prot · G00962 · 1976-12-31 00:00:00 — Viär väl medvetna om att behovet av statliga insatser har vuxit och all flerabranscher slår inför problem som föruisälter samarbete med staten i olikaformer. Men just därför att staten numera behövs i så många sammanhang, bör deninte plottra bort sig på sådant som den har dåliga förutsättningar att klaraav, t. ex, alt i detalj styra företagens investeringar eller försöka attcentralt administrera fram produktidéer. Dettaär exakt den linje som är den . Vi avvisar en onödigcentralstyrning. Vi avvisar skadliga förstatliganden. Därför sätter vi inte instatliga representanter i storföretagens slutna styrelserum. Därförförstatligar vi inte läroboksförlagen, som socialdemokraterna vill. Men vitvekar inte all salsa siaiens resurser och krafter på viktiga insatser för attvärna om människornas trygghet, OlofPalmes stora misslag har varit atl spela upp en falskmotsättning mellan en aktiv arbetsrnarknadspolitik och andra åtgärder för atlhävda sysselsättningen. Någon sådan motsättning finns Del är viktigt bådeatt med arbetsmarknadspolitiken försvara sysselsättningen och all genom ett bättre skattesystem dämpa kostnadsökningarna förframtiden. Detär nödvändigt både alt rädda och att förbättra villkorenför de många mindre och medelstora företagen. Detär angeläget både alt hjälpa branscher i kris och att låta budgeten hålla uppeproduktion och sysselsättning till dess vi säkert vet alt vi får hjälp av enförbättrad konjunktur. Deltaär en konsekvent politik för full sysselsättning och stärkt konkurrenskraft.Oppositionen stöder den politiken bara lill en del. Ni säger Ja lill regeringensbranschstöd och sysselsättningspaket, men ni säger ne/ till viktigaförbättringar för de mindre företagen. Ni säger nej till vår budget somstimulerar ekonomin. Ni säger nej till atl reformera skatterna, så attinfiationen hålls tillbaka. I stället föreslår oppositionen ytterligare bördorpå vårl näringsliv och vår exportindustri. Omnågon är inkonsekvent och ekonomiskt oansvarig, så är del den nya oppositioneni riksdag. () kortgenmäle: Den här regeringen är på sitt sätt ganska festlig. sin replik med att säga all det stora problemet är lönerna. uppsteg och sade atl den som påslår att deborgerliga påstår att del är lönerna som är problemet bedriver ett politisktindignationsnummer utan förankring i verkligheten. Och något innan hade vi dåhört först tala om att det var löntagarna som helt skulle fåbetala våra inkomstförstärkningar genom lägre löner, varpå han tio sekunderdärefter förklarade att det var företagarna som skulle få bära dem genom ökadepålagor. Ni får väl på något sätt bestämma er. Detär ganska festligt pä ett annat sätt ocksä. Regeringen är oerhört aggressiv motoss socialdemokrater, och den jämrar sig fasligt som den talarväldigt litet om sin egen politik. Tänk om, när socialdemokraterna tillträdde.Per , , och Wigforss hade stått upp och jämrat sig. De vann judärför att de hade ett program, en idé. De gick i arbete och genomförde idén,de behövde inte stå och jämra sig över . C, G, och . Men den här regeringen har ju inte haft en gemensam idé. och den harinte genomfört del program den gick till val på. Och blir det så lätt attjämra sig över oss i stället. Men gå i arbete! Jaghar myckel litet tid och ni har myckel tid, men jag ställde bara en fråga. Nistår här och lovar stora utgiftsökningar och stora skattesänkningar sarntidiglsom vi har detta väldiga budgetunderskott och denna stora upplåning. Vilkaskatter skall ni höja. om era egna konjunkturprognoser slår in',' Ni talar omen sänkning av skaiterna. men det riktiga är att fråga vad ni tänker göra:Gäller det moms. tvångssparande, punktskatter, inkomstskatter eller vad gällerdet'? Så här kan det ändå Det skullevara bra alt ge ett besked till svenska folket i stället för att slå här somansvariga regeringsledamöter och fortsätta som om ingenting hänt och barabedriva överbudspolitik och säga: O, vi skall sänka skaiterna, o, vilka finautgifter vi skall komma med! Enligt