prot · G00987 · 1976-12-31 00:00:00 — Vi har inte fåttstöd för våra förslag om att utreda frågan om kommundelsråd. Sedan kravet nuförts in i regeringsförklaringen hoppas vi all få till stånd en utredning, somlägger grunden till möjligheter för kommunerna att utse kommundelsråd ellerkommundelsorgan - låt oss inte strida om orden. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle; När det gäller kommundelsråden måste jag hävda att det i den kommunalademokratiutredningen fanns en ledamot från som säkert hade fåttall den juridiska hjälp han kunde ha behövt om han velat utforma ettdeialjförslag om kommundelsråden. Men så skedde inte. Vad sedan gäller folkomröstningar är jag i densituationen att jag kan hänvisa till del särskilda yttrande som har avgivit. Han säger att det inte räcker med en allmän bestämmelse omatl "omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande" fårarrangeras. Han vill ha klara reglerom hur frågorna skall formuleras ochomröstningar genomföras. Det skall inte vara regler som den enskilda kommunenställer upp, utan regler som skrivs in i kommunallagen. Det är en väldigskillnad mellan det och att en kommun som ett led i en beredning får företaopinionsundersökningar av olika slag. () kortgenmäle; Jag kan inte svara för vad ledamöter från föreslagit ellerinte föreslagit i olika offentliga utredningar. Däremot kan man gå tillriksdagsprotokollen och konstatera atl vi begärt en offentligutredning om kommundelsråd och att sådana förslag från vår sida avslagits. Vadgäller 2 kap. 18 S, så är jag fullkomligt nöjd med den lydelse som finns. Jaghar inte alls begärt ett ytterligare förtydligande av den paragrafen. Men vadjag har sagt är atl för atl den regel som instifias skall kunna få reellverkan behövs det en speciell lag om hur folkomröstningar skall genomföras.Genom en sådan lag kan man få klara regler om hur frågor skall formuleras ochomröstningar genomföras. Vi kan inte lämna åt kommunerna alt själva improviserai varje särskilt fall. A'>' kommunallag m. m. i (s); Jag vill inte inför kammaren dölja att jag efter regeringsskiftetundrade över vad som skulle komma att ske med propositionen om kommunaldemokrati och ny kommunallag. Under valrörelsen framfördes gång på gång frånfolkpartiet atl det som föreslogs i propositionen var otillräckligt. Ikonserthuset i framträdde Per och konstaterade att enborgerlig regering skulle dra tillbaka, som han sade, "den otillräckligapropositionen om demokrati". Folkpartiledaren ansåg altpropositionen "snabbt måste förbättras med förslag, som brytermänniskornas maktlöshet i de nya kommunerna". Jag kan försäkra atl jagtillhörde dem som med stort intresse avvaktade dessa både snabba ochrevolutionära förslag från . Men jag kan konstatera att av dettastolta tal blev egentligen platt intet. Föregen del påpekade jag att propositionen vilade på en mycket bred enighet både ikommunaldemokratiulredningen och bland remissinstanserna. Det skall noterasatt kommunaldemokratiutredningens och kommunallagsutredningens belänkandenhade varit föremål av de bredaste remissförfaranden som vi någonsinhaft i det här landet. Totalt var drygt 400 remissinstanser inblandade, däriblandalla kommuner och landstingskommuner. Detta tycktes inte göra något störreintryck på ledning före valet - däremot tydligen efter valet, föri utskottet har dessa proklamationer krympt samman till en långdragendetaljgranskning av det juridiska materialet. Somredan konstaterats har det rått en mycket bred enighet i utskottet. Någrapolitiska meningsskillnader har inte uppstått. Den socialdemokratiska gruppenhar funnit anledning uttala annan mening bara i ett par mera praktiskt betingadefrågor. Del är ett erkännande till kommunaldemokratiulredningen, som har gjortett förtjänstfullt arbete. Det visar också att den framlagda socialdemokratiskapropositionen stod sig väl när den slagordsmässiga borgerliga kritikenkonfronterades med verkligheten. Jaghar alltid ansett att det har ett värde i sig alt man kan vara överens