prot · G009122 · 1976-12-31 00:00:00 — Attflyktingar återvänt hem lill , och atl del bland dessa flyktingarfanns personer med militär bakgrund, har uppgells från olika källor. Del ärmöjligt alt den uppgiften är riktig, att en del av dem som deltar i stridernapå nalionella befrielsefronts sida utgörs av sådana flyktingar, men dellaär verkligen ingen invasion. Jagskall senare återkomma lill frågan om del folkliga motståndet mot Mobutus regimi , Jagkan heller inte acceplera att utrikesministern med upphöjd neutralitet talarom "del utländska slödel lill de stridande parterna". Den enda partsom verkligen fått och får slöd i alla tänkbara former är Mobutus korrumperademarionellregim. Talet om "de angripande styrkorna", dvs, alt är angripare, är en absurditet På samma sätt gjordeUSA-imperialislerna den vietnamesiska befrielserörelsen lill angripare iVietnam under en lång följd av år, 1min interpellation berörde jag den roll som marionett-presidentenMobulu spelade i den imperialistiska aggressionen mol för endast ettoch . Från invaderades av zairiska trupper undervita legoknektars befäl som reguljära trupper från trängdein söderifrån, från den sydafrikanska kolonin . Sydafrikanska trupperfanns också med i de förband som invaderade via . Det var ett välsamordnat angrepp för all beröva det angolanska folket den frihet och deloberoende som det kämpat så länge för och stod i begrepp all vinna. k. befrielserörelserna FNLA, under ledning av , som f ö. ärsvåger till Mobulu, och UNITA, under ledning av , riänade somskylt för den imperialistiska aggressionen. Det var då väl känt att båda dessas. k. befrielserörelser var organiserade och underhållna av CIA. Del faklum attde samarbetade med aparlheidregimen i var i och för sig tillräckligtför att de skulle avslöja sig och dra på sig hela det svarta och heladen civiliserade världens avsky. FolkrepublikenAngola, vars självständighet proklamerades , fick modernkrigsmateriel från och bistånd i form av trupper, läkare,ingenjörer och annan personal från . har inte förnekats. Men när deli vissa kretsar görs gällande alt den ena hjälpen är lika moliverad som denandra, all hjälpen till från och 1975-1976 kankvillas mol den hjälp som Mobulus regim i nu får i form av marockanskatrupper, transporterade till av franska plan, och i form avkrigsmateriel och annan materiel från , , . osv., såtiger Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i Omsvenska åtgärder mot utländsk inteiyen-tion i dessa kretsar med enfundamental skillnad. fick hjälp utifrån för atl försvara sinsjälvständighet mol invaderande reguljära trupper från norr och söder. Meningen har varit i stånd atl presentera ett enda bevis för alt Zaireskulle ha blivit invaderat av främmande trupper. T. o. m. president sade vid en presskonferens att hans regering inte hade -som han uttryckte del - "någol direkl bevis alls" för att kubanerskulle delta i striderna i . Krigeti , f d. , är samma sorts krig som i mot de franskakolonialarméerna 1945-1954 och mot flygvapen, flotta och markförband1964-1973. Mobutus marionettregim i är inle mera värd än Thieusmarionellregim i . trupper och annat bistånd ulifrån hade inteMobulu kunnat hålla sig kvar vid makten många veckor. Inte ens med trupper ochannal bistånd i slor skala frän imperialisterna kan han i längden hålla ståndmot det zairiska folkel. Erfarenheterna från borde vara talande nog. , , som leder det zairiska folkets befrielsekamp,har blivit mesl uppmärksammad för folkresningen i provinsen , somtidigare kallades Katanga. Men den är ingen provinsiell rörelse, och framförallt har den ingenting gemensamt med den marionellregim som den ökände MoiseTshombe upprällade i Katanga i börian av 1960-lalet och som syftade till atlavskilja den mineralrika provinsen från och behålla den som ett reservatför kopparbolagen och de andra multinationella exploatörerna av Kalangas enormanaturtillgångar. syftar till all röja undan Mobulus regim i helaZaire. Alla tillförliiliga uppgifier tyder på atl den har ett