tidningens prognos skulle vi 1980 ha skulder lill utlandet på ,, dvs, . Mendetta förbigår ni helt och hållet som om det inte vore något problem. Förstårni inte att om vi drar på oss sådana skulder, försvagas våra möjligheter attfortsätta att hävda sysselsättningen ? Men del är som bortblåst.Ingenting vill ni göra åt saken, inga förslag lägger ni fram. Ni mumlar ochhotar. Men tala om, före avtalsrörelsen, vad ni skulle vilja göra! Påett sätt är det naturligtvis kärvt alt komma från oppositionsställning ochdriva en fast, strani och ansvarsmedveten politik. Regeringen, som inte tycksha så mycket ansvar, reagerar i stället med all bara vara aggressiv och sägaatt den inte vill vara med om den pålagan och den besparingen, utan tvärtomvill ha större utgifter och lägre skatter. Viför vår del för en ansvarsfull politik , därför att vi siktar mot morgondagen,och vi vet vilka ambitioner niänniskorna har när det gäller framtiden och vilkastora sociala uppgifter vi kommer atl vara tvungna att lösa - inte bara atlbelala skulder. Vi måste satsa på en stram ekonomisk politik och på samarbetemed löntagarna och deras organisationer, inte på atl nagla fast dem vid någotslags ekonomisk skampåle. Vi får inte glömma att allt del här handlar om demånga människornas vardag: deras trygghet, deras jobb, deras förhoppningar,deras vilja atl la ansvar och vara med och bestämma. Jagtalade mycket riktigt under valrörelsen på . Jag ställdefrågan vad en borgerlig regering skulle betyda för en lågavlönadtextilarbeterska. böriar konturerna klarna. Hon har inte upplevt att den nyaregeringen kunnat lösa textilbranschens problem, hon fick ingenting med av deborgerligas överbud till den socialdemokratiska skatteomläggningen, hon fickinget vårdnadsbidrag . Hon fick höra atl hennes lön är för hög.att momsen kanske skall höjas och att det är till arbetsgivaren hon skall gå omhon känner oro för jobbet och framliden, inte till regeringen. Hon fick snartklart för sig atl hennes arbetsmiljö, hennes låga inkomst, hennes bristandeinflytande och hennes hårda och tunga slit inte tillhörde de viktigasteproblemen alt lösa för regeringen. Men för socialdemokratin tillhör dessafrågor de viktigaste, och det förblir en socialdemokratins uppgift i svenskpolitik alt kritiskt granska vårt samhälle, all lägga fram konstruktiva förslagtill lösningar och all söka företräda de stora grupperna av löntagare ochpensionärer i svensk politik. Tillden lågavlönade textilarbeterskan - för att ta etl enda exempel bland många -vill jag säga: Du tillhör inte dem som är privilegierade i det här samhället,men också dii har den obestridliga rätten att vara företrädd i , och det skall socialdemokratin sätta in all sin kraft på, även om viför tillfället befinner oss i opposition. Vivet att skall vi värna om de sämre ställda i samhället, de storalöntagargrupperna, de som med rätta har stora förväntningar och förhoppningarpå framtiden, då är det första kravet ansvar, stramhet och fasthet i denekonomiska politiken, och det är där som herrarna och damerna påregeringsbänken sviker. (vpk) kortgenmäle: upprepar här alt det blir en ny energipolitik. Ja,men när del gäller att blanda bort korten i villkorspropo-silionen är förslagetnäst intill geniall. När det passar sig kan regeringen peka på alt ansvaret förvillkorens uppfyllande bygger på kraftbolagen, som regeringenförbehåller sig rätlen all tolka om dessa villkor är uppfyllda eller inte. Jagfrågade statsministern tidigare här i debatten om del är en riktig bedömningsom Vallenfalls chef gör, när han utgår ifrån att regeringen inte kommer allgöra någon bokslavstolkning ulan en rimlighetstolkning av kraven. Jag tror attfler än jag är intresserade av atl få ett klart besked på den punkten. Närden nya regeringen presenterade sitt regeringsprogram kunde vi slå fast attdess politik var ett uttryck för att den är en kampregering mot arbetarrörelsenhär i landet och att dess intressen är ett med storfinansens ochhöginkomsttagarnas. Denna debatt har ju visat att