prot · G00916 · 1976-12-31 00:00:00 — Utgångspunktenmåste i stället vara all genom medvetna åtgärder på den ekonomiska politikens,näringspolitikens och arbetsmarknadspolitikens områden skapa en fasl grund förfortsatt ökning av produklionen och sysselsättningen samt för en lugnareprisutveckling. Del kommer all med nödvändighet krävasåterhållsamhet i fråga om både privat konsumtionsökning och nya samhälleligautgifts-åtaganden. Viktigast av allt är dock all skapa förulsällningar för enbättre avsättning av våra exportvaror, invesieringar i en utvidgad produktionsapparatoch fier människor i arbete. Kraftigaåigärder har redan satts in på det krediipolitiska området. Räntehöjningen med2 % riktade sig i första hand mot de kortfristiga valutaspekulationer somhärrörde från förväntningar om en uppskrivning av den lyska marken. Därutöverhar det blivit nödvändigt all skärpa kredilransoneringen ytterligare, i förstahand när det gäller utpräglade konsumtionskrediter. går inle all fortsätta längre på denna väg utan atl del får allvarligaverkningar på investeringarna, inkl. fortsatt produktion på lager i sådanabranscher som ligger sent i konjunkturcykeln. Framförallt skulle ytterligarekrediirestriktioner gå ut över de mindre och n-iedelsiora företagen. Vadsom då slår lill buds är i slällei all ge den kommande budgelen en slramulformning. 1 forsla hand blir del därvid givelvis fråga om en mycketrestriktiv prövning av alla nya utgiftskrav. Son-| vi i betonade redanunder valrörelsen måsle man så långl möjligi undvika nya skatlehöjningar, bl.a. med hänsyn lill de negaliva verkningar som höjningar avarbelsgivaravgifterna och höjningar av andra indirekia skaller har påpriserna. Den htijning av arbeisgivartivgifterna med 1,5 ".. som ceniernoch folkpariiei redan före valei bedömde som erforderlig Ibr all finansiera denutlovade sänkningen av statsskatten måsie dock fullföljas. Behovetav finanspolitiska åtgärder i övrigl komn-ier i första hand alt dikteras ochavgöras av den Ibrtstilta konjunkturutvecklingen och av utfallet i de kommandeavtalsförhandlingarna. Inriktningen bör vara ;iii under 1977och 1978 försöka ta igen en del av del som vi har lappal när del gällerproduktion och e.xporl ulan all sådana åigärder medföröverheltning i ekonomin. Detta bör vara möjligt, om den inlernalionellakonjunkluren inte utvecklas alltför ogynnsamt. Jag tror också all parterna påarbetsmarknaden är siarki medvetna om all löneuttag som går utöver detsanihällsekonomiska utrymmet kommer atl inle bara medföra sedvanlig press uppåtpå priserna utan också utgöra ett direkt hot mot sysselsättningen på både kortoch lång sikt. Men, herr lalmiin, vad jag nu har sagt innebär inle allregeringen har för avsikt all ange några ramar för löneförhandlarna och änmindre all försöka binda upp arbetsmarknadens parter genom något slags"in-komstpoliliska" överenskommelser. Tvärtom är del enligt minuppfattning angeläget alt arbetsmarknadens parter har den "frihet underansvar" som varit tradition i . "Inkomstpolitik" ärganska främmande för svensk arbetsmarknad. Resultaten från andra länder manarinte heller till efterföljd. På den här punkien harjag alltså samma uppfattning som bl.a. LO:s ordförande gett uttryck för under detsenasle året. Del är från den utgångspunkten som regeringen har för avsikt attinom kort inbjuda arbetsniarknadens organisationer till överläggningar om densamhällsekonomiska situationen. 