prot · G00940 · 1976-12-31 00:00:00 — Sverigeblev del lilla landet i norr som av de stora industrinationerna på kontinententilldelades rollen som råvaruleverantör - färdigprodukterna skulle dessaländer själva framställa. Menvarför skall förhållandena i stort sett vara likadana nu som lidigare på detlaområde? Svaret är egentligen lätt atl hitta. Skogsbolagen gjorde stora vinsterpå sin export av råvara och halvfabrikat, och vissa tider svaradeskogsindustrin för närmare hälften av valutainkomster. Den då sittanderegeringen tycktes vara nöjd med detta förhållande. Detförekom ingen egentlig träkemisk forskning med inriktning på ätt ur skogen sområvara få fram nya produkler och därmed nya sysselsättningstillfällen. Iriksdagen har del endast varil kommunisterna som i motioner årefter år återkommit och aktualiserat denna fråga. Tillslut, herr industriminister, måste jag lill de övriga frågorna jag ställtbegära elt förtydligande om vad industriministern egentligen menar med"vidareförädling". Är del exempelvis all SCA skall framställa sinaansiktsserveller i ? De importeras nu som bekant från , gjordaav massan från och men framställda på SCA:s fabriker iTyskland. Är det della induslriminislern menar med vidareförädling? Ochvarför skall denna vidareförädling enligt industriministerns svar endast ske"t. v."? Menar industriministern att så snart del anses altskogsråvaran täcker behovet, skall produktionen av råvaror och halvfabrikatsärskilt uppmuntras? Någon uppgift om all den iräkemiska forskningen inomskogsnäringen skall ges förtursrätt eller särskilt uppmuntras nämner inleindustriministern i sill svar. Enligt mitt förmenande är del den viktigaste ochavgörande frågan i detta sammanhang. Jag skulle gärna vilja ha svar på de frågor jag ställt -ellerförtydliganden, om industrtministern anser det vara en bättre formulering. i skall få svar på alla de här detaljspörsmåleni del näringspolitiska program för skogsnäringen som regeringen har aviserattill 1978. HerrLorentzon säger att den gamla regeringen har lovat ett program . Delär kanske ell underhandslöfte som jag inte känner till, men jag vill nämna atti samband med skogsbranschrådets arbete har den gamla regeringen aviserat ettnäringspolitiskt program till början av 1978. Vi tänker hålla den tidtabellen,även om det kommer alt bli ett näringspolitiskt program med ett annat innehåll- mera framåtsyflande och mera progressivt, föreställer jag mig. Delär ganska självklart att utformningen av ett framlida kontroll-syslem måste skemot bakgrund av de allmänna näringspolitiska och skogspolitiska avgöranden somskall träffas i del näringspolitiska programmet för skogsnäringen. Det voreorätt mot de män som med ambition att göra en ordentlig och rejäl genomgång avskogspolitiken arbeiar i uiredningarna, om vi skulle föregripa detlaomfattande arbete och redan nu binda upp de kontrollformer som skall gälla från1978. Det är dessutom så, , att vi har anledning att här lyssnapå både fackföreningsrörelsens och branschorganisationernas analys av dessafrågor i ett längre perspektiv. Därför måste utformningen av del framlidakontrollsystemet, ransoneringssystemet eller vad man nu skall kalla del, anståtills perspektivet har klarnat i hela sin vidd. Tillsist ber jag, , alt få proteslera mot omdömet att är ettunderutvecklat land när det gäller skogsbruk och skogsindustri. I självaverket ligger mycket långl framme internationellt sett när det gälleratt analysera den tillgängliga skogsråvaran och dra upp riktlinjer för hur manpå ett ekologiskt och förnuftsmässigl riktigt säll skall utnyttja dennaväsentliga naturtillgång. HerrLORENTZON i (vpk): Industriministern säger alt man har anledning alt lyssna påfackföreningsrörelsen här i landet. är del så atl fackföreningsrörelsengivit uttryck för en bestämd uppfattning i de frågor vi här debatterar.Fackliga förbund som skogs-, ,SIF och SALF har i kraftiga ordalag vänt sig mol skogsindustrinsutbyggnadsplaner. Man har inget förtroende alls för skogsbolagen. Man vetnämligen