prot · G00964 · 1976-12-31 00:00:00 — Delsaknas ungefär 10 000 platser i landslingens långvård. Vi måsle avsättaresurser för att avhjälpa den bristen men också för att få tätare med personalinom detta viktiga vårdområde. råder det brist på personal pålångvårdsavdelningarna, inte därför att personalen tycker att det är tråkigtjobb alt vårda de gamla utan därför all arbetet är pressande, slitsamt ochbesvärligt. Vimåste alltså öka personaltätheten. Del är elt oeftergivligt krav. Om vi skallkunna behålla den personal som arbetar vid långvårdsavdelningarna, måste vividta åtgärder , . Denborgerliga regeringens linje i denna fråga är en utredning. Precis som om viinte visste hur det ser ul ute i landslingen med vården av de äldre. Precis somom del vore okänt att vad som fattas är i första hand pengar och personal. Bristernai långtidsvården har lett till att långtidssjuka måste vårdas på akutklinikeroch la upp platser som andra skulle behöva. Bristen har också medfört att desjuka gamla vårdas på ålderdomshem där man saknar sjukvårdsresurser. Detökade antalet äldre ställer också allt större krav på långtidssjukvården. Jaghörde i går ekonomiminister säga att en utbyggnad av långtidsvården ärangelägen och att den kan ske utan ökning av byråkratin. Men vem i allvärldens namn påslår alt man ämnar öka byråkratin genom atl bygga ullångtidsvården? Det är obegripligt hur ekonomiministern kunde använda den somexempel på detta. Del var väl närmast ett kamouflage för att man inte ämnargöra något åt långtids- vården annat än atttillsätta en utredning. Deklarationeroch vackra ord förbättrar tyvärr inte situationen för de äldre på della område.Det är endast i konkreta förslag, , som man gör det. socialdemokraliska motionen om utbyggnad av långtidsvården föreslår vi 10000 nya långtidsplalser och 10 000 nya hemsjukvårdsplatser under enfemårsperiod, som personalen ökar med 25 000anställda. Vivill alt landslingen och de städer som inte ingår i landsting underfemårsperioden skall få 1,5 miljard i statsbidrag för detta ändamål. Delta äretl minimikrav, om vi vill ge de gamla den sjukvård de har rätt alt fordraefter att de själva gett samhället sill under en lång lid av sitt liv. Vi fårinte svika dem. De har rätt alt fordra en riklig vård, och deras anhöriga harlika stor rätt atl fordra att deras gamla las om hand av samhället när desjälva inte orkar med atl klara vården av dem. Att la väl hand om de äldre ären fråga om solidaritet. Mende borgerliga partierna har föredragit alt sänka skatterna för de högreinkomsttagarna framför att satsa på att bygga ut långtidsvården. De extramiljoner som bortföll genom slalsskatlesänkningen, då ändradeGunnar Strängs skalleförslag, skulle ha behövts lill långvårdens utbyggnad. Ochde extra skatteinkomster som man avstod ifrån genom alt bara ta ut enarbetsgivaravgift mot av socialdemokralerna föreslagna 3 96 skulleockså ha varit myckel värdefulla atl ha för de stora och viktiga uppgifter somfinns inom långvården och på det sociala området i övrigt. Påden punkten tyckte jag att förde ett häpnadsväckande resonemang.Var tänker ni ta pengar för atl lösa de problem som nämnde ochsom ni inser finns? Skall ni ta pengarna ur luften, eller var skall ni ta dem?Varie krona måsle staten la ut antingen i skatter från medborgarna, iarbetsgivaravgifter eller i utlandslån - något som ni tycks föredra. Geett exempel, , och slå inte och bedriv sifferexercis medsocialdemokraternas förslag! Vi har klart underbyggt atl del går atl skaffapengar på del sätt som vi föreslagit. Ge elt besked om hur ni tänker lösafrågan och stå inte bara och kritisera andra! Här har ni ett förslag att ta på,och då går det inte all tillämpa sifferexercis som gjorde i sittanförande. Omde anställdas organisationer säger alt för den händelse staien tar ut 3 96 meri arbetsgivaravgift skall del avräknas när löneökningarna tas ut, blir delsjälvklart mycket billigare för landstingen än vad det skulle bli med enlönehöjning på , vilket är vad som svarar mot