prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1410 av herrWerner m, fl, i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl votering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i belänkandel nr 20 punkten5.12 mom. 2 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinnernej har kammaren bifallit moiionen nr 1410 i molsvarande del. Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då fröken begärde rösträkningverkställdes volering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följanderesullal: Ja- 259 Nej - 14 M o m. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemsiällt Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels ulskolieis hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 1170 av herrSöderqvist m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemsiällt Mom. 1 - 6 Kammaren biföll vadulskollel i dessa momeni hemställt Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels ulskolieis hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill moiionen nr 1306 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa momeni hemställt. Kammaren biföll vadulskollel i dessa punkler hemställt M o m. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 8 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsuiskoiiets hemställan i betänkandet nr 20 punkten5.17 mom. I röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 8 av Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 144 Nej - 130 Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs på bifall till dels ulskotlels hemslällan, dels reservationen nr 9 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandel nr 20 punkten5.17 mom. 5 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 9 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha: röslal för ja-proposilionen. Då herrSundgren begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: Ja- 141 Nej - 133 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt Mom. 1 och 2 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservalionen nr 10 avherr Alemyr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i betänkandet nr 20 punklen5.20 mom. 1 och 2 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 10 av Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kamm.arens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes volering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Ja- 146 Nej - 130 M o m. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkler hemsiällt Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. §6 Anmäldes och bordlades 1976/77:145 om ändradetider för allmän fastighetstaxering §7 Anmäldes och bordlades 1976/77:39 med anledningav motioner rörande förhållandet mellan stat ochkyrka m. m. 1976/77:43 med anledning av molioner om en översyn av vallagen m.m. 1976/77:43 med anledningav molion om fastighetsbildningen m, m. 1976/77:32 med anledning av propositionen1976/77:69 om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissafall 1976/77:17 med anledning av proposilionen1976/77:100, såviti avser internationellt utvecklingssamarbete m, m, jämlemotioner 1976/77:12 med anledningav propositionen 1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel III tillstatsbudgeten för /77, såviti avser 1976/77:42 med anledning av propositionen1976/77:84 om vissa anslag ur kyrkofonden, m, m, 1976/77:23med anledning av propositionen 1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel IIItill statsbudgeten för /77,såviti avserkommunikationsdepartementels verksamhetsområde 1976/77:25 med anledning av motion omstärkelseindustrins fruktvatten och mejeriernas vassle 1976/77:26 med anledningav molioner om vallen- och luftvård, m, m. 1976/77:27 med anledning avpropositionen 1976/77:91 om stödåtgärder påfiskets område jämte molioner 1976/77:28 med anledning av proposilionen1976/77:94 om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m, m, jämte molion 1976/77:34 med anledning av regeringens skrivelse1976/77:78 med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelsesårsredovisning 1976/77:25 rned anledning av propositionen1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för budgetåret1976/77, såvitt propositionen hänvisats till arbetsmarknadsutskottet §8 Anmäldes och bordlades Molioner 1976/77:1615 av herrarHagel och Lövenborg 1976/77:1616 av herrar Hallenius och i Edsbro1976/77:1617 av hen m.fl. 1976/77:1618 av hen m.fi.1976/77:1619 av hen Åkerfeldt med anledning av proposilionen 1976/77:144 omhöjning av mervärdeskatten, m, m. §9 