prot · G009127 · 1976-12-31 00:00:00 — Dispergeringsmedel- dvs, medel för all lösa upp oljan i vattnet -har använts i myckel begränsadulslräckning och då endasl iniill ol-jeborrlornet för all minska brand- ochexplosionsrisken. Om någon del av oljan har sjunkil är ovissi, men del kan inteuleslulas all så har skell eller kommer alt ske. Reslen, dvs. ungefär hälftenav den ulflödade oljan, har spriit sig över ell myckel slort område där deyllre delarna av oljebällel har bildal en yllersl lunn oljefilm på någon ellernågra lusendels millimeier. Denna film visar lydliga upplösningsiendenser, Oljebällel,som relalivi snabbi fick den nyssnämnda utsträckningen, har inle visal någratendenser all driva borl från områdei ulan har hållit sig pä ungefärsamma plats inom Ekofiskfältet, Observationer som har gjorls sedan ulfiödeistoppades lyder på att slörre delen av den alkjämt kvarvarandeoljan successivt kommer att själv-dispergera, dvs, lösas upp i vattnet genom inverkanav vind och sjö. Vilken lid den biologiska och kemiska nedbrytningen av oljankommer att ta kan f n, inte anges. Delär inle heller möjligt alt nu ange vilka skador på fisk och del livet iövrigl som har orsakals eller kan komma all orsakas av oljeulsläppel. Förstsedan pågående hydrologiska och biologiska fällob-servaiioner har genomförtsoch analyserats kan någol mera bestämt sägas härom. Risk för att Sverigeskustvatten kommer att beröras av den ul-fiödade oljan föreligger inte längre ochdetsamma torde kunna sägas även Samtligaländer som omger och träffade en överenskommelse ombl, a, ömsesidigt bistånd vid åtgärder mol slörre oljeutsläpp. Förhandlingar omviss modernisering av denna överenskommelse har påbörials, F,n, bedrivs olje- eller gasutvinning i av , ,, och , Av dessa länder har bara ochNorge en mera omfallande oljeproduktion, Såvitiär känt förfogar inte och över nämnvärda resurserför mekanisk upptagning av olja lill havs, Slorbrilannien har hillills bygglupp sin oljeskyddsberedskap pä användning av dis-pergeringsmeloden. Manförfogar över ell iretliolal iransporlabla disper-geringsutrustningar, som kansättas ombord pä bogserbåiar och andra lämpliga fartyg. Viss försöksverksamhetpågår med ulruslning för mekanisk upptagning lill sjöss, Danmarkhar anskaffat ett anlal kompletta system för mekaniskupptagning, syslem för mekanisk upptagning av olja beslår i regel av trekomponenter, nämligen länsor för inringning av oljan, anordning för alt ta uppoljan ur vattnet samt anordning för att la emot den olja som har tagits upp urvattnet De danska systemen är i första hand avsedda för insatser i Stora ochLilla Bäli samt , har erhållits viss utrustning för användningi bl, a, , .Man förfogar över tre mindre specialfartyg föroljebekämpning, ca 10 000 m kusllänsor av varierande storlek och ell tiotalmindre oljeupplagare. Utredning pågår om en avsevärd utbyggnad av den danskaoljeskydds-beredskapen med materiel anpassad för Nordsjöförhållanden, Norgeförfogar över två kompletta system för mekanisk oljeupptagning tillhavs. Härutöver disponeras ca 3 500 m slörre kusllänsor och ell liolal mindreoljeupplagare. skall upphandling ske av storakvaniiteler oljeskyddsmateriel. Häri ingår bl, a, 25 000 m länsor, varav 10 000m avsedda för användning till havs, 10 oljeupplagare och fyra specialfartyg föroljebekämpning. Denna materiel skall levereras före , Eflerdenna uppbyggnad disponeras 12 komplella upplagningssysiem avsedda förulsjöbruk. Till dessa resurser, som ägs av siaien, kommer maleriel som påanmodan av norska sialen har anskaffats av de förelag som bedriveroljeulvinning på den norska konlinenlalsockeln. Mellande nordiska länderna gäller en överenskommelse om samarbete ifråga om åtgärder mol slörre oljeföroreninjg av havet Denna överenskommelse ett flertal tillfällen kommit till praktisk tillämpning vid oljebekämpningi och ISverige har kustbevakning ansvaret för åtgärder till havs och ikuslvallnen, och för all avvärja eller begränsa skada pä grundav ulflöde av olja. Fördella ändamål förfogar