vi hade rätt i denbedömningen, eftersom den ekonomiska politik som regeringen förespråkar har somledstjärna alt stärka kapitalägarna. Istatsministerns första anförande kunde vi t, ex. höra honom säga atlåterhållsamhet skall visas både när det gäller den privata konsumtionen ochnär det gäller statliga och kommunala utgifter. Ja, det betyder ju i klartextatt löntagarna och den sociala servicen skall få stå tillbaka för storfinansenskapitalanspråk. Återhållsamheten motiveras med att medel skall ställas tillföretagens förfogande, alltså för atl "öka konkurrenskraften", som detheter på regeringens språk. Nusäger att har ställt upp parallellt med närdet gäller att karakterisera finansplanen som en partsinlaga förArbetsgivareföreningen. Ja, det är inte märkligt atl vi är helt överens på denpunkten. och behöver ju inte tala med så värst mångalöntagare för att komma underfund med att det finns ett mycket starkt stöd fördel påslåendet, eftersom det inte är vid endast ett tillfälle somekonomiministern har kommit med hot och maningar om återhållsamhet - enåterhållsamhet för de lönarbeiande men inte för kapitalägarnas spekulation,återhållsamhet med sociala reformer, men inte när det gäller gåvor tillkapitalägarna eller ökningar av militärutgifterna. Efterherr kom ekonomiminister och förklarade atl den nya regeringenvar anhängare av en bättre skattepolitik. Men han glömde att besvara frågan:Bättre för vem? Den frågan är ju helt av- 5 Riksdai:ciis proiokoll 1976/77:62-63 görande, eflersom denskattepolitik som skisserade var den gamla högerpolitikens. Fårjag i det sammanhanget ställa ytterligare en fråga till : Vart harcenterns gamla förslag om den progressiva bolagsskatten tagit vägen? Ligger deli samma låda som kärnkraftsprogrammet? Nej,lindrigare skatter för de rika, minskade marginalskatter och s. k.infiationsskydd, det är recept. När hutar åtlöntagarna, hotar han däremot med höjd moms och ivångssparande, vilket som vivet hårdast drabbar löntagarna. Efter ochherr kom . Den högerpolitik som regeringen för kommer att stärka kapitalägarnasövermakt och inflytande men öka trycket på löntagarna. Den kommer atl stärka des. k. fria marknadskrafternas spel med de arbetandes rätt till arbete ochutkomst. Den högerpolitiken, menar vi från vårt parti, kan bara bekämpas omarbetarrörelsen mobiliseras i en radikal arbetarpolitik gentemot enlönlagarfientlig regering, Atl ni är en sådan regering kan ju inte döljas avdet förhållandet alt den tredjedel av er som har talat spelar rollen avförnekare av delta. Det tolkar jag närmast som en arbetsfördelning som ni hargjort sinsemellan men som inte är särskilt trovärdig. () kortgenmäle: Jag bemötte inte i mitt förra inlägg, närmast med hänsyntill den mycket begränsade tiden. Jag gjorde del inte heller därför alt minavsikt var att tala om ekonomiska ting, och ulan att vilja vara elak mot herrAhlmark hade jag en känsla av att de båda andra partiledarna var litet merainformerade i de frågorna, varför jag bemötte dem. Men för atl skall bli alltför indignerad skall jag svara honom med etl par synpunkter. HerrAhlmark beskyllde den socialdemokratiska oppositionen för att, när den var iregeringsställning, arbeta med demagogisk propaganda. Vi hade sagt att mankunde befara social nedrustning ifall vårl land fick en borgerlig regering. Ochdet, säger , har man väl nu bevisat inte låg något allvar bakom -man fortsätter med folkpensioner och fa-miljepoliliken och myckel annat. Visocialdemokrater sade ju aldrig i valrörelsen alt den här försämringen skullekomma . Vad vi sade var atl om man missköter en nations ekonomi, ochvi tycker att vi har underlag för att säga det , kan man vare sig man villeller inte komma i den situationen alt man får göra nedjusleringar av densociala reformpolitiken. Jag hoppas atl vi skall slippa det, men fortsätterherrarna så som ni har böriat, ligger den verkligheten i etlframtidsperspektiv. HerrAhlmark citerade vidare ur en artikel som jag har skrivit i ,och han sade alt det var sanningens