prot · G00924 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:24 §1 Vissa tandvårdsfrågor (forts.) Fortsattes överläggningen omsocialförsäkringsulskottels betänkande 1976/77:1. Ja, ärade kammarledamöter- det fåtal som är här - jag är faktiskt litet besviken på sättall vinkla den här debatten. Han har försökt med insinuationer om några dunklamotiv bakom utskottets skrivning, han har varnat för högerkrafter osv. Men,, försök inte skrämma har! Jag tror inte all vare sig frökenBergström eller fröken är särskilt rädd för några högerspöken. Imotsats till har de faktiskt vuxit ifrån spökrädsla. Baraför att har tappat regeringsmakten skall vi ju inte tappa del godahumöret. Vi skall försöka behålla det. Del kan faktiskt vara roligt också, herrAspling, all vara i opposition - det har jag en viss erfarenhet av. Manfår nästan en känsla av att man begår ett majestätsbrott när man kritiserartandvårdsförsäkringen - och det är tandvårdsförsäkringen jag har kritiserat,inte folktandvården. Tandvårdsförsäkringenstartade inte bra, och del var alltså bakgrunden till atl motionen 1209 komtill: det var en sträv attityd vid starten för tandvårdsförsäkringen. Det varför det första en tvångsanslulning som ingen tyckte om - varkentjänslelandläkare eller privata tandläkare. Det var för det andra ingen reellförhandlingsrätt om de egna arbetsvillkoren för tandläkarna. Det var för dettredje en elableringskontroll för den privata sektorn. Det var för del flärdeen ivångsanställning - faktiskt också en tvångsslyrning lokalt -avtjänstetandläkarna i folktandvården. Och del var för det femte ett mycketomfattande krångel. Detär de här sakerna som vi har kritiserat och fortfarande kritiserar. Och denkritiken har faktiskt inte bara vi moderater drivit. Det har upprättals engranskningspromemoria av revisorer vilken har varit ute på remissoch som gärna kunde läsa. Också utredningsmannen har därkritiserat tandvårdsförsäkringens krångel i första hand, han har kritiserat deolika återbäringsnivåerna - alltså exakt vad vi moderater tidigare kritiserat- och han har kritiserat förhandsprövningen av alltför många tandvårdsåtgärder. Omherr Aspling skall kritisera oss i fortsättningen för kritik så får herrAspling också kritisera revisorer. Nr 24 Remissinstanserna, som är många, har instämt i utredningsmannens Onsdaeen den synpunkteroch biträder de förslag som han lagt fram. Etableringsrätten har varil ett svårt bekymmer för folktandvården - --------------- den ärnämligen personlig, vilket innebär att om en tandläkare tillfälligt Vissa tandvårdsfrå- upphör med sin praktik men inte hinner eller kan sälja praktiken innan gor den avförs ur register, så ärden praktiken borta för all framlid somprivatpraktik. Kvoteringenav tjänster inom folktandvården innebär alt två gånger om åretger varje enskilt landsting en kvot av nya tjänster. Dåligt skötta landsting,alltså landsting med en dålig personalpolitik och brist på landläkare får fleratjänster - det är en styrning av dem. Genomkombinationen av elableringskontroll för den privata sektorn och kvotering avtjänster inom folktandvården avser man att tvångs-förflytta nyutexamineradelandläkare inte bara till folktandvården utan också till olika regioner inomfolktandvården, så att de landsting som har det dåligt beställt med tjänsterlagstiftningsvägen får flera tjänster, medan de landsting som har skött sinpersonalpolitik bra inte får dessa tjänster. Deltaär, , ett hot mot folktandvården, ett verkligt hot, som upplevsmycket negativt av folktandvården. Det är en dålig lösning all gå fram på detsättet. Det finns ett gammalt ordspråk som säger att hellre än atl förbjuda delonda skall man uppmuntra det goda. Det kan ske t. ex. genom samverkan mellanlandstingen och tandläkarför-eningen på orten, för att få en vettiglokalisering av de olika tandläkarna. Det är positivt. HerrAspling har under debatten sagt att vi har andra motiv för vårtförslag än dem