1 fråga om energipolitiken innebär regeringsprogrammet,somjag redan understrukit, att marschen in i kärnkraftssamhället avbryts. Fårjag, herr lalman, säga all del inte borde förekomma atl det här i riksdagenåberopas påståenden i en tidning, vilka kategoriskt förnekats och dementerats.Gustaf Jonnergård har ju tagit fullständigt avstånd från vad som har påståtts idenna artikel. Jag räknar med att herrar och kommer alt avstå frånall anviinda denna tidningsartikel som argument i fortsättningen, eftersom denicke har ett sakligt underlag. återgav några ullalanden som jag bar gjori omkärnkraften och om energipolitiken. Får jag till de citaten lägga attjag ivarie föredrag och i varie anlörande, som jag hållil under denna valrörelse ochäven lidigare, har stigi ifrån för räkning all det för de fem aggregatsom är i drift skall upprättas en beredskapsplan för successiv avveckling ochan denna avvecklingsplan, om säkerhetsriskerna kvarslår, skall sältas i kraft.För de aggregat .som är under byggnad harjag sagl, att arbetena skall avbrytas.Men om byggenskap av kontraklsskäl eller av andra anledningar inte kanavbrytas, kan det hända att de måste byggas färdigt - men de skall dock intetas i drift, och del är det viktiga, så länge säkerhetsfrågorna är olösta. Vihar vidare sagt alt de aggregat som ännu bara finns på ritbordet också fårstanna där. Det är på denna grund som ceniern har arbetat och som vifortsätter vårt arbete. Den som vill läsa vad som slår i regeringsdeklarationenskiill också finna atl den har en sådan inrikining. Det är därför som jiig fråndenna talarstol säger att jiig icke har daglingal med min övertygelse. Sverigehar haft den ordningen när del gäller kärnkraften all regeringen vid ett och sammatillfälle gett kraftföretagen tillstånd att äga, bygga och driva en kärnreaktorsom de sökt tillstånd för. Den gamla regeringen hann med sådana byggnads- ochdriftlillslånd för lolv reaktorer. Men ändras denna ordning. Kärnkraftsindustrinställs nu inför två nya absoluta krav för att ta nya aggregat i drift. Fördelförsta skall förelagen kunna förelä godlagbara avial om upparbetning av delanvända bränslet. För det andra måsle företagen visa hur och var män kan ordnaen helt säker slutlig förvaring av det högaktiva avfallet. Låt mig i dettasammanhang tillägga, att jag själv tror att det blir svårt för de berördaföretagen att uppfylla dessa villkor. Det är, ärade kammarledamöter,anmärkningsvärt att inte heller har ett ord att säga om derisker som är knutna lill kärnkraftsproduklionen. Regeringenkommer också att tillsätta en särskild kommission för atl pröva olikaenergipolitiska frågor. 1 dess uppgifter skall bl. a. ingå alt upprätta enberedskapsplan för avveckling av anläggningar som redan tagits i drift.Beredskapsplanen skall sättas i kraft om man inte uppnått godtagbara lösningarpå säkerhetsproblemen. Det stämmer såvitt jag förstår väl med vad vi harangivit före valet. Kommissionen får också viktiga uppgifter vad gällerplaneringen för eu ökat spartinde och ulveckling av nya alternaiivaenergikällor. Deskärpta villkoren för att ta i drift nya kärnkraftsanläggningar gäller fr. o.m. det som i planeringshänseende är landets sjunde aggregat. Det äralldeles riktigt att vi inom hade talat om att dessa villkor ocksåskulle gälla , det aggregat som är färdigbyggt men som ännu inletagits i drift. Men den gamla regeringen gav tillstånd atl starta deltaaggregat . Del villkor som den nya regeringen infört för 2innebär atl reaktorn måste las ur drift om ägarna dåinte kan förete ett godtagbarl avtal om upparbetning av det utbrända bränslet. Delär denna särlösning för som av socialdemokraterna utmålas som eltstort svek av mig och ceniern mot väljare. Men den som sätter sig in ifrågan kan omöjligen se saken så. Hade inle gått med på dennakompromiss, skulle ju resultatet ha blivit att den gamla kärnkraftspolitikenfullföljts. På vilket annat säll hade en majoritet för denna nya energipolitikkunnat uppbådas här i k;im-maren'' Jag har beklagat att vi inte nådde ändafram. Men, , beslutet att får las i drift har ju den gamla regeringen tagit. Det är inte den nya regeringen som har tagitdet beslutet. Vi har satt in ett villkor som är nytt. Men jag säger återigen:Här finns den skillnaden att båda villkoren inle finns med för . Jagupprepar: Där nådde vi inle ända fram. Men all medveiet låta utvecklingen påkärnkraftens område få fortgå på samma sätt som fr;im lill regeringsskiftet,det hade verkligen varit all svika både övertygelse och väljare. Del hade ocksåvarit att svika dem - långl in i de socialdemokratiska leden - som i centernsett och