prot · G00945 · 1976-12-31 00:00:00 — säger efter att ha hörtLandstingsförbundet: "Företrädarna för har underutredningsarbetets gång särskilt betonat att de nya ersättningsreglerna intefår leda till en utökning av privatvården på den offentliga öppna och slutnavårdens bekostnad." Nej,del säger vi också. Del får icke ske på bekostnad av den offentliga vården. Mendet kan ju vara en situation, och , där den offentligasektorn icke kan ta emot en tjänst. Jag vill direkt fråga , som ärkvar här i kammaren: Ni har sagt i er reservation att hela tillskottet skallgå lill den offentliga sektorn, men vad händer om en nyutexaminerad sjukgymnastsöker anställning i offentlig sjukvård och inte får någon anställning därföratt det inte finns någon plats ledig? Då måste hon ju ta emot patienter i sitthem som privatpraktiker. Skall då patienterna straffas för det genom altbetala hela kostnaden själva? Det är ju innebörden av socialdemokraternasreservation, och jag tycker nog att det är en ganska hård metod att gå fram på-hård mot patienterna. Detmåste, herr talman, vara fel att försöka tillgodose den offentliga sektorn medpersonal genom att lagstiftningsvägen försvåra privat etablering. Det rättamåste ju vara att förbättra personalpolitiken hos den offentliga sektorn, såalt landstingen kan bli attraktiva och konkurrenskraftiga arbetsgivare. Dethar ställts en fråga från reservanternas sida om vem som skall bestämmaetableringsreglerna för sjukgymnaster i framliden. Skall regeringen göra deteller skall bestämma? tycker jag inte alt man behövergöra någon stor fråga av det här. Av kan man inte utkrävaett politiskt ansvar. Del är ju ett ämbetsverk. har ocksådirekt ekonomiskt in- tresse av var etableringensker. Det är också en grannlaga uppgift att bestämma vem som får öppna enprivatpraktik och vem som inte får göra del. Jagtror nog att helst skulle vilja slippa den uppgiften ochatt det tunga ansvaret i stället lades på regeringen. ärinte borta ur bilden för den skull. Verket kan ju lägga fram sin syn och anförasina argument som regeringen sedan får ta under övervägande. Del kan jag intefinna vara något fel. Av en regering kan man kräva ut politiskt ansvar, om mantycker att den handlat fel i sådana här etableringsfrågor. HerrAspling har fiera gånger sagt alt socialdemokraterna tänker på patienterna ochinte minst på patienter i glesbygden. Men är det inte just i glesbygden bra attha en privatpraktiker, t. ex. en sjukgymnast? När fabriksarbetaren överansträngt sin arm och måste ha behandling , så är det väl förhonom bättre all gå lill en sjukgymnast i hemorten, en som kanske bor inärheten, än att behöva åka lång väg in till sjukhuset. Behandlingen blirprecis densamma- varken läkare eller sjukgymnaster blir sämre för alt deagerar som privatpraktiker. Jagtycker alltså, herr talman, att vi inte skall förstora de skillnader somföreligger. Det är inte så stora skillnader i sak. Vi är alla angelägna om offentliga sjukvården måste fungera. Den måste ha sin personal. Men vi vetockså att del hos många människor finns en önskan all del skall finnas enprivatpraktiker som man kan komma lill på kvällslid och på annan obekväm tid.Det är för många människor en fördel all ha en privatläkare all besöka på liddå man inte kan nå den offentliga sjukvården. Likaså vet vi att del är ett årsvänietid vid I. ex. ögon- och ortopedavdelningarna inom den offentliga.sjukvården. Minegen fru fick t. ex. fel på ögonen och försökte att komma in på den offentligasjukvården, men del lyckades inte. Hon blev tvingad att gå lill enprivatpraktiker, som gav henne en remiss till den offentliga sjukvården. Detgår nämligen lättare att komma in där, om man har remiss från en läkare. Ochjag kan inte se något som helst fel på en sådan sjukvårdspolitik. