prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Vadsom däremot är beklagligt är alt socialdemokratin har fallit för denreaktionära synen, att en förkortning av arbetsdagen skulle vara en fråga omfamiljepolilik och icke en arbetslidsfråga samt att arbetstids- förkortningen är beroendeav huruvida det finns små barn och inte beror på att arbelare slits ut iförtid. Erfarenheternatalar för att del inle går alt vänta pä beslul i den riktning som utskottetförordar. Utskottet hänvisar till utredningar och delbetänkanden frånutredningar där det sägs alt 30 timmars arbetsvecka, uppdelad på , kommer atl bli en fråga som bara kan lösas på myckel lång sikt. Ja,erfarenheten av hur beslutet om åtta limmars arbetsdag genomfördes är verkligenavskräckande! Det är arbetsköparna som otvivelaktigt har mest att säga till omnär det gäller att bestämma huruvida det genom avtal skall bli någonförkortning av arbetstiden eller inte. Dellavisade också den i går avslutade avtalsrörelsen klart. SAF öppnadeförhandlingarna med krav om bl. a. konjunkturanpassad arbetstid. Deltakunde arbetsgivarna göra i vetskap om att det politiska klimatet genomvalutslaget låg i deras intresse. Det kravet kunde de hålla kvar in i det sistaoch få att i en något annorlunda tappning lägga in del imedlarbudet, som också blev avtal. Vadvar det då för konstruktion som SAF hade tänkt sig när det gällerkonjunkturanpassad tid? Jo, i lågkonjunkturer när det bara var litet jobb, närdel var dålig rullning på hjulen, då skulle arbetarna avstå från att jobba utanalt få någon kompensation. 40-limmarsveckan skulle i det konjunkturläget kunnaminskas . Helst skulle naturiiglvis arbelsköparkompaniet påBlasieholmen ha sett att även kravet skulle ha varit möjligt attgenomföra. Likadant, fastän på motsatt sätt, skulle förhållandet vara vidhögkonjunkturer. Då skulle arbetet kunna fortgå i ulannågon kompensation för övertid. Helst skulle man här naturligtvis också viljaha möjlighet till ännu mer arbete. I praktiken har man utsikt till mer genom degenerösa övertidsbestämmelserna, men detta kommer jag till litet längre fram. Vadblev nu resultatet av detta reaktionära krav, som inte har någon annan avsiktän att skapa än större profiter? Jo, del antogs i så måtto all det skallutredas. Där kommer givetvis SAF att också driva frågan om försämring av sju kförmånerna och konjunkturanpassning av semestern. PerAhlmark sade i TV i en intervju med anledning av alt avtalen blivitfärdiga att regeringen hade klargjort att den inte skulle ha godkänt någonförsämring av de sociala förmånerna. Han sade det litet självsäkert, men närfrågan debatterades, eller rättare sagt när den skulle ha debatterats här ikammaren , var självsäkerheten inle lika stor - den varså låg alt Per inte ens gav etl vettigt svar på min då ställda fråga.Del skall bli intressant att höra vad arbetsmarknadsministern kommer att säganär parterna har utrett färdigt och blivit överens. Kommer han då atl säga likasjälvsäkert all regeringen inte tänker gå dem till mötes genom en försämring avde sociala förmånerna? Jag ställer mig mycket tveksam. Arbetstiden, som i dagnormalt uppgår till , är Till de får läggas i normalfallen en limme lillrast och på många håll, framför alll i storstadsregionerna, ett par limmar förresa till och från jobbet Dessutom tillkommer tid för omklädning ochtvättning. Sammanlagt innebär del atl frånvaron från hemmet, den lid som alltsåär nödvändig för arbetet, inle stannar vid älta timmar utan snarare hamnar påmellan elva och . För skiftarbelare kan den pä grund avdåliga kommunikationer kvälls- och bli ännu längre. Detfinns ell gammalt krav som långt ifrån är uppfyllt, elt krav som ställdes ibörjan av detta sekel, nämligen uppdelningen av dygnet Den uppdelningen bestodi arbete, älta timmar fritid och älta timmar vila. När arbetetegentligen lar en lid av uppemot lolv timmar och sömnen kräver