ser den säkraste garantin för en annan energipolitik änden som socialdemokraterna fört. får vi en ny energipolitik, som avbrytermarschen in i kärnkraftssamhällei, en energipolitik som satsar på hushållningoch besparingar och på utveckling av de alternativa energikällorna. Tiden medger inle någon grundlig genomgång av alla huvudområdena iregeringsdeklarationen. Lål mig därför bara kort beröra ett par saker på detsociala området. Pensionärernas ekonomiska förhållanden kommer ;ilt förbättrasi enlighet med de planer som de stora riksdagspartierna gemensamt har dragitupp. På det familjepolitiska området sätts arbetet genast i gång med altulforma elt konkret system för vårdnadsbidrag lill familjer med små barn. Regeringenkommer att lägga slor vikl vid arbetet på att skapa jämställdhet mellan mänoch kvinnor. Det familjepolitiska reformarbetet kommer atl präglas av dennasträvan. Åtgärder för atl främja sysselsättningen och ulvecklingen i alladelar av landei är också elt led i strävandena att stärka kvinnans slällning.Ökad jämställdhet mellan kvinnor och män förutsätter att fler kvinnor deltar idet politiska arbetet. Kvinnorepresentationen har genom det senaste valetstiirkls, framför allt i landsting och kommuner. Det är vikligl atl dennaförstärkning av kvinnorepresentationen följs upp genom alt kvinnorna får flerplatser i kommunala styrelser och nämnder. Sistmen inte minst lägger regeringsdeklarationen en god grund för övergång lill enmer deceniriilisliskl inriktad politik i vårt land. När det gäller denpolitiska beslutanderätten kommer vår strävan alt vara att ge de enskildamänniskorna mer alt säga lill om. Samma inställning måste prägla arbetet närdel gäller det praktiska genomförandet av ar-belsrätlsrefornien. Del är viktigtatt samhällets organ utvecklas på elt sådant säll att byråkratin kan minskasoch all mötet mellan människa och myndighet kan bli naturligt och okomplicerat.Arbetet med dessa frågor kommer all ges hög prioritet av den nya regeringen. Detgäller vidare att återställa vad som har gått förlorat genom den Ivångsvisakommunsammanläggning som socialdemokraterna drivit igenom. Regeringen kommer;ilt ta initiativ till en allsidig utvärdering av sammanläggningarnas effekterbl. a. för demokratin och för människornas möjligheter att påverka sinlivsmiljö, påverka sin situation. Regeringen är också beredd all positivtbehandla fran-isiällningar om ändringar i den kommunala indelningen när desstiändringsförsltig är motiverade med hänsyn till den kommunala demokratin. Reglerom an samtliga lekmannaledamöter i skall utses av börenligt regeringens uppfattning införas som ett försiti steg på väg mot enverklig länsdemokrati, och en proposition kommer alt läggas fram förriksdagen i det avseendet. Uiredningsiirbelei med en länsdemokratireform kommerall intensifieras. Denstarka koncentrationen av bebyggelse och befolkning till elt fåtal orter i vårtland under 1960-lalel innebar alt de tre storstadsområdena växte mycketkraftigi. 1970-laleis första år medförde en viss dämpning av dennalillväxi omkring slorstäderna. Samtidigi har emellertid koncentrationen eller ett par orter i varie Iiin forlsali. Socialdemokraiin siimuleradedenna ulveckling genom an införti den s. k. orisklassifice-ringen 1972. Målsäiiningen för den nya regeringen är all skapaförulsiitlningar för utveckling även uianför länshuvudsläderna och andra s. k.primära centra. Regeringen skall föra en politik för sysselsättning och boendei alla delar av landei. Decentraliserat boende förutsätter bl. a. enklareregler för glesbebyggelse. En målmedveten satsning på den växtkraft som finns ide små och medelsiora föreUigen är nödvändig för att förverkliga dennamålsättning. Principen måsie vara att dessa Ibretagstyper skall tillförsäkrasminst lika godti betingelser som de stora förelagen. I stora delar av landet spelar jordbruket och skogsbruketen avgörtmde roll för sysselsättningen. Därför skall dessa näringsgrenarsutvecklingsförmåga las lill vara. Sammanfattningsvis innebär det