höjningen avarbetsgivaravgiften. Detär alltså fråga om hur man skall avväga del hela, . Det är intefråga om att belasta landstingen med högre utgifter. Ge ett besked, fruTroedsson: Var skall ni ta pengar för alt klara den utgift som ni obönhörligenmåste bestrida, även om ni inte vill göra det nu - något som ni försökerkamouflera med tal om utredningar? Jag tror atl del skulle rensa luften om fruTroedsson i det fallet ville vara ärlig och ge besked och inte bara försökakritisera vårt förslag. Delär de gamla och sjuka som blir offer för regeringens löfiespolitik lillandra grupper och för dess oförmåga all se bristerna i samhället och med kraftla itu med dem. En skattesänkning för höginkomsttagare och företagare harprioriterats av den borgerliga regeringen. Den har ansetts mera angelägen änatt ge vård ål de gamla. Man brukar säga att etl samhälles värde kan mätasgenom det sätt varpå del tar hand om sina gamla. Om det betraktelsesättet ärriktigt, är det borgeriigi styrda inte något gott samhälle. Delstatsråd som har ansvaret för sjukvården i vårt land gick för elt par veckorsedan ut med elt program för framtiden - och hon har delvis upprepat del i dag- där hon talade om egenvård. Hon sade atl svenska folket inte skulle besökaläkare så ofta som och atl man borde lära känna sin egen kropp bättre förall kunna avgöra när läkarbesök var nödvändiga. Ja,ungefär så föll orden i en TV-inlervju. De självläkande krafterna skulle alltsåverka på delta område lika väl som på det ekonomiska. Men har tänkt på hur farligt del är all föra ul en sådan förkunnelse? Exempelvisen blindtarmsinflammation kan av den oinvigde myckel väl tas som vanligmaginfluensa. man då råd atl söka lära känna sin egenkropp, kan blindtarmen brista och en ytterligt allvarlig situation inträda. har med sitt yttrande lättsinnigt handskats med människors hälsa ochhälsovård. Hon har utmanat krafter som varken hon eller någon annan behärskar. Honhar också uttalat sig till förmån för en ökad privatisering av den svenskasjukvården. Nyss var hon inne på tanken all om landstingsläkare och andraläkare fick bedriva privatpraktik vid sidan av sin tjänstgöring, skulle detdärigenom möjliggöras för lågavlönade att besöka dessa. Men varför i allvärlden skall de lågavlönade gå till privatpraktiserande läkare? Skall de intekunna besöka vår vanliga sjukvård? Delta är en av de egendomligheter som fruTroedsson talade om när hon hade ordet. Ivårl land har partierna i stort sett varit överens om att vi skall ha enoffentlig sjukvård genom landstingen. Del är på den vägen vi skall arbetavidare. Vi socialdemokrater vägrar atl gå tillbaka i tiden och låtapatienternas ekonomi vara avgörande för vilken vård de skall få. är tyvärr illavarslande för sjukvårdsfrågans handläggning inomregeringen i fortsättningen. HerrAspling berörde familjepolitiken i sitt anförande. Jag kan därför gå förbidenna och bara säga några ord om barnomsorgen. Tyvärr finns det många kommunersom inte byggt ut barnomsorgen tillräckligt. Borgerliga kommunalpolitiker hari de flesta fall varit en broms härvidlag. Låtmig la etl exempel från det borgeriigi styrda , där lillhelt varit ordförande i barntillsynskommiltén. En undersökning somnyligen gjorts där visar atl 322 barn behövde dag- Av detillfrågade ville 183 ha enbart daghem, 81 antingen daghem eller familjedaghemoch 53, eller av de tillfrågade, föredrog familjedaghem. Menfru filosofi har varit att prioritera familjedaghemmen, med påföljdau daghemsutbyggnaden i släpar efter, för all uttrycka sig milt. Delråder en påtaglig brist på daghemsplalser i den kommunen. De borgerliga haransvaret för kommunalpolitiken och har försummat utbyggnaden. Barnfamiljernafår lida för detta. I en motion har socialdemokralerna tagit upp en rad handikappfrågor.