omarbetsformerna. Det är i fråga om det politiska innehållet som vi har enskyldighet inför väljarna att redovisa våra olika ståndpunkter. När det gällerfrågor om den kommunala organisationen och formerna för del kommunala arbetettror jag att medborgarna uppskattar atl vi eftersträvar samlade lösningar. Till en kommunministersvardag hör att ständigt ha en mängd kon- Nykommunallag m. m. takter med kommunalfolkfrån alla partier. i kommun-departementet behandlades därvidmycket ofia just de kommunaldemokratiska frågorna. Föregen del upplevde jag emellertiden oerhörd klyfta mellan det sätt varpå borgerliga rikspolitiker närmade sig dehär frågorna och den opinion som fanns ute i kommunerna och landstingskommunerna. Somanges i propositionen ingår reformeringen av den kommunala demokratin och nykommunallag i ett kommunalt reformprogram, som den tidigare regeringen arbetadeefter. En första utgångspunkt i det programmet var att kommunerna ochlandstingskommunerna skall tillförsäkras en fortsatt stark ställning med ettökat kommunalt ansvar och en ökad handlingsfrihet. Genomkommunindelningsreformen har möjligheter skapats för en fortsatt utveckling idenna riktning. Detta innebär emellertid inte att övergripande rätlvisekravmellan olika delar av landet kan eftersättas. Statsmakterna bör så långt möjligtange ramarna för de samlade samhällsinsatserna. Inom dessa ramar bör kommunernaoch landstingskommunerna ha stor frihet att utifrån de lokala förutsättningarnaforma och förverkliga samhällsbyggandet. Dennahuvudtanke är en väsentlig utgångspunkt i propositionen. Den nya kommunallagenfår alltså karaktären av ramlag. En betydande handlingsfrihet lämnas tillkommunerna och landstingskommunerna atl utveckla arbetsformerna allt efter delokala eller de regionala förutsättningarna. Jagnoterar med tillfredsställelse att den borgerliga majoriteten i utskottet ickehaft någonting att erinra mot denna beskrivning av propositionens syfie ochinnehåll. Likasåär det denna utgångspunkt som ligger bakom den tidigare regeringens arbete fören minskad statlig detaljreglering av kommunernas och landstingskommunernasverksamhet. De nu framlagda förslagen gäller de kommunala ochlandsiingskommunala nämndernas organisation och arbetssätt samt frågan omunderställning hos statlig myndighet av vissa beslut. Ett led i detta arbetevar tillsättandet av en särskild de-centraliseringsuiredning som successivt gören genomgång av olika samhällsområden. Fortlöpande har delbeiänkanden ochkonkreta förslag presenterats. Enandra utgångspunkt för reformeringen är ett utvidgat samspel mellan stat ochkommun på samhällsplaneringens område och en fortsatt demokratisering av denstatliga länsförvaltningen. I en särskild propo,-sition föreslogs ett ökatinflytande för länsinvånarna på sammansättning. annonseradesfortsatta åtgärder i syfie atl åstadkomma en vidgad medverkan från medborgarnassida när det gällde den planering som samordnas på den statliga nivån ochframför allt att ge planmaterial en mera tillgänglig utformning. Syftet skullevara atl finna vägar till ett utvidgat medborgarinflytande genom medverkan avkommunerna och landstingskommunerna samt genom ökade möjligheter för partieroch övriga folkrörelser alt engagera sig i dessa frågor. Dentredje utgångspunkten för ett reformprogram gällde medborgarinflytandet ikommuner och landstingskommuner. I detta sammanhang skall också sesöversynsarbetet som syftar till att förstärka folkrörelsernasarbetsmöjligheter. Slutligen kan nämnas utredningsarbetet om medborgarnaskontakter med myndigheter, den s. k. antibyråkratiutredningen. Samtidigtsom detta reformprogram utarbetades var det en hejdlös kritik från denborgerliga oppositionen. Huvudinvändningen var att det var otillräckligt ochendast skrapade på ytan, men några konkreta förslag till åtgärder kom sällanfram i kritiken. Mest rörde det sig om allmänt gnäll.Decentraliseringsutredningen sades ha alldeles för begränsade uppgifter. Enformlig kampanj fördes av och för alt misskrediterafolkrörelsearbetet; Folkrörelserna