program somregeringen arbeiar efter en medveien inrikining av politiken på ettdecentraliserat samhälle byggt på en social marknadsekoi-iomi, på kraftfullaåtgärder för att stärka ekonomin och skapa arbete åt alla och på insaiser föralt öka den sociala tryggheten och sliirka jämlikheten. Del är en politik ihehi folkets inlresse. () kort genmäle: Under hela valrörelsen åkte och skröt med att tvingat regeringen lill eftergifter när delgällde att stimulera den privaia konsumiionen. Dessutom lovade han hejdlöstökningar av den privaia konsun-ilioncn, siinkia kommunalskatter, vårdnadsbidragpå . och mycket annat. slår han och säger: Den privaia konsumiionenhar varii för hög - den måsle hållas lillbaka. Och sedtin klagar ni över att vi på någon punktmissiiinkliggjorde iir-lighelen i era avsikter. Tänk om vi hade anal! Det är precis samma sak med . säger Fälldin:All ime kompromissa hade varit atl svika. Före valet sade han: Vi kompromissaraldrig när det gäller - där är vi orubbliga. De moraliskaslutsatserna överlåter j;ig åt andra. Han försvarar Jonnergård. Jag har läst Jonnergårdsden-ienti. Den påminde mig om den urgamla historien om , somkom hem sent och hörde sin hustrus röst: Förklara dig inte, -det blir bara värre. Men egentligen är det ännu mycket allvarligare än så. Hiirhar vi en regering som säger all den viktigaste frågan av alla är kärnkrtiften- och så försöker ni överlåta hela ansvaret på tjänstemän i och inågra privata och halvkommunala bolag. Ni säger atl det iir de som får taansvaret för om de skall byggti eller ii-itc. Del går ju inie! En regeringmåsle la ansvaret i den frågti som den sjiilv bedömer som den Och hur är det när det gäller de pågående byggena? Så härstidc björn i : "De aggregat som är under byggnadavbryts så snart avlösning av kontrakt medger detla." Del har han upprepathundratals gånger; jag har försökt kolla del så långl del går. har hansagt "om kontrakten kan brytas", men del är i sak detsamma, fördel ärväldigt Iiin atl bryla ett kontrakt. Svårigheten kommer ju sedan, när manskall fastställa hur stort sktideståndet skall varti, men del blir under allaförhålkinden myckel billigare iin alt fortsätta att bygga en anläggning somm;in inie länker använda. Del är självklart. Man skall alliså avbryia byggeioch belahi skadesiåndel - del blir myckel billigare. Om ceniern hade menal allvar med sina benhårda vtillöftcnäven på den här punkien, borde koniraklen tilllså redan h;i varit uppsagda ochlorhandlingtir om skadestånd pågå. Det är den endti veiiiga linjei-|, om manverkligen avser all de hiir reaklorerna inle skall komma till tillvändning,iill den s. k. mtirschcn in i kiirnkraftsstm-ihället sktill avbrytas. Vad sker då? säger slalsminislern - jag iir tvungen altvara litet hård här: Vi sade under valrörelsen all vi skall sioppa byggena, omkoniraklen kan brytas och inie "andra skäl" finns emot det. - Dethär har ni lagt lill efter valet. Man kan säga all del är ell litet fiffel, elllitet falsifikat - ni lägger barti till några ord - men del har stor praktiskbetydelse. Den formulering som ni gick ut med i valrörelsen v;ir förpliktande.Här skulle.ni bryta kontrakten och betala sktidcstånden. lalar ni om"andra skäl" - förmodligen avses diirmcd och moderaterna.Men del har ni lagt till. Del hade varit bällre för er ;ill uppföra del hiirnumrel med sömnlösa näiler och ;iti inie svika sina väljare och marschen in ikärnkraftssamhällei iin all göra en relrotikiiv förfalskiiing av cenlernsvallöften. Del här visar bara atl del iiven på denna punkt finnsrunda hörn. Sakläget ärju del alt i d;ig forlsiilier kärnkraftsulbyggnadenprecis som förul - med den skillnaden titt ni skapar ei-| n-i;issa oro hosmiinniskorna och all energiminisiern gör diverse konsler. Så har vi frågan om folkomrösining. Jag sade före valei:Del finns slarka principielhi skäl .som lalar moi en folkomrösining, för denhär frågan har ell samband med politiken som helhel. niei-i on-i de borgerligapartierna före valei kräver en folkomrösining skall vi inic moisälla oss den.Men jag vill inle an folkomrösining skall användas i ell lakiiskl spel för allsliia ivisier i en borgerlig regering. Kan en sådtin regering ime enas skallden avgå eller uilysa nyval. DelUi k;inj;ig ord för ord upprepti . Energiministern gav oss en inblick i länkarna i den inrekretsen. 