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. () kortgenmäle: Vad sade senast understryker att vi alltjämt har en bristpå resurser i sjukvården, och därför är del utomordentligt viktigt med enprioritering, där sjukvårdshuvudmännen helt naturligt har ställt den offentligasjukvårdens behov i centrum för att inte få en splittring avsjukvårdsresurserna. Vi måste med andra ord satsa alla våra resurser på enutbyggnad av den offentliga sjukvården, speciellt distriktssjukvården, vidvårdcentralerna och långtidssjukvården. Det borde vara självklart. Jag beklagar djupt attledamoten av riksdag Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. inte tar upp dessa frågorfrån riktiga utgångspunkter. Han vänder på alltihop - vilket inte är såöverraskande - och skjuter privatiseringen i förgrunden. Det märkliga som häntdenna höst är ju att de borgerliga har avslagit sina egna motioner medhänvisning till regeringsförklaringen. Och när det gällerregeringsförklaringens avsnitt om hälso- och sjukvården samt tandvården harmoderaterna fåll igenom sina gamla krav, som alla har en bestämd inriktning,nämligen ökad privatisering. Som jag redan framhållit sker detta i då vihåller på med en omfattande utbyggnad av den offentliga, öppnadistriktssjukvården vid vårdcentralerna och långtidssjukvården. Det sker i entid då vi anser att minst hälften av alla nya läkare måste tillföras den öppnahälso- och sjukvården samt långtidssjukvården. Det sker i då vi vet attdet föreligger stora svårigheter alt få läkare till vårdcentralerna, särskilt iglesbygderna. Ärdet så konstigt, , att vi från socialdemokratiskt håll skjuterdessa frågor i förgrunden, när vi ju tänker på patienterna i hela värt land? Sedanvill jag beträffande sjukgymnasterna säga följande. Jag vet inte om herrRingaby har riktigt förstått - låt mig säga det - vad det här gäller. Detsensationella är ju här att regeringen begär en fullmakt alt få avgöra dessaviktiga frågor ulan att fått tillfälle att ta ställning tilletableringsreglernas innehåll och utformning. Vi skall med andra ord om enstund här i kammaren votera om en fullmakt till regeringen vars innehåll viinte vet någonting om. Tänk, , om den socialdemokratiska regeringenskulle ha förfarit på del sättet! Jag nästan hör indignation fråntalarstolen då. Hen RINGABY (m) kortgenmäle; Om en socialdemokratisk regering hade föreslagit det, så kan jag nästangarantera kammarens ledamöter att hade godtagit det. Sedansäger att jag skjuter den privata sjukvården i förgrunden - baraför all vi vill tillåta en och annan sjukgymnast eller offentligt anställdläkare att ta emot patienter . Vi gör del av praktiska skäl och föratt utnyttja den kapacitet vi har. Men då säger att vi skjuterhela den privata sjukvården i förgrunden. Det resonemanget är ju alldelesorimligt, , när den offentliga sjukvården kostar 25-30 miljarderkronor! Det är verkligen den som står i förgrunden. Det är väl så att herrAspling faktiskt har en litet hårdare linje i sin motion än denriksförsäkringsverket och hade. Jaghar ännu inte fått något svar på frågan vad som händer med patienter till ensjukgymnast som icke kan få arbete i den offentliga vården utan måste etablerasig privat och då inte faller under sjukförsäkringen, eller en sjukgymnast somjobbar i den långa, lunga åldringsvården och som måste trappa ner sitt arbete iden offentliga vården, därför att hon helt enkelt inte orkar med det. Ni sägerju i er motion - och det säger riksförsäkringsverketockså - att en sådan sjukgymnast skall avföras från sjukförsäkringskassanslista. Det innebär alt de patienter som måste gå till denna sjukgymnast blirstraffade - de får betala hela vården själva. Jag finner en sådansjukvårdspolitik fullkomligt orimlig. HerrASPLING (s) kort genmäle: Bara helt kort! När lade fram sitt förslag varman helt överens om nödvändigheten av etableringsregler i någon form -det finnspreciserat. Bakom detta förslag stod företrädarna för de legitimeradesjukgymnasternas riksförbund. Sjukgymnasterna själva ställde sig alltså bakomförslaget til) etableringsregler. Det säger ganska mycket, , om vaddet här är fråga om, nämligen att någon form av kontroll måste del finnas förall inte den offentliga sektorn