prot · G009116 · 1976-12-31 00:00:00 — Vad det centrala samrådet beträffar så är delbeklagligt om bristerna skall uppstå där, efter alla de försök som genom årengjorts för att få de kommunala nämnderna all samarbeta. Man behöver bara påminnaom de tre digra cirkulär som regeringen åstadkom 1959 för alt få till stånddetta samarbele. har del upprepats , och del längsta man komvar kanske när och SÖ gjorde gemensammaanvisningar. Närnu SlA-arbelet skall sättas i gång är resultatet helt beroende på om alla inomkommunerna verkande krafter för barn- och ungdomsverksamheten kan utveckla ettgott samarbete. De förtroendevalda i de kommunala nämnderna, förvallningarnaspersonal och föreningslivel har alla ett stort ansvar för atl del skapas en braskola. Därför är del nödvändigt all alla parler också deltar i de förberedandeöverläggningarna, och det hoppas jag skolans ansvariga statsråd är beredd allmedverka till. Del centrala samrådet måste fungera, eftersom del annars blirelt slag i luften att uppmana de kommunala nämnderna atl fungera tillsammans. Jag är angelägen om att understrykadel som också talar om, nämligen vikten av samverkan mellan allaberörda kommunala nämnder inför SIA-reformen. Jag har inte uppfattat all delfinns några pålagliga brister på del centrala området när del gäller dennasamverkan och jag uppfattar inte heller atl det finns någon brist när detgäller statens ungdomsråds konferenser. Jag anser mig ha förklarat varför dehar utformats som de har. Del är riktigt all ingen skugga skall falla på närdet gäller den här frågan. Jag har den inbjudan som har gått ul tillkonferenserna framför mig. Vad man skulle ha kunnal göra, i slället för alllåla målgruppen beslå av en förtroendevald och en riänstemän frånungdomsorganisationerna saml ivå represenlanler från var- dera fritidsnämnden ochskolstyrelsen i resp. kommun, hade varit att pruta till en representant frånvarie nämnd och la med kulturnämnden och sociala centralnämnden. Det ärnämligen centralnämnden som enligt barnavårdslagen har ansvaret för kommunensförebyggande barn- och ungdomsverksamhet, och kulturnämnden ger jufritidsverksamheten ökad bredd på elt område som alltför länge varil eftersalt Eftersomde här konferenserna förmodligen skall följas av fler hoppas jag att manomprövar målgruppen och i stället tar med också representanter för de tvåresterande kommunala nämnderna. Jag tror också att samrådet då skulle blibredare på konferenserna ute i kommunerna. Jag ber att än en gång fåtacka för svaret. Ombehovet av god allmänbildning i gymnasieskolan Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om behovet av god allmänbildning i gymnasieskolan Fru statsrådet erhöll ordet för atl besvarafröken () anmälda interpellation, 1976/77:129, ochanförde: Fröken har frågat mig i vilken ulslräckning jag anser atlulredningen om den gymnasiala utbildningen bör se som en målsättning alllillgodose behovet av allmänbildning som grund för en allsidigpersonlighetsulveckling hos eleverna. Låtmig försl säga, atl jag självfallet delar fröken uppfattning att det ärangelägel all skolan sä långl som möjligt bibringar eleverna både kunskaper omoch intresse för sådana allmänmänskliga frågeställningar som nämns iinterpellationen. Det råder bred enighet om atl skolan måste ge elevernamöjlighel till en allsidig personlighetsulveckling och all inslag avlitteraturhistoria, psykologi, religionskunskap elc. har en viklig funklion altfylla. Gymnasieulredningenhar enligl sina direktiv i uppdrag all pröva hur olika studievägar skallorganiseras, bl. a. med avseende på fördelningen av studieförberedande ochyrkesförberedande moment. I del sammanhangel måste också ställning tas lillhur elevernas allsidiga personlighetsulveckling skall främjas. Jag utgår från att utredningen kommer alt ägnadenna fråga stor uppmärksamhel redan i den första etappen av sitt arbele. Fröken (): Till att böria med vill jag tacka statsrådet för svaret på mininterpellation. Jag uppfattar det som positivt och tror mig förstå attstatsrådet i stort sett är av samma mening som jag beträffande behovet avallmänbildning i gymnasieskolan. Jag skulle dock vilja tillägga några ord föratl ytteriigare belysa vad jag är ute efter. Vilever i ett samhälle som går mol allt starkare specialisering på olikaarbetsområden. Vi