kuslbevakningen över 30 komplella syslem för upptagningav olja pä mekanisk väg, varav fyra är särskilt utformade Sammantaget disponerar ca 2 500 m högsjölänsor, 20 000 m kusllänsor av varierande slorlek, 50 oljeupplagare av olika slag, 15 oljeskyddsfartyg, 25 arbelsbålar, ire pråmar och 14 conlainers för mollagning av upplagen olja, Malerielen är fördelad ulmed kuslen och för- mot oljekatastrofer varas dels ombord påoljeskyddsfariygen, dels i strategiskt belägna förråd. Den kan vid behov snabbtförflyttas från en del av landel lill en annan, Isamband med olyckan i Ekofiskområdel ställde kuslbevakningen på framslällningfrän två specialfartyg med tillhörande högsjölänsor och oljeupplagarelill norrmännens förfogande. Formernaför samverkan mellan de nordiska länderna vid en slörreoljebekämpningsoperation är väl förberedda och har såvill gäller svensk-dansktoch svensk-finskt samarbele även prövats i prakliken. dagarna tillämpade norsk-svensk-danska samarbetel i är den förslåkombinerade operalionen på fältei mellan dessa länder. Deår 1971 inledda och pågående förberedelserna för samarbele påoljebekämpningsområdel beslår främsi i åierkommande sammankomsiermellan de ledande riänslemännen hos de myndigheler som i resp, land haransvarel för oljebekämpning lill havs m, m. Vid det senaste nordiska mötet somägde rum i genomfördes elt s, k, operativt spel under denantagna förulsällningen all en "blow oul" inträffat i ell borrtorn påEkofiskfältet, Del stabsmässiga samarbetet mellan de nordiska länderna varsålunda väl förberett när inträffade . Ännuhar inte några gemensamma nordiska övningar i oljebekämpning ägt rum.Emellertid planeras en gemensam dansk-svensk oljebekämp-ningsövning äga rumunder höslen 1977, Påfrågan om jag anser all den nuvarande nordiska kalaslrofbered-skapen mololjeskador är lillräcklig vill jag svara att inget nordiskt land har sinplanerade oljeskyddsorganisalion helt klar men alt det i samlliga nordiskaländer pågår en målmedveten uppbyggnad för alt kunna möta de situationer som kanuppslå. Även om man kan peka på vissa brister i den samlade nordiskaoljeskyddsberedskapen kommer alltså lägel bara inom något eller några är altvara väsentligt förbättrat. Till sisl vill jag nämna att jag avser all inomkorl ta initiativ lill en utvärdering av erfarenhelerna frän kalaslroftillbudelpå Ekofiskfällei och en undersökning i vad män dessa erfarenheler bör föranledanågon ändring av de rikllinjer som gäller för den svenska beredskapen pådetla område. Jag anser även atl frågan om de samlade nordiska resurserna påområdei bör övervägas i nordiskt sammanhang. Jag lackarherr statsrådet för svarel. Del är värdefullt atl få denna omfallanderedovisning av vilka resurser som finns all tillgå och vilka man var beredd atlsälla in vid ell så omfallande oljeutsläpp somdel i Ekofiskfällei, informeras vi om all slora delar av oljan i della fallförgasals eller sjunkil lill bollen och all utsläppet inle får den omfallandeskadeverkan som befarades. Vilka skadorna i realilelen blir vel vi emellertidännu inte med säkerhei. har bl, a, besöktforskningsfartyget , kommer alt gå ut och göra vissa mätningari vattnen. Aktivitetenomkring utsläppet har fullt ut visal på behovel av en större beredskap, dels ianslutning lill borriornen, dels för all hämla upp den olja som flyler ul ivallnel. Del har, enligl vad jag förslår, framgåll all ingel land f n. har ensen tillnärmelsevis tillfredsställande beredskap och all inle heller de somansvarar för borrtornen har del. Videlt flertal tillfällen har det här i kammaren påtalats atl materiel förmekanisk upphämtning av olja inte är lillräckligl vid oljeutsläpp. Därför ärdel glädjande all man nu inriktar sig på en målmedveten utökning avberedskapen. Denna bör bli sä slark att skydd finns som kan sältas in snabbtvid de olika kalastrofer som lyvärr inträffar alllför ofla. Sammanlagt är detstora mängder olja som kommer loss. Sompåpekats i herr statsrådets svar har samlliga länder som omger ochSkagerack en överenskommelse