av erfarenhet hur de uppträder. För att trygga sysselsättningen ochden regionala balansen måste det, menar dessa fackförbund, till en verkligstatlig styrning och kontroll av virkesförbrukningen och utbyggnaden. Pappershar vid två olika kongresser och LO har krävt envidareförädling av skogsråvaran och ett slut på den omfattande exporten avråvara och halvfabrikat. Detär känt för forskare, inte bara i utan också i utlandet, att svenskskogsnäring när det gäller förädling av skogen som råvara är efterbliven - manligger långt efter vissa andra länder. Detta har framförts i olika sammanhang.Svensk Papperstidning har haft flera artiklar i den frågan. TidningenSkogsindustriarbelaren/har också behandlat den gång på gång . Detär ingen hemlighet, herr industriminister, att vi exporterar råvara ochhalvfabrikat i belydligt större utsträckning än vissa andra länder somexporterar varor från skogsindustrin. Det Irodde jag också industriministernkände lill. Det är ändå ett faktum - som med sin förankring i Ådalenborde känna lill! - att relativt sett är världens största exportör avskogsprodukter. Del är självklart att detta också påverkar den förädlingsgradvi har här i landet. Även relationerna med vår omvärld är beslämmande förvilken förädlingsgrad vi har. Jagvet inte vilka kontakter har i fackföreningsrörelsen, men demåste vara betänkligt svaga, om jag fattade sista yttranderätt. Såväl branschen som fackets ledande företrädare i skogsbranschrådetsanktionerade nämligen den handlingslinje beträffande detnäringspolitiska programmet som jag här har skisserat. Del har alltså en eniguppbackning från hela skogsbranschen. i (vpk): Industriministern säger all är elt av de större exportländernapå skogsindustrins område. Det kan i och för sig stämma. Men lål mig cilera vadLennart Slockman i Svenska träforskningsin-stituiet säger i . Han skriver atl av de sex större massa- och pappersproducerandeländerna i världen - , , , , och -ligger lägst då det gäller massansvidareförädling till papper. Vad beträffar sågade trävaror säger sammeförfattare: "Ungefär två Iredjedelar av den svenska pro-duktionen avsågade varor exporteras oförädlade lill utlandet." Detta är ju verklighet.Det är fakta att ta på, herr industriminister. Så dåligt ligger det till igamla ! har fortfarande den koloniala prägeln. Defrågor jag ställde i interpellationen - visserligen sammanfattade i fyra ord,men ändå fyra frågor - har jag inte fått svar på, och jag svävar fortfarande iovisshet om vilken skogspolitik son-i den nuvarande regeringen representerar.Centerpartiet har varit synnerligen månt om att inom regeringen lägga beslag påde frågor som har med svensk skogspolitik alt göra, och det är i och för sigen framgång. Inom har man ju elt särskilt intresse för denkooperativa skogsindustrin, och jag har större förtroende för den än förexempelvis SCA. Känt är hur SCA behandlade en bygd som , och så tror jagfaktiskt inle att NCB skulle ha handlat. Mendärför är jag inle helt nöjd med det svar som jag har fåll. Del ger nämligeninget svar på frågan: Vad är regeringens skogspolitik? Omplanerad utbyggnad inom skogsindustrin Överläggningenvar härmed sluiad. § 6 Om planeradutbyggnad inom skogsindustrin Frubostadsminislern erhöll ordet för atl besvara i (s)anmälda interpellation, 1976/77:32, och anförde: 1. om regeringen kommer att avhända sig detstyrinstrument som 136 a S byggnadslagen utgör och låta industrin själv, utaninblandning av samhället och de anställda, få lägga sina utbyggnader där detbäst passar den och 2. vilka konsekvenser detta får för skogspolitiken,för de anställda i skogsindustrin och skogsbruket. Jagvill först sammanfattningsvis redovisa de ansökningar om utvidgningar avskogsindustrin som f n. prövas av regeringen enligt 136 a S byggnadslagen. Detär fråga om dels sådana utbyggnader som redan var påbörjade när de nyabestämmelserna om prövningsplikt för vissa utvidgningar av skogsindustriträdde i kraft , dels planerade utbyggnader som inte harpåbörjats. För de förra skall