prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — De maktgrupper sombehärskar situationen ule på fältet får då ell visst iniresse all skydda sigmol forskningsresultat och mol vetenskapliga teorier som ifrågasätlermaktförhållanden och rådande värderingar, Ellexempel härpå är del allmänna skolväsendel. Del sägs ju inte så ofta rent ul,men det framgår ändå för de fiesia, all den svenska är ett fiasko.Tyvärr är detta en källa till ett mycket otrevligt jubel från de reaktionärahär i landet. Den aningslösa, ytliga och amerikaniserade pedagogiska ochpsykologiska teori som skolan byggis upp på ger inte alls den sociala uriämningeller den stimulans som man påstod att den skulle ge och som man ibörian uppriktigt trodde att den skulle ge. Den vetenskapliga pedagogikensulveckling å sin sida innebär ell gradvis sönderskjutande av hela dennateoretiska grundval. Därför måste de maktägande isolera den moderna pedagogiskaforskningen, annars skulle man få en skola som inte passade i ett auktoritärtsamhälle, där människan skall underordnas fätalets makt och maktstruktur, Ellannat exempel på denna företeelse är den psykiatriska vården, som vpk försöktefå en diskussion om lidigare . Den vetenskapliga forskningen har jufullständigt lämnat den traditionella psykiatrins värid bakom sig,. Psykiatrinsom den väsentligen i. prakliken bedrivs slår alltså i skarp molsälininglill huvudslrömmen i den vetenskapliga ulvecklingen. Men detta får givelvisinle komma lill uttryck i samhällslivet. Nydanande forskning måste därförisoleras. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. och ivångsintagningarnamåsle försvaras. , som den politiskt ansvariga instansen, måsle förhala,undvika och sabolera en reform av menialvården. Heladenna siiualion medför också en nedpriorilering av sociall väsenilig forskning- sådan som är i arbelarklassens och folkfierlalels intresse - i förhållandelill forskning som exempelvis riänar militären, kärn-kraflsindustrin och definansintressen som vill skärpa rovdriften på naturresurserna. Det är såtypiskt när ulskollel yrkar avslag på t ex. vpk-motionerna om bättre resurseråt forskning om sociall arbete eller åt freds- och konfiiktforskning. Varförskall vi satsa på de utslagna? Varför skall vi satsa på konfliklforskning, somkan leda lill obehagliga avslöjanden om svensk militär- och säkerhetspolitik,som kan avslöja sociala konflikters ursprung och annal som del är mer ellermindre tabu atl diskutera i pariamentariska sammanhang? Enforskning som skall riäna den etablerade maktstrukturen - eller i varie fallsom skall hindras all bli farlig för densamma - kan nalurliglvis inle hellervara i egenllig mening demokratiskt uppbyggd. Dedemokraliska forskningsexperimenl som uivecklals t ex. i i ochi i har sorgfälligt förhindrats alt påverka den svenskaforskningens organisalion och innehåll. Om en forskare i söker riänstoch åberopar meriter från betraktas dessa som värdelösa,någol som utbildningsministern i ett aktuellt befordringsärende också hargodkänt och ställt sig bakom. Mesttragisk i hela denna ulveckling är arbetarrörelsens ställning. Under det långasocialdemokraliska regeringsinnehavel gjordes egenlligen ingenting för atlformulera en demokralisk forskningspolitik, för att beskära storflnansensinflytande och föra den självständiga forskningen i bättre konlakt med folkligaintressen och organisationer. Hade man velal det skulle man aldrig lagt fram U68 i den form den fick. kom so-cialdemokrarins ledning på något sätl att seuniversilelsreformen som en mer eller mindre renl leknisk modernisering, ellsynsäll som yllerligare kom all underlätta storindustrins, massproduktionensoch fåtalsmaktens möjligheter atl slälla forskningen under sin hatt, eller attneutralisera kriiisk forskning. Universileleti är ett exempel - ell ullryck för en ny och självständigforskningspolitisk syn, som i del fallet drivs av en socialdemokratiskt leddtysk delstatsregering. Au delta aldrig fåll riäna som exempel för