starkt folkligtstöd i alla provinser. Den förbereder sig på ell långl krig, förklarade dessordförande general i en intervju som återgavs av franska nyhetsbyrån . Han sade: "Lokalbefolkningen sätter allt sitt hopp lill FLNC,"Han sade vidare: "F, n, hjälper vi" - alltså lokalbefolkningen -"dem att skydda sig mol bombraider och försöker alt bygga upp en ekonomiså all folkel kan existera," Han förnekade all fronten har någrautländska militära rådgivare. Uppgifternaom antalet soldater i FLNC:s väpnade styrkor är motstridiga. Del högsia anlaljag sett anges är 4 000, Men om förhållandena i liknar förhållandena iandra länder, där befrielserörelser gått till väpnad kamp mot förtryckarna, ärde reguljära soldaterna endasl en liten del av dem som dellar i striderna, 1Vietnam fanns som bekant både reguljära trupper, regionala trupper ochgerillan. Den sistnämnda bestod av bönder, som skötte sill dagliga arbele päåkerfälten men skyddade sina byar och bislod de regionala och reguljäratrupperna med livsmedel, transporter, vägbyggen och upplysningarom fiendensoperationer, I har gerillan varil oavbrulel aktiv , Även omlandet är myckel vidsträckt och Mobulu upprätthåller en effektiv censur - f ö,det enda som är effektivt under hans regim - har tillräckligt sipprat ut föralt man skall veta atl FLNC:sväpnade styrkor har ett hängivet slöd hos slora delar av befolkningen. Detbör tilläggas all stora delar av Mobutus egen krigsmakt, som lär uppgå till ca40 000 man, betraktas som opålitliga för marionettregimen, I provinsen några förband gått över till FLNC, Det enda förband som Mobulu sägs lita påär fallskärmstrupperna, som han till varie pris vill ha kvar i som detenda pålitliga inhemska skydd han har, Iöver har folkel i vad som kallas varil utsatt för det meslbarbariska förtryck. När av 1896 organiseradeoch gjorde sig själv lill ordförande för vad som sä vackert kallades och civilisera centrala ochgjorde lill sin privala egendom inleddes ell kolonialvälde somöverträffade alla andra i fråga om hänsynslöshet och råhet. Det var först närBelgien inle längre kunde upprätthålla sitl kolonialvälde över som detbelgiska parlamentet beslutade erkänna landets självständighet,Palrice Lumumba bildade den första koalitionsregeringen.Det var vid den lid då imperialisterna ändå kunde räkna med en majoritel i FN,och FN utnyujades på del mest skändliga säll för att störta Palrice Lumumba, Ibörian av 1961 mördades denne store folkledare, och en ny kolonialregimupprättades. ärdel Mobutusom fungerar som imperialisternasmarionettpresidenl. Delär framför alll provinsen som intresserar de multinationella bolagen ochderas imperialistiska statliga redskap. är ell av jordens mestråvarurika områden med världens rikaste kopparfyn-dighei, stora tillgångar påzink, tenn, silver, kobolt och induslridiamanler. "Dennu aktuella konflikten har klarl visal att västvärlden i ell krislägefortsätter alt ge president så myckel slöd all han kan hälla sig kvarvid maklen, trots att hans politik lett till atl landel är totaltbankrutt", skrev i en korrespondens från i DagensNyheler . "Zairehar skulder i utlandet på ca , varav 2 200 miljoner lillamerikanska och andra västliga privatbanker. Det finns andra länder som ocksåhar slora utlandsskulder. Men skillnaden är alt i dagens läge inle harnågon som helst möjlighet all betala tillbaka lånen." Vidden tidpunkten hade emellertid Internalionella valutafonden räckt regimen enhjälpande hand. "Den hårt trängda Mobuiuregimen fick på måndagenefterlängtad finansiell hjälp frän , två lån påtotalt - 371 milj. ", rapporterade AP frånWashington . Deltaär naturligtvis en hjälp endasl för ögonblicket. Men är vikligaslefotfäste i . Och det är, som skrev i den korrespondens jagjusl citerat, "ingen diplomatisk hemlighet i atl del ärWashington och CIA som lill sist bestämmer Mobulus öde". Förre CIA-chefenLarry Devlin, som skall ha spelat en avgörande roll när Mobulu kom lill maklen1965, siller åter igen i , nu Omsvenska åtgärder mot utländsk inteiyen-tion i Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i som representant för enslor amerikansk enlreprenörfirma. rapporterar US.