillverkning. av rullande materiel för SJ Hert (): Jag villtacka kommunikationsministern för svaret. Densärskilda beställning som jag har tagit upp i min fråga, som alltså gäller nyamotorvagnar, är myckel betydelsefull från ekonomisk och därmed ocksåsysselsältningsmässig synpunkt. Enligt uppgift räknar man med att del kommeratt röra sig om ca en kvarts miljard kronor. Självfallet måste det varaangelägel alt pröva varje möjlighet att se till att en sådan här beställningkommer svensk industri till del - med hänsyn lill den storasysselsättningseffekten. Det kan finnas anledning all i det sammanhangetpåminna om hur tidigarelade en beställning avomkorgning av tunnelbanevagnar hos i för alttrygga sysselsättningen vid en avdelning på del företaget. Närett landsting tidigarelägger beställningar för all trygga sysselsättningen ien hell annan del av landet borde del vara ännu naturligare att ett statligtverk som SJ verkligen prövar alla länkbara möjligheter att få ut en positivsysselsättningseffekt för landet när man skall göra en sådan här storbeställning. Kommunikationsministernsäger i sitt svar lill mig att "självfallet har även svenska företagkunnat lämna offerter grundade på egna konstruktioner ellerlicenstillverkning". Jagvet inte riktigt hur jag skall tolka den uppgiften. Förmodligen fanns delmöjlighet för svenska förelag atl på eget initiativ lämna in offerter. Däremotär det enligt de uppgifter jag har så att SJ begärt offert endast av utländskaförelag. Det skulle gälla två tyska och ett italienskt företag. Anledningentill detla är, enligt de uppgifter som jag fått, att SJ har intresse endast avfärdigutvecklade vagnar, alltså vagnar som redan finns i drift. Någon svenskleverantör av färdigutvecklade moderna motorvägnar finns inte, ochföljaktligen har man vänt sig till utlandet, där sådana finns. Men som jag sersaken borde det finnas anledning alt pröva möjligheten att låta svenskindustri, även om det kan ta något av rullande materiel för SJ längre lid, utveckla ensvensk motorvagn som man kan köpa. Detframhålls i svaret att även om en beställning läggs ut till utlandet kansvenska underieverantörer få glädje av detta. Det är naturiigtvis sant, och omen beställning görs i utlandet måste dessa möjligheter prövas. Men jag villframhålla att situationen även kan försämras för underieverantörer, om enbeställning föriäggs till utlandet. Jag vet åtminstone en leverantör av häraktuellt material som förmodligen inte kommer alt kunna delta, om beställningenföriäggs lill utlandet men som kan vara med, om beställningen görs i . Detframhålls i svaret att det är naturiigt atl man överväger upphandlingsfrågan isamband med budgeten. Jag vill fråga kommunikationsministern: det att manär beredd att överväga upphandlingsfrågan med sikte på att finna vägar för attdenna beställning skall kunna läggas till ? Hert SCHÖTT (m): Först vill även jag tacka kommunikationsminister för svaret. Bakgrundenlill min fråga är i huvudsak hell naturligt densamma som nyssnämnde som motiv för sin. Båda har vi uppmärksammat atl SJ avser alt anskaffaca 100 nya motorvagnar och alt offert på dessa begärts av endast västtyska ochitalienska leverantörer. Båda har vi den uppfattningen atl SJ i första hand börundersöka möjligheten att upphandla de nya vagnarna helt eller delvis inomSverige. Förmin del faller det sig naturligt all erinra om situationen vid , där man visserligen har god beläggning fram men därorderstocken sedan tunnas ut, så all det är nödvändigt alt erhålla nya orderför alt säkra sysselsättningen för förelagels 360 anställda. Detföreligger också från KVAB stort intresse all få medverka som medleveranlör vidtillverkning av de nu aktuella motorvagnarna. Somen stor fördel har därvid framhållits att dessa redan till stor del ärfärdigkonslruerade, varför de kan ge sysselsättning i verkstäderna snabbare änom man skulle behöva ta fram en helt ny konstruktion. Medendast några ord vill jag erinra om den myckel bekymmersamma situationen iKalmar län. Just nu pågår i detla hus en uppvaktning från länet hosarbetsmarknads- och industriministrarna. Där redovisar landshövdingen ocholika kommunrepresentanter läget i länet. Del är bl. a. aktuellt mednedläggning av företag i både Väslervik och , och en avsevärdnedtrappning hotar ett stort företag i . Detta är endast några exempel.Sysselsätiningssilualionen i län