svensksocialdemokratis forskningspolitik är lika egenartat som tragiskt. Det speglaren ideologisk och maktpolitisk medvetenhet och en öppen eller dold politisk solidariseringmed storfinans och professorsvälde. Vimenar i vpk atl del inte är arbetarrörelsens uppgifl all föra den typen avforskningspolitik. En hell annan polilik måsle lill för all skapa öppenhetslimulera forskningens självsländighel och föra den i konlakl med de breda progressivaslrävandena hos en politiskt målmedveten ar-betarklas.s och arbetarrörelse. Meddessa synpunkter, herr lalman, ber jag atl få yrka bifall till vpk-molionerna1170 och 1410, yrkande 11. HenBIÖRCK i (m): Som utbildningsministern och redan erinrat om är det sedan fick sitt första universitet Utbildningsministern undvekdock att säga att vi firar detta jubileum genom atl i realiteten avskaffauniversilelen. Att han använde ordet "universitetsreform" i ställetför "högskolereform" får kanske noteras som en form avhedersomnämnande. universitets historia har skildrats avprofessorn i lärdomshistoria, , och jag kan varmt rekommenderahans bok. För egen del har jag inte kunnat gå så långt tillbaka i tiden, menjag har studerat protokollen från riksdagsdebatterna i högskolefrågorna åren1969 och 1975. De två biträdande professorer, som var ledamöter avdenna kammare, höll sig visligen borta från deballen. När vi nu är så lyckligaalt ha ett stort anlal verkligt sakkunniga personer här i kammaren skullekanhända även jag - med min begränsade erfarenhet - ha avstått från atl la lillorda . Men, herr talman, en av de obestridliga fördelarna med all ha sinframlid bakom sig är att man kan säga vad man länker utan alt behöva länka påvad man säger. Denproposition vi nu behandlar var, medicinskt sett, en förtidsbörd, organisatoriskt,budgelmässigl och med avseende på lagtexten. Utskottets energiska ochlidskrävande upplivningsåtgärder på detta ofullgångna , under en växlingmellan desperation och munterhet, har emellertid gjort att vi kanbevittna ell nöddop. Lål mig få lyckönska de tre andans män som bragt deldärhän, herrar , och , och kanske alldelessärskill . Den fromhel han ådagalagt slår i en viss kontrastlill hans hurtiga uttalanden men kan förmodligen förklaras, omman besinnar att han ägnade sin tid vid ål studier av den svenskapietismens historia. Dessa tre teologers bemödanden skulle möjligen ändå havarit förgäves, om inie utbildningsutskottets vice ordförande, iSlaffanslorp, varit dem behjälplig. Den hederstitel - ljusels bonde - somtillades en av hans nabor från ett gånget sekel, i Skumparp, kannu med rälta komma honom lill del. Dendjupare insikt i statskonstens mysterier, som jag sökt förvärva genom altuppmärksamt lyssna just till i Slaffanslorp, har fört mina tankarlill en annan förgrundsfigur i del parti företräder, nämligen . Det har om honom sagts all han i sin prövning av politiska förslagbrukade fråga sig: "Hur skulle det här te sig på min gård?" Del ärockså den ulgångspunkl jag har haft, när jag granskal regeringens proposition1976/77:59: Hur kommer den alt drabba de universilel, de fakulteter och deinstitutioner som Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. jag under årens loppblivit förtrogen med? Lålmig emellertid böria med att säga, som jag också gjort i min motion1976/77:1366, att del således inte är högskolebegreppets utvidgning till nyaämnesområden eller nya orter i landel eller nya grupper av sluderande sombekymrat mig utan de - enligl min mening sakligt omotiverade, i sammanhangelonödiga och lill sina effekter skadliga - ingrepp i den nuvarandeuniversitetsorganisationen som man i förbifarten hakat på "reformen". Intehellei- har jag förmått della i de sinnesrörelser, som inom utskottet förefallitkunna uppväckas av poängberäkningar, linjeorganisation och enstaka kurser, ochsom för mig närmast lett sig som skolastiska övningar vid ett medeltidakyrkomöte. Det är för mig naluriigt att den anknylning mellan folkskola ochläroverk som genomfördes , genom skolreform - medvilken jag känner stark frändskap - nu fullföljs genom enfriare lillgång lill en högre utbildning på ve tenskaplig grund för dem som i sitl liv känner ett behov av, eller en längtan efter, sådana möjligheter, och jag kan inte fatta att en så klar och enkel sak skall kräva så mycket hårklyverier. Vad jag nu berört - ochvad en stor del av denna "reform" avser - gäller konsumenlsidan,för att tala dagens organisaiionstekniska ädel- språk. Om man begagnar den terminologin - vilkel jag i och för sig ogärna gör - har vi atl göra med produktion, distribution och konsumtion av kultur och utbildning. Därvidlag har man varil så fascinerad av dis tributionsledet all man alldeles försummat att länka på produklionen och producenterna. Det finns nalurliglvis de som menar att produkterna kan importeras ulifrån och efter ompaketering och s-märkning tillhan dahållas konsumenterna genom administrativa mellanhänder, regionalt och lokalt Det är en föreställning som jag inle kan dela. Om en utbildning skall bygga påvetenskaplig grund, som det står i proposilionen, måste detla också betydanågol. "Vetenskap" belyder egen forskning - pågående, engageradforskning, med problem hämtade ur ämnesområdet och resultat återfördatill,ämnesområdet Det är för mig självklart att forskning och undervisningmåste gå hand i hand: undervisningen måste vara levande, lärarna måste hållasig levande genom atl omges av vetgiriga elever, eleverna hållas levande genominspiration från lärare i kontakt med liden och framtiden. Därför är, enliglmitt säll alt se, hela den konstruktion som högskolelagen uppmuntrar tillabsurd: alla akademiska lärare skall ha möjlighet att bedriva forskning, någonstrikt separation av grundutbildning och forskning skall icke göras,rekryleringen av institutionerna och de framtida forskarna och lärarna måste juske genom naturlig samvaro mellan lärare och elever. Institutionerna och de avdem uppbyggda fakulteterna måste vara, som de i historisk tid varit, levandearbetsenheter, förvaltare av en samlad kunskap och grogrunder för ny kunskapoch ny förslåelse. Men vad möter oss här i slället? ritade uppifrån och intenedifrån, en övertro pä styrelser och sammanträden - som om någonsin någontingnytt skapades där - en byråkratisering, vars cancerösa tillväxt har beskrivit i sin motion, ett skjutande i bakgrunden av deverkligt skapande krafterna, som givit verksamheten dess innehåll, eninmarsch av organisationsbyråkrater som utövare av del ställföreträdandetyckandel -vi har på Serafimerlasaretlel blivit offer för detta atl"organisationens" representanter går tvärtemot meningen hos dem somde själva sall sig att företräda - kort sagl: universiteten skall ockuperas ochavväpnas, de sisla resterna av deras självständighet och självstyrelse skallavlägsnas. "Delreformförslag som är under debatt är i hög grad en produkt om inle avblåögda och klåfingriga reformatorer så dock av valhänta ochverklighetsfrämmande administratörer." Så karakteriserade åtla år sedan den närmast föregående stora högskolereformen, PUKAS.Omdömet - som visade sig rikligl - kan i lika hög grad drabba den produkt vi nuhar framför oss, som också den har varit i socialdemokratins säck innan den nukommit i påse. Min nulidshistoriska forskning har även sträckt sigtill protokoll för . Då talade både varmt för sambandet mellan forskning och undervisning (och sadedärtill många andra kloka ting). gav också ullryck för sin "oroför reformer på universitets- och högskoleområdet, som bara sysslar med ytligaorganisatoriska ting, därför alt dessa organisatoriska förändringar kan på etträtt allvariigt sätl påverka väsentligare funktioner hos universiteten. Användicke dessa byråkratiska mallar för au skapa enhetlighet och likriktning! Låluniversitet och högskolor bevara sin särart och sina traditioner! Inskränk inleden fria forskningen och den fria debatten!" I detta anförande instämdebl. a. och fröken . Ochändå är vi nu där. I en lid då del går en våg av sanningsförakt, oredlighet ochcharlataneri över väriden, och då här hemma fegheten ingår allians medokunnigheten och lätrian, hade vi behövt en bättre högskolereform än denna, enreform som sell mera lill innehållei än lill formen och som i sin uibyggnad avdistributionskedjorna inie tagit produklionen för given - för del är den inte!