Även om vi i stort sett kan säga all frågorna om handikappvården, färdtjänstenoch ersättningen till handikappade är problem som är lösta, återstår vissadelfrågor av väsentligt slag. En fråga som vi vill ha en översyn av ärhandikappersättningen. Här har en praxis införts som gör alt de handikappadebehandlas snålt. Jag riktar ingen kritik mot vare sig riksförsäkringsverketeller försäkringsdomstolen, men det är nödvändigt alt en översyn görs så attreglerna för de handikappade kan ges en generösare tolkning av myndigheterna. fråga för de handikappade är bilen. F, n. utgår bilbidrag tillhandikappade som har förvärvsarbete eller studerar, men vi vill också ha enprövning av frågan om bilbidrag till andra kategorier av handikappade. För denskull begär vi en översyn av bilbidragen. Vi har i vårt land utvecklatfärdtjänsten så att den omfattar praktiskt taget alla kommuner, men tyvärr ärdess kvalitet inte densamma överallt, utan skillnaden kan vara väsentlig. Detkan ju inte vara rikligt att det beror på i vilken kommun man bor omfärdtjänsten skall fungera ordentligt. Iett avsnitt har vi också tagit upp de nordiska samarbelsfrågorna. Det vore avstort värde, om man inom kunde åstadkomma en samordning i fråga om detekniska hjälpmedlen. Var för sig är vi små i sammanhanget, men tillsammans ärNordens länder en betydande enhet, inte minst när del gäller alt produceralängre serier av viktiga tekniska och elektroniska hjälpmedel. Det är ytterligare etl område som jag vill beröra, och del ärnarkolikafrågan. Här är det inte bara all ropa på mera polis och kräva krafttagför alt man skall komma ål narkotikahajarna. Tyvärr är hajarna mera förslagnaän polisen och finner alltid nya vägar för spridningen av det dödande gift somnarkotika innebär. Vimåste också skapa bättre vårdresurser. Vi socialdemokrater vill satsa ännu merpå vården och den förebyggande verksamheten. Av den anledningen har vimotionerat om ett med 10 miljoner höjt anslag i förhållande lill regeringsförslaget. Vihar för vår del velat markera vår inställning till frågan genom denna satsning.Vi anser alt alla goda krafter måste hjälpas åt för atl komma lill rätta mednarkomanin. Delär ungdomen som blir offren. Det är ungdomen som måste hjälpas. Det är ungdomensom måste få en mera meningsfylld tillvaro än atl gå i ett narkotikarus. Viär medvetna om atl våra 10 miljoner i ökade anslag inte på långt när räckertill. Men vi har velat markera vår vilja till ytterligare åtgärder, som vianser nödvändiga. Vi har klart sagt ifrån, att vi är beredda att satsa depengar som fordras för att skapa en bättre vårdsituation för narkomanerna. Defrivilliga insatserna kan betyda myckel. Den vårdform som praktiseras vidHasselakollektivet i har lyckals väl. Samarbetet med Forsafolkhögskola har varit värdefullt. Detfinns naturligtvis också andra exempel på vårdformer som kan uppvisa godaresultat. Socialarbetarna gör en enorm insais för alt ta hand om narkomanerna.Landstingens och kommunernas åtgärder är självfallel myckel värdefulla. Menalla dessa positiva krafter måsle uppmuntras och stödjas. Detär av dessa skäl vi har velat höja anslagen för all visa föräldrar och andrasom är oroliga över narkomanins utbredning atl vi är beredda atl satsa mera äntidigare i kampen mot det gissel som hotar vår ungdom. Vihar också velat ge ungdomsorganisationerna ett ökat ekonomiskt stöd i derasförebyggande upplysningsarbete på det här området. Vi har kanske inte alltförstor tilltro till att den borgerliga majoriteten kommer att anta vårl förslag,men vi kommer igen i så fall. Behoven kommer säkerligen inte atl minska utantyvärr alt öka . Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i sade alt deklarationer och vackra ord intelöser problemen. Jag kan bara konstatera att jag är fullständigt överens medhonom om den saken. Kanske kunde vi också vara överens om all luftpengar intelöser några problem. Detgäller inte bara att kritisera andra, sade vidare. Jag vill dåerinra om atl endast sista sidan av milt tio sidor långa anförande innebar enkritik av socialdemokraternas försök atl förbättra situationen för landslingen.Alla de övriga nio sidorna innehöll en lång rad kon-slrukliva förslag. Vi är t.ex. helt överens om atl del gäller all förbättra