ord. Detgladde mig, för vad jag avslutningsvis säger i artikeln är atl med detlättsinne som den nya regeringen visar i sin hantering av de eko- nomiska problemen kan manhänvisa till den kända figuren .Micawber i diktning. Han säger:Alllid kommer någonting all hända så all det hela reder upp sig. Jagslutade artikeln med att anföra att regeringen följer en linje där man kanåberopa orden i den gamla schlagertexten: Det som sker del sker. Dettaär så sant, säger . Det omedelbara erkännandet och instämmandethade jag kanske inte väntat mig, men del kan ju länkas atl intehar läst artikeln utan sin vana trogen när han går upp i talarstolen är litetför dåligt orienterad i avseende på del underlag som bör föreligga. HerrAhlmark säger vidare: Sträng är den ständige optimisten. Men jag satt här i dagoch lyssnade på första inlägg. Han sade där att deninternationella konjunkturen nu präglas av en konjunkturuppgång fastän den ärlångsam. kom han tillbaka och sade atl en förbättring ikonjunkturen är inom synhåll. Det kanske vore rimligt, om försökersig på det svåra arbetet med öronryckning, att han i första hand vände sig lillsin statsminister -del är litet närmare till honom än del är alt ge sig på mig.Här har ji; konstaterat en uppfattning som jag betraktar somoptimistisk - även med den försiktighet som också jag lägger . Slutligenvill jag lill säga atl jag just nu kommit tillbaka från ,där jag hade tillfälle all tala med företrädare för metallarbetarna. Det kanväl bli besväriigheter för , men det blir inte i första hand de bilar somtillverkas på som är problemet, utan del är de där Volvobilarna somgörs i som del är besvärligt för att sälja trots de låga lönernadär. Detta borde övertyga sig om. Jagvill sedan lill , när han återkommer till kostnadsutvecklingen,säga alt man inte behöver hänga ut lönerna på del energiska sätt som herrBohman gör. Del finns nämligen också andra inslag i kostnadsbilden: del är bl.a. kapitalkostnaderna och del är naturligtvis också den skaltemässigabehandlingen. Sedan jag på en offentlig presskonferens atl vi varpinade'av den japanska konkurrensen, på grund av all man i onekligen harlägre löner, har jag uppvaktats med brev från det hållet, där det sägs att deldär påslåendet var felaktigt, eftersom företagen i är så favoriseradeskallemässigt sett, att det väl uppväger den lägre lönekostnaden i det därlandet långt borta i öster. -Jag har med detta bara velat framhålla att deläven finns andra element som ingår i kostnadsbilden. Sedansäger atl den upplåning vi tagit hitintills - del är ungefär 15miljarder kronor - har gått till konsumtion. Jag blev enormt överraskad när jaghörde del. Kommunerna har lånai någonling mellan 1/2 och , ochdärvidlag kan jag hålla med honom, Siaien har också lånat - 150 milj. kr. - menden övriga upplåningen, som är bortåt av hela lånesumman, är industrinsupplåning för att rea- lisera sina investeringar.Jag föreställer mig atl industrin inte lånar upp pengar utomlands för attbetala sina löner. Hade det varit så illa ställt för industrin, skulle densäkerligen redan i ett tidigare skede ha ändrat sin politik. Ertbudgeiallernativ är unikt, säger . Ja, visst är det det! För förstagången upplever vi nu en opposition som tar ansvar förframliden när del gäller ekonomin, som inte bjuder över på populära ting, sominte försämrar statsfinanserna med 3, 4, 5, 6 eller 7 miljarder, som vi är vanavid, utan där skillnaden ligger ål andra hållet i stället. Det är unikt - dethar rätt i - men det är ur andra synpunkter en riktigoppositionspolitik, om man nu känner ansvar för framtiden. Allrasist, herr talman! gjorde vissa erinringar mot vad jag har sagttidigare. Det är klart att lönerna spelar sin roll, men som jag sade finnsdet andra ting som också spelar en roll för kostnaderna. har junära kommunikationer till , till min gamle vän ochtill skogsbrukarna i allmänhet. Ser man på utvecklingen av råvarupriserna ochvad de betyder för den färdiga produkten - låt mig säga det sågade virket,pappersinassan eller