skulle kvävas i socialdemokraternas famntagoch inlemmas i statsapparaten. Arbetetmed avbyråkratiseringen betecknades av folkpartiledaren som"kosmetika". ordförande talade omen "slasktratt", och moderatledarens förtrogne framhöllatl byråkratins problem inte kunde lösas av en arbetsgrupp - det visade sigsedermera att del behövdes fyra. Menvad har då skett sedan de borgerliga flyttade in i kanslihuset inom de frågorsom behandlas av kommundepartementet? Jo, på punkt efter punkt har man fortsattefter exakt samma riktlinjer som . Decentraliseringsutredningenfortsätter nied samma direktiv, arbetet med den minskade statligadetaljregleringen likaså. Folkrörelsearbetet; ingen ändring.Antibyråkratiseringsarbetet: samma direktiv men i stället i by-råkratiseradform. Dettaär naturligtvis en tillnyktring på den borgerliga kanten. Men vart log alla destolla proklamationerna vägen? Hur kan det komma sig att de inte harresulterat i några nya initiativ på de här områdena? Visserligen kommer enstrid ström av pressmeddelanden som förkunnar att nu har nya utredningartillsatts. I själva verket har det enbart gällt formen för arbetet. Jag har hittillsinte lyckats upptäcka något nytt innehåll. Del ingår väl inte iinformationspolicyn alt redogöra för atl man i huvudsak fortsätter på dentidigare regeringens arbete, men det bör ändå framhållas åtminstone här, tyckerjag. Genomfullföljandet av det kommunaldemokratiska arbetet och införandet av en nykommunallag har ett stort och viktigt steg tagils på det kommunala området.Bakgrunden är den betydande omvandling som den kommunala verksamheten hargenomgått. Genomgripande förändringar har skett i fråga om den kommunalaverksamhetens omfattning och inriktning. Antalet ärenden har mångfaldigatsunder några decennier, och har de kommunala frågorna blivit merakomplicerade och tidskrävande till sin karaktär. De förtroendevalda har fåttökade arbetsuppgifter. redovisar har även kommunindelningsreformen förändratförutsättningarna för den kommunala demokratin. Forskningen har visat atleffekterna är både positiva och negativa. Nykommunallag m. m. Nykommunallag m. m. förtroendevalda harminskat kraftigt. Minskningen av antalet nämnder har reducerat deförtroendevaldas antal ytterligare. Sammantaget kan detta ha lett till ettökat avstånd mellan väljare och valda. Enmotsatt effekt enligt forskningsresultaten är en ökad politisk aktivitet i destörre kommunerna. Partierna har en livligare aktivitet internt och iförhållande till medborgarna. Allt detta gör det lättare för medborgarna atluppmärksamma partipolitiska skillnader i kommunalpolitiken. Viden jämförelse med andra länder hävdar sig den kommunala självstyrelsen och denkommunala demokratin i vårt land väl. Utan överdrift borde man kunna säga atlvi barett av de mest decentraliserade systemen som flnns . De kommunalademokratifrågorna ägnas en betydande uppmärksamhet i kommunerna ochlandstingskommunerna. Deförändrade arbetsförutsättningarna motiverar emellertid att arbetsformerna förden kommunala demokratin ständigt utvecklas. Huvudtankeni propositionen är att man skall fördjupa den representativa demokratin. Delskall ske genom förbättrade förutsättningar för ett aktivt informations- ochåsiktsutbyte mellan medborgare och förtroendevalda även mellan valen. Syftetbör vara atl ge medborgarna ökade möjligheter till direkt medverkan ochmöjligheter lill inflytande över de kommunala frågorna. Särskiltviktigt är att man underlättar arbetet för de politiska partierna, efiersom dehar en särställning när det gälleratt erbjuda ökade möjligheter för medborgarnaatt utöva inflytande. Ävenövriga folkrörelsers betydelse för demokratin i vårt land måste uppmärksammas.Folkrörelserna kännetecknas av bred medborgerlig förankring under demokratiskaformer. På partierna ankommer alltid att göra de slutliga avvägningarna.Folkrörelsernas roll består främst i att utgöra ytterligare ett forum fördebatt. Demokratiutredningenhar visat att det finns en stor andel medborgare som