- ulan med insikt och omsorg skapal gynnsamma betingelser också för denna. Enärad ledamot av denna kammare har förklarat att syftet med "reformen"är att "la ifrån professorerna makten". Jag har tillåtit mig all imin motion förklara alt reformen i så fall är förfelad, emedan professorerna -i motsats till en del politiker - inle är särskill inlresserade av makt,däremol av uppskattning och erkännande från dem som begriper vad de sysslarmed. Professorerna har i själva verkel ett ansvar för det ämnesområde, somblivit dem anförtrott av regeringen. Ansvar och inflytande går hand i hand.Ulan inflytande kan man varken bära eller känna ansvar. En högskolereform som systematisktsäiter de för verk- Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. samhelens innehållansvariga ur spel kan inte gärna vara en bra reform, månghundraårigtkollegialt och demokratiskt styrelsesätt ersätts nu av en okändmaktkoncentration till vad som kan komma all ulvecklas till ett anlal små ochokontrollerbara kamarillor. Omjag väljer det Bramslorpska perspektivet, betyder "reformen" alt enprofessor vid , från att ha lett sin institution och varilmedlem av en kollegial församling, fakulteten, som i sin tur utsettförberedande och verkställande organ i form av fakultetsnämnd, utbildningsnämndoch konsistorium, nu i slället blir underställd regionsstyrelse,högskolestyrelse, linjenämnd, en fakultelsnämnd, visseriigen till viss del valdav ett fakulteiskollegium på 275 personer, men inle ansvarig inför della, ochslutligen en institutionsstyrelse, och alla dessa kan på skilda säll hämma dennaturiiga och spontana aktiviteten, fördröja utvecklingen och beröva envarhans personliga initiativ och ansvar. Redan nu har det uppenbarligen vid andrafakulteter varit svårl alt förmå en del professorer alt som prefekter ta ansvarför ledningen av sina institutioner. En universiteisrektor har i dagarnastigit av. Fler kan det bli. Del förriänar nämnas - med anledning av vadulbildningsminislern yttrade i frågan - all vederbörande interimistiskahögskoleslyrelse redan beslutat icke tillåta ett rektorsval på hävdvunnet sätlutan själv avser all lämna förslag till regeringen. Underden mansålder jag kan överblicka har de kliniska institutionscheferna inom demedicinska fakulteterna engageral sig allt starkare i viktiga samhälleligafrågor. Jag är rädd atl denna "reform" kommer alt markera slutel påen sådan ulveckling. Begränsningen av professorernas ansvarsområde tillforskningen, i förening med främlingskapet och van-maktskänslcin inför de påvarandra staplade adminislraliva organen, kommer för många av oss att görareträtten in i elfenbenstornet ofrånkomlig. Vem som förlorar mesl därpå,samhället eller vi själva, får framliden utvisa. Mankansike vill säga, att jag som akademisk lärare har personliga inlressen anförsvara. Så är del inle. Min egen lid är snarl ute, med eller ulanhögskolelag. Jag lalar här för näsla generation av lärare och den därpåföljande, som är dagens och morgondagens studenter. Förett år sedan fattade kammaren beslut om en medbestämmandelag, som skullebefästa de anställdas rättigheter på sina arbetsplatser. Men har någon besväratsig med atl la hänsyn lill vad både lärare och studenter vid våra universilelgivit uttryck ål i denna deras väsentligaste arbels-livsfråga? Nej, del har manpå det hela tagel inie - även om jag gärna gör en honnör föruibildningsminislerns goda vilja. Del är leknokraternas och ombudsmännensreform och elt eldorado för alla som älskar sammanträden. Det är med allsannolikhet lill sammanträdesarvoden och administration som den ekonomiska"förstärkningen av basresurserna" nu kommer