förhållandena för personaleninom långtidsvården, del vill jag stryka under. Varifrånskall ni ta pengarna till landstingen? Vihade kanske inte i första hand tänkt ta dem från landstingen genom attytteriigare strypa åt deras ekonomi och sedan ge dem samma pengar tillbaka.Inte heller i har talat om hur han har tänkt sig altfinansiera de 1,5 miljarder som landslingen enligt socialdemokraternas förslagskulle få . Vilken ytterligare höjning av arbetsgivaravgiftenhar socialdemokralerna tänkt sig för detta? Det har vi inte fått besked om. När det gällerlångtidsvården var vi överens om all del behövdes en fortsalt mycket kraftigutbyggnad. Det kommer att behövas 10 000 platser , sade . De planer som f n. gäller för landslingen omfattar perioden1976-1981. räknar de med en utbyggnad på 12 500platser. Liksomherr i tror jag att det går atl satsa mer på hemsjukvård.Men jag tror också - vilket jag nämnde i mitt anförande - atl man bör kunna satsabetydligt mer på dagsjukvård. Det hör till de frågor som del är angeläget att se över, så att man får en realistisk uppfattning om vilka möjligheter som finns. tog sedan upp frågan om egenvården och ironiserade över desjälvläkande krafterna. Men skall vi inte ta vara på de självläkande krafterna?Låt oss ta trafiksäkerheten t. ex. - varför har man inrättat ettirafiksäkerhetsverk? Naluriiglvis för att nedbringa de onödiga skadorna itrafiken! Skador och sjukdom kan aldrig vara ett mål i sig. Däremot är detnaturligtvis ett mål i sig att på alla sätt försöka nedbringa dem'. Egenvårdinnebär verkligen inte att man skall stanna hemma tills blindtarmen spricker.Tvärtom - och det har jag understrukit både i den TV-inlervju som till och i mitt inlägg här - gäller det atl vi får bättrekunskaper om när vi måste söka läkare, så att vi kan komma . Jagkan också informera i om att Landstingsförbundethåller på att förbereda en konferens på Högberga om just egenvården. Tydligengäller även i denna fråga alt , liksom kanske också ,är på kollisionskurs med de socialdemokrater som arbetar inomLandstingsförbundet och som har direkt kontakt med problemen på fältet. Jagtror att varenda en av dem, möjligen med undantag för iHuskvarna, vill stryka under hur viktigt det är att vi satsar allt som satsas kanpå alt öka den enskildes välbefinnande och att försöka förebygga sjukdom ochohälsa. Enligtherr Aspling skulle jag vara en lidelsefull förespråkare för privatiseringeninom sjukvården. Jag vill upprepa vad jag sade till , nämligen när det gällde läkarfördelningsprogrammei som socialminister- och den är inte så förfärligt avlägsen - var överens om eltoförändrat antal privatpraktiker, dvs. att tillskottet av privatpraktiker skulle motsvara den avgång man räknade med. Jag delar helt den uppfattningen. Socialdemokraterna i är här helt överens med de borgerliga om alt la bort den ransonering med plånboken som alltjämt förekommer inom vissa delar av vårt sam hälle. Jag tänker då på de offentliganställda läkare som har privatpraktik vid sidan av sin tjänst. Jag förstår inte varför den som har en tunn plånbok av ekonomiska skäl skall förhindras att gå till en privatpraktiker. Det måste vara angeläget att plocka bort sådana orättvisor. i (s) kort genmäle: Herr talman! "Luftpengar" säger ochupprepar resonemanget om en höjning av arbetsgivaravgiften. Menkan inte inse alt om man lar ul 1 'V) i arbetsgivaravgift frånlandslingen inverkar del på lönerna . Motsvarande kostnad i form avhöjda löner måste bli . Under alla förhållanden blir det billigare förlandstingen atl belala kostnaden via arbetsgivaravgifter än via höjda löner.Att. det skall vara så svårt för atl fatta del! Hon är ju ivanliga fall myckel intelligent, men i del här fallet har hon fastnat i någotslags begreppsförvirring. talar om de självläkande krafterna. Jag inser naturligtvis att det ärvärdefullt om folk inte går lill läkare i onödan. Men, ,resonemanget har väl byggt på alt svenska folket besöker läkare för mycket, ochdärför ville minska läkarbesöken genom att