vi har redovisat. Jag skulle gärna vilja veta vilka motiv det dåär som vi har. HerrAspling har ett flertal gånger talat om hotet mot folktandvården. Jag skullegärna vilja veta vad det är som hotar folktandvården. säger attfolktandvården är en stor och betydelsefull trygghet för barn och ungdom. Ja,visst är den det. Men då frågar jag, : Vad blir det då för skillnadom man utvidgar denna trygghet till att omfatta även tandvårdsförsäkringen förbarn och ungdom, så att de kan få återbäring även om de går till en privattandläkare? Blir del sämre för barn och ungdom om de får behålla singratistandvård hos folktandvården och dessutom får återbäring för tandvård hosprivattandläkare, om de skulle önska gå till en sådan eller om föräldrarnaskulle vilja ta dem med dit? Nej, , det kan absolut inte vara någothot vare sig mot folktandvården eller mot barnens och ungdomens möjligheter attfå tandvård. Hert ASPLING(s): varrädd för att jag skulle tappa det goda humöret. Värmlänningar brukar inte tappahumöret, . skall nog se till att vikan hålla det uppe. Mitt engagemang i den här frågan gäller barn och ungdom ochvakthållningen kring folktandvården. och fröken tog avstånd från konsekvenserna av det som ärden faktiska innebörden i regeringsförklaringen. understrykervärdet av att fått sina gamla krav igenom i regeringsförklaringen -det är han stolt över. Det visar att det föreligger en faktisk splittringmellan regeringspartierna i den här frågan. Och det kanske inte är så oväntatmen nog så intressant, med hänsyn till den proposition som enligt herrRingabys mening skall effektuera just krav. Det skall sannerligenbli intressant att följa det här. Ja,, vi hade en dust här i kammaren , då hade attta ställning till den socialdemokratiska regeringens proposition omtandvårdsreformen. var då försvarare av en lång rad moderatareservationer med långtgående krav på privatisering av helatandvårdsförsäkringen. Vilken tandvårdsförsäkring skulle vi ha fåll ommoderaternas förslag gått igenom? I varje fall hade det inte blivit enförsäkring för patienterna - så mycket är säkert. Manyrkade exempelvis avslag på det i propositionen framlagda ulbyggnadsprogrammelför folktandvården. Naturligtvis yrkade man avslag på förslaget tilleiableringsregler, som tillkom enbart för att skydda folktandvården.Naturligtvis vände man sig mot atl tandläkarna skulle taxebindas. I ställetförslog man att försäkringsersättningen skulle vara 75 96 av allatandvårdskoslnader med fri arvodessättning för tandläkarna. Den högreersättningen från försäkringen skulle bli helt betydelselös för den enskilde,om tandläkarna skulle ha en fri arvodessältning. Idebatten 1973 sade : Tillgången på tandläkare visar en kurva somgår brant uppåt, långt över vårdbehovet. Det är absolut inga risker för att maninte skulle täcka vårdbehovet. Tandläkarna har konkurrens, de har observantapatienter som kontrollerar dem. Det är alltså ingen risk att ha ett frittarvode för speciella arbeten. Iårets motion från talar man inte längre om atl vi har landläkarelångt utöver vårdbehovet. resonemang då och är väl ändå inte såoförenliga som det kan synas. Vad man ville 1973 var att bokstavligen medplånbokens hjälp reglera efterfrågan. Så enkelt är det i själva verket. Det ärnyttigt ibland att erinra sig detta. Vikunde i propositionen 1975 på grundval av erfarenheter och, låt mig tilläggadet, ett konstruktivt samarbete med inte minst inomtandvårdsdelegationen lägga fram förslag lill nya former för anslutnings- ocheiableringsregler liksom förslag om åtgärder för att ge nya patienter ökademöjligheter till tandvård inom ramen för tandvårdsförsäkringen. Menmoderaterna var inte nöjda. Återigen attackerades folktandvården, och som jaghar påpekat i milt tidigare anförande blev den gången ganskaensamma. reserverade sig inte på en enda punkt. kommer moderaternatillbaka med de gamla välkända kraven. Man går t. o. m. så långt att mankräver att