papperet - kontra lönehöjningarna, är det en ytterstintressant läsning. Jag har papperen med mig, och ifall jag hade haft mera tidskulle jag ha berättat om det, men har jag inte tid med del. Så mycket kanjag i alla fall säga alt när man talar om att vi har lappat marknadsandelar ochall vi i våra exporlpriser ligger högre än andra nationer som går ut ochkonkurrerar med samma vara är det fasligt intressant atl se efter var skuldenligger någonstans - och då blir det sannerligen inte så ensidigt som man frånregeringsbänken presenterar det! Först några ord lill , som är intresserad av att veta vilkentolkning regeringen kommer alt ge villkorspropositionen. Han kan ju själv läsa- jag har upprepat det - atl vi har kravet på en helt säkerslutlig förvaring. Paragraf för paragraf är det redovisat hur regeringen ser pådenna lag när den lägger fram den, och detta är i sin tur granskat av lagrådet. HerrWerner är irriterad; han gillar inte att vi i den här lagen föreslår att manskall kunna få ersättning för kostnader som är nedlagda fram till lagensikraftträdande. Möjligen kan del bero på all och regeringen harskilda synpunkter på vad som krävs i ett rättssamhälle. Det är för osssjälvklart atl kostnader som är nedlagda fram lill lagens ikraftträdande skallersättas fullt ut. Därefter får det bli en skälighets-prövning. Eflersomherr Sträng var inne på saken vill jag säga, att efter de påpekanden som jaggjorde om det sätt på vilket och den tidigare regeringen markeradelönerörelsernas betydelse för samhällsekonomin kan vi anse del fastslaget, attdet är en mytbildning som socialdemokratin i samköming medkommunistpartiet har ägnat sig ål när man har försökt göra gällande atl den nuvaranderegeringen skulle vilja diktera avtalsrörelserna. För tydlighetens skullförklarar jag än en gång från denna talarstol - jag har sagt det flera gångertidigare - att det för oss är en självklarhet att slå vakt om den frihet somarbetsmarknadens parter har haft i detta land. Vi betraktar den som en stortillgång, och vi vet atl arbetsmarknadens parter alltid känner det ansvar somär förenat med denna frihet. Jag kan försäkra er att den uppfattningen ärgrundmurad i den här regeringen, och det har vi gett uttryck åt många gånger.Men på samma sätt som den tidigare regeringen har vi ett behov av att motbakgrunden av de fakta som vi har tillgång till erinra om atl kostnadsläget äroch framöver kommer all bli av avgörande betydelse. Vi känner alltså sammabehov som i molsvarande situation har känt tidigare. Det flnnsingen skillnad. Nusäger : Ge besked om vilka skatter ni vill höja, om konjunkturen gårupp! Jag kan lika gärna returnera den uppmaningen. Jag har försökt förklara följande,och har uppfattal del: , i de ansatser tillkonjunkturuppgång som vi kan se, vill ni gå ut och lägga ökade bördor påföretagen och höja skatterna. Men om detta är nödvändigt i utgångsläget, vadgör ni då om den snabba konjunkturuppgång kommer som ni själva räknar med? Denär ju ett villkor för atl vi skall få så starkt ökade exportintäkter - ochundgå en ökning av importen - att upplåningsbehovel ulomlands blir lägre. Omallt delta händer som ni hoppas på - i grund och botten hoppas också jag alt erbedömning är riktig, men vi vågar inte bygga vår politik på en förhoppning -har ni väl av vanliga konjunkturskäl samma anledning som vi att höja skatternai del lägel. Vad höjer ni för skatter då? Om skalte-och avgifisbelastningen inuvarande konjunktur skall vara så hög som ni vill, kan den rimligen inte räckalill i den konjunkturuppgång som ni själva påstår skall komma. Därförrelurnerar jag uppmaningen: Tala själva om vilka skatter ni härutöver kommeratt höja av konjunkturskäl! Det blir nämligen en sådan höjning omkonjunkturlägel kräver all köpkraft dras in. HerrPalme fortsätter med att påstå atl vi talar skilda språk i regeringsbänken.Nej, jag tror att om och andra i lugn och ro sätter sig ner ochtittar igenom anförandena här, som ju kommer i tryck, skall de finna all vi harsamma grunduppfatining och