rekommenderaegenvården. Men inte löser det problemet! Om säger all vi besökerläkare i onödan tror jag atl del är ett påstående som inte håller. Återigenlill ekonomin, , för den är del väsentligaste i det härresonemanget. skall ni indexreglera skatierna. skall ni alltså laytterligare medel från staien, och ändå skall ni försöka klara ökade statsutgifterpå det här området. Hur skall den borgerliga regeringen klara vårekonomi? Det blir naturligtvis så au man får låna ulomlands för den vård somskall bedrivas i fortsättningen. Det är en lällsinnig politik. Det har mansagt tidigare, och jag ber atl få upprepa det. Det är en lällsinnig politik iöverkant. Med den ekonomiska politik som ni för kan vi aldrig lösa någravårdproblem i del svenska samhället. () kortgenmäle: Jag vill baraupprepa en sak. FruTroedssons inlägg vad gäller den socialdemokratiska motionen och dessmålmedvetna satsning på utbyggnaden av långtidssjukvården och hennes sätt attförsöka resonera när det gäller de ekonomiska insatserna upplever jag som ihög grad cyniskt. har ju varit med om en skattesänkning för sigsjälv och de högre inkomsttagarna, och då är det faktiskt cyniskt att resonerapå det sättet. Men jag skall inte gå vidare i den frågan - i Huskvarnahar svarat. Låt mig säga etl par ordtill. Moderaternahar i regeringsförklaringen fått igenom sina framförda kravbeträffande sjukvården och landvården. Mot den bakgrunden avslog man i höstassina egna partimotioner med långtgående krav på en privatisering avvårdsektorn. Man har gjort det med hänvisning till regeringsdeklarationen, ochuppenbart förväntar man nu atl den borgerliga regeringen steg för steg skalleffektuera de här målsättningarna. Det innebär all vi går mot en privatiseringoch elt minskat samhälls-inflytande på vårdområdet. Plånboken skall tydligen pånytt bli avgörande för vilken vård man skall få. Jagförstår alt inte tycker om atl vi talar klarspråk i denna viktigafråga och nämner sakerna vid deras rätta namn. I det läget söker hon kommaifrån frågan genom alt tala om privatvård och Del tricket ärlitet för enkelt. Privatläkarna och de privata tandläkarna är laxebundnaoch anslutna lill försäkringen. Patienterna vet vad de skall belala. är fruTroedsson ute för att bl. a. bryta sönder folktandvården. Hon har ju själv i enmotion velat helt privalisera folktandvården. får vi väl räkna med enutveckling mot en ökad privatisering. Då försöker hon säga här atl det är etlomvänt förhållande. , det resonemanget håller inte! Tillsist etl par ord om privalläkarseklorn. Det här är en viktiglä-karfördelningsfråga. Jag har sagt i många sammanhang alt vi, när det gällerprioritering, måsle se till alt människorna ule inte minst i glesbygderna blirgaranterade läkare. Del är de människorna jag talar om. Det är viktigare än tillför låt mig säga storstäderna nya privatpraktiserande läkare. vet mycket väl att frågan om de offentligt anställda läkarna ochfrilidspraktikernas anslutning lill pri-vatläkarsystemet diskuteras ingåendeinom den i verksamma läkarvårdsdelegationen. Likaså harman ingående diskuterat utökningen av antalet heltidsverksamma läkare i privatagruppmoitag-ningar. De här överiäggningarna har förts under lång lid. Enligtvad jag nu vet, , har uppenbarligenenhälligt inte ansett sig kunna gå med på en utökning av antalet heltidsverksammaläkare i privata gruppmottagningar. Skälet härtill är naturligtvis att mankänner oro för hur man skall kunna upprätthålla och bygga ut primärvården. Närde ansvariga i sjukvården intar den ställningen är del säkeriigen inte utanorsak. Om inte eftersträvar att komma i direkt kollisionskursmed sjukvårdshuvudmännen så bör hon nog tänka om i dessa viktiga frågor. () kortgenmäle: Jag brukar inte lägga mig i den här debatten och skulle inte ha gjortdet nu heller om jag inte hade tyckt atl inlägg här vittnade omen så dålig omsorg om människorna, omtanke om människorna och känsla för dem,att en protest är befogad. Vihar lagt fram ett förslag om 10 000 nya platser för långtidsvården, 