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1976/77:142 av () lill herr socialministern om rätt till retroaktivt sjukpenninglillägg: Huvuddelen av landets löntagare får sina lönerhöjda genom avtal mellan parterna pä arbetsmarknaden. Dentidpunkt då avtalen löper ut varierar mellan olika avtalsområden,Förhandlingsarbelei hinner i regel inle avslulas före dessa lidpunkler, vilkelleder lill all avtalen ofta får retroaktiv verkan. Detlaförhållande får konsekvenser för en rad socialpolitiska bidrag och ersättningarsom är relaterade till arbetstagarnas akluella inkomster och baseras på denlägre lönenivån lill dess löneförhandlingarna sluiförls. Vidlångl utdragna förhandlingar kan arbetstagarna gå miste om väsenlliga belopp,särskill vid längre lids sjukdom och föräldraledighet Problemethar fåll ökad aktualitet under de senasie åren till följd av att förmånernautvecklats, förbättrats och gjorts skattepliktiga och pensionsgrundande. Förstora grupper, sammanlagt ca 1,25 miljoner arbetstagare, ulgör frågan omretroaktiv kompensation inle något problem, eftersom de har avialsenlig rälllill sjuklön. Ungefärdubbelt så många löntagare, ca 2,5 miljoner, saknar denna räll lill relroakliversättning för inkomstbortfall vid sjukdom m. m. och riskerar dessutom all fåen för låg ATP-pension. Dellaupplevs med rälta som en stor orättvisa, och arbetstagarna kan ulan egenförskyllan gå miste om den kompensalion de enligt lag om allmän försäkring ärberättigade till. Fråganhar uppmärksammats i riksdagsmotioner, och krav på en lösning av frågan omretroaktiv sjukersättning efter retroaktivt verkande löneavtal har ocksåställts från fackligt håll, bl. a. från . Förutomsjuk- och föräldraförsäkringen berörs delpensioneringen av problemen medretroaktivt verkande lönehöjningar. Delpensionenulgår med belopp som i princip molsvarar av det inkomstbortfall somuppslår vid minskning av arbetstiden. Beslulel om delpensionens storiek grundarsig alltså på en inkomst som lill följd av avtalsförhandlingar kan komma altändras retroaktivt Riksförsäkringsverkethar till översänt ett ularbelalförslag om alt tillägg till bl. a. sjukpenning skall kunna betalas ul efleravtalsförhandlingar som resulterar i retroaktiva löneökningar. I promemorianpekar också verket på effekierna av retroaktiva löneökningar på delpensionersom fastställs under pågående avtalsrörelser och föreslår åtgärder somundanröjer olägenheterna. Molbakgrund av del anförda vill jag slälla följande fråga till herr socialministern: Avsersocialminisiern all framlägga proposition som innebär sjukpenni ngslillägg medrelroakliv verkan, och kommer förslagei med tanke på frågans ekonomiskabelydelse för en slor grupp arbetstagare att gälla den nu pågåendeavtalsrörelsen? 1976/77:143 av () lill herr justitieministern om viss ändring i fastigheisbildningslagen: I ett tidigare skede, speciellt ,uppodlades i värt land ett stort antal mindre jordbruk, s. k. torp. Defasligheter som på detla sätl bröts ul från själva stamfastighelen erhölldärvid vissa rättigheter, s. k. servitui, beslående av exempelvis virke förhusbyggnad, stängsel- och hässjevirke, grusläkt och mulbete. Under 1900-lalet inträddeen förändring av jordbruksutvecklingen. 10 protokoll 1976/77:121-122 uppodlingen av markavstannade och några nya fastigheter av typen torp bildades inle längre. Påmånga av torpen upphörde jordbruksdriften, en del var inle längre bebodda.Serviiulsfrågorna kom därmed också in i ell nytt läge. Ett belydande tryckförelåg också från de slora skogsbolagen, som ansåg all skogsserviiulen innebarolägenheier från skogsvärds- och rationaliseringssynpunkt. Motbakgrunden av denna ulveckling beslöt 1970 om en sådan ändring avfastigheisbildningslagen atl servitui kunde upphöra. Riksdagsbeslutet innebaren allmän avveckling av skogsfångsl- och be-tesservituten. Riksdagsbeslutetförutsatte naturiigtvis att vederiag skulle utgå till ser-vitulsinnehavarna.Redan i förarbetena lill ändringen av FBL varnade dock fiera remissinslanserför de svårigheter som skulle uppslå vid bestämmandet av dessa vederlag. Manvarnade t. o. m. för rältsosäkerhet Utvecklingensedan FBL trädde i krafl ger anledning lill oro! a. Vissastora skogsbolag begär nu fastighetsreglering för alt upphäva servitulen. b. Devederiag som utgått och som f n. erbjuds är utomor dentligt små. I vissa fall motsvarar den erbjudna ersättningen för ved brand endast förbrukning av eldningsolja enligt dagens priser. c. Trolsatl departementschefen i den proposition som ligger till grund för FBL förutsatte att vederlag också skulle kunna lämnas i form