-lidskriftenNewsweek all CIA och dess franska molsvarighel SDECE i elt intimtsamarbete behandlar frågorna om . Detär ingen liten hjälp Mobulu får för au forlsälla kampen mol folkel i . Den8 april inledde den franske presidenten en luftbro lill provinsen , som iförsta omgången förde dit trupper om I 500 man, som snabbt sattes in i stridmot befrielserörelsen. skickade militär utrustning till ett värde av 13miljoner dollar. legoknektar rekryteras öppet i , och sannoliktockså i andra länder. Många franska officerare är pä plats. Premiärminister meddelade i börian av april alt 80 belgiska officerare var i Zaireoch "fungerade som instruktörer". och har säntmilitärer till , ackompanjerade av krigiska uttalanden från resp.statschefer. nationella befrielsefront sade i en kommuniké den 9 aprilatt 200 legoknektar frän befann sig i gruvstaden iShabaprovinsen och all det fanns planer på att transportera truppstyrkor på 20000 man från , och för att stolta upp den murkna zairiskaarmén. kommuniké meddelade nationella befrielsefronten atl denidentifierat franska soldater bland de stupade på Mobutus sida. FolkrepublikenKina har sänt 30 lon av "specielll bistånd" till Mobulu. Del är ocksåkänt alt tidigare stött och alkjämt slöder marionett-regimen i Zaire.Enligl en amerikansk tidningsuppgift har Mobulu accepterat - som det heler -"ell sydafrikanskt erbjudande om en inle offentliggjord mängd avfinansiell hjälp och drivmedel, som del är en allvariig brisH på i ". Denväpnade resningen i och i bl. a. provinserna är en intern konflikt i , men den har ullöst del av den kapitalistiska världens brandkårsresurser för att hålla en avAfrikas mest korrumperade och folkfientliga regimer vid makten. Den franskepresidentens möte i med ledarna för några av de tidigare franskakolonierna var ett försök atl få väriden alt tro att det finns ettslöd i för den aktuella interventionen i . Tematför konferensen var "Utveckling och säkerhei", men det blev ingendiskussion om ulveckling, endast om säkerhei och endasl om en speciell sortssäkerhet, nämligen säkerheten för imperialisternas marionettregimer. Heladenna intervention i interna affärer genomförs bakom en rökridå avpropaganda mot , Republiken och , Deimperialistiska megafonerna sprider också ut att Tyska demokraliska republikenoch portugisiska medborgare skulle vara invecklade i vad som äger rum iprovinsen , Del är som en uppspelning av den gamla skivan om ,nämligen all folkel inle skulle ha vare sig rätt eller förmåga alt på egen handrevoltera mot outhärdliga förhållanden ulan att det alltid skulle vara ettresullal av "intriger" och inblandning. Underliden kämpar folk för oberoende och fred och möjlighet att exploaterasitt lands väldiga rikedomar till förmån för det egna folket. Del är enskoningslös fiende man nu möter och som man möiie när drevKongo som ell prival företag, 1 flera lidningsrapporter nämns atl franska planbombat byar med napalm och fosforbomber. Ledande franska och amerikanskatidningar rapporterade om alt tre marockanska soldater dödat tvåbarn i , det ena , det andra två och ett halvt. Barnen hadetydligen brustit i gråt när soldaterna våldlog deras mor. Denna incidentinträffade i själva staden och rapporterades av utländskakorrespondenter som händelsevis var där. Man kan föreställa sig vad som händerule i byarna när marockanska, sudanesiska och andra ulländska trupper och vitalegoknektar drar fram utan risk för alt korrespondenter från andra länder kanbevittna och rapportera om deras framfart. Vadbör då vårt land göra i denna situation? Vårt land bör i denna situation klarlta slällning för det svarta räll till en utveckling till fria ochsjälvständiga slaler. Deklarationer som kännetecknas av till inlelförpliktigande neutralitet är inget annal än stöd åt fortsatt kolonialpolitik,ell stöd åt förtryck, sväll och armod. Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i Hen iSlockholm (s): Jag ber all få tacka fru utrikesministern för svaret. Jag ställde minfråga , då det från skilda håll i västväriden påstods attkubanska soldater deltog i striderna i och då detfransk-marockanska militäringripandet hade startat Min avsikl med frågan,utöver att få ytteriigare informationer om lägel av fru utrikesministern, varatt fästa regeringens uppmärksamhet på att lidigare reagerai motutländsk inblandning inom detta ömtåliga område av och att elt sådantprincipiellt avståndstagande även nu borde övervägas. Deinformationer om vad som hänt i , som vi har och sombekräftades i fru utrikesministerns svar, visar alt del inte finns några bevisför atl kubanska trupper ingått i de invaderande förbanden. Denna allvarligabeskyllning kommer från den högsta ledningen i , Från samma hållhärstammar också påståendena om au Sovjelunionen ligger bakom konflikten. Delframstår nu alltmer klarl alt dessa påståenden och rykten utsprills för attunderlätta för president all få militär hjälp i vad som av alll att dömaär börian till en inre väpnad konflikt. Många regeringar har också tagitpresident uppgifier för gott och ulloval miliiär hjälp till . säger fruutrikesministern i sitt svar: "Allerfarenhet visar att utländsk inblandning i detta slag av konflikter kan fåutomordentligt allvariiga konsekvenser. Särskilt beklagligt är det om vad somfrån börian är en nationell eller lokal konflikt utvecklas lill en situationdär stormakterna är direkt engagerade. Härtill kommer i detta fall desvåröverskådliga följder kriget kan få för utvecklingen Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i i hela centrala och södraAfrika," Jagdelar denna uppfattning men vill tillägga all inblandningen från en europeisk fd, kolonialmakt måste anses särskilt allvarlig och anmärkningsvärd. Denfranska militära inblandningen, även om den tillkom på begäran av presidentMobulu, kan lätt få sådana utomordentligt allvarliga konsekvenser som fruulrikesminislern varnar för. Det franska beslulel, motiverat bl, a, med attingen afrikansk stat skall behöva känna sig övergiven när den ser sin säkerhethotad, öppnar dessutom dörren för fortsatta militära ingripanden i , Delfranska ingripandel kan - vi vel det inle ännu - försvåra lösningen avkonflikten pä rent afrikansk bas, vilkel alla som önskar fred inom områdeisalsar på, Rykiesfloranom atl sovjetryska intressen står bakom aktion visar hurkänslig silualionen är och att det finns krafter som vill försöka dra in debåda supermakterna i de uppgörelser som pågår i södra , Fruutrikesministerns uppfallning om all del inte finns några tecken som lyder påatt supermakterna skulle vilja bli inblandade är säkerl hell korrekt. Del ärde krafter som sprider dessa falska påsiåenden och rykten som det gäller alt seupp med. De bör avslöjas därför alt man kan utgå ifrån alt motiven förryktesspridningen knappast är ägnade att gagna freden och stabiliteten i södraAfrika, Desoldater - i varie fall förmodligen de fiesta av dem - tillhörande lundastammensom kämpar i har riänat både den portugisiska krigsmaklen ochMPLA, kan naturligtvis inte ha varil främmande för attgendarmerna trängt in i sitt gamla hemland. Vilken hjälp styrkan kan ha fått iAngola känner vi inle till. Den zairiska arméns aktivitet i striderna mot MPLA,och hjälpen till MPLA:s fiender, kan ha påverkat utvecklingen. Förhållandel viddella gränsavsnitt mellan och har länge varit mycket instabiltBefolkningens sympatier har inte odelat varil på president sida. Jagtror alt del är klokt alt ha della i ålanke när man försöker bedöma denkommande utvecklingen i . De ensidiga och tillrättalagda informationer somutgått ifrån regeringen i har i varie fall inle svarat mot detverkliga lägel, och de bör även i fortsättningen las med en nypa salt. Hen (vpk): Jag ber altfå tacka fru utrikesministern för svaret. Denfråga jag ställt kvarstår dock - i svarel ges inga konkrela besked, omregeringen ämnar göra något uttalande eller vidta några konkreta åtgärder. Jagvill därför efteriysa