prot · G00991 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:91 §1 Justerades protokollet för den II innevarande månad. §2 Herr talmannen meddelade all återtagit sin plats iriksdagen, varigenom i uppdrag som ersättare för honomupphört. §3 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Medändring av den preliminära tidsplanen kommer ell bordläggningsplenum attanordnas . Därvid besvaras ett antal frågor ochinterpellationer. Omsammansättningen av utredningen för planering av framlida folk-och bostadsräkningar §4 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:105om varvsindustrin 1976/77:108om samhällets kontroll över strukturförändringar i näringslivet Jag vill härmed meddela attinterpellation nr 105 av i om varvsindustrin kommer attbesvaras i samband med behandlingen av varvspropositionen. Interpellation nr108 av i om samhällets kontroll över strukturförändringari näringslivet, som tyvärr ej kan besvaras inom den föreskrivna liden, kommerenligt överenskommelse att besvaras . § 5 Om sammansättningenav utredningen för planering av framtida folk- och bostadsräkningar Herr ekonomiministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1976/77:298, och anförde: har frågat mig varför utredningen för planering avframtida folk- och bostadsräkningar inte innehåller någon expert somrepresenterar kommunerna och om jag ämnar komplettera utredningen med kommunalexpertis. Utredningenhar påbörjat sitt arbete. Direktiven förutsätter ingående kartläggningbåde av konsumenternas behov och intressen samt Omsammansättningen av utredningen för planering av framlida folk-och bostadsräkningar av problemen kringproduktionen av statistiken i fråga. Jag har givetvis utgått ifrån atlutredningen pä olika sätt kommer att ta till vara all tillgänglig sakkunskap.Med hänsyn till folk- och bostadsräkningarnas betydelse för kommunerna har jagemellertid ansett mig böra tillmötesgå en sedermera inkommen hemställan fränKommunförbundet alt bli företrätt i utredningen. Jag avser alltså att - efterbemyndigande av regeringen att öka antalet ledamöter- förordna ytterligare enledamot med speciell erfarenhet av kommunernas uppgifier och intressen påberörda område. Hen (): Jag ber atl fätacka ekonomiministern för svaret på min fråga. Egentligen känns det litetbesvärande atl man skall behöva utnyttja frågeinstituiet i för att fåett så självklart fel från ekonomi-departementels sida tillrättal. Detvar minst sagt hårresande att kommunerna inte från början blev representerade iden här utredningen. Folk- och bostadsräkningarna är ju ett viktigt underlagför den komunala planeringen, t. ex. i fråga om bostads-, hushålls- ochsysselsättningsfrågor. Menkommunerna är inte bara de största och viktigaste intressenterna när det gällerden här statistiken, utan de har i minst lika hög grad som staten kostnader förgenomförandet av folk- och bostadsräkningarna. Kostnaderna för den förraräkningen, är 1975, uppgick för statskassans del till ungefär 60 milj. kr.,medan kommunernas kostnader för de direkta uppgifier som staten och riksdagenålagt kommunerna uppgick till drygt 50 milj. kr. Till detta kommer attkommunerna för att kunna fä resultaten redovisade på ett för dem lämpligt sättär tvingade att genom särskilda beställningar, genom ett s. k. kommunprogram,köpa statistiken för åtminstone 50 milj. kr. Medandra ord är kommunernas kostnader i det närmaste dubbelt så höga som statensför folk- och bostadsräkningen, som alltså är ett utomordentligt viktigtunderlag för den kommunala planeringen. Det var därför med förvåning jag kundekonstatera att ekonomiministern när han tillsatte denna utredning, som jaghälsar med tillfredsställelse, inte hade uppmärksammat kommunernas viktiga rolli dessa sammanhang. efter det alt jag hade framställt min frågainkom också med en begäran om representation. Jagär emellertid glad alt ekonomiministern nu tillmötesgår detta önskemål. Jaghoppas bara atl den kommunala experten tillsätts snabbt, så attutredningsarbetet möjligt kan