folktandvården Nr 24 skall privatiseras. Del är ganska fantastiskt. Onsdaeen den Naturiigtvisförmenar ingen rätten lill delta. '''också göras fullständigt klart vilka avsikterna är. frammevid målet: I regeringsförklaringen får man igenom sina gamla Vissa tandvårdsfrå- välkända krav. Därmed har, som man säger i det särskilda yttrandet, gor "del berättigade i en mångårig moderat strävankraftfullt dokumente- Undra på är tillfredsställd på moderalhåll! Däremot undrar jag hur man inom centernupplever delta. Au bli så överkörd måste ju framkalla vissa reaktioner. Men nublickar framåt i avvaktan på en proposition där moderalkravenskall effektueras, medan centerpartisterna, har jag en känsla av, försökerlugna sig själva med atl del hela ändå lill slut inte skall behöva bli såfarligt. Fårjag avslutningsvis säga att i gångna tider kunde man lita på socialdepartementet.Huruvida man kan göra det får vi se. Lätt blir det säkerligen intemed en centerpartistisk socialminister som tidigare här i har varitmed om alt avvisa moderatkraven och en biträdande moderat socialminister somt. o. m. har signerat motionen om folktandvårdens privatisering. Det blirkanske inte heller så lätt när Tandläkarförbundel efter regeringsskiftet harförklarat att förbundet inte tänker springa ifrån sina åtaganden. Jag harnoterat det med stort intresse. HertRINGABY (m): fortsätter all försöka skrämma, och talar han omkonsekvenser. Han frågar: Vad blir det för konsekvenser avregeringsförklaringen? Ja, regeringsförklaringen säger atl man skall lätta påetableringskontrollen och släppa in barnen i försäkringen. Ärdet farligt, ?Är det farligt att lätta på etableringskontrollen som har visat sig skadlig? Ärdel fariigt alt släppa in barn och ungdom i försäkringen? Det är dekonsekvenser som regeringsförklaringen kan få. Desom tror atl ett upphävande av etableringskontrollen skall tömma folktandvårdenpå tandläkare bör verkligen tänka sig för. Det måste vara ett fel påfolktandvården, , om man skall hålla kvar ijän-stetandläkarna medlagstiftning. Det är faktiskt vad man gör . Vilkenförsäkring hade vi fått om förslag gått igenom? Ja, de förslag som revisorer nu lägger fram stämmer exaktmed vad föreslog. Sedantalar om förslag när det gäller att släppain barnen i försäkringen. Men detta har också och, om jag intemissminner mig, lidigare föreslagit i motioner. Det är alltsåett gemensamt borgeriigt krav. Vidarehade vi fått en bättre försäkring, , med 75 96 i återbäring och inte50 som den dåvarande regeringen föreslog. HerrAspling har också fel i fråga om den fria prissättningen. Vi har inteföreslagit någon generell sådan, ulan enbart på vissa arbeten. Hert ASPLING(s): Minadiskussioner med här i kammaren får en alldeles speciell karaktär.Han är så uppriktigt moderat, och man behöver aldrig sväva i tvivelsmål om vadhan syftar till. Det är med andra ord högerpolitik av välkänt märke hanförespråkar. Kanske tycker hans vänner på propagandabyrå atl hanibland t. o. m. är för uppriktig. Högerpolitik skall ju som bekant numerapresenteras i glättad förpackning, och i den nya stilen kanske riktigt har hängt med. Jagsätter emellertid alllid värde på diskussionerna med . Han talarsom sagt ett rent högerspråk, och man vet var han står. Han är också konsekventoch ärlig i tandvårdsfrågorna. Han vill ha till stånd en privatisering,eftersom han tycker illa om tandvårdsförsäkringen och etableringsrätten, somenbart har tillkommit för att garantera folktandvården landläkare. Åk ut tilllandstingen, lill och glesbygderna och fråga, , så skallhan finna att den största uppgiften är atl skaffa tandläkare tillfolktandvården. Del är så det ligger till. Låtmig tillägga, att när tandvårdsreformen väl blivit genomförd efter regeringensriktlinjer, så har det också varit möjligt att gå vidare i ett fruktbärandesamarbete med , Visst har det förelegatintressemotsättningar, men det har varil möjligt att finna godtagbaralösningar. Tandvårdsdelegationen