älta timmar blirdet kvar för fritiden. för rekreation ochåterhämtning. Och i della ligger då också normalt kvällsmåltiden. Del bliringen tid över lill kultur eller annat nödvändigt aktivt verkande för enmeningsfull fritid. Behöverdessa klara fakta utredas mer? Behöver ulslagningen och dess verkningar utredasmer? Vårt svar är nej. Vad som behövs är, oavsett vad profitörerna påBlasieholmen tycker, en förkortad arbetstid och det snabbi. Det är av denanledningen som vi ställer kravet. Del är med den vetskapen som vi sernödvändigheten av en kortare arbetstid. Del avgörande är inte om del finns barneller ej. Därmed inle sagt all en kortare arbetstid är ointressant förbarnfamiljerna. Frågan om arbetstiden har också att göra med övertiden. Riksdagenförbättrade genom lagstiftning i viss mån arbetstidslagensöverlidsbestämmelser. Övertidenutnyttjas av arbetsköparna i många fall i den ordinarie planeringen. Därigenomkan de på ett relativt billigt sätt få mer arbete utfört Att övertiden inräknasi den ordinarie arbetsprocessen visar ju effekterna av den övertidsblockad som vijust har haft Inom processindustrin har övertiden systematiskt använls, och närövertidsblockaden var elt faklum bröt en stor del av denna industris planeringihop. Hade övertidsblockaden fortsatt hade stora omläggningar krävts för allklara produktionen. Det om någol bevisar all övertiden är inberäknad iarbetsprocessen. Detta möjliggör också övertidslagstiftningen. Del här bevisaratt den allmänna övertiden i hög grad används för att förlänga den ordinariearbetstiden. Ävenövertidsreglerna medger en viss konjunkturanpassning av arbetstiden. Hademotionen från vänslerpartiel kommunislerna bifallits, hade inteSAF:s reaktionära utspel och utmaning mol arbetarrörelsen kunnatsällas i verket Lageninnehåller fyra överlidsbegrepp: allmän överlid, extra övertid, överlid förnödfallsarbele och övertid för förberedelse- och avslutningsarbete. 48limmar kan alltså genom allmän överlid tas ut . 150 timmarper år är maximum, men med den nuvarande produktionsstrukturen möjliggörstrots detta en avsevärt längre arbetsvecka än 40- Del ärriktigt att reglera i avtal, men enligl vär åsikt Nr 142 måsle lagen varaså utformad atl den blir etl reellt stöd för fackför- deneningarna, så att de kan säga nej till övertid när arbetsköparna trycker Lagen skall vara såutformad att den enskilde inle behöver utsättas för tryck ochutpressning för all göra övertidsarbete. Låtmig ta etl annat exempel: den som sysselsätter sig med förberedelse-ochavslutningsarbeie. Sex limmar , molsvarande en limme och 12 minutervarje dag, är möjligt enligl gällande lag. En arbetare får i del här fallelännu kortare frilid än . I många fall inskränks fritiden lill mindreän tre limmar per dag under elt halvår. Beträffandevårt krav på begränsning av övertiden anser utskottet att i arbetstidslageninte bör införas undantagsregler för tillgodoseende av skyddssynpunkter. Dessaskall i stället beaktas inom ramen för arbetarskyddslagen. Men inte heller iden lagen uppfylls kravet pä en maximal arbetstid . Tvärtom ger PerAhlmark i proposilionen möjligheter till ännu mindre reglering. Det skall inlevara dygnsmaximering, och viljeinriktningen går emol arbetarnas intressen tillförmån för arbetsköparnas. Men det är arbetarnas intressen som vi vill slåvakt om, och vi beklagar att vi härvidlag står ensamma i . Alltvackert tal om någonting annat från de andra partiernas sida följs inie avkonkret handling. Detenda och säkraste sättet all hindra en "kontinuerlig föriängning avarbetstiden" är att begränsa arbetstiden i lagen, all i lagtexten endaslinföra det av alla accepterade övertidsbegreppet, nämligen "överhängandefara för skada på liv, hälsa eller egendom". Förytterligare kontroll på del här området skall kraven på övertid underställasden fackliga organisationen för godkännande. Det blir då facket som avgörberättigandet