börja bedrivas pä etl rationellt sätt. Jag lackar än en gäng försvaret på min fråga. Överläggningen var härmedslutad. § 6 Om de små ochmedelstora varvens konkurrenssituation Herr induslriminislern ÅSLING erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1976/77:301, och anförde; har frågat mig om jag avser all i kommande förslag omvarvsfrågor föreslå sådana åtgärder atl de små och medelstora varven också ifortsättningen kan konkurrera om fartygsnybyggen och reparenter. Analysgruppenhar i sin rapport förutsatt alt de små och medelstora varven får sammagenerella stöd som de större varvsföretagen. Detta är också en utgångspunkt vidregeringens prövning av analysgruppens förslag. Omde små och medelstora varvens konkurrenssituation Hen ROSQVIST (s); Jag ber all fä tacka industriministern för svaret på min fråga. Det ärfem varv som har berörts i analysgruppens rapport, men det är mer än fem varv -små och medelstora - som inte har berörts. Eftersom samtliga varv inombranschen har samma kategori av kunder - redare som ämnar bygga nytt ellerunderhålla och reparera fartyg -påverkar ändrade förhållanden för vissa varvockså förhållandena för andra. Deanställda vid varv som inte är i en direkt kris har oroats av vad som kanhända vid deras arbetsplatser, om konkurrenssituationen också inom landeiändras väsentligt. Analysgruppenhar sagt atl den förutsätter generella statliga åtgärder, där också de små ochmedelstora varven skulle komma med. Men man har även bedömt det nödvändigt attkomplettera med statliga kapitaltillskott till de i rapporten behandladevarvsföretagen. Detkan betyda för det första att beställande redare får förmånligare priser hossådana varvsföretag än hos andra varv, för del andra all man sedan med fartygbyggda med statligt stöd kan konkurrera om transporter och frakter med fartygsom byggts pä andra villkor vid svenska varv. Blir detta resultatet avregeringens kommande proposition, är den oro som personalen vid små ochmedelstora varv hyser för sin sysselsättning befogad. Det blir då svårt fördessa att få beställningar på nybyggen. Dessavarv har successivt gått över lill byggande av fartyg i sådan slorleksklasslill vilken stora varv nu rekommenderats all gå ned. Konkurrensen kommer dåall avse samma tonnage. De nya förutsättningar för svensk varvsindustri somföreslaget statligt redarstöd och lagerpro-duktionskrediier ger måste få enkonkurrensneulral utformning. Enväsentlig del av varvsjobben är reparations- och underhållsverksamheten. Ävendenna har berörts i rapporten, men bara i vad avser de fem stora varven. Ocksåen styrning av denna verksamhet får en inverkan vid de små och medelstoravarven i , , , och även . Statentillhöriga fartyg skall t. ex. inte längre få översyn vid varv ulandenna föreslås bli fiyiiad till Det betyderalt i mycket större utsträckning än nu skall hämta kunderför sin reparationsverksamhet bland fartyg som finns på ostkusten. GötaverkenFinnboda tillhör den grupp som skall få statligt stöd. Varven i exempelvisOskarshamn och har inte nämnts. Vid dessa varv kan ävenförutsättningarna för repa-ralionsverksamheten komma att försämras. Det är braoch riktigt alt staten medverkar till alt upprällhälla sysselsällningen, mendet får inte ske på det sättet att man flyttar problemen från ett ställe tillett annat. Avslutningsvis skulle jag vilja ställa följande fråga: Kommer industriministernatl ta hänsyn lill det ojämna konkurrensförhållande som kan uppstå också påreparationsområdet, om analysgruppens förslag i det avseendet genomförs? Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om utbyggnad av Karisborgs Bruk Frubostadsminisiern erhöll ordet för att besvara () den 9februari anmälda interpellation, 1976/77:95, till herr industriministern, ochanförde: har frågat industriministern om han är beredd att numeddela när en enligt I36a§ byggnadslagen ansökt utvidgning av verksamhetenvid Bruk kan komma till stånd. Enligt fastställd ärendefördelning ärdet jag som har att besvara interpeliationen. Deproblem som hänger samman med att vi i f n. har en i förhällande tillvåra råvarutillgångar för stor produktionskapacitet inom skogsindustrin hardiskuterats här i åtskilliga gånger. Jag går därför inle närmare inpå denna fråga. Det är allmänt känt att den totala genomsnittliga avverkningeninte kan ökas om skogsvårdslagens grundläggande princip om ett uthålligtskogsbruk skall kunna upprätthållas. Först om mycket omfattande åtgärdervidtas, som ökar skogsproduktionen, kan della bli möjligt. Som harmeddelats avser regeringen att presentera ett samlatnäringspolitiskt program för hela skogsnäringen. Deansökningar om utvidgningar av produktionen inom skogsindustrin som f. n.prövas av regeringen svarar kapacitetsmässigt mot en ökad årsförbrukning avträfiberråvara med mer än . Som jag sade i ettinterpellationssvar till i måsteen fortsatt restriktivitet tillämpas i fråga om tillstånd till rävarukrävandekapacitetsökningar inom skogsindustrin. Naturligtviskan det finnas omständigheter, inle minst sysselsättningsskäl, som kanmotivera att tillstånd lämnas till utbyggnader. I dessa fall måste strävanemellertid alltid vara att finna en lösning vad gäller råvaruförsörjningen, sominnebär att den totala förbrukningen av skogs- råvara inte ökar eller ivarje fall ökar så litet som möjligt. Innan ställning kan tas till enrävarukrävande utbyggnad måste därför noggranna överväganden göras beträffandedels råvaruförsörjningen för denna, dels projektets konsekvenser förskogsindustrin i övrigt. Vadgäller utbyggnadsplanerna för det av ägda Bruk, som herrSvanbergs fråga avser, har jag erfarit atl bolaget f n. utreder olikautvecklingsalternativ. Överläggningar mellan regeringen och bolaget kommer attinledas inom kon. Innanförutsättningarna för utvecklingen av Bruk närmare har klarlagts kanöverväganden av det slag jag har nämnt inle göras. Jag anser det därförinte vara möjligt för regeringen att . ta slutlig ställning till bolagetsansökan. Omutbyggnad av Karisborgs Bruk Jag ber att fä tacka fru bostadsministern för svaret. Men samtidigtmåste jag framhålla att svaret tyvärr är negativt och otillfredsställande.Bostadsministern framhåller dock i slutet av sill svar att f. n. ärsysselsatt med vissa utredningar om Bruk och att överiäggningarskall upptas mellan och regeringen, varför man får hoppas att dessaöveriäggningar kommer atl leda till positivt resultat. Jag vill starktunderstryka det stora behov av industriutbyggnad och därmed ny sysselsättningsom föreligger i östra , liksom de krav på snara insatser sombefolkningen i området reser. Därutövervill jag framföra min förvåning över del sätt på vilket interpellationssvaretlämnas. Jag avser då inte bostadsminislerns svar här i kammaren. Jag ställdeinterpeliationen till industriministern, men den har kommit atl besvaras avbostadsministern. Om detta hade inte varit något att säga, ifall det intetidigare lämnats en form av interpellationssvar. höllindustridepartementets statssekreterare ett politiskt anförande i iNorrbotten, och han kunde dä avslöja att regeringen kommer attbifalla ASSLs framställning om utbyggnad av Bruk, på sätt som jaganfört i interpeliationen. Det finns alltså en väldig skillnad mellanindustridepartementet och i denna fråga. Man ställer sigonekligen frågan vilken mening som skall segra lill slut. Med all respekt förbostadsministern hoppas jag atl industrideparlementet avgår med segern i denhär frågan. Samtidigtkan jag dock inte underlåta att uttrycka min förvåning över regeringens nyametodik när det gäller besvarandet av interpellationer. Skall de besvaras iriksdagen eller pä politiska möten? Skall de besvaras från etl eller tvädepartement? Och skall i så fall svaren vara samstämmiga eller olika lydande? Ensamlad översyn och en riksomfattande planering av den svenska skogsindustrin,med hänsyn tagen till vän skogsbruk och dess framtida utveckling, måste kommatill stånd omgående; därom kan bostadsminisiern och jag vara överens. Jaganser dock inte all de krav som jag framställt i min