inte aktivt deltar isamhällsarbete. Det finns även grupper som inte känner till sina rättighetereller vet hur man påverkar beslutsfattare. Åtgärder för att förbättra de s. k.informations- eller resurssvaga gruppernas ställning är av central betydelse förden kommunala demokratin. Detär den här allmänna grundsynen som kommer till uttryck i propositionen ochdess förslag och som sedan går igen i utskottsbetänkandet. Motbakgrund av den breda enigheten i sakfrågorna finns del ingen anledning för migatt kommentera de enskilda förslagen mera ingående. Däremot kan det varamotiverat att på några punkter göra vissa allmänna kommentarer. Deförtroendevaldas och partiernas arbetsmöjligheter har fått en centralbehandling. Det motiveras av de avsevärt förändrade arbetsförutsättningarna,framför allt i samband med atl den kommunala verksamheten har ökat. Ipropositionen-uppmärksammas grupper, såsom kvinnor och ungdomar, som ärunderrepresenterade bland de kommunalt förtroendevalda. ett förtjänstfulltsätt har demokratiutredningen beskrivit de hinder av olika slag som gör atldet är svårt för vissa att engagera sig i kommunalpolitiken. Konflikten mellanförtroendeuppdrag samt hem och fritid är stark. Påden här punkten, liksom när det gäller de handikappades möjligheter altmedverka i det kommunala livet, anvisas olika vägar till förbättringar. Deförtroendevaldas arbetsförutsättningar måste emellertid följas upp i kommuneroch landstingskommuner. Närdet gäller den kommunala styrelseordningen har det som bekant förts en intensivdebatt . I ökad utsträckning har man funnit det naturligtall de politiska ansvarsförhållandena markeras klarare. Den lösning som nukommer att gälla, enligt utskottets förslag, är från socialdemokratiskutgångspunkt tillfredsställande. Kommunerna och landstingskommunerna gesmöjlighet att markera var det politiska ansvaret ligger. gesminoriteten-oppositionen möjligheter till insyn. Viktigt är emellertid ocksåatt man inom ramen för de möjligheter som kommer atl finnas i den nyakommunallagen ger oppositionen goda resurser, goda arbetsmöjligheter. Särskiltnär det gäller den här frågan är det emellertid motiverat att kommunerna ochlandstingskommunerna har valfrihet att själva finna sina former. Enannan huvudfråga som diskuterats under lång lid är hur man skall få till stånden vidgad medverkan från fiera medborgare. skisserade trevägar; via partier och folkrörelser, via lokala organ, via omröstningar ochopinionsundersökningar. Av dessa är, som tidigare närnnts, vägen över partiernaoch övriga folkrörelser den väsentligaste. Men det hindrar inte atl det ocksåkan finnas anledning att pröva möjligheter att skapa nya lokala organ och denvägen utöka antalet förtroendevalda. Olikamodeller prövas som bekant i kommunerna. För egen del har jag framhållit all vihär måste ha en öppen attityd och pröva oss fram. Det sker ju också numera irätt stor utsträckning. Det finns försök både med institutionsstyrelser vidskolor, daghem, fritidsgårdar etc. och med kommundelsråd som omfattar ettgeografiskt område. Som redovisats i en artikel i tidskrifthar man fått fram positiva erfarenheter av institutionsstyrelser, främst påfritidssidan. Närdet gäller kommundelsråden har ju erfarenheterna varit mera blandade.Men från t. ex. har rätt positiva erfarenheter redovisats, åtminstonefrån kommundelsråden i ytterområdena. Härskall man nog ha klart för sig att det allmänt sett rör sig om en svårproblematik. Det är svårt att avgränsa en lämplig kompetens. För egen del harjag haft den största tilltron till de s. k. institutionsstyrelserna men tyckergärna att olika modeller skall prövas. Omomröstningar och opinionsundersökningar kan jag fatta mig mycket kort. Vad somnu sker är att det klargörs i kommunallagen att aktiviteter av detta slag kanförekomma. På den punkten har jag bland de kommunalt förtroendevalda närmastmött förvåning. Väldigt många har inte insett att rättsläget varit oklart. Dehar trott att möjligheter A>'kommunallag m. m. Nykommunallag m. m. Därför