av övertiden. Vi vill också i likhet med vad flera fackligaorganisationer framhållit i remissvar framhålla vikten av att arbetstidslagenfår en sådan utformning all den avskräcker frän brott mot densamma. Dennuvarande 15 S, som endast medger bötesstraff för brott mot lagen, haregentligen ingen avskräckande effekt Därför föreslår vpk all regeringenskyndsamt framlägger förslag om skärpning av straffpåföljden för brott molarbetstidslagen, all en skärpning av straffpåföljden genomförs, så atlfängelsestraff kan ådömas arbetsköpare som bryter mol lagen. Närvänsterpartiet kommunislerna kräver arbetstidsförkortning, lill 1977och 1980, finns del grupper för vilka denna förkortning är särskillangelägen. Där behöver vi gä fram ännu snabbare. Det gäller delsskiftarbelande, dels dem som har särskill pressande och hälsofarliga arbeten.När del gäller de skiftarbelande och arbetare med myckel oregelbundnaarbetstider, finns del åtskilligt material som entydigt talar förnödvändigheten av ell snart införande av en arbetstidsförkortning. På vilketsätt och i vilka former arbetstidsförkortningen för dessa grupper skallgenomföras måste avgöras av de anslällda och deras fackligaorganisationer, eftersom förhållandena är myckel skiftande inom de här olikayrkesområdena. Jag yrkar härmed bifall lill molionerna 141 och 470. Vad beträffarpunkten 1 i molionen 470 yrkas all ikraftträdandet av lagen skall ske den 1juli 1977. Underdella anförande övertog herr förste vice talniannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen (): De yrkanden som kommunisterna i olika sammanhang brukarställa, om all man snabbare skall införa förkortad arbetstid och förlängdsemesler, kan givetvis framstå som sympatiska. kommunisterna göremellertid den här gången samma fel som lidigare: de bortser från dengrundläggande sanningen atl kostnaderna för en kortare arbetstid liksom för enförlängd semester las ur samma ekonomiska utrymme som man har för en höjning avden kontanta lönen. Allapartier är nu överens om atl målet när det gäller arbetstidsförkortningen är30 limmars arbetsvecka eller sex limmars arbetsdag. Del borde inte vara svårtall också bli överens om all förverkligandet av detta mål måste anpassas lillde tillgängliga ekonomiska resurserna. Kostnaderna för en förkortad arbetstidmed en limme motsvarar en reallönehöjning på ungefär 15 96. Vpk villall skall besluta att genomföra en sådan förkortning . Delskulle alltså kosta detsamma som att genomföra en reallönehöjning på 15 96,således betydligt mer än vad det avtal som parterna enades om i går har givit. Ettförverkligande av kravet i vpk-motionen skulle, med del ekonomiska utrymme somparterna i går blev överens om, innebära att vi får inte bara enreallönesänkning , utan också en konlanllönesänkning. Del är väl alldeles klartatl ingen på arbetsmarknaden är beredd alt la ett sådant beslut . Ingengrupp på arbetsmarknaden är inne på alt acceptera någrakonlanllönesänkningar på grund av en förkortad, lagsladgad arbetstid. Sedan ärdet en hell annan sak atl enskilda personer kan finna att de vill minska sinarbetstid och därmed ta en lönesänkning. Men att man skulle lagstadga om dettaär så verklighetsfrämmande alt del egentligen inte finns anledning allförspilla många minuter på att diskulera del. Förvar och en som har tagit del av vad långtidsutredningen har sagt, och som harföljt den ekonomiska debatten, står det alltså klart atl del inte blir möjligtatl uppnå sex timmars arbetsdag för alla på åtskilliga är. Vi har då sagt attdel är angelägel all gä snabbare fram för vissa grupper. Vi vill ge dem enmöjlighet atl förkorta sin arbetstid, och vi vill också ge dem en ersättning.Till dessa grupper hör bl. a. barnfamiljerna. När del gäller dem har vi nulagil ett första steg, genom en ulvidgning av föräldraförsäkringen sommöjliggör jusl en kortare arbets- tid under upp till etl årför varje