skall bli utarmad. EtableringsreglerJÖr sjukgymnaster, m. m. HenRINGABY (m) kort genmäle: Där är vi helt ense, . Ochdå är vi til syvende og sidst framme vid att det ansvaret skall ligga påregeringen och icke på . Det är ganska intressant att lyssna till min företrädare . Detär riktigt som säger att arbetet med propositionen var långtframskridet vid regeringsskiftet, och det finns heller inte några direktaförändringar i den proposition som jag har lagt fram jämfört med den som herrAspling hade börjat arbeta med. HerrAspling säger att det gäller att skapa garantier för alt den offentliga sektornskall få sitt. Ja, det framgår också av propositionen. sägervidare att behovet av sjukgymnaster är stort. Ja, det har vi, ,här i vid fiera tillfällen framhållit. Jag hoppas nuatt vi kan medverka till att det behovet skall bli läckt. Sedannär del gäller argumentering blir man litet fundersam. HerrAspling gör först sin egen beskrivning av propositionens innehåll ochargumenterar sedan mot den beskrivningen och inte mot innehållet ipropositionen. säger att regeringen har tagit avstånd frånriksförsäkringsverkets förslag och att del är uppseendeväckande. ,som har vana att läsa och utforma propositioner borde kunnahitta något annat i den här propositionen. Den argumentering som blir slag i luften. Ipropositionen är det klart uttryckt - och jag har använt samma formuleringar somherr Aspling hade i sitt förslag - alt jag anser att det är angeläget att ettnytt ersättningssystem för privatpraktiserande sjukgymnaster m. fi. "intebidrar lill all skapa en överströmning av vårdresurser från den offentligasektorn lill privat vård". HerrAspling påstår att jag har tagit avstånd från , förslag.Jag vill då framhålla att uttalat i sitt förslag attriksförsäkringsverket skall, om det finns anledning anta att sjukvårdshuvudmansbehov av legitimerade sjukgymnaster skall bli otillräckligt tillgodosett, fåföreskriva att privaprakliserande sjukgymnast inte skall föras upp påförteckningen hos allmän försäkringskassa över vårdgivare som är anslutna tillförsäkringen. Propositionensäger följande: "Uppgiften att ta ställning till frågan om särskildaetableringsregler bör t. v. anförtros regeringen som därför bör få bemyndigandeatt efter framställning av meddela föreskrifter somreglerar rätlen för sjukgymnaster all ansluta sig till försäkringen.Riksförsäkringsverket bör följa utvecklingen med uppmärksamhet och förregeringen anmäla behovet av åtgärder. Reglerna bör i övrigt utformas iöverensstämmelse med förslag." Skillnadenmot förslag är att ordet bytts utmot ordet regeringen. Jag tror inte att sjukgymnasterna tagit ställning lillom det borde vara eller regeringen som skulle meddeladessa föreskrifter. Jagvill också säga alt regeringen bedömer denna fråga så, alt del är nödvändiglatt följa utvecklingen på området med myckel stor uppmärksamhet. Del är skälettill denna lilla förändring i skrivningen som och görtill en mycket stor fråga. Del kan inte vara propositionens innehåll som harföranlett argumentering, ulan del måste vara någonting som liggerpå ett annat plan. HerrASPLING (s) kort genmäle; inlägg föranleder mig egentligen bara all ställa enfråga: Kommer statsrådet vid handläggningen av dessa vikliga ärenden ifortsättningen all följa de klart preciserade riktlinjer som finns iriksförsäkringsverkets förslag och klara preciserade kravvad gäller nettotillskottet? Om vi får en försäkran här i kammaren all så blirfallet, är del klart all det väl finns garantier i fortsättningen alt vi fåren riklig och balanserad utveckling på områdei. Kan vi räkna med, herrGustavsson, all inte minst klart preciserade riktlinjerför etableringskontrollen kommer att följas vid handläggningen av dessa ärendeni ? Jag kan svara på följandesätt: Min strävan kommer alt bli att vi skall få en sådan ordning att devårdbehövande erhåller bästa möjliga vård. () kortgenmäle: Så kan man naturligtvis uttrycka sig, när man har fiytt ifrån förslagenoch inte tagit ansvaret och