ser problemlösningen på samma sätt. Menjag frågade vad del är för grund han har i praktiken för att tro attökade pålagor löser företagens problem. Får jag först påminna menockså alla andra lyssnare om en sak. Om jag åter och åter säger"förelag", så citerar mig som om jag hade sagt"företagare". Om jag använder termen "förelag", såinbegriper jag företagaren och de anställda. Så uppfattar jag begreppet"företag". Om uppfattar det på annat sätt, får han anmäladel. Denna distinktion är ganska viktig alt göra, eftersom sägeratt vi inte ägnar löntagarna, deanställda, något intresse. Sådana överdrifter tror jag inte gagnar någon. Menjag skall återkomma till del, Ivilka problem företag har varit och hört de anställda ellerförelagaren eller företagsledningen säga att ökade pålagor är deras lösning? har ni fått veta att ökade arbetsgivaravgifter ärlösningen? Har ni fått det beskedet inom textilindustrin att de ökadearbetsgivaravgifterna har bidragit till att lösa textilarbetarnas problem? underlättat den omställning som varit nödvändig där? Omman inte kan visa atl det fungerar på basplanet, så tror jag det är helt felall gå ut med detta som ett generellt besked om vad man skall göra för atl fåordning på de problem som vi alla vill angripa. Påtal om detta med branschproblemen var del en passus i förstaanförande som jag gärna vill ta upp. sade alt vi var passiva ochrådde att gå ut och leda företagen. Om det då är så atl statsrådentidigare direkt ledde de statliga företagen, så tycker jag inte atl spåren ärsådana atl de direkt uppmanar till efterföljd. Jag tror att del är klokt attgöra som vi i regeringen inkl. gör - att försöka skaffa så brabeslutsunderlag som möjligt innan vi utnyttjar ägarens möjligheter atl gebesked om hur vi vill ha det. Del är mot den bakgrunden som jag är såöverraskad över att ni på den socialdemokratiska sidan, trots alt del pågårutredningar med de anställdas medverkan i NJA, går ut och säger atl ni år 1980skall bygga ett nytt 80. Varför vill inte också ni vänta på att få debesked som branschberedningen rimligtvis kan ge? Sedansäger att det finns en massa uppgifter som han gärna skulle viljadelge kammaren och andra - det är möjligt atl de kommer i något senaresammanhang - och tar då mycket kortfattat upp skogsprisernas utveckling. Jagvet inte exakt vilka siffror som har tillgång till. I etl avseendeförmodar jag att kan visa på en ganska våldsam utveckling, nämligenrolpostutvecklingen. Men det aren liten, marginell företeelse. Om istället ägnar intresse åt avverkningsposterna, som är de helt dominerande, ochgör en jämförelse över tiden, låt oss säga , så skall atl prisutvecklingen därvidlag i stort sett har följt den allmännaprisutvecklingen. Om man ser till helheten så är det så. Men det går alllidatt plocka ut en liten bit och få fram dramatiska effekter, och det är det manhar gjort genom att peka på rotpostpriserna. Jag är ingen anhängare av dentypen av skogsbruk. Sambandet ägare-brukare är viktigt här också. Det ärdärför, som jag framhöll i mitt huvudanförande, som vi lägger en sådan grund itilläggsdirektiven till jordbruksutredningen. tyckte all vi stod och "jämrade oss" här uppe italarstolen, alt vi inte hade någon bärande idé som kunde lyfta oss till andratongångar. Nej, men vi ärindignerade, , över del sätt på vilket ni för den här debatten, överatl ni kan ha mage att göra gällande att en ny regering skulle ha lyckats allpå förstöra den svenska ekonomin, atl skapaväldiga budgetunderskott och våldsam utlandsupplåning. Mycket kan vi ochmyckel kommer vi alt kunna göra, men så skickliga och så effektiva, ,är vi verkligen inte alt vi kan lägga till rätta allting somden socialdemokratiska regeringen ställt till med eller plocka bortanrättningarna från deras dukade bord på det sätt som gör gällande. Detär rätt fantastiskt att lyssna på detta slags argumentation, och del vore ännumera fantastiskt om någon enda av våra åhörare ute i landet eller i den härsalen skulle tro ett enda ord av den typen av anklagelser.