interpellation på någotsätt strider mot dessa principer. Del är två skäl som göralt jag anser att denna utbyggnad bör kunna tillåtas helt vid sidan av pågåendeutredning och planering. Först och främst rör det sig här om en ytterstmarginellt ökad förbrukning av massaved. Del erfordras i stort sett barrved. Denna kvantitet barrved kan dessutom till stor delsjälvt få fram genom omdisponeringar mellan sina industrier i , ochen stor del av den kvantitet som så att säga tas från Piteåinduslrin kan därersättas med grönfiis och returpapper. Den ökade förbrukningen i övrigt rör sigom lövmassaved. Det är då vän att uppmärksammas allskogsvårdsstyrelsen i länet och särskilt skogsägarföreningen intygar atl manhar synnerligen stora svårigheter alt få avsättning för den lövmassaved man förut på marknaden. Den förföljelse - om del uttrycket tilläts - som våralövskogar varit utsatta för har inte ändrat detlaförhållande, och vi får väl förutsätta att en ökad avsättning av lövved ocksåkan ge oss en förnuftigare skogsvård framöver, varför den råvaruförbrukning somdet här talas om knappast kan anses äventyrlig. Tilldetta kommer alt det är av synnerlig vikt för en hel bygd alt dennaindustrietablering, som vi talar om, kan komma till stånd. , driver vidKarlsborgs Bruk ett sågverk, en massafabrik och ett pappersbruk. Som de fiestanågot äldre skogsindustrier lämnar anläggningen vid mycket övrigt atlönska när del gäller miljövården, särskilt då utsläppen i luft och vatten, ASSIhar ålagts att göra en rätt kostsam investering för atl uppfylla kraven på enbättre miljövård. Det är i det sammanhanget bolaget vill öka produktionen ochäven vidareförädlingen för att industrin skall kunna bära de ökade miljökravensekonomiska konsekvenser. Skulle inte en kapacitetsökning få ske, blirlönsamheten efter denna miljöinvestering tämligen tveksam. Detta skulle på siktkunna innebära att bolaget med dessa ekonomiska förutsättningar måhända måsteöverväga en nedläggning av hela industrin, vilket skulle fä förödandekonsekvenser för utbygden, ja, för hela östra , där sysselsättningslägetredan nu är synnerligen besväriigt. Skulledäremot den lilla ökning av råvaruförbrukningen som här ifrågasätts få kommatill stånd, så kan bolaget gå vidare med ytterligare förädling. a. harnämnts en karlongfabrik med ca 250 anställda som en möjlighet. Bostadsminisiernframhåller alt inte är klart med alla utredningar . Naturiigtvis får detankomma på bolagets ledning och de anställda att närmare studeraförutsättningarna för denna vidareförädling för atl finna ut vilken produktman helst bör producera. En investering i en vidareförädling är ju inte avseddatt komma lill stånd förrän , varför tid finns för en noggrannprojektering. Ävenom således utbyggnaden av vidareförädlingen dröjer ett eller annat år är det avutomordentlig vikt atl frågan om kapacitetsökningen och därmed en ökadråvaruförbrukning snabbt avgörs. måste nämligen myckel snart starta deombyggnader som föranleds av miljövårdskraven. Vid den ombyggnaden måste manveta vilka rävarukvantiieter man har att räkna med. Manmåste med andra ord redan nu känna till vilka vidareförädlingsmöjligheler mankan räkna med . Tankenalt skulle tvingas projektera för en produktion som på relativt kort siktkan bli olönsam och skapa bekymmer för industrins fortbestånd - i stället föratt projektera för en utveckling som kan ge östra nya jobb - möts av mycket starkt motstånd i bygden. Man anser sig harätt alt kräva att hänsyn tas till denna bygds stora arbelslöshetsbekymmersedan många år, och man anser sig ha rätt att få förädla sina råvaror ochdärmed kunna ge sysselsättning åt människorna i bygden. Jag tackar än en gångbostadsministern för svaret. Omåtgärder mot vissa negativa tendenser inom sjukvården Jag tror inte atl skall se mitt svar som sä negativt. Omvi tänker på de remissvar som har kommit in - nästan alla är antingen negativaeller avvaktande just med tanke på vår rå-varusituation - måste del ju ansespositivt att vi trots osäkerheten beträffande