det svarel ylleriigare en gång. Fruutrikesministern talade om 1960-talets händelser i och roll isamband med Kongokrisen, Jag vill anknyta någol till delta, I1960-taleis börian hade vi ett annal synsäll än nu på befrielserörelser ochmolsvarande både i och i väriden i övrigl, Sverigesroll i den s, k. Kongokrisen var föga hedrande. Vi slällde helt och hållet uppbakom och dess inlressen i Kongokrisen, Det var inte för inle somamerikanska transportplan hämtade den svenska FN-truppen på och flögden tvärs över och till Katanga, Viställde alltså upp bakom inlressen. roll vidullämningen av Palrice Lumumba var inle heller särskill ärofull. Det uppstod enkonflikt med FN:s civile chef på området, irländaren 0', som var emot denhär ullämningen. Den skedde emellertid ändå, och Lumumba blev - som alla vel -mördad av Moise Tshombe i Katanga, Sedandess har det hänt myckel i den svenska opinionen. Vi har fått en annaninställning lill och en helt annan syn på sådana här saker, och vi är , somväl är, något mer kritiska när sådana här saker inträffar. Vi ställer intelängre så helt och odelat upp på den västliga kapitalistiska stormaktens sida, Problemeli dag är exakl delsamma som det var då. Det gäller alltså råvarorna i Katangaeller , som den numera kallas. Det var belgiska och franskaintressen som låg bakom striderna 1960 och 1961, har en del av deekonomiska intressena övertagits av amerikanska intressenter i ,Dessa intressen känner nu sina positioner hotade, eftersom det har uppståttmotstånd mot Mobulus regim. Man vill säkra kontrollen över råvarorna i områdei. Utvecklingeni efter det att Mobulu trädde lill har, som här tidigareframhållits, varit mycket dålig för landel. Det är inte konstigt att det bliropposition och t. o. m. uppror mot en sådan regim. Massmediahar som vanligt gell en skildring av vad som hänt där nere som varit ganskadålig och som i många stycken varit rena sensationsskriverier med lösapåsiåenden som inle har kunnat verifieras. Mönstret är exakl detsamma som ibörian . De som befann sig i i vid dettillfället och som fick tillfälle att ta del av vad svenskatidningar hade skrivit kunde med häpnad konstatera atl skildringarna fögaöverensstämde med verkligheten. Del borde vara regeringens plikt i dettasammanhang att se till alt svenska folket får en så objektiv information sommöjligt om vad som verkligen pågår. Regeringensdeklaration - både i regeringsförklaringen och i utrikesdebatten av , efiersom man tydligt uttalat atl vi skall hjälpabefrielserörelserna i södra . I det här fallet är det ganska tydligt alldel finns en koppling mellan vad som tidigare hänl i och vad som nupågår. Den kopplingen visar att skulle kunna hotas av den uppladdningsom sker i södra med truppstyrkor och militär hjälp från skilda häll. Delskulle alltså vara önskvärt att den redogjorde för sin synpå dessa saker genom ell konkret uttalande, så att det står klart hurallvariigt man ser på problemel och att detta inte är någonling som Sverigeinte intresserar sig för. Vi bör klargöra var vi står i denna fråga och att viverkligen följer den med intresse. Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i 13 prolokoll 1976/77:121-122 Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i fortfarande ell besked, omregeringen länker göra någol ullalande eller inle. Jag villsvara på några av de frågor slällde. Hansade all jag hade lalal om en invasion i mill svar, men del vill jag beslämltillbakavisa. Om man läser innantill i mitt svar finner man att det står såhär: "Den8 mars inleddes en väpnad aktion i sydvästra , varvid förband, somuppenbarligen gåll över gränsen från , intog ett anlal mindre släder iprovinsen ." Redani deiia svar ligger den osäkerhei som efteriysie om varifrånaklionen inleddes. Vi har alliså avsell de Kalangagendarmer vars hemvist frånbönan vi ändå relativt säkerl vet är . Del är också några andrasaker jag skulle vilja kommentera. HerrHagel talade om atl del är västvärlden som ger sitt slöd till . Jagtror alt det i del sammanhanget - och