prot · G00938 · 1976-12-31 00:00:00 — Efteratt ha hänvisat till den av tillsatta arbetsgruppen beträffandesvenska kyrkans framtida organisation torgför utskottet följande mening:"I anslutning till arbetsgruppens slutliga redovisning aktualiseras ocksåfrågan om sådana förändringar i kompetensreglerna att del kan bli möjligt förkommun och/eller församling atl ikläda sig kostnader som avser den enskildesutgifter för begravningar." Ulskoltet tar visserligen avstånd fråntankegångarna i vpk:s motion, men man för enligt miu förmenande ett dunkeltsocialiseringsresonemang med vpk-motionen som avstamp. Jag vel att den härskrivningen är en kompromiss, men för den skull behöver man väl inte blialltför okoncenlrerad i sina formuleringar av ståndpunkter. Heltklart är alt utskottets skrivning har väckt undran och förvåning i en delkretsar. Vad menar socialförsäkringsutskoltel? Gäller detta resonemang endasthuvudmannaskapet, alltså begravningsplatsernas skötsel etc, eller gäller detäven vpk-kravet om en socialisering av branschen? Jag tror atl det vore bra,både för oss i det här huset och för allmänheten, om vi fick besked på dennapunkt. Därförskulle jag vara tacksam om någon av utskottets ledamöter tog talarstolen' ibesittning och gav ell klart besked, ell besked som folk begriper. HerrNILSSON i (s): Det föreligger ett enhälligt utskottsbetänkande över motionerna medkrav om allmän obligatorisk begravningsförsäkring. Det borde därför inle finnasnågon anledning för mig att ta lill orda, men har undrat överskrivningen och kritiserat den koppling som görs med utredningsarbetet ombegravningsväsendets framlida utformning. Denvpk-motion som vi haft lill behandling lidigare har inte alls varit aktuell isamband med årets motioner. Vad beträffar socialiseringskravet som herrFridolfsson talade om vill jag säga att det är inte ulskoltet som har tagitinitiativet lill del utredningsarbete som pågår, ulan ärkebiskopen. Det är iså fall honom som får anklaga för socialisering. Jagtycker att man bör läsa det näst sista stycket i betänkandet, där utskottet framhållerall den i motionerna aktualiserade frågan om en grundtrygghet vid dödsfall börbli föremål för allsidig och förutsättningslös översyn. Vi säger också att denöversynen bör ske i samband med prövningen av den övergripande frågan ombegravningsväsendets framlida utformning. Vi tycker att det är riktigt ochnaturligt att föra samman frågorna om en begravningsförsäkring och ombegravningsväsendets framtida utformning och att pröva dem i ett sammanhang. Obligatoriskbegra vningsförsäk-ring m. m. HertHERMANSSON (vpk): nämnde i sill anförande atl han ansåg sig besittaspeciell kompetens på del här området. råkade jag höra ett referatfrån den pågående läkarstämman, där en talare helt riktigt påpekade alldödlighetsprocenten i är 100. Jag menar alltså att vi alla har en visskompetens på det område som just nu behandlas. I motsats till vill jag uttryckaden förhoppningen alt arbetsgruppen som omnämns i utskottsbetänkandet skallkomma till elt resultat som betyder att förslaget i vpk-gruppens moiionförverkligas. Jag tror atl det är en form av socialisering som de flestamänniskor i vårt land accepterar, även om de röstar med moderatasamlingspartiet. i menar att jag borde tala med ärkebiskopenom den här frågan. Men jag är riksdagsman och sitter i en politisk församling.Just nu diskuterar vi ett utskottsbetänkande. Jag har citerat vad utskottetskrivit och hävdat att det är dunkla formu- Obligatoriskbegravningsförsäkring m. tn. Då skall mangivelvis diskutera den saken här i och inte gå lill något kyrkomöte. Påen punkt flck jag klart besked från . Även om utskottet i sinskrivning hänvisar till vpk-motionen, har utskottet inget intresse avvpk-motioners tankegångar. Det var ju skönt atl veta att utskottet inte är innepå det resonemang som framfördes av i . Han har numeralämnat så jag kan inte diskutera med honom. Men hans hugskott kommerav alll att döma inte att ha någon grogrund här i kammaren utanför hans egetparti. Vihar