har försökt anpassa utbildningen efter arbetslivets Ombehovet av god allmänbildning i gymnasieskolan Den nuvarandegymnasieskolan omspänner inte mindre än 22 linjer. Hur den kommandegymnasieskolan skall se ul vel vi inle , men ingenling lalar för att denkommer all få färre uibildningsvägar än den nuvarande. Behovetav specialisering i utbildningen hänger delvis samman med atl den pågåendeforskningen och utvecklingen ständigt ökar vårt samlade förråd av kunskaper.Ingen aldrig så lärd kan kallas allvetare på del sätl som varmöjligt för en professor . På forskningens område kan f ö.specialiseringen ta sig det uttrycket alt utbildningsutskottet sitter ochgrubblar över om en professur skall inrättas i enbarl anatomi eller anatomi medbiomekanik resp. anatomi med neuroanatomi. Vikan naturiigtvis inle vrida klockan lillbaka, men vi får inle tappa bortbehovel av den allmänbildande bredden i vårl ulbildningsväsen som en nödvändiggrund för en övergripande helhelssyn på människans situation. En arbetsledareklarar sig inle med enbart fackkunskaper i yrket. Han eller hon måste ocksåvela någol om hur människan fungerar psykologiskt. En person som i t ex.SIDA:s riänsl arbetar i u-land behöver vela någol om den kultur och deföreställningar om tillvaron som man har i landet i fråga. Självayrkesutövningen kan alltså göra del påkallat med en bred allmänbildning. Meni delta sammanhang vill jag särskilt betona vikten av allmänbildning som grundför den enskilda människans personlighetsulveckling. I specialiseringenssamhälle finns risken för all också den enskilda människan får en ensidig ochdärmed ofta torftig personlighetsulveckling. För man elt stillasittande livunder arbetsdagen, behöver kroppen molion . Det har vi lärt ossnågorlunda väl, och skolan har inrättat sig därefter med gymnastik ochidrottsdagar. Men vi behöver naturligtvis också kompensera t. ex. ett monotonteller oengagerat yrkesarbete med en sysselsättning som kanstimulera och engagera andra sidor av personligheten än arbetet förmår atlgöra. Från den synpunkten sett är del synnerligen angelägel alt skolan gerimpulser till så bred aktivitet som möjligl genom ämnen som historia,litteratur, musik, teckning, konstslöjd, psykologi etc. Inteminst psykologin kan vara värd några ord för sig. Som vetenskap är psykologinrelativt ung, knappt . Del är kanske fö. våra modernalätortssamhällen som tvingat fram den. Med det lagarbete som i ökandeutsträckning växer fram på många arbetsområden ökar också behovet avmänniskokunskap. Håller den gamla satsen au genom sig själv känner man andra,så är det viktigt med kunskaper i psykologi både för en själv och förkontakterna med andra. Alla människor kommer i varie fall ofta i situationer dåäven elementära kunskaper på detla område får anses ovärderliga. Andrasvårigheter som drabbar människan hänger samman med sekulariseringen ochpluralismen i samhället. Det tidigare mera enhetliga normsystemet slällde intemänniskan i så många valsituationer. För de flesta människor blir det ändåviktigt all medvetet söka en livsåskådning. 1 annal fall hamnar manläll i den situationen, alt man oreflekterat accepterar en livssyn eller enideologi som omgivningen påpassligt står till riänsl med men som inteegentligen är förenlig med ens innersta väsen. Därför är det angeläget attundervisningen på gymnasiet förmedlar stoff som kan hjälpa eleverna all finnasvar på de slora livsfrågorna om livels mening och mål. om kärlek och ondska,om lidandet, frihet och lycka. Ämnen som filosofi, religionskunskap, kultur-och idéhistoria har här myckel all ge. Jagär naturligtvis medveten om att vi har en våldsam trängsel av ämnen på schemati gymnasieskolan. Det går inle att få in alla de ämnen jag här har berört påalla linjer. Men jag tycker det är angeläget atl inför gymnasieulredningensarbete lyfta fram i ljuset värderingar som jag tror många här i delarmed mig. Kanske är de så självklara att de för den skull fåll en undanskymdplals i direkliven. Yrkesulbildning är nödvändig och bra, men vi får för denskull inle glömma all samhällel är lill för människans skull och inle människanför samhällels. Tillsisi vill jag slälla frågan, om jag får lolka slaisrådels svar så, allgymnasieutredningen i sitl arbete bör sträva efter all så långl möjligt i helagymnasieskolan