om ömsesidigt bistånd vid åtgärder mot slörreoljeutsläpp. Samlliga dessa länder liksom de förelag som är ansvariga föroljeuivinningen till havs, är för svagt rustade. Det är därför angeläget altSverige arbetar starkt internationellt för all de samfälldaberedskapsresurserna skall stärkas. Del är verkligt glädjande alt avstatsrådets svar kunna utläsa att så kommer att ske. Jag vill uttalaförhoppningen all det kommer att ske mycket snabbt och att de befintligaresurserna byggs ul till en verkligt slark beredskap för jusl mekaniskupptagning. Islulel av 1960-lalet talade jag med forskare som ifrågasatte meningen med attsöka öka livsmedelslillgångarna i väriden som det tilläts att havetoch dess möjligheter lill liv och lill alt ge föda utsattes för så storapåfresiningar som skedde. har oljeföro.-eningarna bara ökat. Havetär ingen resurs som är osårbar och outtömlig. Vi hanterar del dock som om detpå naturlig väg skulle kunna läka alla skador vi oförsvarligt förorsakar. Nuhar vi skrämts av della slora ulsläpp. Jag hoppas på verkliga krafilag och påverklig eftertanke om vad som krävs av oss för all åsladkomma det skydd som ärnödvändigt. Havets miljö- och säkerhetsfrågor har eftersatts - de har skjutitsåt sidan, kanske som dåligt räntabla och föga intressanta, kanske därför atlproblemen lill dels har kunnal döljas under havsytan. Ändå kostar detla åsidosättandeoss alllför myckel - i mil-jöföriuster och i restaureringar - för att det skallfå forlsälla. Enligl en uppgift som jag såg kostade det 3,5 milj. kr.all ta hand om 19 oljeutsläpp i . Vad de därutöver kostade iföriusl av havsmiljö sades del ingel om. Del har sagts atloljeutsläpp inte kommer atl inträffa så ofta 4 protokoll 1976/77:125-127 Nr 127 -de är olyckshändelser. I årsberättelsen från Havsfiskelaboratoriet i Ly- Tisdaeen den ''' '"'"" ' uppsats omhavsföroreningar. Där berättas att ärligen bortåt 10 mai olja släpps i havet genom exempelvisfartygstrafiken, olyckor, avloppsvatten, spill från oljeindustrierna och frånoljeutvinning- Om beredskapen en. Vi gjordes uppmärksamma på den nu aktuella katastrofen iEko- mot oljekalastrofer fiskfältet - den hotade snabbi slora områden. Men spillförekommer stän digt och är omfattande. Vadsom pågår är egenlligen en katastrofal ständig nedsmutsning av haven. Vi kaninte behandla denna vår vikliga lillgång hur som helsl utan att det får skadorsom följd. Vi måste, del vill jag gärna upprepa, i alla länder ha tillgång sådan beredskap atl vi kan göra en långl Slarkare insats än . är en näringskällaav belydelse för oss. En förutsättning för all den skall forlsälla alt vara detär all dess biologiska liv skyddas för slörningar. Norska fiskare rapporteradei seplember 1976 atl 85 96 av vissa fiskebankar i numera är omöjligaatl tråla på lill följd av oljeuispill på havsbotten - spill som läckt ut fränoljeuivinningen i . Detta var således före det stora utsläppet iEkofiskfältet Au katastrofen nu inte anses bli så omfattande och alt deniroligen i ringa omfattning når och andra kuster förminskar inte behovelav beredskap. Del är angelägel all den beredskapen inriktas på att oljan skallhämtas upp i de fall där den inle av sig själv sjunker lill bollen. All med dispergeringsmedelmedvelel sänka oljan lill havels bollen anser jag vara en skadlig form avsanering. Atl oljan flyttas dit och där skadar växt- och djurlivet,flsktillväxt och fiske är inle försvarbart Än en gång ber jag atl få tacka fördel omfallande och positiva svarel belräffande en uibyggnad av de nödvändigaresurserna för skydd mol oljeskador. Jag har tillåtit mig atl dra denslutsatsen att de från bered-skapssynpunkl bäsla medlen kommer atl användas.Jag hoppas all på delta område vidtar effektiva ålgärder inom landeloch med krafl verkar inlernalionelll. Hen (): Jagber all få lacka kommunminislern för svaren på mina frågor. Svaren har varitklargörande på en hel del punkter men tyvärr inte på det sätt som jag hadeväntat I slället gör svarens innehåll mig i långa stycken djupt