preciserat sig. Etableringsregler för sjukgymnaster, m. m. tar del avriksförsäkringsverkels förslag finner han alt del på s. 1 slår Nr 45följande: "har under utredningsarbetets gång särskilt betonat att de nya ersättningsreglerna inte får leda lill en utökning av privatvården på den offentliga öppna och slutna vårdens bekostnad samt all nettotillskottet av personalresurser inom den här ak tuella vårdsektorn måste tillföras den offentliga vården. Verket har be aktat detta i utredningsförslaget, som under hand tillställts landstings förbundets styrelse. Därigenom skulle de regler som föreslagits i syfte all förhindra enöverströmning av vårdresurser från den offentliga lill den privata vårdenytterligare kunna analyseras." I förslaget följer sedansex olika punkter om hur detta skall ske. Jagrekommenderar att läsa remissyttrande avden , undertecknat av ledning, där han finnerbl. a. sina partivänner herrar och . De harnaturligtvis känt stort ansvar när de har tagit ställning i denna vikligafråga. Mankan inte smita undan på det sättet, . Jag ställde en rak fråga -jag har inte fått något rakt svar. Om inte vill accepteraatt det vägledande i arbetet skall vara att de vårdbehövande får bästa möjligavård, kan det inte hjälpas att jag inte kan tillfredsställa . Förmig kommer inte någon annan ideologi att gälla än att de vårdbehövandes behovskall tillgodoses. Hen i (s): Jag skall endast ägna mig ål del avsnitt i utskottets belänkande somberör frågan om de offentliganställda läkarnas privatpraktik och därmedanslutning till sjukförsäkringssystemet. Det är för ingen ny fråga,ulan den behandlas nu för tredje gången . Riksdagenantog 1974 nya bestämmelser om ersättning från den allmänna försäkringen förden läkarvård som lämnas av privatpraktiserande läkare. Allaprivatpraktiserande läkare är i princip berättigade all bli uppförda påförteckningen och därmed anslutna lill försäkringssystemet.-För läkare som äranställda i den offentliga vården och vid sidan därav bedriver privatpraktikär anslutningsrälten begränsad. För all erhålla sådan anslutning skall läkarenunder 1974 ha bedrivit sådan praktik och huvudmannen, , inteerbjudit läkaren extra arbetstid. 1tre borgerliga motioner krävs nu att gör ett uttalande, som syftarlill alt offentliganställda läkare med privatpraktik skall utan debegränsningar som f n. gäller kunna anslutas till sjukförsäkringssystemet.Uiskoilei är enigt om all avstyrka motionerna, men vi skiljer oss när detgäller motiveringen för avslag. Etableringsreglerför sjukgymnaster, m. m. Denborgerliga utskottsmajoriieten knyter förhoppningarna lill all regeringenkommer alt lägga fram förslag om att vidga sjukförsäkringens ersättningsreglerför privatläkarvård så an även offentliganställda läkare med fritidspraklik fårrätt att ansluta sig lill försäkringen ulan några begränsningar. Enligt vårmening är de skäl för en begränsning av de offentliganställda läkarnas rätt attmed sjukförsäkringsmedel driva privatpraktik vilka nästan enigt stodbakom när reformen genomfördes fr. o. m. alltjämt i likahög grad aktuella. Syftet med begränsningen var ju att i första handtillförsäkra den offentliga sjukvården erforderliga läkarresurser, och det börriksdagen enligt vår uppfattning se till även i fortsättningen. Denborgerliga utskoltsmajoriteten säger sig i princip dela uppfattningen all iförsta hand den offentliga vården skall prioriteras när det gällerläkartilldelningen. Men man vill inte ta konsekvenserna av sitt resonemang förall leva upp lill sin målsättning. I utskottsbelänkandet påstår man attreglerna för begränsningen av fritidspraktikernas rätt alt ansluta sig tillförsäkringen har haft negativa effekter, dvs. att del totala antaletläkartimmar skulle ha blivit mindre. Detta är emellertid inte på något sättdokumenterat i utskotisbetänkandet. i sade att 180 av de offentliganställda läkarna fn. äger rätt lill privatpraktik. Jag förmodar att gjorde sigskyldig till en felsägning. Enligt uppgifter från upplys-ningsljänsten