barn. kallar våra tankegångar i del avseendet förreaktionära. Han tycker att det är fel att kalla dessa reformer förfamiljepolilik. Vi anser all det är en viktig familjepolitisk reform atl gäsnabbare fram i fråga om barnfamiljerna, när nu alla inle kan få en förkortadarbelslid. Barnfamiljerna är sannerligen mer hjälpla av de reformer vi harfallal beslut om än av löften som uppenbariigen inle går att förverkliga. Denandra kommunislmotionens förslag, som gäller överlidsreglerna, behandladesmycket utföriigt och avslogs dä av . Jag skall intefördjupa mig i detta utan hänvisar lill den behandling som då ägde rum. Lät migbara nämna ell exempel som visar atl förslaget inle är särskill genomtänkt. Imolionen föreslås all man skall ändra 8 § i arbetslidslagen sä, att man när delgäller sådan övertid som förorsakas av naturkatastrof, olyckshändelse ellerliknande inle skall få la ut någon övertid innan man har fåtl godkännande avden lokala fackliga organisationen. Man undrar hur motionärerna tänkt sig alldetta skall gå till i praktiken. Antag all tvä lelearbeiare är ute och arbetarstrax och all den ene råkar ut för en olycka och blirfastklämd av en stolpe! Skall då den andre inte kunna fä arbeta över ochförsöka hjälpa honom atl komma loss utan att först behöva la kontakt med någonföreträdare förden lokala fackliga organisationen? En lagstiftning som fårsådana konsekvenser kan inte fungera i praktiken, utan det är självklart skall få sälta in de åtgärder som behövs och all delta får skepä övertid. Iarbetstidslagen finns en regel som säger att anmälan skall göras tillarbelarskyddsslyrelsen . Kravet all, som det heter i denkommunistiska motionen, arbetet inle skulle fä fortsättas på övertid "utantillstånd frän lokal facklig organisation" har inte någon särskilt godkontakt med verkligheten. Meddel anförda, herr lalman, ber jag all få yrka bifall lill utskottets förslag. (vpk): konstruerar fall som naturiiglvis kan låta drastiska. Menjag föreställer mig alt, i elt sådant fall som det som nämner, denicke fastklämde telearbetaren skulle ha fackföreningens stöd för sitthandlande när han hjälper sin kamrat. Jag tycker inte all man bör föra endebatt på del planet i detta sammanhang. Givetvisrör det sig om övertid när arbetet i fråga är beordrat av arbetsköparen. Somjag nämnde i mitt inledningsanförande har användandet av övertiden som enföriängning av den ordinarie arbetstiden satts i syslem, och del är detta som iförsta hand skall förhindras. Men del gäller även den utpressning som utövas avarbetsköparna mot den enskilde arbetstagaren på arbetsplatserna i fall där dettill följd av en dåligt planerad arbetsprocess ställs krav på atl denne skallfullgöra övertid. Ellannat slag av argumentering som anfört är också ganska typisk.Herr säger atl värt krav på förkortning av arbetstiden i och för sigkan verka sympatiskt men atl vi från vpk inle bryr oss om vad del kostar. HerrRomanus och övriga ledamöter i utskottet sätter ell tänkt ekonomiskt utrymmesom en förutsättning för en arbetstidsförkortning, som kan möjliggöra enåterhämtning för arbetarna för atl förhindra en allt lidigare utslagning.Folkpartisterna och de övriga ledamöterna av utskottet har därmed klart utsagtatl bolagens vinster är viktigare än arbetarnas hälsa. Det är bolagens profilersom sätts i förgrunden. Helsen och jäktet på arbetsplatserna försöker man ifrånarbelsköparhåll ständigt förringa betydelsen av. Och del görs även avutskottet, lika väl som del tillbakavisar påståendena om ökade krav påarbetsmarknaden. Menulslagningen talar sitt tydliga språk, och sjukskrivningarna gör del också. Vihade ungefär 160 000 människor i skyddat arbete, beredskapsarbete,arbetsmarknadsutbildning eller i förtidspension. var siffran ungefär255 000, och f n. ligger den någonstans runt halva miljonen, med de sjukskrivnainräknade. Denutslagningsprocessen tycker jag talar sitt tydliga