av skogsmark, har något sådant vederiag varken erbjudils eller utdömts. Ensådan tolkning av FBL kan inte ha varit lagstiftarnas innersta mening. Mångaav servilulsinnehavarna bor fortfarande pä sina fasligheter, åtskilliga driverockså jordbruk, åtskilliga har vedeldning. För dessa framstår indragningen avservitulsräiten som en konfiskering av en del av deras lagliga egendom,särskill som de nuvarande vederlagsreglerna ger små möjligheier till fullgodersättning. Moldenna bakgrund önskar jag lill herr justitieministern slälla följande frågor: Har justitieministernuppmärksammat de från rättssäkerhetssynpunkt otillfredsställande verkningarnaav fastighetsbildningslagen? Är regeringen beredd att vid enkommande översyn av fastigheisbildningslagen särskilt beakla derättssäkerhelsproblem som uppstått för innehavare av servitui? 197o/77:144 av frökenÖhrsvik (s) lill herr industriministern om målsättningen för stödet till denmanuella glasinduslrin: Denmanuella glasinduslrin har under de senasie åren haft slora ekonomiskasvårigheter. Samhälleligtslöd har därför ulgåll. tillsatte 1975 en arbetsgrupp meduppgifl atl kartlägga situationen och föreslå ytterligare åtgärder för attförbättra glasinduslrins läge. sitt förslag i februari1976, men propositionen om slöd till den 121 glasindustrin kom inte förrän och är ännu inle behandlad Fredaeen den i . begärdesKronabruken i konkurs, och 265 anslällda vars- _ lades om uppsägning. Kronabrukenbestår av glasbruken i , , och interpellationerÅseda. Glasbruket är på de flesta orterna den enda industrin. Motdenna bakgrund vill jag till herr industriministern slälla följande frågor: Vilkenmålsättning har regeringen när det gäller stödet till den manuellaglasinduslrin? Ämnar regeringen vidta särskilda åtgärder medanledning av den nu uppkomna situationen inom Kronabruken? 1976/77:145 av herrLövenborg (-) i\\\ fru utrikesministern om de poliliska förhållandena iBolivia, Regimen i är, som i så många andralatinamerikanska länder, fascistisk, en produkt av USA-imperialismens öppnaeller maskerade verksamhet på denna kontinent. av Boliviasbefolkning är indianer. Levnadsförhållandena för dem liksom för de ickeindianskaarbetarna och småbönderna är i allmänhet bedrövliga. Sedanmillen av mars pågår en föga uppmärksammad folkförfiyttning från tillBolivia. General regim har för avsikt att bereda plats i för 150000 vita kolonister från södra , kolonister som föredrar au emigreraframför att leva tillsammans i jämlikhet med de folk som i ,() och () reser sig mot de vitarasistregimerna. Genomden s. k. immigrationslagen skall fascistregim beredaimmigranterna en privilegierad ankomst. Enligt deklarationer av en talesman förregeringen i den katolska dagliga tidningen i den 9 januari1977 skall immigrationslagen bli "ett instrument för den nyabefolkningspolitik som landel skall följa". Arbetsprogrammet för 1977syftar, enligl samma deklarationer, till att "i första hand ökainflyttningen i landet av starka och betydande grupper av vita immigranter avtyskt och holländskt ursprung, specielll sådana som kommer från ,och ". Avsiklen är att kolonisera vidsträckta områdenoch att "dra nytta av den överföring av teknologi, erfarenheter ochkapital som dessa utvalda immigranter skulle föra med sig". Bänzersregering uppges vara den enda i som accepterat den massivaimmigrationsplanen. I kompensation får den en västtysk kredit motsvarande 150miljoner dollar förutom andra lyper av finansiell hjälp från internationellaorgan. De transporter som inleddes från med hjälp avvästtyska pengar är ell led i förre amerikanske utrikesministern plan för majoritetsstyre i , och . Del ärett cyniskt försök all exportera rasismen ochapartheidsyslemel till Lalinamerika. Mendet är knappast långsökt all dra slutsatsen att de alltmer isoleraderasistregimerna i södra både vill bevara aparlheidregimerna i ochSlärka sin internationella ställning genom att utveckla liknande regimer iLalinamerika. Imarsnumret av Diplomatique ger en amerikansk journalist, , en utförlig skildring av den aktivitet som regimen i Sydafrikautvecklat för att få lill slånd en sydatlantisk pakt (SATO) liknande dennordallanliska(NATO). Efter mililärrevollen i den 25 april 1974frågade man sig i NATO-krelsar om del inle var nödvändigt att "säkra"Sydallanlen på samma säll som man "säkrat" . Särskiltefter MPLA:s seger i blev della iniresse akut, men redan under1960-talet hade regeringen i arbetat aktivt för au utveckla sinahandelsförbindelser och andra förbindelser med nyckelländer i -, , , och - efler - även . Detär en