skogsråvaran inleder de häröverläggningarna med bolaget . Och del gör vi därför att vi, liksom herrSvanberg, är oroliga för sysselsättningen i och verkligen är mycketangelägna att kunna finna vägar för att ge etl positivt besked till bolaget -och det, som jag hoppas, inom icke alltför avlägsen framtid. Någradelade meningar mellan olika departement i den här frågan finns det inte, menvi kan inle för dagen ge etl mer konkret besked utan måste först diskuterafrågan med bolaget. De diskussionerna skall äga rum . HenSVANBERG (s); Jag är mycket nöjd med det senaste beskedet som bo-stadsministern gav.Skillnaderna mellan oss är inte så stora, säger hon. Jag hoppas att de skallbli obefintliga, sä att bostadsministern efter sin betänketid kan ge mig sittja. Tack för det senare svaret! Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om åtgärdermot vissa negativa tendenser inom sjukvården erhöll ordet för att besvara () den 1 marsanmälda interpellation, 1976/77:106, och anförde: har frågat om jag har uppmärksammat vissa av honompåtalade negativa tendenser på sjukvårdens område och om jag är beredd attmedverka till all finna lösningar på dessa problem. berörsärskilt centraliseringen av sjukvården till stora sjuk-husenheier och debegränsade möjligheterna att få hembesök av läkare. Den snabba medicinskautvecklingen har medfört atl det har blivit 7 protokoll 1976/77:89-91 Omåtgärder mot vissa negativa tendenser inom sjukvården allt svårare för denenskilde läkaren att följa utvecklingen annat än inom relativt begränsademedicinska verksamhetsområden. kräver den moderna sjukvården ofta enomfattande och dyrbar utrustning. Detla har lett lill en ökad specialiseringoch en centralisering av sjukvården till större sjukhusenheter. Betydandeinsatser har gjorts av sjukvårdshuvudmännen för alt få till stånd enkvalitativt högtstående sjukhusvård. Vi har i vårt land en sjukhusvärdsom även internationellt sett anses stå pä en myckel hög nivå. Denöppna decentraliserade sjukvården har emellertid inte byggts ut på samma sätt.Det har medfört en stark tillströmning av patienter med enklare åkommor lillsjukhusens specialistmottagningar, vilken har fått till följd betydandesjukvårdsorganisatoriska problem och otillfredsställande väntelider. Mängapatienter har också fåll långa resvägar. har emellertiden målmedveten utbyggnad av vårdcentraler och annan närhetsservice kommit igång. Sålunda har tillkommit ca 150 vårdcentraler ochläkarstationer, och för omfattar landstingens planer ell neltolillskottav ett 60-tal nya sådana anläggningar. Ett flertal undersökningar har visat altäven tämligen kvalificerade värduppgifter med fördel kan föras ut tillvälutrustade sjukvårdsenheter utanför sjukhusen. Detta gäller givetvis isärskilt hög grad vårdcentraler som har tillgång till både allmänläkare ochspecialister. Jag anser det därför angeläget all utbyggnaden av den öppnasjukvärden utanför sjukhusen fortsätter. Detla har även betonats iregeringsförklaringen. sjukvärdsdelegation ger ocksåförtur åt denna vårdgren både i investeringshänseende och vid fördelningen avnya läkartjänster. Denöppna sjukvården utanför sjukhusen bör enligt min mening planeras medutgångspunkt i patienternas önskemål om kontinuitet och närhetsservice samt -så långt det är möjligt - valfrihet inom sjukvården. Jag vill erinra om attfrågorom personalkontinuitet kommer alt behandlas av den kommitté rörandesjukvärdens inre organisation som jag har fått regeringens bemyndigandeatt tillkalla. Jag kan också nämna atl jag avser alt begära regeringensbemyndigande att tillsätta en särskild arbetsgrupp med uppgift att bl. a. pågrundval av erfarenheterna av pågående försöksverksamhet lägga fram praktiskaförslag till hur en god läkarkontinuitet och närhetsservice skall kunnaförverkligas inom den öppna sjukvården i olika delar av landet. Hembesökenutgör enligt min mening en viktig del av patienternas närhetsservice, framförallt i de fall då patientens allmänna tillstånd talar emot transport till