10 000 nyaplatser i hemsjukvården och en starki ökad personaltäthet inom vården. Därför att vi vet att det bland tiotusentals människor i det här landetfinns en oro - bland de anhöriga och bland de äldre. Man frågar sig: Kommer jagatt få den vård jag behöver? Det finns en oro bland dem som står i kön. Detfinns anställda på våra sjukhem runt om i landet som har ett hårt slit. Jagkänner till deras uppoffrande arbete. De behöver bättre arbetsförhållanden. Trotsalt vi var snåla i vår budgelbehandling sade vi: Det här måste vi salsa på. Nuhör vi bara klyschor om bluff och annat. Tadet så här enkelt: Det här kostar första året 250 milj. kr. Vi har sagt: Vilägger 325, kanske 350, miljoner mindre på försvaret än de borgerliga gör. Dethar vi klart redovisat. Vi säger: Viktigare än att rusta upp försvaret är i dethäi; läget omsorgen om våra gamla och våra sjuka. Det är klart redovisat. går, utan spår av känsla för de människor del gäller, upp och drarsina slagord och klyschor, om bluff luftpengar och vad det nu var. Men vi hargjort en klar redovisning. Det finns skäl all säga, för det första, att fruTroedsson lever i en förgången tid, då man lämnade de sjuka och de utslagna ochdem som hade slitit ut sig åt att klara sig själva. Den tiden vill vi inte hatillbaka. Fördet andra: När den ansvariga ministern inte annat har atl komma med änkonservativa klyschor finns det anledning att väcka en protest, icke politisktmen som representant för de människor som behöver vår omtanke, vårt stöd ochvår omsorg. I detta anförande instämde , herrarJohansson i och , , , , herrarHjorth, i och , , fröken , herrarLundkvist och i , , herrar Karisson iHuskvarna, Karisson i , i , , i ,i , i , i , iKungälv och , fröken , herrar , Svartberg, Johanssoni , Caristein, , , , i ochAspling, och i , herrar i ochJonsson i , , fröken , och herrar och (samtliga s). Det blev tydligen oro i ledet när sanningen om det socialdemokratiskaförslaget stod klar. Men ingen aldrig så imponerande uppresning kan göranågonting åt den kritik som jag har anledning att rikta mot oppositionensalternativ. HerrPalme har uppenbarligen inte lyssnat på milt anförande. Jag skulle vilja beOlof atl läsa igenom det. Då tror jag att , om är enhederlig politiker - vilket jag hoppas och tror -är beredd att ta tillbaka sittyttrande om att jag inte skulle ha något spår av medkänsla med dem som detgäller. Jag har arbetat med de här problemen en lång följd av år. Jag tror t.o. m. att jag skulle kunna lära en hel del på det här området. HerrPalme räknade återigen upp allt vad det socialdemokratiska förslaget innebar,vilket vi redan hört av och i . Men manlöser inte de här problemen genom atl rabbla samma saker om och om igen - detvill jag understryka. Viär alla överens om - jag vill poängtera det - atl de gamla ochsjuka skall ha all den solidaritet, all den medkänsla och all den vård - ochdet skall vara god vård - som de behöver. Vi är överens om att det måste betydaatt våra utgifter för omsorgen om de äldre måste stiga betydligt snabbare ännationalprodukten i övrigt. det hjälper inte, OlofPalme, alt säga alt man skall dra ned försvaret och i stället satsa på de sjukaom man lägger ett förslag som innebär atl de belopp som man under de kommandeåren vill ge landslingen bara motsvarar det ökade uttag i form avarbetsgivaravgifter som man tar ifrån landstingen. Jag hoppas atldelta nu skall stå klart. i talade om atl detta med alt höja arbetsgivaravgifternavar en förnämlig metod därför atl del kunde innebära skattelättnader sommotsvarade högst avsevärda lönelyft. Men faktum är ju, iHuskvarna, att det regeringsförslag som har tagit innebar störreskattelättnader för de anställda än socialdemokraternas gamla förslag, ochdetta redan i lönelägen från . Jag vill understryka än en gång attförhandlingar pågår mellan staten och beträffande vissaersättningar från , och jag påpekaråterigen atl det rör sig om betydligt högre belopp än dem somsocialdemokraterna föreslår som s. k. bidrag lill landslingen.