alt gä. Manskall nog inle bli alllför förvånad, om uppslutningen kring det prakliskagenomförandel av "reformen" inte på alla händer blir helhjär- Detta är myckel allbeklaga, ty om man hade velat lyssna på studenter och lärare, skulle man medgod vilja ha kunnat göra en bra reform, som alla hade varit beredda all solidariserasig med och förverkliga lill innehållet och inte bara, tvångsvis, lillformerna. Denvaktslagning kring den högre undervisningens och forskningens ideal, som nuförenar studenter och lärare i vårt land, på ett sätt som man kanske får gålillbaka till tider av andlig och politisk ofrihet ule i för alt flnnaen motsvarighet lill, förblir visseriigen en värdefull tillgång även under denlid som kommer. Men den är tyvärr inle en följd av, utan en protest mol"högskolereformen". Man kan nalurliglvis förebrå mig all jag i detta anförande inte gåttmer i närkamp med de många prakliska problem som högskoleproposilionen ochutskollsbelänkandel innehåller. Men av de över 20 yrkanden som jag i minhuvudmolion och ell par särmolioner fram-slälli har ulskollel avslyrkl allautom ett - och del senare får jag lacka i alldelessärskill mycket för. Behandlingen av de övriga bekräftar bara vad jag skrivit imoiionen 1366, nämligen all "en majoritet i mekaniskt kommer altfortsätta marschen in i den nya högskolan oberoende av protesterna från deberörda". Så är det, förstås. Detvore frestande all lill sisl läsa en dikt av , som heter Densaktmodige, och som jag inle hört någon deklamera mera kongenialt än herrSträng, i den gamla goda liden, på 1954. Jag skall inle la upp någontävlan med honom. Men, del må kanske föriåtas mig om jag i korthet hänvisartill kvarngubbens ord i dikten, där han lalar om del, "om vilkel man i sintystnad vet någol men om vilkel man finner det vara lönlöst all lala". Jag inledde detla anförande med en kort betraktelse över ell nöddop.Utöver det sagda skall jag inle hålla något griflelal över . Jagvill självfallet inle heller besvära kammarens ledamöler med någon volering ochhar följaktligen ingel yrkande. Del betyder inle all jag daglingar med minövertygelse, endast att en röst som inle kan bli lagd, åtminstone har blivithörd. Utbildning och forskning inom högskolan, m. m. Hen (): I den molion, nr 1401, som väckls av mig och ett antal medmotionärerfrån fyra partier företrädande , har vi inledningsvis uttalatvår lillfredsslällelse över tillkomsten av en ny högskoleenhel i , Jagbegagnar tillfället all ånyo undersiryka vår glädje häröver. Däremolkan jag inle annat än beklaga del förhållandevis snäva sätt på vilkelutbildningsutskottet behandlat de förslag som vi framlagt Innan jag något gårin på moiionen skulle jag emellertid vilja fästa uppmärksamheten på endetaljfråga som i lika mån berör alla de högskoleenheler som uppslårhuvudsakligen på basis av förutvarande lärarhögskolor. 1 samband medobligaloriefrågan görs i proposilionen på s. 110 elt kraftigt Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. understrykande av alt desluderande inom högskolan oberoende av obligatoriefrågans lösning ävenfortsättningsvis bör kunna påräkna samhälleliga ålaganden för bl, a,sluderandehälsovård. Detta är i och för sig ulmärki. Jag önskade emellertidfästa kammarens uppmärksamhel på att de sluderande vid lärarhögskolorna aldrigerhållit några anslag lill studerandesammanslulningar för della ändamål. Detär möjligt atl av de medel som föreslås ställda till UHÄ:s disposition för bl,a, engångsulgifter för högskoleförvaltning en viss fördelning av anslag försluderandehälsovård skulle kunna ske. På så vis skulle problemet kunna lösasför /78. I övrigl utgår jag ifrån all frågan beakias i sambandmed anslagsberäkningarna inför /79. Jagövergår sedan lill vissa av de frågor som väckls i moiionen 1401. Moiionärernahar inledningsvis yrkat alt högskolan måtte ges beteckningen Högskolan iDalarna. Del har känts angeläget atl redan genom namngivningen understryka delsamlade ansvar och det gemensamma iniresse