är lyvärr mycket allvariig, och detgäller här en redan förut hårt drabbad landsända. Jagkan inte underiåta all erinra om olyckliga beslut i Ool omnedläggning av F 12. I samband med det utlovade statsmakterna atl man somkompensation härför skulle stödja länet med olika åtgärder. Här finns nu enmöjlighet till del genom att till KVAB föriägga en del av SJ:s vagnsbeställning. Jagvill enträget vädja lill statsrådet all medverka till altKalmarföretaget i större utsträckning än får leverera rullande materieltill SJ. vill jag understryka atl del vore värdefullt med ett snabbtbesked. hör vi att frågan kanske skall prövas först i samband medbudgetarbetet. Del låter inle fullt tillfredsställande. Lägel är lyvärr det att i inte finns något företag som har enmodern prototyp till motorvagn utformad. Del ligger alltså ett ganska långt ochkomplicerat utvecklingsarbete framför den tidpunkt då man kan la fram en sådanprototyp. SJhar intresse av alt få färdigutvecklade moiorvagnstyper och har prövat ett parsådana under de två senaste vintrarna. Detta SJ:s intresse är motiverat avtidsskäl. Jag vet väl att , som påpekade, ärvilligt alt medverka i tillverkningen av en sådan från utländskt förelaghemtagen vagntyp. Nufinns del, som frågeställaren säkert väl känner till, särskilda regler om hurstatliga myndigheter skall göra en upphandling. Vi har 1973 årsupphandlingskungörelse alt rätta oss efter, och den grundläggande principen iden är alt upphandling skall ske i affärsmässiga former. Myndigheten skall,som det står i kungörelsens tredje paragraf, utnyttja förefintligakonkurrensmöjligheter och även i övrigt iakttaga affärsmässighet samt behandlaanbud och anbudsgivare objektivt. Självfalletkan vi utgå ifrån att SJ följt och kommer alt följa dessa regler vid sinupphandling. Men det förekommer upphandlingsärenden där man naturligtvis kanfinna skäl att lägga vidare bedömningar än vad en strikt tillämpning avprincipen om affärsmässighet tillåter. Del kan då vara fråga om t. ex.sysselsättnings- eller försvarsskäl. I sådana fall ankommer det på regeringenatt besluta i frågan. av rullande materiel för SJ Jag är medveten om att vad som gör att SJ har vänt sig till utlandet ärjust intresset av att få en färdig vagn. Men jag tror ändå att man borde kunnaacceptera en viss tidsutdräkt för alt få en tillverkning i . Detutvecklingsarbete som måste till tror jag inte skulle behöva bli så omfattande.Egentligen är den här molorvagnen av ungefär samma typ som dem vi har ipendeltågen på förortsbanor - med den skillnaden att det skulle varavagnar som i huvudsak gick ensamma och inte ihopkopplade, som pendeltågen gör,och alt de skulle vara dieseldrivna. Jagbetvivlar atl utvecklingsarbetet för all ta fram en sådan konstruktion hosverksläder, som redan har lång erfarenhet av all bygga mo-lorvagnslåg, skullebehöva bli så förfärligt tidsödande. Idagens situation upplever man stora sysselsättningsproblem i många landsändaroch många industrier har stora bekymmer. Att i ett sådant av rullande materiel för SJ läge gå till utlandet meden kvartsmiljardbeställning, som med fördel kan läggas ut i , tycker jagvore utomordentligt inkonsekvent. Såvitt jag förstår är denna fråga i högstagrad ett sådant fall som herr kommunikationsministern syftade på, där man måstelägga vidare perspektiv och där det alltså måste ankomma på regeringen att laställning och ta ställning i en från sysselsättningssynpunkt positiv riktning. HerrSCHÖTT (m): Jag tackar för del kompletterande svaret. Det vittnar om att statsrådetfullt riktigt har den uppfattningen att man inte får se alltför affärsmässigtpå detta ärende utan måste ta till en vidare bedömning. Om man gör detta trorjag att det är gott hopp om att beställningarna skall kunna läggas hos företaginom vårt land och atl skall komma med i bilden. Jagber än en gång alt få tacka för det kompletterande svaret. Av det framgickockså all kontakt redan är tagen med de svenska företagen. Jag hoppas därför påett snabbt och positivt resultat. Låt mig bara kort erinra om att det här gäller en heltannan typ av vagnar än de vagnar som går i lunnelbanetrafik och i pendeltrafiki . påpekade själv atl vagnen skall varadieseldriven, och del är riktigt. Dessutom måste speciella krav ställas påkraftöverföringen, inte minst med hänsyn lill vinterbruk av vagnen i områdenmed hårt vinterklimai. På grund av de