har här spelat en nyckelroll, och i arbetetinom delegationen har lagt ned ett värdefullt arbete. Närnu fått igenom sina gamla krav i regeringsförklaringen, så ingerdet självklart en stark oro för framtiden. Myckel av det som har byggts uppunder senare år kan snabbt spolieras. Jagskall inte ta upp riksdagsrevisorernas promemoria, men jag vill betona alt denpraktiska verksamheten inom tandvårdsreformen gör att människor vet vadreformen betyder, liksom familjer och barn vet vad folktandvården betyder. Dedunkla motiven, sade . Ja, det är som har åstadkommitden oro vi känner genom atl man har fått igenom sina gamla krav iregeringsdeklarationen. måste förslå att jag är engagerad i denhär frågan, därför att denna unika reform på landvårdens område som vi harbyggt upp i vårt land för barn och ungdom på lika villkor inte får raseras.Genom att vidga personkretsen är det just detta man kommer att åstadkomma. Jaghar sagt det upprepade gånger här , men jag vill avslutningsvis gärna pånytt understryka att vakthållningen kring denna reform blir en utomordentligtangelägen uppgift. Vi har tidigare kunnat lita på . har centernvikit sig, och det är därför inte att undra på att vi är oroliga. Vad kommeratt följa i fortsättningen? Jag kan faktiskt bara beklaga att känner oro inför dessaförslag. känner alltså uppriktig oro för att barn och ungdom skallfå komma in i ett försäkringssystem som de nu inte tillhör. känneroro för alt man skall ersätta en elableringskontroll som slår blint medöveriäggningar mellan landstingen och Tandläkarförbundets lokalavdelningar föralt få en vettig lokalisering och en mjukare hantering av dessa frågor. Det ärupplysande alt föra lill kammarens protokoll, herr talman, atl oro för sådana förslag. Jagär glad över att säger att jag är uppriktigt moderat och talarklart högerspråk. 1 detta fall gäller det en utvidgning av personkretsen ochåtgärder för all ersätta en blint slående elableringskontroll. Del är klarthögerspråk, och då är jag tacksam för att få det erkännandet. Jagär ledamot av i län, och där har vi faktiskt 20 vakanser påfolktandvårdssidan, bl. a. beroende på kvoteringen. Vi har sett om vårt hustidigare. Men då får vi inte heller några landläkare, eftersom de skickas tillandra landsting, som inte har fört samma goda personalpolitik som vi gjort ivårt landsting. Det är dålig politik att gå till väga på det sättet. Hert ASPLING (s): blir allt egendomligare. Han bör känna till att det föreligger enöverenskommelse beträffande etableringsreglerna. De skall prövas . Detsker inom tandvårdsdelegationen med början denna höst. Även denöverenskommelsen vill nu riva upp. Det är mycket intressant att fådetta dokumenterat. Jagvar inte riktigt på del klara med vad konkret avsåg, men är detdokumenterat här genom hans inlägg. Det är ganska fantastiskt. Han har i varjefall inte bakom sig och sannerligen inte heller sjukvårdshuvudmännen,som verkligen är part i målet och vet vad det skulle innebära förfolktandvården och dess möjligheter all kunna bygga ut folktandvården ienlighet med det beslut som har fattat. Beträffandepersonkrelsen hänvisar jag till vad jag har sagt tidigare. Det är orimligt altdela upp barnen socialt och boendemässigt och därmed åstadkomma en segregationnär det gäller en reform där alla har samma villkor. Jag har tidigare förklaratför både fröken och fröken vilka konsekvenserna är.Folktandvården är någonting unikt i vårt land, och vi skall slå vakt om den.Jag garanterar att vi kommer atl göra del. Han skall vara säker påatt en växande folkopinion kommer att starkt engagera sig när den blir på detklara med vad del nu är fråga om. Jag avser inte,, att riva upp några beslut. Jag vel inte varifrån fårsådant tal. Det är sagt från början atl etableringsbestämmelserna skall sesöver. 