besviken. Belräffandeden inledande, mera refererande delen av svarel har jag ingenting all invända.Del är exempelvis bra att dispergeringsmedel vid olyckan på Ekofiskfältet haranvänts i så liten utsträckning som möjligt, della inle minsl med lanke på attdet finns värdefulla lekområden för en del fiskslag - särskill sill - öster omdel område där oljekataslrofen inträffade. Au oljan vid upplösandel har klumpalsig och all sådana klumpar kan sjunka till botten kan man nog la för givel. släller väl sädana klumparinte till samma skada som dispergeringsmedel skulle ha gjorl. Kommunminislernkonstaterar i svarel: "Risk för all Sveriges kustvatten kommer allberöras av den ulflödade oljan föreligger inie längre och delsamma lorde kunnasägas även om Nordsjöslaternas kuslet" Ja, den här gängen hade vi lur lackvare all olyckan inlräffade inom ett område av där lidvallnels spelgör alt strömmarna vänder varie dag. Del är ett för alla Nordsjöflskare käntfaklum som vi alltid har haft atl la hänsyn lill under flske i denna del avNordsjön. Jag har själv i yngre dagar lillbringal åtskilliga månader av millliv på just della fäll. Men det finns ju oljeborrtorn på så mänga andra ställeni där strömsällningen inle är densamma. Och vi vet inle var en olycka,en "blow oul" inträffar näsla gäng. Därmedär jag inne på oljeskyddsberedskapen eller rättare sagt den alltfort rådandebristen på beredskap. Jag ställde tre frågor lill statsrådet. Den första fråganlöd: "Vilken beredskap finns f n. uppbyggd av de oljeexploaterande länderna- inkl. och - för all möta oljekalastrofer inomNordsjöområdel?" Den andra frågan löd: "Vilkaresurser förfogar den svenska beredskapen över och hur ingår dessa i delnordiska samarbelel på området?" Den Iredje frågan löd: "all den nuvarande nordiska katastrofberedskapen mol oljeskador ärlillräcklig?" Svarelpä den första frågan är nedslående. och har, sägerstatsrådet , såviit känt ingen egentlig beredskap. harbyggl upp någol, och - för all cilera svarel: "Viss försöksverksamhelpågår med utrustning för mekanisk upptagning till sjöss. "Försöksverksamhel nu efler alla dessa är! Såhar vi och , som jag särskill nämnde i min första fråga. Där fårvi i svaret veta: "De danska systemen är i första hand avsedda förinsalser i Slora och Lilla Balt samt ." Dä har man i förstahand tänkt all silla i lä om danska landel och vänla lills alll är nersölal ocholjan har lelal sig lill innanhaven innan något skulle göras. Mennågot har ju ändå hänl. Del upplyses i svarel: "har erhållilsviss ulruslning för användning i bl. Sä nämns tre mindrespecialfartyg, kusllänsor- märk väl kusllänsor, inle högsjölänsor- och fyra specialfartyg för oljebekämpning. Inle elt ord sägs om dessa fartygseller båtars storlek, lonial, kapacilet sjödug-lighel o. d. Om jag aldrig hadehaft mill arbete på havel kanske jag skulle ha kunnal känna mig nöjd med dessaformuleringar, men känner jag verkligen slor olust inför ell sådani svar. Säkommer en mening som väl skall vara lugnande: "Ulredning pågår om enavsevärd uibyggnad av den danska oljeskyddsberedskapen med maleriel anpassadför Nordsjöförhållanden," Men lyvärr blev del för mig en dålig tröst, 1972, alltså för fem är sedan, uilryckle jag samma oro somjag hyser för vad som kan hända om oljan kommer lös vid borrningarna iNordsjön, Den som då svarade mig var dåvarande civilminislern Svanie ,Hans svar var i stort sell hållei i samma svepande form och innehöll, liksomsvaret . Men då del gällde beredskapen i grannländernaframhöll han: "Slorbrilannien, och är i färdmed all bygga upp en organisalion för della ändamål, innefailande operaliva ledningsorgan,ulruslning lill bekämpningsfartyg, depåer med oljebekämp-ningsmateriel m,m," Så långt den dåvarande civilministern , Alllsähar del lydligen inle hänl ell dugg . Mig förefaller det som om maninle bara legat stilla utan t o, m, backat om jag får använda en sjölerm. Dåsvarades del all man varil i färd med alt bygga upp. svaras del all manutreder i , OmNorge sägs i svaret all man förfogar "över två