längre restider det oftast blir fråga ommåste man också ha en bekvämare inredning, och med hänsyn till kraven påmöjlighet alt placera bagage och ytterplagg i vagnen krävs dessutom en alldelesspeciell inredning från den synpunkten, både utrymmesmässigt och i tekniskthänseende. HerrGRANSTEDT (c): Jag är självfallet medveten om alla de modifieringar som måste görasoch som kommunikationsministern framhöll, men jag tror inle alt de är såkomplicerade att det skall behöva ta särskilt att göra deförändringarna inom de industrier som vi har i och som har mångårigerfarenhet av alt bygga utrustning i rullande materiel för järnvägar av delmest skiftande slag. Jag tror alltså att det med hjälp av den erfarenhet somfinns i landet på det här området borde gå att lösa problemet relativt snabbt. Överläggningen var härmedslutad. § 14 Om upprustning avvägen Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga, 1976/77:84,och anförde: har frågat mig om jag avser atl ta initiativ sommöjliggör ell fullföljande av den lidigare regeringens planer på en upprustningav väg 1040 . Regeringenhar vid dagens regeringssammanträde beslutat om en höjning av ramen förberedskapsarbeten på vägar. Därmed ges möjligheter lill en fortsalt upprustningav vägar i skogslänen, däribland vägen . Jag tackarför svaret. Vägen1040 torde vara en av vårt lands kvalitativt sämsta vägar lillett underbart vackert turistområde, 1årets budgetproposition begärde dåvarande regeringen 200 milj. kr. för, som dethelte, "Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder" - däriblandönskvärda miljonsatsningar för att bygga den sträcka av väg 1040 som ärprojekterad och klar. Dellaanslag för tidigareläggning av regionalpolitiskt viktiga vägar i framför alltskogslänen röstades ju bort här av kammarens moderater, folkpartister ochcenterpartister. En forcerad upprustning av vägen stoppades därmed. Vägverkethar för denna vinter tagit 1,2 miljoner av anslag lillVindelälvsvägen i anspråk för att kunna bygga ytterligare , men alltjämtåterstår ungefär 6 mil väg i dåligt skick som är i akut behov av upprustning. Vägverkethar nu en vägslräcka färdigprojekterad och klar all börja bygga.Ytterligare väg håller man på att projektera. Det är alltså möjligt attkomma i gång , om bara den nya regeringen är beredd att geklartecken. Jagkan också meddela att det finns 70 arbetslösa i , Därmed är ocksåarbetskraftsbehovet för vägbygget tryggat. Nuger kommunikationsministern i sitt svar besked om att man vid dagensregeringssammanträde "beslutat om en höjning av ramen för beredskapsarbetenpå vägar". Därmed skulle, som det heter, ges möjligheter till en fortsattupprustning av bl. a. vägen . Detlabesked kan man ta som ett bevis på att min fråga har medverkat lill att forcerafram ett delresultat, men jag är ändå inte hell nöjd med svaret. Jag hadefrågat om regeringen var beredd alt ge klartecken, och jag vet inlehur jag skall uppfatta svaret. Innebär del att man nu i kan räkna medatt de 6-7 milj. kr. som den tidigare regeringen föreslagit är klara att tas ianspråk? Min fråga till kommu- 3 protokoll 1976/77:33-35 Omåtgärder för att nedbringa antalet älgolyckor i trafiken nikationsminislern blir:När kommer ell definitivt klartecken från regeringen för byggande av de 10 kmsom nu är färdigprojekterade? kan vara fullt nöjd. Regeringen har, som sagt, i dagbeslutat om de här pengarna. kan ge klartecken förigångsättning precis vilken dag som helst efter denna, när verket bedömer altdet behövs med hänsyn till sysselsättningsläget. HerrNYGREN (s): Jag ber att få lacka för det kompletterande beskedet. Det uppfattar jagsom en hälsning hem till länsarbetsnämnden att gå i gång med dellavägprojekt, som dels är angeläget för Am-marnäsborna,dels är angeläget ursysselsättningssynpunkt. Kan jag verkligen tolka beskedet så, ber jag än engång au få tacka för det. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om åtgärderför att nedbringa antalet älgolyckor i trafiken Herrkommunikationsministern erhöll ordet för all besvara () anmälda fråga, 1976/77:87, och anförde: i Skärstad har frågat mig vilka åtgärder som harvidtagits och om jag ämnar vidta ytterligare åtgärder för alt nedbringa antaletälgolyckor i trafiken. Blandde åtgärder som vidtas längs våra vägar för att förhindra viltolyckor kannämnas uppsättande av viltvarningsmärken, viltspeglar och viltstängsel.