ödets ironi all den sydafrikanska rasistregimen hade sin störstadiplomatiska framgång endast före mililärrevollen i den 25april 1974. Framgången bestod i alt dikalor somden försie latinamerikanske statschefen kom på officiellt besök i . Jaghar ingen möjlighel all analysera del nät av hemliga och öppna förbindelser somfinns mellan planerna på en sydatlantisk pakt och den systematiska exporten avvila rasisler lill . För mig är del lillräckligl atl veta hur detbolivianska folkel i sitt akluella förtryck med stor fruktan ser denförslärkning som fascislregimen i får genom denna immigration. Sverigehar på många säll, inle minst i FN, förvärvat ett högl anseende för sinainsalser i kampen mot apartheidsystemet. Denfråga jag med hänvisning till del anförda vill ställa till fru utrikesministernär följande: Harregeringen uppmärksammat den plan för en export av apartheid-regimen från södraAfrika lill som inleddes i åt och slrider inle denna export motde resolutioner som antagits och den verksamhet som sedan åtskilliga årbedrivs inom FN:s ram för atl isolera och eliminera aparlheidregim? §10 Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställls den 29april 1976/77:412 av herrTorwald (c) till herr arbetsmarknadsministern om ålgärder för ökad konkurrensmellan möbekransporiföreiag: Vidbohagsförflylining med AMS-bidrag lillämpas nu elt s. k. avrops-avtal somträffats mellan och . Bolagel ifråga lär vara bildal av fyra slörre möbekransporiföreiag, som på della sällsynes få monopol på dessa flyttningar. Anserarbetsmarknadsministern att det är acceptabelt atl flyttnings-företag på denflyttandes hemort på delta sätl berövas möjligheten alt konkurrera om häraktuella bohagsförflyttningar, eller övervägs några ålgärder för att skapabättre konkurrens om dessa transporter? 1976/77:413av () lill herr kommunikationsministern om informationenrörande trygghetslarm: tillhandahåller ett tekniskt ochvetenskapligt avancerat trygghetslarm som i första hand är avsett atl gagnaensamboende gamla, sjuka och handikappade. Som framhålls i en tidigare underdenna vårsession väckl och av behandlad motion har emellertid televerketinle marknadsfört produkten i den omfattning som är önskvärd med hänsyn till deäldres vårdproblem, som del alltmer ökade antalet äldre människor naturiigenmedför. Avserslalsrådel bidra lill sådana ålgärder att informationen om televerketstrygghetslarm på ett effektivi säll når ut till de primär- ochsekundärkommunala huvudmännen och till anhöriga till de människor som harsärskilda behov av irygghelsomsorger? 1976/77:414av () till herr socialministern om generösareriskprövningsregler i samband med grupplivförsäkringar: Enligt de regler som tillämpas avförsäkringsbolagen utesluts personer som lider av vanliga folksjukdomar somdiabetes, högl blodtryck eller äggvita från möjlighet all tecknagrupplivförsäkring, även om de är fulll arbetsföra och har sjukdomen underkontroll. Detta innebär att en sior befolkningsgrupp ställs utanför en vikligirygghetsinstitulion i vårl samhälle. Frågan borde kunna lösas i samarbelemellan samhällel och försäkringsbolagen. Är slalsrådel beredd alt ta initiativ för atl förmåförsäkringsbolagen alt tillämpa generösare riskprövningsregler i samband medgrupplivförsäkringar? 1976/77:415 av herrGranstedt (c) lill fru bostadsministern om åtgärder för all underlättaindividuell elmäining i flerfamiljshus: En ökad användning av individuell elmäining iflerfamiljshus förbättrar förutsättningarna för hushållens energisparande isådana hus. Införandet av individuell elmäining, ulan au varie hushåll tecknareget abonnemang, kräver dock elleverantörens lillsiånd. Erfarenhelen visar alllokala el-leveranlörer kan göra belydande svårigheler och kanske i vissa fallför- hindra alt individuellelmäining införs. beredd att medverka lill tillkomsten av sådana lagregler att elleverantörerinte kan försvåra eller förhindra införandet av individuell elmäining iflerfamiljshus? 1976/77:416av {fp) till herr budgelminislern om riänsletidsberäkningen vidtillsättning av statliga riänster: I ett ärende om tillsättning av en riänst itullverket har det framkommit att verket i befordringsärenden har en praxis sominnebär att den lid som en sökande varit riänstledig för vård av minderårigtbarn inle får tillgodoräknas som riänstetid. Anser statsrådet alt deltaär en riktig personalpolitik för statsverket? Ominte, är statsrådet beredd att ta något initiativ så alt alla statsmyndigheteruppmärksammas på hur riänsletidsberäkningen i liknande fall bör ske? §11 Kammaren åtskildes kl, 16.08