väl alla någon kunskap i dessa frågor. Jag vet att motionerna har väcktsmed det allvariiga syftet att hjälpa familjer och närslående i en besvärligsituation. Dåjag lalar om den sakkunskap jag besitter i det här hänseendet, är del minbranschvana jag menar. Och jag hävdar med bestämdhet atl jag har mera kunskaperdär än . Hert iKristianstad (s): säger alt skrivningen är dunkel. Det vill jagbestrida. Den är oerhört klar när vi gör kopplingen till den utredning somsker inom . Vi tycker del är riktigt alt man avvaktar denutredningen. Kritikenom socialisering kan - som jag tidigare anförde - lika gärnarikta till ärkebiskopen, som alltså har aktualiserat detta utredningsarbete. Iingressen till belänkandet redovisar vi de tre motioner som ligger till grundför belänkandet. Där flnns ingen vpk-motion antecknad. HertHERMANSSON (vpk): För atl det inle skall råda något missförstånd vill jag säga införkammaren alt jag inte bestrider bransch vana. Denvpk-motion som han omtalade syftade ju till alt det allmänna skulle övertaframför allt kostnaderna för begravningen. Jag tror det är en ståndpunkt sommånga människor omfattar just med hänsyn lill de dryga kostnader som en familjåsamkas i samband med dödsfall. HerrFRIDOLFSSON (m): känner tydligen inte till vad hans partikamrater harmotionerat om. Det står klart och tydligt i den moiion i Stockholmväckt atl det bör ligga inom ramarna för den kommunala självstyrelsen altförsamling inte enbart har att svara för iordningställande och skötsel avbegravningsplats ulan även har rätt atl utsträcka sina tjänster lill attombesörja begravningar. Detär inte någon dunkel formulering. Jag har aldrig beskyllt vpk för att föra ettdunkelt resonemang. Detta innebär med andra ord en kom-munalisering. Vpkkommer dock inle alt ha någon framgång i den här frågan. Man är en liten sekt idet politiska sammanhanget. HerrHERMANSSON (vpk): Självklart känner jag lill innehållet i vpk-motionen. Del förhållandetatl den vill kommunalisera dessa tjänster slår inte i motsättning lill attdelta innebär ett mycket starkt förbilligande av begravningarna och ensänkning av de kostnader det här handlar om. Del ligger också bakom dettaresonemang att man skall komma fram till atl i möjligaste mån pressa nersådana här kostnader för släkt och vänner som den avlidne efterlämnar. Jagtror all det är ett litet vågat påstående som gör utifrån sinbranschvana, att den här ståndpunkten som vi tidigare förfäktat i en motionbara skulle omfattas av en mycket liten del av svenska folkel. Jag är övertygadom att ifall man gjorde en ordentlig opinionsundersökning skulle utfallet bliell helt annal. HerrFRIDOLFSSON (m): Bara : senaste resonemang om att enkommunalisering, en socialisering i det här hänseendet skulle resultera i ettförbilligande är ett löst anlagande, utan saklig grund. Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:11 med anledningav motioner om rätt lill ersättning från allmänna försäkringen vidsjukdomsfall utomlands m. m. 1976/77:12 med anledning av motioneromfolkpensionärernas situation Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. § 17 Meddelande ominterpellationssvar 1976/77:26 om fördelningenav statliga arbetsplatser inom Jag vill meddela att interpellationen nr 26 av omfördelningen av statliga arbetsplatser inom - en interpellation som har överiämnats lillmig för besvarande - inte kommer atl kunna besvaras inom den föreskrivnatiden. Jag avser atl samråda med om tidpunkten för besvarande avinterpellationen. Omförslag lill avseende en generell skatteflyktsklausul § 18 Om förslag tillriksdagen avseende en generell skatteflyktsklausul Herr budgetminislern MUNDEBO erhöll ordet för atlbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:104, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser att framläggaförslag om en allmän skatteflyktsklausul och när förslaget i så fall är attvänta. Entill företagsskatteberedningen knuten expertgrupp lade i betänkan-del (SOU1975:77) Allmän skatteflyktsklausul fram förslag om hur