kompletta system förmekanisk oljeupptagning lill havs", Inle heller här ett ord om vad dessasyslem egenlligen innehåller och omfallar, Däremol följer en mera detaljeradbeskrivning av vad man skall upphandla. Där får vi velahur mänga länsor, oljeupplagare och specialfartyg som skall -jag poängterarskall - upphandlas . Därefter skall , sägs del, disponera övertolv komplella upplagningssysiem avsedda för ulsjöbruk. har man alltså baratvå! Jag kan förslå de norska myndigheterna som under sädana här förhållandeninte vill tillåla borrningar norr om 62 breddgraden. Det kan vara nog all sillaoch hoppas på au ingen ny olycka liknande den på Ekofiskfällei skall inlräffaunder del närmasle årel. Vidaresägs all lill dessa resurser, som ägs av norska sialen, kommer maleriel somanskaffals av de förelag som bedriver oljeutvinning på den norskakonlinenlalsockeln. Vad är del för slags maleriel? Har någon av de nordiskaregeringarna gjorl sig besvär med all ta reda pä vilka resurser oljeexploalörernasjälva släller upp med? Har della maleriel en omfattning som svarar mol deslora ekonomiska inlressena i sammanhangel? Del är frågor som man har rätt atlfå svar på. Somsvar pä min andra fråga lämnades en värdefull beskrivning -del erkänner jag -av den svenska oljeskyddsberedskapen. Av beskrivningen erfar man bl, a, all vihar 20 000 meler kusllänsor, men endast 2 500 meler högsjölänsor. Sverigegränsar visserligen inte lill , men jag vill framhålla all redan delfaklum all fartygsolyckor kan inträffa i exempelvis , där vi har enlång kust, borde vara orsak till all dessa proportioner ändrades radikalt. Medandra ord: Fler högsjölänsor behövs. I det sammanhanget vill jag gärna säga atldel hade varil värdefullt atl få veta vilken typ av länsor som mesl kommerlill användning inom den svenska och även den iniernalionella beredskapen. Ingalänsor som hillills konstruerats är hundraprocentigt effektiva i en storm påell hav som . Detta gäller f ö. i stor ulslräckning även för Östersjön.Pä det här områdei måsle snara åtgärder vidias och belydligl ökade re- surser sällas in för enforskning som gör förbättringar möjliga. Dådel gäller frågan om del nordiska samarbetet beträffande olje- Tisdaeenden skyddsberedskapen hänvisar kommunministern i svarel lill del avialmel- jq jgj g-j-j lan de nordiska ländernasom gäller och som resulterat --- i all man övatoljebekämpning i och i Om beredskapen har man alltså enbarl koncentrerat sig på de oljeutsläpp motoljekatastrofer som kan komma från fartyg - de kan för all del vara allvarliganog - och man har tydligenhelt nonchalerat risken i samband med olje borrningar i . Jag förmodar all del är dessa övningar i och Bollenhavel som kommunminislern har i tankarna då han litet längre fram i svaret säger: "Formerna för samverkan mellan de nordiska län derna vid en slörre oljebekämpningsoperation är väl förberedda och har vid fiera tillfällen även prövats i praktiken." Yllerligareell cilal ur svarel: "Del lillämpade norsk-svensk-danskasamarbelel i är den förslå kombinerade operalionen på fältet mellandessa länder." Man har alltså vänlat tills den första svåra olyckaninlräffade! Del är verkligen anmärkningsvärt! Det påminner om en brandkär sominte bryr sig om att samöva förrän den får sin första verkligt slora eldsvåda. Fortsättningsvis lämnas isvarel den uppgiften all alltsedan år 1971 - alltså -har förberedelserna för samarbete pä oljebekämp ningsområdel främsi beställ i åierkommande sammankomsier mellan ledande riänstemän. är en viklig detalj, men långt ifrån lill fyllest Och må olusten och oron förlåtas den som en gång har haft sitt arbele på den i hög grad oroliga och som får läsa följande: "Vid det senasie nordiska mötet som ägde rum i genomfördes ell s. k. operativt spel under den anlagna förulsällningen att en 'blow oul' inträffat i elt borrtorn pä Ekofiskfältet Del stabsmässiga samarbetel mellan de nordiska länderna var sålunda väl förberett när inträffade ." Del slabsmässiga sam arbelel var alliså förberelt Men hur var