1 TV llck han frågan: Vad händer vid en konlliki om laddningen ;ivRinghals 3' Då svarade han hell raki på sak: "Regeringsdeklaraiionen iiruppbyggd pä titt vi skall lösa en sådtin konlliki n-icd l'olkt)mrösiningen sommedel." Då siiger jtig: Diirmcd iir ju klart besked givet.Folkomröstningen är tydligen inte lill förfolkets skull, den är lill för all sliia tvister i regeringen. är motparlamentarismens alla principer, inlriiffir den siiuaiionen, då skallregeringen avgå eller uilysa nyval. (vpk) kort genmäle: Visst är det elt svek i kärnkraftsfrågan, , atl först värvaröster genom atl sälta sill samvete i pant och sedan sliippa viktigakrav föratt få lill stånd en regering lillsammtins med n-ioderaierna. Moderaternasinställning till kärnkraften kan inie ha varit någon nyhet som uppläcktes isamband med regeringsförhandlingarna; den var ju känd långl innan dessaförhandlingar började. Ändå sökle ceniern inbilla väljarna alt man i enborgerlig regering skulle kunna stoppa kärnkraften. Laddningen av 2våren av de konkreta punkter där pantsatte sitt samvete och därhan fick ge vika för de båda övriga regeringspartierna. Detta är ett svek motväljarna, del kan man aldrig komma ifrån. Närvi kommunisterna krävde folkomrösining i kärnkraftsfråganmotsatte sig detla krav. Man var medveien om all ifallkärnkraftsfrågan överlämnades lill folkel för en direkt siiillningstagande,skulle man inle kunna använda den för ;ill värva röster. Man värvade alltsåkärnkrafismolståndarnas "röster Ibr alt få lill stånd en kärnkraflsvänligregering, och delta, menar jag, är elt svek. Vänsterptirtielkommunisierna är moiståntlare lill fortsatt kärnkrafts-utbyggnad. Vi restetidigt kravei på folkomröstning om kärnkraften, och vi gjorde del därför allkärnkraften inie kan liknas vid någon annan föroreningsrisk. Den är farlig föross n-ien också för kommande generationer, och den bidrar lill atl kiirnvapen sprids. Tvalrörelsensade vi atl folkomröstning är nödvändig inte minst därför atl riksdagsvaletinte skulle komma all ge ell entydigt svar på hur del skulle bli medkärnkraften i fortsättningen. Ceniern försökte nämligen framställa del så attell sådant svar skulle ges, men del var ju oriktigt. Vi sade också ivalrörelsen an de som rösiar på i tron alt de diirigenom stopparkärnkraften kommer atl bli besvikna. Vi sade alt vi i stället skulle komma atlfå en borgerlig regering som fortsätter kärnkraftsutbyggnaden, och det var vadvi fick. Närdel gäller regeringsförklaringen i övrigt fanns del där. som jag sade tidigare,inga svar att få. gav heller ingti besked om hur man avseratl lösa de olika frågorna. Del är ime myckel viiri atl bara räkna upp en radangelägna problen-i ulan all anvisa någrti lösningar. Hurkommer ni konkret alt angripa de stigande priserna och hyrorna'.' Hur kan nikomma lill rälla med dem utan alt tillgripa prisslopp och hyressiopp, som vihar föreslagit tidigare'.' Vilken bositidspoliiik komi-ner ni från den nyaregeringen an Slå för'.' Det har vi ii-iie fån reda på här , och det fickvi inle heller reda på i valrörelsen. Har ni ingen uppfattning i den frågan,eller är del bosuidspoliiik, vilken ju fullt utbyggd kommeratt innebära hyreshöjningar på . , som blir dennya regeringens bostadspolitik? Hurblir det med jämställdheten mellan män och kvinnor? har hänvisattill att det blir så och så många kvinnor i de kommunala styrelserna ochnämnderna. Är del svaret på frågan vad man vill göra åt jämställdheten mellanmän och kvinnor? Varlbr redovisar ni ingenting om vårdnadsbidragen? Är detdärför all ni är oense? Ni trodde att ni i valrörelsen hade funnit lösningen påkvinnofrågan och frågan om familjepolitiken genom patentmedicinenvårdnadsbidrag - den var ju bra mot allt. Vårdnadsbidraget