regeringen lägga fast en tillåten förbrukning avträfiberråvara som medger ett rimligt utnyttjande av redan gjorda ellerpåbörjade investeringar. Enligt ansökningshandlingarna svararproduktionskapaciteten hos dessa s. k. övergångsfall mot en ökad årligförbrukning av träfiberråvara om iförhållande lill den högsta årliga förbrukningen . Förde ansökta utbyggnader som inle ömplanerad utbyggnad inom skogsindustrin har påbörjats svarar densökta kapaciteten mol en ökad årlig förbrukning av . har tillstånd givits enligt 136 a vjbyggnadslagen lill utbyggnader av kapaciteten inom skogsindustrin som svararn-iot en årlig förbrukning av . 1973års skogsutredning har i elt delbetänkande som lades fram i februari 1975beräknat att förbrukningen av rundvirke var . Den totala avverkningen beräknades , vilket enligt utredningen klart överstiger den årligatillväxten i skogen. Utredningen konstaterar mot denna bakgrund all den svenskaskogsindustrins råvarubehov nått en sådan nivå att vir-keslillgången har bliviten klart begränsande faktor för skogsindustrin. Motdenna bakgrund är det enligt regeringen uppenbart att det behövs en samladbedömning av skogsindustrins fortsatta utbyggnad. Detla är angeläget inte minstför atl undvika en i förhållande lill våra råvarutillgångar alltför kraftigexpansion av skogsindustrin som kan medföra belydande strukturförändringar ochproblem för sysselsättningen på vissa orter och i vissa regioner. Föratt få bällre underlag för ställningstaganden lill den lämpligainriktningen och utvecklingen av skogsnäringen har regeringen, soni industriministernnyss har redovisat, för avsikt att fullfölja pågående utredningsarbete påskogsområdet. Innanställning har tagits lill skogspolitiken och skogsnäringens utveckling i stortfinns del inle anledning all ändra bestänimelserna i 136 a § byggnadslagen ivad avser prövning av skogsindustrins utbyggnadsplaner, lavvaktan på ettnäringspolitiskt program för skogsnäringen måste en fortsatt restriktivitettillämpas i fråga on-i tillstånd till råvarukrävande kapacitetsökningar inomskogsindustrin. i (s): Jag lackar fru bostadsministern för svaret på min interpellation. Anledningentill interpellationen är all jordbruksministern i en tidningsintervju sagt atthan anser att regleringen av skogsindustrins utbyggnad skall minska tillförmån för ett frivilligt samarbete mellan skogs-förelagen och altindustriministern vid ett flertal tillfällen sagt att ansvaret försysselsättningen i högre grad än skall åvila det enskilda förelaget. Dessauttalanden har självfallet skapat stor oro bland de anställda och de fackligaorganisationerna. Den slutsats de har dragit - och den är verkligen förståelig- är att näringspolitiken skulle utformas så, att industrin utan samhälletsoch de anställdas inflytande skulle få styra och ställa efter egetgottfinnande. Avbostadsministerns svar drar jag den slutsatsen att vi är överens om bakgrundenlill problemen. Förverkligas industrins nuvarande planer innebär detla ensammanlagd virkesförbrukning på drygt 105 miljoner skogskubikmeter vid fulltkapacilelsulnyttjande. Tillväxten i våra skogar är dock endast knappt 70miljoner skogskubikmeter. Visynes också vara överens om all en så stor skillnad mellan tillgång ochefterfrågan på virkesråvara kan komma att innebära en mycket snabbstrukturomvandling. Deanställda inom skogsindustrin har tvingats uppleva en snabbstrukturrationalisering. Den har orsakats av en stark internationellkonkurrens. Bland de fackliga organisationerna är man väl medveten om attstrukturförändringarna måste fortsätta om vi skall bibehålla vår internationellakonkurrenskraft. Defackliga organisationerna säger emellertid blankt nej till att den inhemskakonkurrensen om virkesråvaran skall tillåtas att drastiskt öka takten istrukturomvandlingen. Enligtmin och de fackliga organisationernas mening måste det ankomma på regeringenalt ansvara för att strukturomvandlingen inom skogsindustrin sker så attsysselsällning och regional balans tryggas. Delta ansvar måste åvilaregeringen, vare