en s. k. generalklausulmol skatteflykt skulle kunna utformas. Belänkandet har varit föremål för enomfattande remissbehandling. Flertalet remissinstanser ställer sig i princippositiva till tanken att införa en allmän skatteflyktsklausul. Delligger i både de enskilda medborgarnas och beskattningsmyndigheternas intresseatt taxeringarna blir likformiga och rättvisa samt atl det finns effektivamedel för att förhindra olika former av skatleundan-dragande. Tanken på altbekämpa skatteflykten med hjälp av en generalklausul är inte ny. En sådanlösning har dock lidigare avvisats främst med hänsyn lill svårigheterna atttillgodose rätlssäkerhetskravet. Expertgruppen har försökt ge klausulen ensådan utformning alt såväl rättssäkerhets- som effektivitetskraven skall blitillgodosedda. Även om flertalet remissinstanser - som jag redan nämnt -ställt sig i princip positiva till förslaget har det rått delade meningar omhur avvägningen mellan de olika intressena lämpligen bör ske. Även bortsettfrån denna grundläggande avvägningsfråga aktualiserar expertgruppens förslagflera skattetekniska problem. Hit hör frågan om den allmänna skatteflykts-klausulenstillämpningsområde och om förhållandel mellan klausulen och de olikaspecialregler mot skatteflykt som redan finns. Expertgruppen har föreslagit allklausulen skall tillämpas på nästan hela skatteområdet och atl vissaspecialregler skall slopas. På båda dessa punkter har remissutfallet varitsplittrat. Regeringenhar deklarerat sin avsikt atl fullfölja det arbete som pågår i syfte attbekämpa skattefusk och skatteflykt. Del kan visa sig all en allmänskatteflyklsklausul ärett lämpligt medel i kampen mot skatteundanhållande.Möjligheterna all införa en sådan klausul övervägs inom bud-getdepartementel.Så snart dessa överväganden har avslutats kommer frågan all underställasregeringen. (vpk): behandlade en vpk-motion med krav på all ensärskild utredning skulle tillsättas för alt föreslå åtgärder mot skattefuskoch skatteflykt. hade avvisat molionen med hänvisning lill delförslag om en allmän skatteflyktsklausul som en expertgrupp inomföretagsskatieberedningen framlagt. ställningstagande lilldetta förslag borde avvaktas, sades det. Idebatten sökte jag få klarhet i frågan huruvida regeringen tänkte komma mednågot förslag om en allmän skatteflyktsklausul eller inte. Del var ju rättavgörande för ställningstagandet lill motionen, eftersom skatteutskottet motiveratsill avslagsyrkande som det gjort. Full klarhet stod dock inle att få, men manförsökte ge sken av all del skulle komma ett förslag. Budgetministernger nu ett svar som heller inte skapar full klarhet. Han säger så här:"Del kan visa sig all en allmän skatteflyktsklausul är ett lämpligt medeli kampen mol skalteundanhållande." Men del är ju inget svar på min fråga.Herr Mundebos svar är ungefär som det gamla stävet "om inte om vore såskulle katta vara kung". Mer säger det inte. Vadanser budgetminislern själv? Är del ett bra förslag som kommit frånexpertgruppen inom företagsskatieberedningen? Förslagel lades , och herrMundebo har ju länge sysslat med skattefrågor så han kan inte vara obekant meddet. Det innehåller också ell konkret förslag lill lag mol skatteflykt. Om delfinns olika meningar inom regeringen och den därför sitter och grunnar påfrågan, när har den då tänkt färdigt? har rätt att få svar på denfrågan. Behandlingen i av dessa spörsmål har också enpolitisk-moralisk sida. När avslog vår moiion om en särskildutredning mot skattefusk och skatlefiykt hade den förespeglats atl det troligenskulle komma elt förslag från regeringen om en allmän skatteflyktsklausul. Nufär vi reda på av budgetministern att det inte alls är säkert att något sådanlförslag kommer. Del var alltså under falska förutsättningar som förraonsdagen log ställning. Del hade varit hederiigare om regeringen gett beskedföre riksdagsbehandlingen, senast i den debatt som föregick beslutet här iriksdagen. ömförslag till avseende en generell skatteflyktsklausul Jag vill bara tillägga till milt