man inom hela provinsen känner förhögskoleverksamheten. Jag vill betona all det inle är fråga om elt utslag avsnäv provinsialism i dålig bemärkelse. Det finns emellertid ingen annanhögskola som har ett så klart markerat och avgränsbari närområde för sinverksamhel som den vars talan jag här för, I likhel med mina medmotionärer trorjag all det skulle innebära en stimulans och ett incitament till vidareutvecklingom regeringen, när den fattar beslut i namnfrågan, tillgodosåg de önskemål förvilka vi motionsvägen har givit uttryck. Jag övergår till nästafråga. Utbildningsutskottetanser inle atl del finns någon anledning all,nu utöka antalelutbildningsplatser inom linjerna för klasslärarutbildning. Utskottet hänvisartill sitt föregående år gjorda slällningstagande, au man i övrigl anser allfrågor rörande förändring av klasslärarulbildningen bör anslå till dess attlärarulbildningsuiredningen, den s, k, LUT, framlagt sill betänkande. Viförordade i vår molion i princip ett motsatt tillvägagångssätt. Vi tänkte ossatt en viss försöksverksamhet i laboralorieskala skulle ha kunnat vara aviniresse just för utredningens fortsatta verksamhel. Nusynes del emellertid finnas en framkomlig väg, som inte slrider mol vare sigriksdagens lidigare ställningstaganden eller ulskotlels principiellauppfattning. slog fasl all utbyggnaden avhögskoleutbildningen i första hand borde avse annan utbildning än deniradilionella. Vägen går då framför alll över de enstaka kurserna och de lokalautbildningslinjerna. Del står också klarl au de sluderande som böriar medenslaka kurser skall ha möjlighel all bygga samman dessa lill en sammanhängandelokal utbildningslinje. Föredraganden betonar i den proposilion vi nubehandlar alt jusl genom systemet med enstaka kurser ett ulbildningsulbud skallkunna utbyggas som tillgodoser behovet av fortbildning och vidareutbildning hosde grupper som genom de nya behörighetsreglerna kan och vill studera vidhögskolan. Falun-Borlängeär inle endasl en utbyggnadsort i högskoleproposilio-nens mening. De tvåkommunerna är också sådana lill vilka vissa av de slatliga verken ar i färd medall utlokaliseras. Det har redan nu kommit att slå klarl all orler som tar emolfrån Slockholmsområdel ulfiyltade ämbetsverk måsle kunna erbjuda ett riktvarierat utbildningsutbud, I kommer det alt finnas utbildning avförskollärare och av fritidspedagoger. Dessa utbildningslinjer i all ära, meninom det pedagogiska utbildningsområdet förslår de inte för alt tillfredsställafrån olika håll framslällda önskemål. Vad man emellertid kan göra är all såsomen lokal ulbildningslinje, upplagd redan fr, o, m, budgelårel 1977/78 inomramen för lillgängliga anslag, påböria en pedagogisk uibildning. Den linjenkan då inle rubriceras med någon av de beleckningar som ålerfinns blanduppräkningen av de allmänna ulbildningslinjerna, men i sak kommer densuccessivi all kunna ge jusl den pedagogiski förnyade lärar-utbildning vi sommolionärer efteriysl, I sinom tid kommer då vissa behörighelsfrågor alt uppslå,men de torde, när kommer, knappast skapa några större problem. Jaghar således, herr talman, velal fästa kammarens uppmärksamhel på atl vi -därest uttryckliga hinder kommer att resas mol planerna -vid högskolan iDalarna ser möjligheter all genomföra den pedagogiska försöksverksamhet som vii vår molion förordal. Jag hoppas all man här vid ärendets fortsattabehandling icke kommer all finna anledning motsätta sig tankarna på en inomramen för givna anslag bedriven pedagogisk försöksverksamhet. Meddetla, herr lalman, har jag velal ulveckla lankegångarna i vår motion 1401, meni likhel med föregående lalare vill jag icke här ställa någol säryrkande, utanjag är beredd all rösla för ulskolieis hemslällan. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Mycket har sagls och mycket kommer också alt sägas omulbildningsutskollels belänkande nr 20, En socialdemokralisk reservation,nämligen nr 5, vill jag personligen framställa som mycket glädjande.