1 regeringsdeklarationen sägs all så skall ske. Del har en regering fullrätt att göra. Del kan man verkligen inte kalla för alt riva upp ett beslut. Enreform där alla behandlas lika, säger . Ja, visst är det så. Menvad är det som förändrar denna reform, om man ger barnen möjlighet att ocksåkomma in i tandvårdsförsäkringen och - om de så vill - gå till en privattandläkare? De får då nöja sig med 50 96 återbäring. Det innebär valfrihet. HerrAspling går själv till en privat tandläkare, så han borde veta att det ärganska bra all ha kontakt med en sådan. Jagkan inte för mitt liv, herr talman, förstå att detta skulle vara att riva uppen reform som ger likvärdig ersättning lill barn och ungdom. De kommer ifortsättningen all få gratis vård inom folktandvården men har dessutommöjlighet all gå lill en privat tandläkare. Hert ASPLING (s): Varje inläggherr Ringaby gör understryker vad jag här har sagt. Han tycker illa omfolktandvårdens nuvarande konstruktion och karaktär. Han försöker göra gällandeatt river man upp principerna och bestämmelserna, så skall det inte påverkafolktandvården. Jag har i lidigare inlägg frågat om man har tagit någon kontaktmed ijänstetandläkarnas egna organisationer och hört deras synpunkter. Jagskall inte tala för dem här , men jag är övertygad om alt de i myckel storutsträckning känner precis samma oro som jag. De vel vad det gäller. Glöminte bort, , vad folktandvården har betytt för , förglesbygdernas barn och för de inkomsisvaga familjerna. Jag har pekat på det.Här är det ju fråga om kostnader också. Människorna i låglönegrupperna har härhaft en garanti för regelbunden och kostnadsfri landvård för sina barn ochungdomar. skall detta ändras. Vissa grupper skall anlita privaltandläkaremot ersättning enligt tandvårdstaxans principer och grunder. Men vi har jufolktandvården, .som skall garantera en regelbunden kostnadsfri tandvård föralla barn - om vi nu kommer alt kunna bygga ut den enligt det beslut riksdagenhar fattat. har med stor majoritet ställt sig bakom detta beslut,även om högern - förlåt, - har kämpat emot. Skall det vara så svårt att förstå detta, herrRingaby? Avsikten med atl utvidga personkretsen kan man inte dölja med vackerttal om att barn skall följa sina föräldrar till deras tandläkare. Alt ta detsteget medför konsekvenser och vad de innebär är vi helt klara över. Jag börjar inseatt det förmodligen är ganska meningslöst att föra den här diskussionen medherr Aspling, för han vägrar ju att förstå vad det egentligen är fråga om. sida har det sagts - frånfolkpartiet, från och från moderata samlingspartiet - att folktandvårdenfungerar bra, särskilt vad beträffar barntandvården. Kallelsesystemet inomfolktandvården fungerar mycket bra, och del är vi säkert ensamma om i helavärlden. HerrAspling säger att det innebär en försämring om barnen också infogas iförsäkringssystemet så att de kan gå till en annan tandläkare, om det intefinns en folktandvårdstandläkare på den ort där de bor. Frågan slår obesvarad:Hur kan en försäkring bli sämre för barn och ungdom om man utvidgar den och degamla förmånerna finns kvar? Del är ett väldigt dogmatiskt resonemang herrAspling för i hela det här ärendet. Jag lovar atljag inte skall förlänga debatten myckel mera, men ett par kommentarer vill jaggärna göra. Sombekant fattade beslut om atl stora ansträngningar skall görasför att bereda nya patienter landvård. Här har tandläkarna ställt upp på ettsom jag tycker solidariskt och värdefullt sätt. Resurserna är ansträngda,det vet vi. Skulle nu privattandläkarna också få ansvar för barntandvården, såmåste detta självklart inkräkta på vuxentandvården, och vart skall de vuxna dåvända sig? Den grundläggande principen är atl vi har byggt upp en folktandvårdoch alt vi vid den stora tandvårdsreformen 1973 har prioriterat folktandvårdenpå det sättet att nettolillskotlet av tandläkare skall gå till folktandvården,så att man skall kunna leva upp lill det lagfästa ansvar man har. Nogtycker jag, , att det är litet egendomligt all här i kammarenutsätta landstingen för denna