sig förändringen föranleds av internationell konkurrens ellerav konkurrens om den inhemska virkesråvaran. Detta kan, som vi ser det, skeendast genom en statlig kontroll och styrning av virkesförbrukningen och genomen statlig övervakning och reglering av utbyggnaden inom skogsindustrin. Ibostadsministerns svar noterar jag med tillfredsställelse att regeringen kommerall fullfölja pågående utredningsarbete och inle ämnar ändra de bestämmelsersom finns i 136 a S byggnadslagen i vad avser prövning av skogsindustrinsutbyggnadsplaner samt avser alt vara restriktiv i fråga om tillstånd tillråvarukrävande kapacitetsökningar inom skogsindustrin. .Men två förtydligandenär väl ändå på sin plats: Enligt bosladsministern skall fortsattrestriktivitet tillämpas i fråga om tillstånd till råvarukrävandekapacitetsökningar. Vilka kriterier skall företagen uppfylla för att regeringentrots denna restriktiva hållning skall kunna ge tillstånd? Enligt bostadsministern är det regeringens meningatt det behövs en samlad bedömning av skogsindustrins fortsatta utbyggnad. Sålångl är vi överens. Men är då bostadsministern också överens med mig och defackliga organisationerna om att ansvaret för denna samlade bedömning måsteåvila regeringen ensam? Kan jag alltså tolka bostadsministerns svar så, altregeringen inle längre har för avsikt, som jordbruksministern tidigare varitinne på, att minska sitt eget ansvar för skogsindustrins strukturomvandlinglill förmån för ett frivilligt samarbete mellan skogsföretagen? Om planerad utbyggnad inom skogsindustrin i (s): Med anledning av i inlägg finns del skäl att någotberöra bakgrunden till det beslut som har fattat när det gäller 136 aS byggnadslagen. lade densocialdemokratiska regeringen fram en propo- Omplanerad utbyggnad inom skogsindustrin sition, innebärande allregeringen skulle få möjligheter att bedöma och avgöra den omfattande utbyggnadsom krävdes från olika håll inom skogsindustrin. Vid behandlingen i kammarenföriorade emellertid regeringen lottningen. Underallmänna motionstiden väcktes en motion med samma inriktning sompropositionen. När denna moiion behandlades godtog den inriktning somregeringen lidigare hade föreslagit. Detta skedde med den nuvarandebosiadsministerns benägna stöd, vilket man med stor tillfredsställelse månotera. Vadsom också är angeläget att notera - även berörde det - är atldenna inriktning nu har blivit den borgerliga regeringens inriktning. Det ärviktigt all få detta hell klariagt. Det är naturiigtvis tillfredsställande atlregeringen har kommit lill den insikten. De förslag som den socialdemokratiskaregeringen lade fram var helt riktiga och nödvändiga för all klara den närmasteutvecklingen. Det råder väl inga delade meningar om alt tillgången på råvara ärbegränsad och att vi därför måste vara restriktiva. Den prövning som skerskall fortsätta. Det råder inte heller några skilda uppfattningar om allregeringen här har huvudansvaret. Regeringen kan emellertid dela med sig avansvaret, t. ex. till de anställda. Men när utredningarna är klara och vi harett program kan vi naturligtvis finna andra vägar. Jagsäger atl vi måste vara restriktiva, men vi kan kanske ändå ge tillstånd. Närvi har gått igenom alla ansökningar som finns och samtliga remissvar från denremissomgång som pågår, är det möjligl och även troligt att några ansökningarkan bifallas. Vad som vid den svåra avvägningen måste väga tungt är faran förarbetslöshet, alltså sysselsättningssynpunkterna och de regionalpoliliskasynpunkterna. De olika departementen kommer gemensamt att bedöma dessa frågoroch handla därefter. HerrJONSSON i (s): Jag vill poängtera vad i sade. Jag har ocksåuppfattat bosladsministern så, atl vad som kommer all ske innebär eltfullföljande av den socialdemokratiska regeringens linje, något som jag ärmycket tillfredsställd med. Jag vill understryka vad-jag tidigare anfört, allvi ju är på väg in i en rätt ordentlig strukturomvandling, och vi måste dåkomma ihåg att del finns över lusen sågverk här i landel - det gäller sågar somär för avsalu. Många av dem är små, orationella och har dåliga arbetsmiljöer.Dessutom brottas massafabriker och pappersbruk med samma problem. Ensak som gör det svårl atl klara en omställning är alt skogspriserna fortsätteratt stiga i höjden. Del förhållandet är redan nu eu väldigt stort problem, och del kommeralt bli än värre, om förelagen tvingas all pris-konkurrera i en bristsituation. Påvissa orter - jag tänker speciellt på bruksorterna - är skogsindustriföretagenkanske den enda arbetsplatsen. Det är då hell nödvändigt med tanke påsysselsättningen att denna industri får leva kvar. Går inte det från struktursynpunkt,så måste man få fram ersättningsindustri eller på annal sätt lösasysselsättningsfrågan för de anställda. Somjag sade tidigare går det inte alt klara del här på något annat sätt än genomen statlig styrning, om inte strukturförändringarna skall gå för fort och skeokontrollerat. Regeringen ensam måste la del fulla ansvaret, och jag villbetona att bakom den bedömningen slår samtliga fackliga TCO- ochLO-organisationer. Skulle regeringen - trots försäkringar om motsatsen - gåemol det kravel, går den emot en samlad facklig rörelse. Jag tackar än en gång försvaret. Ominnebörden av uttalande i regeringsdeklara -tionen om samtal mellan och staten Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Om innebörden av uttalande i regeringsdeklarationen om samtal mellan och staten Herrkommunministern erhöll ordet för att besvara iRonneby (s) anmälda interpellation, 1976/77:35, och anförde: i har frågat mig om den närmare innebörden iregeringsförklaringens ord om all "Samtalen mellan ochstaten fullföljs". Med anledning härav vill jag åberopa följande ur detinledningsanförande som jag höll då jag sammanträffade meddeltagarna i stal-kyrka-överläggningarna: "Huvudfråganär hur vi nu skall forlsälla della vikliga arbete. Kan vi fortsätta somförut eller bör förutsättningarna ändras som en följd av regeringsskiftet? Jaghar noga tagit del av det arbetsmaterial som föreligger. Särskilt noga har jagstuderat vad som finns angivet om överläggningarnas förutsättningar och mål. Vidmin bedömning har jag lagt vikt vid all de kontroversiella religionsfrihetsresonemangeninle finns med i bilden. Tvärtom har del uttryckligen sagts ifrån, atl detinte skall vara fråga om fortsatta principdiskussioner. Jag vill uttala mintillfredsställelse med den uppläggningen. Jag viiriillägga all jag hellansluter mig till en jämställdhetsprincip av innebörd att de fria trossamfundenbör få arbetsvillkor som kan upplevas som likvärdiga med . Delhar över huvud taget stor betydelse för mig au arbeiei är inriktat på konkretating. har lidigare uttryckts så, att man fast och konkret skall pröva omman kan komma fram lill en lösning som haren konkret Ominnebörden av uttalande i regeringsdeklara -tionen om samtal mellan och staten Det anser jagvara en riklig uppläggning. Åtskilligt av mol-säliningarna i den lidigaredebatten berodde på olika tolkningar av vad principförslagen skulle innebära ipraktiken. Sådana oklarheter måste undvikas . Måletför överläggningarna har av staten och kyrkan gemensamt ansetts vara 'att nåfram till samlande lösningar som accepteras av dellagarna och av dem somdeltagarna företräder'. Det är ett rikligt mål. Jag vill tillägga att en störreförändring av ställning i samhället kräver en mycket breduppslutning. Beträffandeden vidare handläggningsgången har staten och kyrkan enats om att, omöverläggningarna leder fram lill samlande lösningar, regeringen skall, 'eftersedvanligt remissförfarande och förnyat samråd om resultatet avremissbehandlingen ger anledning därtill, lägga dessa lösningar till grund förförslag till och kyrkomötet'. Inte heller mol delta har jag någon invändning. Ämnetför överläggningarna har preciserats på följande sätt: 'Överläggningarna skallavse frågan om vilka möjligheler det finns atl förverkliga de grundläggandeprinciper som beredning har föreslagit med beaktande av de synpunktersom förts fram i