ägde Ioktober läkare rätt att bedriva fritidspraklik vid sidan av sinoffentliga anställning. Del innebär alt 250 läkare står utanför. Hur många avdessa som har s. k. särskild arbetstid hos sin arbetsgivare, landstingen,känner vi inte till. Men jag förutsätter alt det är ganska mänga. Självfallethar också de andra, som har begärt men inte fåll tillstånd alt bedriva någonprivatpraktik, viss praktik utanför sin offentliga anställning. Men enligt vårmening är det väsentligt att se till att i första hand den offentligaläkarvården blir tillgodosedd med läkarresurser. Deltaär också en förhandlingsfråga. har enlä-karvårdsdelegaiion, sammansatt av representanter för ,och , som i sina förhandlingar tar uppjust denna fråga tillsammans med alla andra frågor som berör läkarvård av dennaart. Enligt förljudande pågår f n. i överläggningar ombl. a. elableringsrälten för fritidspraktiker. Vi anser att del finns allanledning att slå vakt om att den offentliga läkarvården får tillräckligaresurser för att kunna fylla sina vikliga uppgifter. Med delta, herr talman,yrkar jag bifall till reservationerna I och 2. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Herr talman! De uppgifter som jag lämnadeinnebar, i , inte någon felsägning. Jag har fåttuppgifterna från remissyttrande tillsocialförsäkringsulskottet, daterat . Jag har ingen anledningatt betvivla uppgifter. i (s) kort genmäle; Ja, i , här står uppgift mot uppgift. Jaghar så sent som från upplysningsljänsten fåll uppgift om att280 av de offentliganställda läkarna har rätt lill fritidspraklik. Jag tror påupplysningstjänstens uppgifter i delta avseende. HenGAHRTON (fp); På ett ställe i utskottets belänkande står: "Utskottet vill gärnaunderstryka att det fortfarande hyser den principiella inställningen all denoffentliga vården även i första hand bör prioriteras när det gällersjukvårdsresurserna." Det är, som jag uppfattar det, ett alldeles klartbesked från utskottsmajoriteten och därmed självfallet också från folkpartiet.Vi slår klart fast att det är den offentliga vården som skall prioriteras.Därmed frågar man sig med ganska goda skäl vad denna debatt egentligen handlarom. Jag kan inte finna annat än att socialdemokraterna med ispetsen för en ganska kamp mot väderkvarnar. Debattengäller alltså inte om vi skall privatisera sjukvården eller inte. Del finns enmyckel bred majoritet bakom den nuvarande organisationens huvuddrag. Debattengäller i stället andra saker. Hur skall befintliga sjukvårdsresurser i högregrad kunna mobiliseras till aktiva insatser? Hur skall ökad jämlikhet kunnaskapas mellan patienter som söker sjukvård inom olika tillåtna sektorer? Hurskall människor i större utsträckning kunna välja sin egen läkarkontakt ochknyta närmare mänskliga relationer med läkare som de själva har valt? Vihar inte på långa vägar funnit någon lösning på dessa problem. Men ett litetsteg mot en lösning av en del av problemen kan man ta genom all låtafritidspraktiker anslutas till sjukförsäkringen i större utsträckning . Vi kan, såsom skett i debatten, bl. a. hänvisa till yttrandet frånLäkarförbundet, där man på ett rikligt sätt fokuserar problemen när man sägeralt detta inte är en fråga i första hand för läkarna ulan en fråga för depatienter som enligt statistik tillsammans gör ca 160 000läkarbesök . Det är ett litet antal läkarbesök sen i förhållande lilldel totala antalet läkarbesök, bara av alla besök hosprivatpraktiserande läkare. Men del är ett mycket stort antal läkarbesök för demänniskor som gör dessa besök och som alltså är uteslutna från de förmåner somsjukförsäkringen ger lill andra patienter. Då måste man frågasocialdemokratin och : Tycker ni att det är principiellt riktigtatt tusentals patienter på delta sätt själva får betala hela sin.sjukvårdskostnad? Är det rikligt att acceptera ett system där plånboken avgöri vilken grad man har valfrihet mellan olika läkare? Om socialdemokraterna inteaccepterar den principen måste man ju fråga sig: Vad vill