ärdel enligt vår mening bra att ett klarläggande görs. Vi anser att del äronödigt formalistiskt, och i vissa avseenden klart olämpligt, atl föra inregler i lag om valnämnden, när samma effekt kan nås genom att man i varjeenskilt fall utser en fakultativ nämnd. Slutligen vill jag, herr talman, än engång uttala min tillfredsställelse över att arbetet med de kommunaldemokratiskafrågorna nått så här långt. återstår emellertid ett intensivt arbete ute ikommunerna och landstingskommunerna. Det är självfallet allas vår förhoppningatt de riktlinjer som dras upp av och de idéer och uppslag som redovisasi anslutning till lagstiftningen skall utvecklas vidare. Det är dock endastgenom aktiva insatser i kommuner och landstingskommuner som en utveckling avden kommunala demokratin kan komma till stånd. HerrTARSCHYS (fp) kort genmäle; Vi tycks från sida havållat vissa besvikelser . Hän harsuttit i utskottet och väntat på revolutionära förslag. Jag undrar då om inteHans Gustafsson bör besinna atl det knappast är i utskotten som revolutionernatar sin början. De är utmärkta organ i och för sig, men de är inte särskiltrevolutionära. De stora förändringarna i samhället måste givetvis förberedasgenom utredningar. Den nya regeringen har tillsatt en mängd nya utredningar föratt arbeta med frågor på byråkrati- och demokra-liområdei. Jag tycker det ärganska myckel begärt av Håns att man också skallha kommit fram med en mängd konkreta förslag. Vi har satt i gång, och jag kanfrån sida lova att vi kommer att fortsätta att arbeta med dekommunala demokratifrågorna. () kort genmäle: Jag noterar den öppna attityd som föredragande statsråd har anlagt idebatten här i kammaren när del gäller propositionen 187 och de ändringar somutskottet har gjort av propositionens innehåll. Jagvill också understryka, liksom tidigare, att det är värdefullt att det finns enighet om de regler som skall gälla i det kommunala arbetet. Del ärsjälvklart också inom de reglerna partiernas skyldighet all redovisa sinakonkreta politiska alternativ. Närdel gäller samspelet mellan kommtinalpolitik och rikspolitik är det väsentligtalt man har detta med i det stora blickfångel. Jag vill understryka och noteraatt för del betyder en förstärkning av den kommunala verksamheten atlvi förverkligar den decentralistiska inriktning som partiet har somÖvergripande mål. Därför har det varit partiet angeläget atl genom årenverkligen arbeta för att förstärka den kommunala självstyrelsen och ge denökade resurser. Beträffandefortsatt utredningsarbete tycker jag att det är väsentligt att vi nu har fåtten fortsatt utredning om utvecklande av länsdemokratin. Vi kommer ju att ånyo diskutera den fråga som ingår i den förändring av val tilllänsstyrelse som den nya regeringen log initiativ till och som ihöstas beslutade om. Jag förvånar mig över - det vågar jag säga redan nu - attsocialdemokraterna inte kan acceptera att den första väsentliga biten avreformverksamheten i fortsättningen på detta område får ligga fast. Närdet gäller folkrörelserna och deras möjligheter är del angelägel allunderstryka alt vi självfallet skall se lill att folkrörelserna får de bästaförutsättningarna atl fritt och på eget initiativ under egna villkor driva denopinionsverksamhel som är så viktig i demokratin. Låtmig säga beträffande antibyråkratiutredningen, som skall fortsättaoch förstärkas, att det är viktigt atl den inte bara blir en klagomur utan attvi också måste fullfölja den och göra förändringar så atl människorna känner merasamhörighet och har lättare att komma i kontakt med samhället. Nykommunallag m. m. () kortgenmäle; Jag vill först för del än en gång uttala vår glädje överden stora enighet som här föreligger vid tillkomsten av den nyakommunallagen. Jag måste dock uttala förvåning över atl man frånsocialdemokratiskt håll i debatten har velat nedvärdera betydelsen av deomröstningar och opinionsundersökningar som skall kunna äga rumenligt bestämmelsen i 2 kap. 18. Vadgäller kommundelsorganen tillåter jag mig återge vad