svar alt innan jag avgör om jag villlägga ett förslag för regeringen och innan regeringen sedan avgör om den villlägga ett förslag för skall man i denna som i alla andra frågorbedöma remissinstansernas synpunkter. Och jag vill upprepa: I princip var depositiva, men i många delfrågor fanns det kritik mot förslagel, vägande kritik. Jagskall svara på en av frågor, nämligen den om jag tycker attförslaget är bra eller inte. Förslaget, som del kom från arbetsgruppen, är intehelt bra. Och det framgår av åtskilliga remissinstansers synpunkter. Men detär möjligl att konstruktiva uppslag i remissvaren kan beaktas så att ett gottförslag kan utformas. Vi håller på alt titta på detta, och låt oss få göra delså skall jag avgöra om del går alt utforma enskatteflyktsklausul som beaktar både effektivitets- ochrättssäkerhetssynpunkterna; båda är nämligen för ömföislag till avseende en generell skatteflyktsklausul mig mycket väsentliga. Lålmig tillägga ytteriigare en sak. För all få en effektiv kamp mol skattefusk ochskatteflykt - det är för mig väldigt väsentligt - har vi inom ramen för 1972års skatteutrednings arbete möjlighel alt arbeta fram ett system som kan geenklare och klarare skatteregler. Det kan vara ell gott bidrag lill kampen molskatleflykl och skattefusk. HerrHERMANSSON (vpk): säger nu alt han inle anser all förslaget från den härgruppen inom företagsskatteberedningen är helt bra. Man får väl vara tacksamför litet, så jag lackar i alla fall för denna opinionsyttring frånregeringens sida. Jagvill naturiigtvis inte förmena regeringen rätten atl granska de remissuttalandensom har inkommit, men jag vill ändå understryka den fråga jag ställde tidigare:När avser regeringen att ha sin granskning färdig och komma med ett förslag?Herr Mundebo anser med skäl - på den punkten är jag enig med honom - alt det ärbråttom all få fram förslag från de sittande skatteutredarna. Jag anser ocksåatt det är bråttom att få fram ett förslag från regeringen om en allmänskatteflyklsklausul. Jag kommer inle all lägga elt förslag förrän jag har blivit övertygadom all man kan beakta både effektivitets- och rällssäkerhels-synpunkterna i ensådan lag. HertHERMANSSON (vpk): Det bör man givetvis göra. De sakkunniga inom företagsskatieberedningenhar ju behandlat också de här frågorna om rättssäkerheten och jag vill baracitera några rader som förekommer i deras betänkande: "Vihar under vårt arbete kommii till den uppfattningen, alt allmänna regler omskatteflykt nu kan övervägas och att del också bör vara möjligl all avgränsadem på ett sätt som kan godtagas från rättssäkerhetssynpunkt." Del görman senare i belänkandet. Jag menar alltså att rättssäkerhetssynpunkterna ärtillgodosedda i det förslag som lagts från expertgruppen. Åtskilliga remissinstanser delar faktiskt inle arbetsgruppensuppfattning på den punkten. Överiäggningenvar härmed sluiad. § 19 Om åtgärder mot narkotikasmuggling över Nr 38 Herr budgetminislern MUNDEBO erhöll ordel för altbesvara ] (s) anmälda fråga,1976/77:114, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka tillatt tullfiliren i är bemannade då passagerarförande fartyganländer. Iell land med så långa gränser och så omfallande ulrikestrafik som måstesmuggelbekämpningen lill stor del bygga på ett stickprovsförfarande, sominnebär att särskilda, rörliga kontrollgrupper sätts in tid efter annan förnoggrann kontroll på viss punkt eller av vissa objekt. För alt möjliggörasådana insatser måste personalinsatserna för den fortlöpande, merarutinmässiga övervakningen begränsas. Såvittangår anser jag alt tullfiliren med hänsyn lill trafikensomfattning i princip bör vara bemannade under de tider då trafik förekommer.Bevakningsstyrkan vid distriktstullkammaren i är av sådan storlekalt detta i och för sig är möjligt i normala fall. Den omfattar f n. Av dessa är 88 fast avdelade för tjänstgöring vid färjelägena och32 ingår i röriiga kontrollgrupper, vilkas huvuduppgift är alt görastickprovsvisa kontroller i anslutning till färjetrafiken. Härtill kommer