tillgodose behovel av allmänbildning som grund för en allsidigpersonlighetsulveckling? Ombehovet av god allmänbildning i gymnasieskolan Fröken tolkning av milt svar är hell riktig. Jag vill möjligengöra ett lilel tillägg. Ulredningen bör sträva efter all så långl som möjligt ihela gymnasieskolan lillgodose behovet av allmänbildning som grund för enfortsatt allsidig personlighetsulveckling. Det är nämligen enligl min mening iförsta hand , , som bör lägga en sådan grund avallmänbildning all eleverna därefter själva kan vidareutveckla den och därmedutvecklas som människor. Gymnasieskolan bör självfallet komplettera ochyllerligare bredda vad har givit. Men, som fröken påpekade,ämnesträngseln är slor. Låtmig särskill instämma med fröken beträffande behovel av psykologiskkunskap, som jag tolkar såsom kunskapen om all vara människa bland människor. FrökenHÖRLÉN (fp): Jag tackar statsrådet för tillägget till min tolkning av svarel. Överläggningenvar härmed slulad. §5 Föredrogs och hänvisades 1976/77:143 tillarbetsmarknadsutskottet Nr 116 §6 Föredrogs och hänvisades -r-j j_ Motion 26 nr'l 1977 1976/77:1612till näringsulskollet § 7 Föredrogs men bordlades åier skatleulskolleisbetänkanden /77:40-42 lagutskottets belänkanden /77:22, 25 och 26försvarsutskottets betänkande 1976/77:11 kulturutskottets betänkanden1976/77:39 och 40 näringsutskottels betänkanden /77:26 och 29 §8 Herr talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle skatteutskottets betänkande nr 40 och kuliurutskoltetsbelänkande nr 40 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §9 Anmäldes och bordlades Konstilutionsuiskoilels belänkande 1976/77:40 med anledning av proposilionen1976/77:100 såvitt gäller anslag lill datainspektionen jämte molioner idatafrågor 1976/77:14 med anledning av motion om inrättande avett dalorbaserat informaiionssyslem för allmänhelen, m. m. 1976/77:27 med anledningav motioner om dataindustrin m. m. 1976/77:31 med anledningav propositionen 1976/77:125 med förslag om lilläggsbudgel 111 lillstatsbudgelen för budgelårel 1976/77 i vad avser teckning av aktier iLantbruksnäringarnas . m. m. 1976/77:32 med anledning avproposilionen 1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för budgelårel 1976/77 i vad avser handelsdepartementetsverksamhetsområde /77:33 med anledning av proposilionen 1976/77:126 omändring i 1976/77:32 med anledning av proposilionen1976/77:107 om hushållning med energi i byggnader m. m. jämte motioner 1976/77:33 med anledning av molioner om begränsningav energiförbrukningen genom regler i anslutning lill byggnadslagstiftningen 1976/77:34 med anledning av propositionerna1976/77:100 och 1976/77:107. båda i vad de avser anslag lill byggnadsforskning,jämte motioner § 10 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:400av i (vpk) till herr arbetsmarknadsministern omekonomisk gottgörelse ål svenska fiskare med anledning av oljekatastrofen iNordsjön: Den pågående oljekatastrofen i kommer,enligt samstämmiga uppfattningar från havsfiskeexperter, all få förödandekonsekvenser för Nordsjöfisket Atl del kommer all bli en förödelse för såvällorsk- och räkfiske som annat fiske står redan klarl, frågan är nu bara hurstor förödelsen kommer all bli. Men den frågan kommer inle atl kunna besvarasförrän om lidigasi elt år. Uppenbarligen kommer oljekataslrofen atl fåkonsekvenser för det svenska fisket genom att lönsamheten försämras ochsysselsättningsläget för de svenska fiskarna som en följd därav blir sämre. Jag vill mot dennabakgrund fråga herr arbetsmarknadsministern: åtgärder kommer man frånregeringen atl vidla för all förmå de ansvariga för oljekataslrofen i ,dvs. den USA-dominerade multinationella Phillips-gruppen, alt ekonomiskt gotigörade förluster som de svenska fiskarna kan komma all åsamkas? 1976/77:401av is) lill herr industriministern om en nyhan-delsstålsutredning: Hallslahammar är en av de bruksorter som drabbasmyckel hårt oavsett vilka alternativ som kan aktualiseras via de förslag somhandelssiåls-utredningen redovisar. Såväl företagsledningen som de anställdaoch kommunen är myckel tveksamma lill utredningens arbetsform och förslag. utredning bör komma till stånd och dä i samverkan med alla berörda parter. villig all medverka lill all en ny handelsslålsutredning snarastlillsälls?