moderata samlingspartietsrepresentant i kommunalulredningen anfört. Ledamoten har avlämnat särskiltyttrande angående kommundelsorgan. I yttrandet anges atl han i utredningenhävdat atl betänkandet skall utmynna i en mycket bestämd rekommendation tillkommunerna att inrätta kommundelsråd. Vidare all kommunerna skall kunnadelegera berednings- och beslutsuppgifter till kommundelsråd, samt att dessaorgan skall avspegla den politiska strukturen i olika kommundelar. På kort siktaccepteras det indirekta valsättet; och på lång sikt ges ett bestämt förordför direktvalda kommundelsråd. Jag har med dessa referat velat klargöra inställning i denhär frågan. Tillslut vill jag än en gång uttala glädje över den stora enighet som råder här omdet väsentliga i den nya kommunallagen. Jag tycker vi skall slå vakt om denenigheten och inte i onödan skapa motsättningar. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: menade all del var atl begära för myckel att man på någramånader skulle kunna lägga fram stora och revolutionerande förslag när delgäller den kommunala demokratin. Jagkan dela den meningen, men det innebär ocksåatt säger altfolkpartiledaren inte visste vad han talade om när han var i . Därtalade han nämligen om att propositionen skulle dras tillbaka och snabbaförslag skulle framläggas som bryter maktlösheten för Nykommunallag m. m. människorna i de nyakommunerna. Jaghar i och för sig ingenting emot den beskrivningen av hans insats i dennafråga. Sedansäger att revolutionerna inte lar sin början i utskotten. Det ärmöjligt, men del är ju inte heller så atl frågan om en fördjupning av denkommunala demokratin-eller, som ibland har kallat den,närdemokratin - har tagit sin början i uiskotlsarbetet. har jufarit land och rike kring under ett tiotal år och försökt framställa sig som desom mer än några andra har lösningen på den kommunala demokratins problem. Nihar älskat alt framställa andra som mindre intresserade av att skapa kanalerför medborgarnas inflytande i förhållande till myndigheterna. När ni nu harfarit omkring på det sättet borde ni inte ha kommit så tomhänta till ettkonstruktivt arbete som ni har gjort i det här fallet. Och avser jag intebara fyra månaders arbete i utskottet utan de nära nog som folkpartietsalt i den kommunaldemokraliska utredningen utan atl presentera ett enda konstruktivtförslag på denna punkt. Vadsedan gäller hänvisning till att man nu har tillsatt en mängdutredningar som skall förverkliga det som inte hitintills har varit möjligtvill jag säga att det är bra atl ställer upp på det. Jag haremellertid här klargjort att utredningarna arbetar efter praktiskt laget exaktsamma direktiv och med samma syfte som den förutvarande regeringen haderedovisat, och jag har heller inte - med kännedom om den kommunala erfarenhetoch den realism som jag vet alt min efterträdare besitter i dessa frågor - hafinågon anledning atl vänta mig att frågorna skulle få en annan behandling. Närdet gäller frågan om länsdemokraii, som tog upp, skall jag be atl fååterkomma lill den i den efierföljande debatten. HerrTARSCHYS (fp) kort genmäle: Del är alldeles riktigt atl vi och längre har farit land och rike runt och talat om demokrati.Om man jämför del vi under den långa opinionsbildningen har sagt med vad som genomförs, tror jag atl man kan finna en förklaring till alt vi liberalerär relativt tillfredsställda med del här förslaget. Man kan då möjligen ocksåfå en förklaring till all i låter litet irriterad. i (s) kort genmäle; Det är tydligen så alt vill karakterisera det förslag somden socialdemokratiska regeringen lagt fram som ett folkpartisiiskl förslag.Jag tror inte alt han har underlag för en sådan monopolisering av förslaget. F.ö. konstaterar ju att förslaget är bra - så uppfattade i varjefall jag honom - och därmed erkänner han atl folkpartiledaren var utei ogjort väder när han talade om att propositionen skulle dras tillbaka därföralt den var otillräcklig och att han i stället skulle lägga fram ett förslagsom snabbt bröt män-