remissyttrandena.' Avförarbetena har jag sett att orden om remissyttrandena tillagts på kyrkansbegäran. Både de grundläggande principerna i beredningens förslag ochsynpunkterna i remissyttrandena skall alltså vägas in i överläggningarna. Jaguppfattar lägel så, all det är fråga om en formulering som staten och kyrkanefter ingående överväganden lyckats komma fram lill som en gemensam grund föröverläggningar. Jag vill inte riva upp detla. Jaghar förstått atl myckel och värdefullt arbete har uträttats under dehittillsvarande överläggningarna. Jag har också fått uppfattningen att statenoch kyrkan på olika punkter kommii varandra närmare. Mol denna bakgrund har jagkommit fram till att jag inle vill försvåra arbetet med denna viktiga fråga genomall ändra förutsättningarna. Del måste vara ett gemensamt intresse altfullfölja arbelel så att man får se en samlad slutprodukt. Särskilt som måletalltjämt skall vara atl finna samlande lösningar anser jag det mindre givandeatt diskutera förutsättningar och formuleringar. Jaganser sålunda atl vi bör fortsätta det gemensamma arbetet med oförändradeförutsättningar och med oförändrat mål. Min ståndpunkt har jag, som allaförslår, förankrat i regeringen." Detla,herr talman, är ett direkicilat ur det anförande som jag höll ,och med det anser jag mig ha besvarat interpellation. i (s): Jag ber atlfå tacka kommun- och kyrkominislern för svaret på min fråga. Orsaken till alljag ställt frågan är naturligtvis det förhållandel atl regeringsdeklarationeninnehåller ell ytterst korifattal och intetsägande uttalande om denprincipiellt viktiga frågan om relationerna mellan samhälle och trossamfund.Regeringsdeklarationen nämner inie någonting alls om trossamfundens roll i delsvenska samhället utan anger endast att samtalen mellan ochstaten fullföljs. Minfråga var också betingad av alt de tre partier som bildar regering vid eninterpellationsdebalt här i kammaren visade upp att de i dennafråga företräder helt motsatta uppfattningar. Jag vill naturligtvis vela vilkaeller vilket av partierna som i sammanhållningens intresse var beredda alt geavkall på sin här deklarerade uppfattning. Jag finner nu avkyrkoministerns svar att det är och moderata samlingspartiet somlagt sig i frågan, eftersom jag utgår ifrån att kyrkoministerns svar härspeglar hela den nya regeringens uppfattning. Jag vill naturligtvis uttala mintillfredsställelse häröver. har företrätt en förnuftigoch demokratisk inställning i denna fråga. Del är bra att centerperiiet lagtbåde sitt nyaniagna kyrkopolitiska program och sin lidigare uppfattning i enannan regeringsledamots bekanta papperskorg. Jagskall inle irritera med att tala om brutna vallöften ulan istället uttrycka min glädje över att förulsätlningarna nu finns för att eltenhälligt beslut snart skall kunna fallas här i i enlighet medberedningens grundläggande principförslag. Jag gratulerar de nya trossamfundentill att bli fullvärdiga som företrädare för religiösa strömningar i vårtsamhälle, och jag gratulerar också och moderata samlingspartiettill den självövervinnelse del måste ha inneburit atl ge avkall på sin lidigareuppfattning. Verkligheten kräver ibland sina offer. 1elt sammanträde med stal-kyrka-delegalionen sägerstatsrådet att vi "fortsätter del gemensamma arbetet medoförändrade mål. Min ståndpunkt har jag, som alla förslär, förankrat iregeringen". Delär bra atl del förhåller sig så. Målet för överiäggningarna har jag utförligtredovisat här i kammaren . Den nuvarande utbildningsministern,, gav då på folkpartiels vägnar sin fulla anslutning till dendåvarande regeringens politik på detta område. Kyrkanoch staten har gemensamt formulerat målet för överläggningarna på följandesätt: "Överläggningarnaskall avse frågan om vilka möjligheler del finns all förverkliga degrundläggande principer som beredning har föreslagit med beaktande avde synpunkter som förts fram i remissyttrandena." Althänsyn skall tas lill de över 800 remissyttrandena är en självklarhet. Del voreoanständigt att inte göra del.