socialdemokraternagöra? Skulle ni hellre vilja förbjuda frilidspraktikerna att ägna sig åtläkarverksamhet? Såvitt jag förslår finns det faktiskt ingen annan utgång försocialde- Etableringsregler för sjukgymnaster, m. EtableringsreglerJÖr sjukgymnaster, m. m. mokralerna ur den härklämman än att man antingen i klartext får tala om all man accepterar en socialorättvisa - nämligen en grad av privatisering som vi inte är beredda attacceptera, alltså en marknad där de som verkligen har plånboken full kan skaffasig läkarvård med hjälp av pengar - eller erkänna att de skulle varit bereddaall genomdriva en tvångslag som totalförbjuder den här typen avläkarverksamhet. Renheteni debatten kräver att socialdemokraterna lar ställning för del ena eller delandra. Dentredje och rimliga vägen ur den här klämman vill socialdemokraternauppenbarligen inte acceptera, nämligen att skapa den sociala rättvisan genomalt i rimlig utsträckning och inom måttliga ramar tillåta en privat sjukvårdatt fungera. Intrycketav alt del rör sig om en kamp mot väderkvarnar förstärks om manläser reservationen 2 grundligt. Då finner man alt det "sakliga"grundmaterialet förde farhågor som socialdemokraterna plockat fram i debattenbestår av följande mening: "Det kan enligt utskottets mening inteuteslutas att en möjlighet all fritt etablera sig som privatpraktiker med rättatt uppbära ersättning från sjukförsäkringen kan komma all minska antaletvårdtillfällen inom den offentliga sektorn genom all många läkare i offentligtjänst kommer att reducera sin arbetstid i offentlig anställning till förmånför fritidspraktik." Alltså:"Del kan inte uteslutas." Vad betyder del? Nog hade jag väntat migall en reservation med en f d. socialminister som första namn skulle kunnaproducera litet sakmaterial, något erfarenhetsmaterial, någon statistik ifrånSverige eller andra länder, någonting som antyder att det faktisktskulle kunna förhålla sig så. Men detta finns det inte ett spår av. Här finnsbara en ren gissning rakt ut i luften: "Del kan inte uteslutas." Detär ju en fras man kan använda i vilka sammanhang som helst. I mänskligasamhällen är det få saker som helt kan uteslutas när vi blickar in i framtiden.Men det är inte särskilt handfast och knappast tillräckligt som underlag förett konkret politiskt yrkande i riksdag. Vadär del socialdemokraterna yrkar konkret? Vad är det för konkret skillnad i hurman vill att dessa frågor skall handläggas? Ja, den skillnaden krymper också påett för reservanterna ganska betänkligt sätt. Enligt reservationen "bordeti första hand ankomma på läkarvårdsdelegationen att föreslå eventuellaändringar i bestämmelserna om etableringsbegränsning förfritidsprakiiker". Mendetta är till sitt sakinnehåll exakt den beslutsgång som utskoltsmajoritetenockså förordar, nämligen att initiativet till en förändring skall utgå ifrånläkarvårdsdelegationen. Utskottet förutsätter, skriver majoriteten, all manvid de överläggningar som läkarvårdsdelegaiionen skall ta upp, skail kunna nåen lösning av frågan om fritidspraktikernas anslutning lill försäkringen. När det alltså gällersjälva handläggningsgången, som socialdemokra- terna i andra sammanhanggör så stort väsen av, är vi överens om att del är rimligt att självautgångspunkten för det initiativ vi förväntar oss skall komma frånläkarvårdsdelegaiionen. Det synes mig som om den nya oppositionen har svårt all finnaangreppsvinklar på den nya riksdagsmajorileten. Man försöker återupplivahögerspökel genom grundlösa attacker som är byggda på rena gissningar ochförmodanden. Finns del då inga sakligaskillnader i den fråga vi debatterar? Jo,det finns en saklig skillnad. Men den gäller inte privalpraklisering eller inteprivatisering av sjukvården. Någon skillnad där existerar inte. Vi ärfullständigt överens om att den offentliga sjukvården skal! HerrAspling gav i en replik fiera exempel på den satsning på den offentligasjukvården som under stor enighet pågår ute i landslingen. Mendet finns en saklig skillnad.