enläkarmottagning och dä en snabbt påbörjad behandling behövs redan i hemmet.Det bör vara möjligt att i takt med den ökande läkanillgången använda hembesökoftare än vad som sker. Jag anser det nämligen angeläget att läkarna inomden öppna decentraliserade sjukvården känner till patienternas levnadsvillkori vidsträckt bemärkelse. Detta torde ofta utgöra en god grund för insatser utifrån en helhetssyn påden enskilda patientens behov av medicinsk vård och andra stödåtgärder. HenFÅGELSBO (c); Jag skall be atl få tacka fru statsrådet för att jag fått mininterpellation besvarad. Ävenom jag uppskattar den sjukvård vi har i vårt land, så har jag pekat på denegativa tendenser som blivit följden av den centralisering till storasjukvårdsenheter som har ägt rum. För att råda bot på detta, menar statsrådet,bör man fortsätta utbyggnaden av vårdcentraler som ett led i decentraliseringenav den öppna sjukvården. Statsrådet avser också att tillsätta en arbetsgruppmed uppgift att på grundval av erfarenheter av pågående försöksverksamhetlägga fram förslag till hur en god närhetsservice skall kunna förverkligas inomden öppna sjukvärden i olika delar av landei. Imin interpellation har jag framhållit önskvärdheten av hembesök av läkare vidvissa sjukdomstillfällen. Statsrådet säger i svaret att i takt medökad läkartillgång skall hembesök kunna bli en möjlighet i större utsträckning. Jag är nöjd med svaret, och jag hoppas nu att åtgärder efter de linjersom fru statsrådet här dragit upp skall kunna genomföras inom en inte alltföravlägsen framtid. Därför tackar jag för svaret. Omåtgärder mot vissa negativa tendenser inom sjukvården Hen i (m); Vad är det som gör att doktorer troligen gör färre hembesök änförr? Vi har förmodligen inte färre doktorer i landet, och vi har snabbaretransportmedel. Meni gamla tider fanns det ingen arbetstidslagstiftning och inga krav på begränsadarbetstid - i varje fall inte för doktorerna. hustrur svarade istor utsträckning för den service som ombesöris av anställda, som i sin lurhar krav i fråga om arbetstiden. Det fanns färre telefoner ute i bygderna, ochdet blev av den anledningen också mycket färre tidsbeslällningar.Mottagningarna blev därför inte sä lästa. Folkhade tid att vänta. Vi minns Per och som bytte ring i påmarknaden; de hade tålamod. Det är nog en egenskap som är i starkt avtagandehär- i landet. Doktorerna gjordesjukresor, ofta efter mottagningens slut. Den nya tiden harförändrat allt della. Istorstäderna är den öppna vården utanför sjukhusen öppen bara 40 av veckans 168timmar, medan den slutna vården alltid är öppen. De praktiserande läkarna harofta lelefonsvarare och är därigenom mera svåråtkomliga. Sjukresorna har istorstäderna rationaliserats genom jourbilar, som radiodirigeras till meraträngande,fall. Kanman ändra på detta? Statsrådet hoppas det, och jag hoppas det också. Omen utredning angående video-gram Mångaunga doktorer anser nog all betingelserna för en fullgod undersökning ärså mycket bättre pä en läkarmottagning än i hemmet och all tidsutdräkten ochkostnaderna för samhället för etl hembesök sällan försvarar en sådan åtgärd. Förmin del tror jag att det vore önskvärt om man kunde tillmötesgå de önskemål,för vilka gjort sig lill talesman här, i större utsträckning än fn. Äveni storstäderna upplever vi ofta svårigheter när anhöriga eller grannar harkommit släpande med gamla sjuka människor till sjukhusens akutmottagningar ochman efter en undersökning inte finner möjlighet atl bereda dem husrum påsjukhuset. I många sädana fall hade det varit bättre om läkaren besökt de sjukai hemmet - del gäller också ålderdomshemmet. Men vi måste inse att detla istor utsträckning är ett jourproblem, hur man i hela landet skall kunna täckaveckans alla . Närjag en gäng i tiden tjänstgjorde på den på Ulleråkerssjukhus fanns del något som hette hjälpverksamhetsläkare. Jag vet inle om delfortfarande finns eller om det är avskaffat. Det var en dokfor som var baseradpä sjukhuset och därifrån ryckte ut i bygderna.