märkliga kritik, som riktal motdem. Det stora problemet för landstingen är all kunna skaffa framlandläkare till folktandvården, och jag kan försäkra atl i alla debesvärsärenden som jag har haft har del praktiskt taget alltidvaril så alt det i fråga om etableringen har gällt alt skydda folktandvården,därför all det har varit den som suttit i kläm. Jag skall inte fortsätta debatten längre utan vill bara slå fast vad jaghar understrukit i mina tidigare anföranden, nämligen att sedan harfått igenom sina långtgående gamla krav i regeringsförklaringen - varvidcenterpartisterna har vikit sig, eftersom de har röstat mot enutvidgning av försäkringens personkrets- känner vi oro för vad som skall följa.Det här är en allvarlig fråga, . Det gäller barn och ungdom ochgarantierna för atl de i fortsättningen på lika villkor skall få en regelbundenoch kostnadsfri landvård inom folktandvårdens ram. Delta skall blimitt absolut sista inlägg. Det stora problemet för landstingen, ,är att deras tjänstetandläkare inom folktandvården bara fårsyssla med barnlandvård. De hinner praktiskt tagel inte med någon vuxentandvårdi dag, och det är inte trevligt för en tandläkare alt bara ägna sig ålbarnlandvård. Tandläkarna vill gärna ha litet blandning när del gällerpatienterna. Med utskottets förslag, , blir det möjligt förijänslelandläkarna atl få in litet vuxna, eftersom några barn då kan gå tillden privata sektorn. Del är ett positivt förslag. HerrASPLING (s): Jag har sagt alt jag inte skall förlänga debatten men vill ändå göraett påpekande. Delär ju inte på det sättet som säger. Vid en utbyggnad avfolktandvården skall man också vidga sektorn för vuxentandvården, det vel han.Jag har sagt här atl förutsättningen för en god barn-och ungdomstandvårdär en väl utbyggd organisation. Den har folktandvården, men den har ickeprivallandläkarna. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med godkännande av den i reservationen av m. fl.anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller socialförsäkringsulskottels hemställan ibetänkandet nr 1 med godkännande av utskotlets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen av herrAspling m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrAspling begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 140 1976/77:2 med anledning av motion om förtidainlösen av folkpensionsavier 1976/77:3 med anledning av motion om möjlighet fördiabetiker alt ansluta sig till den frivilliga sjukpenningförsäkringen Kammaren biföll vadutskottet i dessa betänkanden hemställt. Arbetsgivaruppgif-ten från arbetsgivare med ett fåtal anställda § 3Arbetsgivaruppgiften från arbetsgivare med ett fåtal anställda Föredrogs socialförsäkringsutskollets belänkande1976/77:4 med anledning av motion om tid för ingivande av arbelsgivaruppgiftfrån arbetsgivare med ett fåtal anställda. Enligt gällandebestämmelser skall arbetsgivaruppgiften liksom kontrolluppgifterna redovisassenast året efter del aktuella inkomståret. Vid ett senareingivande av arbetsgivaruppgiften utgår i normalfallet en förseningsavgift på 596 på den fastställda arbetsgivaravgiften. Mångamindre företagare har emellertid svårigheter atl fylla i arbetsgivaruppgiften,och del leder lill att den som hjälper dem med deklarationen ofta också fårupprätta arbetsgivaruppgiften. Men då leder det i sin tur lill all vederbörandepåförs 5 96 i förseningsavgift. Mot den bakgrunden har jag, tillsammans medherr , motionerat om atl lidpunkten för inlämnande av arbelsgivaruppgiftskulle senareläggas och sammanfalla med den för avlämnandet avsjälvdeklarationen. Jag är lacksam över att utskottet behandlat motionen såutförligt och även låtit den bli föremål för remissbehandling. Jagskall inte argumentera särskilt myckel; jag vill bara notera, med en vissbesvikelse, att remissinstansernas yttrande - i första hand riksförsäkringsverketoch riksskatteverkel - helt och hållet utgår från byråkratins synpunkt.