elvatjänstemän som har avdelats för s. k. tullkriminalljänsl. Vidare finns bl. a.en personal reserv om 34 tjänstemän för semestrar och tjänstledigheter. Delkan knappast undvikas atl det - trots personalreserven -uppslår luckor i bemanningen beroende på sjukdom, personalutbildning o. d. Omså sker ankommer det på den lokala tullmyndigheten au prioritera mellan deolika övervaknings- och kontrolluppgifterna. Den prioriteringen kan leda lillalt något lullfiller lämnas obemannat vid vissa tider. Detla berör dock endasten mycket liten del av det totala antalet färjeanlöpningar. Jagkan i della sammanhang nämna alt generallullstyrelsen i sin anslagsframställningför nästa budgetår har föreslagit en utökning av tullbevakningen i södratullregionen, bl. a. för . Framställningen prövas i vanlig ordning ibudgetarbetet och regeringens ställningstagande kommer atl redovisas ibudgetpropositionen. HerrPETTERSSON i (s): Jag tackarbudgetministern för svaret. Lålmig, innan jag kommenterar svaret, få rälla lill ett misstag som uppstått vidinformationen om förhållandena i . Jag har i min fråga sagt alttullfiliren är obemannade vid 2 000 angöringar med passagerarförande fartyg.Det är fel. Den riktiga uppgiften är , under vilka tullfiliren ärobemannade. Eftersom har ca fyra angöringar är del 8 000angöringar del är fråga om. Jag ber om överseende med all en sådan felskrivninghar kunnat uppstå. Torsdagen den 2 december1976 ömåtgärder mot narkotikasmuggling över 4 protokoll 1976/77:380 Omåtgärder mot narkotikasmuggling över Sedanvill jag kommentera svar. Alla tecken tyder på atl fn. är den stora importhamnen för narkotika. I sitt svar säger atlman i , som har så långa gränser, måste göra stickprovskontroller ochatl den mer rutinmässiga övervakningen får begränsas. Jag tror att del är feli det läge vi just nu befinner oss i vad gäller . Det är intebevisat, men del sägs att personer med walkie-lalkies står i ochinstruerar smugglarna på danska sidan när del är lämpligt atl komma över, närtullfiltren är tomma. Del kan väl vara rikligt som säger att man,om antalet tjänstemän i bevakningsstyrkan är detsamma, måste arbeta medstickprovskontroller. Dennya organisation som genomfördes för tullen i innebar atttullen fick ett mycket större bevakningsområde. Det sträcker sig från norra delenav lill Saxlorp, som ligger söder om . Dessutomhar tullen fått andra arbetsuppgifter. Den skall debitera vägtrafikskall förutländska dieseldrivna fordon samt utföra en hel del andra arbetsuppgifter därdel gäller alt fylla i blanketter som sedan skall redovisas. Då kommer mannaturiigtvis i ett sådant läge som den lokale tullförvaltaren i Helsingborgbefinner sig i. Han måste fiytta över folk eftersom dessa arbetsuppgifter ärtunga. Vilken del av bevakningen är det då som blir lidande? Jo, naturiigtvisden som man inte kan kontrollera eller den som man inte kräver insatser i frånhögre ort. Då gör han vad han är tvungen att göra, eftersom han har så litetfolk till sitt förfogande. Del är givet att åtgärderna motnarkotikasmugglipgen bör vara så effektiva som möjligt. Naturiigtvis skulle mangärna vilja ha möjligheter att bevaka varje ankommande fartyg varje minut avdygnet, men våra resurser räcker helt enkelt inte till för delta. Vi bör emellertidställa ambitionerna så högt som möjligt. Jag vill försäkra att synpunkten allvi skall ha så effektiva resurser som möjligt har vägt tungt i det budgetarbetesom nu pågår, men med hänsyn till all arbetet med budgeten just nu är i gångkan jag för dagen inte ge något annal svar än att be all få återkomma ijanuari, då budgetpropositionen redovisas. iHelsingborg (s): Det sista som sade gläder mig ofantligt. Man är då kanskeinte bunden vid de 34 tjänster som enligt förslagel skulle komma Södratullregionen lill del. Jag kan nämna all i petitan /78 hartullförvaltaren i begärt 26 nya tjänster enbart för . Nuföreslår man alltså 34 tjänster, som skall delas upp på hela södratullregionen. Redan nu kan vi säga atl detta är för litet. Jag tror del är