del kan också gälla i lika hög grad somsvar till - är väsentligt atl iaktta vad de afrikanskastaterna, dvs. grannstaterna, de som bäsl känner situationen i , saglbeträffande denna konfiikl. Vi har alllid tillmätt de afrikanska staternasinställning i liknande sammanhang slor belydelse. De afrikanska länderna självatillmäter principen om ländernas territoriella inlegrilet och gränsernasokränkbarhei mycket slor vikt. Den principen har alltså fått samfällt slöd avde som ingår i-OAU. Och det är väl fasthållandet vid dennaprincip som gjort atl de afrikanska liinderna överlag har ställt upp helt ellerdelvis på den zairiska regeringens sida och i vissa fall också utlovat direktstöd lill regeringen. Somliga länder har officiellt visat slor återhållsamhet iomdömet om den här konflikten. Det är ganska förklarligt att man upplever detpå del här sättet Många av statsbildningarna är ju forlfarande myckel unga. Mankänner det väl som naturligt alt inte stödja aktioner som kan få avsevärdeflekl pä deras egen situation och framför allt medverka lill en upplösning avde existerande slalsstruklurerna. Del finns väl också andra skäl för alt deafrikanska länderna undviker alt förstora eller dramatisera händelserna iZaire. Enupptrappning av den konfiikl som pågår i och framför alll - del vill ja;?understryka än en gång - internationell inblandning i en nationell angelägenhetdrar i hög grad uppmärksamheten ifrån de verkligt bränn- nde frågorna om attinföra majoritelsstyre i de länder i södra som inle nåll dilhän.Det är denna avvägning de afrikanska länderna gör i det här sammanhanget - delär jag övertygad om. Vifick också della bekräftat när vi hade besök ifrån av veckan, han underströk alt konfiiklen är en nationell angelägenhet sommåste lösas internt Nusläller vi frän svensk sida vår förhoppning lill atl de nigerianskamedlingsförsöken skall leda lill ett positivt resultat Del är också mycket vikligi all undersirykaall den kamp som pågår i södra , i , så långt vi ärunderrätlade inle syftar lill en separalion av denna provins ifrån del övrigaZaire, ulan all man vill komma lill rälla med de inierna förhållandena i Zairesom en helhet. Jagvill också undersiryka vad i Slockholm sade i sittanförande beträffande iniernalionell inblandning i en nationell konfiikl. Viär överens om all en sådan inblandning kan få oerhört besvärande konsekvenseroch att den sällan leder till en positiv lösning. apostroferadei det sammanhanget framför alll den franska inblandningen. Sedan 15 årlillbaka har pågåll ell miliiärt samarbele mellan och . Delhindrar inle all den i del rådande krislägel ser med slorlallvar på del inlräffade och all vi i detla avseende hoppas pä en internfredlig lösning utan yllerligare inblandning. En sådan kan nämligen leda lillall silualionen irappas upp och får myckel obehagliga konsekvenser. Sammanfallningsvisvill jag alliså från regeringens sida säga alt vi vill se en fredlig lösning påZairekonfiikien, och efler den principen kommer vi atl agera i alla desammanhang vi har anledning all göra det. Omsvenska åtgärder mot utländsk intervention i HenHAGEL (-): Jag vill kort uttrycka min lillfredsslällelse över all vi således äröverens om atl del förhållandet att flyktingar frän Katanga, som deltar istriderna i del berörda området, inte motiverar uttrycket "invasion".Detta registrerar jag med tillfredsställelse. Sedan till frågan om atl del här gällde en internangelägenhet. Problemet är ju all det icke har fått vara en internangelägenhet Man har i stället försökt skapa en polilisk situation genom attpåslå att , och deltar i striderna i ,och med det som moliv har man åstadkommit en internationell inblandning ikonflikten i områdei i fråga. Det är på den punkten som jag anser all densvenska regeringen borde ullala en mening, och en bestämd sådan. Här bör man taslällning för det svarta rätt alt ulvecklas lill en fri slal ulaninblandning från de imperialistiska staternas sida och av inlernalionelllkapital. Hen iStockholm (s): Jag skall fatta mig korl.