språk om all de ekonomiskaintressen som värnar om inte får vara vägledande när del gälleren arbetstidsförkortning. Hälsan och ulslagningen måsle vara det vägledande,och en arbetstidsförkortning är därför nödvändig. Hen (): säger all de här bestämmelserna om övertid används föratt förlänga den ordinarie arbetstiden. Men i den paragraf som vi talar om stårdel ju: "Harnatur- eller olyckshändelse eller annan omständighet, som ej kunnal förutses,vållal avbrott i verksamhet eller medfört överhängande fara för sådant avbrotteller för skada på liv, hälsa eller egendom, får överlid lagas ul i denulsträckning som förhållandena kräver." a. den bestämmelsen ni vill ändra på. Men den kan ju inle användas föralt förlänga den ordinarie arbetstiden. Man framkallar väl inle natur- ellerolyckshändelser för atl förlänga den normala arbetstiden? Här gäller del istället om del har inträffat elt nödläge. Då vill ni alt innan man får ta ulöverlid skall man tala med den lokala fackliga organisationen. Det förslagetkan väl inle vara genomtänkt? Idet exempel som jag tog med telearbetaren förutsätler jag att han hjälper sinkamrat, men han kan ju inle räkna del som överlid, ulan enligt vpk:s förslagfår han göra del på frilid. Del är del som jag har vänt mig emol. Del visar allförslaget inte är genomtänkt Sedansäger : Vi bryr oss visst om vad del kostar alt förkortaarbetstiden - den kostnaden skall las ut av vinsterna i bolagen. Men ni har juföreslagil någonting som motsvarar 15 96 reallönehöjning . Jag antaratl del är del mesl gigantiska valfläsk som någon gäng delats ut i svenskpolitik. Del spelar inie någon roll om man inför ell nyll ekonomiskt system ochslaktar vartenda Viggenplan i det svenska försvarei, som vpk brukar la till -del räcker ändå inte för alt klara 15 96 reallönehöjning för alla . Deekonomiska intressen som jag värnar om är alla invånares ekonomiskaintressen. Det går inle atl la ut en sådan reallönehöjning , inte ensom man hell och hållet avslår frän att ta ut någon kontant lönehöjning. Allamänniskor vet ju all della inte är möjligt Denenda slutsats jag kan dra av inlägg är alt ni tänker er all manskall kombinera arbetstidsförkortningen med en reallönesänkning. Då frågarjag: Tror ni verkligen atl de svenska lönlagarna vill ha del? Ni har juföreslagil all arbetstidsförkortningen skall införas i lag. HenFRANZÉN (vpk): borde ha lyssnat bättre pä vad jag sade när jag talade omatl man i arbetsprocessen lägger in övertidsarbete och därmed föriänger40-limmarsveckan. Jag sade nämligen att man använder sig av arbetstidslagensbestämmelse om allmän överlid, som får uppgå lill 150 limmar . 1 den härallmänna övertiden kan läggas förberedelse- och avslutningsarbeten, vilket kanförlänga arbetsdagen för dem som har sådana arbeten med 1 limme och 12 minuterunder elt halvår. 1 andra fall kan det bli fråga om en förlängning från 40 lill48 timmar . Arbetsköparna kan med åberopande av olika skäl krävaövertidsarbete. Som jag också inledningsvis nämnde har det visat sig alt denövertidsblockad som LO haft gentemot en del industrier inneburit problem fördessa, i myckel hög grad för processindustrin. talar sill klara språk.Begreppet den allmänna övertiden, som det talas om i lagtexten, är inletillfredsställande för all förhindra en föriängning av arbetsveckan från 40till . log upp den ekonomiska delen avfrågan. Jag är överens med om att det kostar en del, men det blirockså dyrare för varje är vi väntar. Är helt motståndare till enarbetstidsförkortning? Del förefaller vara så. Men om del nu är orealistiskt iherr ögon att förkorta arbetstiden så all arbetarna kan återhämta sigoch man därigenom kan minska ulslagningen och sjukfrånvaron, då är dellanaturligtvis en fråga av betydligt slörre vikt än vad det kostar enligt delräkneexempel gjorde. Om använder litet plus ochminus bör han nog komma fram lill alt del också har positiva