del ule på fältet? Det är ju där ule slabsfunderingarna skall omsättas i prakliken! All döma av vissa uppgifier i massmedia gnisslade del räll belänkligl på den punklen. Om man skulle resonera lika naivt på andra områden borde vi t ex. kunna slopa inkallelserna lill mililärriänsigöring - i del fallet skulle del kanske kunna räcka med alt staben utförde sina operativa spel. och atl man böriade öva soldaterna först när fienden slod vid gränsen. Imin tredje fråga, som var av mer personlig karaktär, uppmanade jagkommunminislern atl nämna sin egen uppfallning om huruvida den nordiskakatastroföeredskapen mol oljeskador är lillräcklig. Svarel på den frågan tolkarjag som elt ärligt nej, att den inle är lillräcklig. Men svaret rymmersamtidigt en slor tilltro lill vad som kommer alt hända inom bara något ellernågra år. Jag vill innerligt hoppas all kommunministern får rätt, men för egendel hyser jag starka ivivel - jag måsle erkänna det De oerhört nedslåendefakla som lidigare presenterats i svaret i sin 53 Nr 127 helhet har gjorl mig myckel skeptisk. När man låtit så mänga årförflyta Tisdaeenden "'" ' egentligen vidla några vettigaåtgärder som svarar mot riskerna 10 mai 1977 'oljeborrningarna på - dä kan man som vanlig medborgare inle varaannal än orolig. Del är elt slort ansvar som vilar på de olika Om beredskapenregeringarna i länderna runl för den påtagliga underiålenhel motoljekatastrofer belräffande oljeskadeberedskapen som blottats. Men även desvenska regeringarna - både den förra och den nuvarande - har här sitt storaansvar. De undanglidande formuleringarna i dagens svar ger ingen indikation påatl den nuvarande regeringen ämnar rätta till bristerna i den förra regeringensoansvariga handlande. Slutligen,herr talman: inte oljeskadeberedskapen och problemen i samband därmed varaen fråga av absolul högsia priorilel för ? HenTORWALD (c): engagemang i de här frågorna ända gör all jag finnerdet naturligt atl säga några ord även i den här debatien. Lål mig emellertidförst rikla elt tack lill kommunminislern för alt han agerade så kraftfullt ochsåg till atl man samordnade alla de resurser som landet kan förfoga över närdel gällde atl möta eventuella konsekvenser av den här olyckan i . Detgällde ju atl samordna inle bara resurserna inom kuslbevakningen ulan ocksåinom marinen -jag tänker på fiskarna, som har slort iniresse och också storamöjligheter att göra insalser - osv. Delsägs i svaret alt faran nu skulle vara över. Lål mig direkl säga alt jag nog ärganska skeptisk mol den uppfattningen. Och del vidimeras väl f ö. av ettuttalande i dagens där i säger: "- ärdel inte uteslutet att vi kan drabbas av oljan." Jagtror också det, och jag vill bara använda delta som ell underlag för all säga:Lål inle beredskapen slappna. Använd den nådalid vi har lill att träna uppexempelvis ell par ire fiskelag all använda lämpliga hjälpmedel för au genomirålning eller på annal säll la upp de olika klumpar och annal som säkerligenkommer in mot kusterna . Lälmig säga att jag helt kan instämma i del mesta av vad har sagl, såjag tänker inte upprepa del. Varken av lidsskäl eller annat finns det anledninglill det, ulan jag vill insiämma i den krilik som har framfört. Menjag vill också säga all den nuvarande kommunminislern naturligtvis inte inågon större mån kan lastas för detla, ulan del är gamla försyndelser som vi nuser effekierna av. Men jag saknade ändå på enpunkl lilel detaljer. räknar med atl halillgång till 10 000 meter högsjölänsor, fördelade på tolv komplellaupplagningssysiem för högsjöbruk. - står del - förfogar överknappl 2 500 högsjölänsor som kan fördelas på fyra 54 upptagningssystem för högsjöbruk. Men vad tänker sig alt ha vid ulgången av budgetåret1977/78? Det vore intressant atl få vela, men det slår ingenling om del. Tänkerman forlfarande ligga kvar på de ca 2 000 meter högsjölänsor man påslår sighaft under många herrans är och där det ingenling hänt? Delär ju också så atl dess värre satsat väldigt mycket pä specialfartygav olika slag.