har lanserats iolika lappning från de borgerliga partierna, men till sitt innehåll och sinverkan skiljer sig de olika förslagen väldigt litet. De är uttryck för samn-iareaktionära politik. Genom vårdnadsbidragen söker ni muta kvinnorna att stannahemma i siiillei för all kräva jobb och daghemsplats. Kvinnorna skall fortsättaatl vara arbetskraftsreserv och arbeta dellid med låga löner. Del handlar imealls om valfrihei, utan del handlar om öppen kvinnodiskriminering. Hurär del i arbetstidsfrågan? Vad har ni för planer diir? Varför vill ni inteupprätta en plan för en arbetstidsförkortning? Såhär skulle jag kunna fortsätta på punkt efter punkt. Hur skall man kunna brylatendensen till maktkoncentration, som det om i regeringsdeklarationen,utan att på någon enda punkt ingrijia n-ioi storfinansens makt? Och hur skallman kunna ingripa mot den storfinans som direkt är företrädd i regeringen? Detta,, är problemställningar som visar hur regeringen försöker atl döljasin ovilja och oförmåga till verkliga åigärder bakom luddiga och till intetförpliktande formuleringar. Till kan jag bara kort säga all h;in slår och gör enuppräkning och ställer frågor som om den här regeringen hade all redovisa ettflerårigt fögderi. Jag hänvisar lill regeringsdeklarationen och därutöver tillde propositioner som kommer i de olika ämnena. HerrPalme påstår atl jag och ceniern i valrörelsen skulle ha gåll ut och lovatsänkta kommunalskatter. Det vi stidc var alt man måste vara återhållsam medarbetsgivaravgifterna, för eljest driver mai-i upp kommunalskatterna. När detgäller skatteuttaget över huvud tagel hoppas jag all vill medge alljag före valei sade ;iii det inte går atl lova ett totalt sänktskatieiryck, för då kan man inte klara av de åtaganden som samhället redangjort gentemot n-.edborgiirna. HerrPalme återkommer till energipolitiken och kärnkraftsfrågan, och l'örsi')kerherr säga an det iir ]Kigt)i fel i an lägga ansvarei Ibr säkerheten påägarna lill kärnkraftsaggregaien. Del fii-ms privaliigda. halvstatliga och rentstatliga aggregat, och, om mentir an det är fel i detta avseende altlägga ansvarei för säkerhetsfrågorna på ägarna, vill jag fråga: Varför har dåherr Paln-ic varit med om an siiilla jusl sådanti krav när det gäller all annanproduktion'' Jag länker på lagen om hälso- ochmiljöliirliga varor. Det är en princip som vi är ense om. Är del då inle ganskasjälvklart all iigarna till den verkstimhet, som kan medföra ;ill sådana gifterkommer loss som hör lill de firligaste vi känner, själva får visa på vilketsätt de avser all klara i-nänniskan och orgiiniskt liv från dessa ohyggligarisker? Del är ju exakt samma tankegång som ligger bakom lagsliftningen iövrigl. Sedansäger all del är rimligi all poliiikernä lar ansvarei. delär elt klart utslag av ansvar inför framliden när vi säger ifrån all ulan alldessa två villkor är uppfyllda får ingel ytterligare aggregat startas. Den nyaregeringen markerar hiir ett tinsvar som ilen gtimla regeringen ickemarkerade. Den gamla regeringen hade varken för egen del eller för iigarnasiälll krav på ;iti dessti båda villkor skulle vara uppfyllda. Del ärskillnaden, , i ansviirslagande för allmänhelen och friimliden melhinden nya regeringen och den gamhi regeringen. HerrPalme och jag har fört många diskussioner om den här frågan. Lål mig påminna omden gång då jag höll Aka-ulrcdningen i min hand och frågade var hankunde hiiui beskedel alt säkerhelsfrågornii viir lösta. Har att säga med tinicdning av de remissvar som strömmar in - deåterges i lidning;irn;i - och son-i gäller i vilken ulstriickning säkerhetsfrågornaskulle vara lösta och i vilken utsträckning den s. k. gerhållfäsui besked? Jaghar inte tillgång lill den ordagranna formuleringen, men nog var del viil såall sade att han var trygg i och med . Han sade allnu blir siikerhelsfrågorna löstti med känd teknik. Men före Aka-utredningenskulle ha varit orolig förden delen. Är beredd atl frånkammarens talarstol vidhålki sill påslående alt säkerhetsfrågorna är lösta?