effekter med enkortare arbetstid. Han får nog revidera sina siffror när han skall sökafastställa vad våra krav skulle komma att kosta. Hen (): Jag sade redan i mitt första inlägg all vi är anhängare av en allmänarbetstidsförkortning med målet . vi anser all dettanaturiiglvis måsie nås steg för steg, och atl det måste bli sädana steg somligger inom det ekonomiska utrymmet Detvar inle något räkneexempel som jag angav. Kommunislerna föreslår i sinparlimolion alt man skall korta ned arbetstiden under1977. Del innebär en reallönehöjning pä . Det kanske blir en delpositiva effekter på , men blir det en ändring av reallönenmed . Antag att det är högt räknat. Det kan hävdas all sista timmen pådagen har man inte rikligl samma produktivitet Men om man bara tar tvåtredjedelar, så innebär det ändå reallönehöjning. Delta måste leda till auman får sänka den kontanta lönen. Är det detta kommunisterna vill? Eftersomjag inte har fått något svar på den frågan, får jag ulgå från all det är deltakommunislerna anser alt man skall lagstifta om. Men det har ni inte de svenskalöntagarnas stöd för. HenFRANZÉN (vpk): Med del resonemang som för kan man konstatera att detaldrig skulle ha gått all genomföra 8-timmarsdagen i della land. Men är deninförd i arbelstidslagstiftningen. Ifråga om övertiden vill vi ha en skärpning. Vad har den senaste avtalsrörelsenvisat? Jo, atl SAF fått igenom sitt krav på en konjunkturanpassning avarbetstiden. Det finns i bud en passus under rubrikenÖvriga frågor i en bilaga, där det heter att produkliviielsbefrämjande åtgärderytterligare skall utredas, att en arbetsgrupp skall tillsättas i syfte atlsöka minska frånvaron. Det är- som vi också har diskuterat - etttillgodoseende av SAF:s krav att kunna konjunkluranpassa arbetstiden och ocksåall få möjlighel all försämra en del av de sociala förmånerna, nämligensjukförmänerna. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 141 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 1 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 141. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkslälldesvotering med omröslningsapparat Denna omröslning gav följande resultat: Utskottels hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall lill dels ulskottels hemställan, dels motionen nr 470 av herrHagberg i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 30mom. 3 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 470. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat. Denna omröslninggav följande resultat: Ja- 299 Nej - 16 § 9 Ändring iläkemedelsförordningen Föredrogs socialutskottets belänkande 1976/77:36med anledning av propositionen 1976/77:134 om ändring i läkemedelsförordningen(1962:701) jämle motioner. I propositionen 1976/77:134 hade regeringen() -efter föredragning av fru statsrådet -föreslagit att anla vid proposilionen fogat förslag till lag omändring i läkemedelsförordningen (1962:701). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenläggs fram förslag om att s. k. naturmedel som inle är avsedda för injektionskall undantas från läkemedelskonlroll. Förslaget innebär atl naturmedel utanregistrering som läkemedel bör kunna få marknadsföras med den medicinskaargumentering som kan anses sakligt berättigad. skall dockkunna besluta alt läkemedelsförordningen skall tillämpas på sådanlmedel." Nr 142 ] (jetia sammanhang hade behandlats den 'under allmänna motionstiden vid 1976/väckta --- ---------- 1976/77:360 av i Skärstad m. fl. (c). Ändring i läkeme- 1976/77:469 av m.fl. (c), delsförordningen 1976/77:721 av fröken m.fl. (m, fp), delsde med anledning av propositionen väckta molionerna 1976/77:1607 av herrLindahl i m.fl. (fp, c, m) och 1976/77:1608 av m. (vpk), vari hemställts att beslutade att avslå propositionen1976/77:134. 1. beträffande avslag på proposilionen 1976/77:134 altriksdagen skulle avslå molionen 1976/77:1608,