enskrivbordsprodukt. För min del skulle jag känna stor tillfredsställelse, liksomockså Tullmannaförbundels avdelning i och säkert alla som arbetarmed narkotikaproblem, om budgeimi- nistern under arbetet medden kommande budgeten ville undersöka det verkliga behovet av lullbevakning. Vi måste väl kunna vara överens om att det, om vi skall få någon rätsida på narkotikaproblemet, är bättre att försöka hindra narkotikan atl komma in i landet än all den som är fallet kommer in, varefter man måste göra väldiga pådrag för att spåra upp den. Vivet att många grövre brott beror på missbrukarnas behov av pengar. Samhälletskulle alltså kunna göra enorma vinster härvidlag, men del är som sagtglädjande när säger att vi kan återkomma . Överiäggningenvar härmed slutad. §20 Om åtgärder mot hyreshöjningar Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1976/77:109, ochanförde: har frågat mig om jag kommer att föreslå några åtgärder isyfte alt stoppa den nuvarande hyresutvecklingen och pressa nedboendekostnaderna. Hyresslegringenhar otvivelaktigt varit stor , men den har inte på något avgörandesätt avvikit från den allmänna prisutvecklingen. Inom bostadssektorn harfrämst kostnaderna för drift, underhåll och bränsle påverkats. Trotshyreshöjningarna är det många bostadsförelag som inte kan läcka sinakostnader. Delär i första hand en uppgift för bostadsföretagen, deras organisationer ochhyresgästerna att finna lämpliga former för atl dämpa kostnadsökningarna.Mycket torde kunna vinnas, om de boende ges möjligheter atl påverkakostnaderna för drift, underhåll och bränsle. a. bosladsrättsformen gerutrymme för en sådan påverkan. Bosladsförvaliningsfrågorhar på senare lid börjat behandlas inom byggforskningen. Forskningen kan bl.a. bidra till att utveckla metoder för all sänka förvaltningskostnaderna. Pådetta forskningsområde - liksom vad gäller energisparandet - kan ökade insatserkrävas. I övrigt ankommer det, liksom , på stal ochkommun att genom en lämplig utformning av bostadsbidragen begränsa effekternaav höjda boendekostnader, framför allt för ekonomiskt svaga hushåll. (vpk): Jag ber att få lacka för svaret på min fråga. Tyvärr nödgas jagkonstalera att det tydligen inte uppfattas som någon uppgift för regeringenatt söka stoppa den nuvarande hyresutvecklingen. Statsrådet har ihuvudsak hänvisat till andra åtgärder och lill all det är en uppgift förbostadsföretagen, deras organisationer och hyresgäster atl finna lämpligaformer för att dämpa kostnadshöjningarna. Hyresutplundringenfortsätter i allt snabbare takt, och de som har gjort stora vinster påräntor, markspekulation, byggnadsmaterial och byggande - dvs. det privatabank-, bygg- och fastighetskapitalet - fortsälier att sko sig påhyresgästernas bekostnad. Underhela har takten i hyreshöjningarna bara ökat. harhyrorna stigit med ca 12 96, dvs. betydligt mer än konsumentprisindex och prisernai allmänhet. Jag vill till skillnad från statsrådet påstå atl hyresökningarnapå ett avgörande säll avvikit från den allmänna prisutvecklingen. En ökadåtskillnad mellan människor och social isolering följer i hyreshöjningarnasspår - och detta har också blivit följden för många människor genom 1970-laletsbostadspolitik. Det måste väl stå klart för alla att det inle kan få fortsättapå detta sätt utan att man nu måste vidta konkreta ålgärder för att stoppadenna utveckling! Deallmännyttiga bostadsföretagen har överallt begärt nya hyreshöjningar, somoftast överstiger . för en normal 3-rums-lägenhet. Genomhyreslagstiftningens utformning blir hyrorna i de allmännyttiga förelagenriktpriser för privathusen. Privata fastighetsägare kan ulan några större egnaprestationer i fråga om reparation och underhåll eller ökade kostnader anpassasina hyreskrav till "allmännyttans". Delta gör del ännu nödvändigareatt bekämpa hyreshöjningarna hos "allmännyttan" och kräva hyressloppför att underlätta kampen mol spekulationen och mot de privatafastighetsägarnas vinster. Densnabba hyreshöjningen kan bromsas något, sade till enstorstadstidning .