prot · G009111 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är tråkigt all man får medhåll av ulskottsledamöler först efterutskottsbehandlingen och efter del all belänkandel skrivits. Del hade varilmycket bättre om jag hade fåll detta medhåll medan utskottet arbetade. Då hadevi kanske kunnal få med dessa synpunkler, och vi hade möjligen även kunnal fåell slöd för kravet på en översyn. Dethär inlägget får mig atl misslänka all i intevaril norr om och sett de små enheier som finns där ulan atl hanstirrat sig blind på de blekingska och skånska godsen. Där finns förmodligeninle de problem som moiionärerna här berört Sedanvill jag bestämt hävda atl del här inle är fråga om någol ekonomiskl problem.I många fall har AMS - del framhöll jag i milt inledningsanförande - tagit påsig kostnaderna för denna bekämpning. Men ändå har dessa iredskande markägare -jag forisälier alt kalla dem så - sagt ifrån att man inte får gå fram överderas lilla markområde. Del uppslår därigenom en myckel underlig landskapsbild.Jag tycker att i borde ha tagit hänsyn till deltaunder utskottsbehandlingen, när han nu säger sig vara så positivt inställd. Påståendetalt man skickar ut komplett osakkunniga utomstående på dessa marker vill jaginte särskilt mycket kommentera. Jag skulle emellertid vara tacksam om AMS tardel av della uttalande. Om det förhåller sig på detta sätt, finns det välanledning att göra någonting åt del. Jag irodde au AMS hade sakkunnigl folk. (m): AMS har sakkunnigl folk när del gäller atl göra själva röjningen. Menderas arbetsledare lillsäits icke därför alt de har någon särskild sakkunskap ibotaniska och zoologiska frågor eller i skogsfrågor. I det avseendet finns ingavillkor alls, ulan de tillsätts jusl därför att de är duktiga människor som kanleda röjningarna och se lill alt arbelel bedrivs effektivt Jaghar faktiskt varil en hel del norr om . Jag erkänner -och del har jagäven gjort i ulskollel - de problem som där finns. Där uppe i landet är delinte så myckel björken och aspen ulan gråalen som är det stora bekymret. Mengråalen är ell övergångsstadium. Den naturens dynamik som förekommer överalltgör atl vi, när landskapei håller på att ändra karaktär och övergå till skog,får en lund av gråal. Där under har den blivande skogen lätt alt komma fram.Därför ser jag delta över- gångssiadium med gråalinte som någonling enbart förkastligt Även detta kan på sikl vara en fördel.Men det är all beakla all de ålgärder som efteriysie inle baragällde norra ulan även . Eftersomjag använder all ledig tid till att själv röja kan jag tala om atl del är ellfasligl besvär all hålla markerna öppna. Om inle jag lyckas med dei, så lyckasAMS ännu sämre. Man har inom AMS så stora områden alt arbeta över att man intehinner återkomma mer än vartannat eller till samma plats förröjning. växer det igen efler en röjning. För varje pinne björksiyman tar bort kommer del riugo nya. Närjordbruksuiskoiiei skulle resa i häromårei röjde jag upp eltväldigt fint område. Det är nu . finns där en mur avväxtlighet Man ser ingenling. Jag har inle haft lid all röja jusl den lillabilen. Men i fråga om dessa öppna områden är det så att har man röjt färdigt iden ena ändan är del dags all böria om igen i den andra. Dessa bekymmer har manatt brottas med, vilket man måste ha klarl för sig. Jag hoppas all den bekämpning som i Johannishuspersonligen företar inle bara sker vid de tillfällen då jordbruksutskottetskall komma och lilla på ägorna utan däremellan också. Jagtror fortfarande inle atl del är så enkelt som säger på dennapunkt Framför alll iror jag definilivi inle atl AMS låter osakkunniga gå framöver ägorna ulan att man har samråd med t. ex. en sådan markägare som herrWachlmeisler, om det nu skulle gälla hans ägor. Jag föreställer mig atl hanlill bristningsgränsen ulnyUjar de pengar som AMS satsar i della avseende. Delgör man nalurliglvis om man är en förståndig markägare. AMS skulle förmodligenaldrig gå fram utan att samråda med en botaniskt inriktad markägare, som harvissa synpunkter på fauna och flora. HerrWACHTMEISTER i (m): 1 trakter växer en blomma, som heter fällslålörl,Genliana campesiris. Den är inle så ovanlig där uppe. Hos oss i söder är denemellertid myckel ovanligare. Den växte på ett ställe, där ell AMS-röjargängkom och röjde undan. Med nästan matematisk precision eldade de upp avfalletefler röjningen, på varenda genlianatuva en liten brasa. Gör de någonting, görde det verkligen hundraprocentigt De lyckades på den platsen utrota den blommanomsorgsfullt Del finns ingenling kvar. Jagkan nämna andra fall där enstaka och myckel ovanliga träd har försvunnit.Samrådet har inte exisleral och fungerar forlfarande inle alllid. Jag lalar av erfarenhel idelta fall. Fungerar samrådet bra är det ulmärki och del fungerar bättre nu änlidigare. HerrGILLSTRÖM (s): Jag tvivlar inte alls på all i är oerhörlerfaren på della område och dessulom kunnig. Jag lackar för lektionen. Jagkänner inle lill denna blomma, men jag föresläller mig att de markägare somfinns även norr om , i den mån de har blomster som är speciella, tarkontakt med AMS och säger hur det skall gä till om AMS kommer in på derasområden. Har man i det ena fallet möjlighel all hell avvisa AMS, har mannaturligtvis också räll alt tala om hur röjningen bör ske. Därför skall maninle vara rädd för AMS i del fallet. Överiäggningenvar härmed slutad. 1976/77:21 med anledning av molion om miljödemokrali. §22 Folkrörelsernas roll i samhället Föredrogs konstilutionsuiskotteis belänkande1976/77:37 med anledning av molion om folkrörelsernas roll i samhället 1 della betänkande behandlades moiionen1976/77:1000 av i m. fi. (s), vari yrkats allriksdagen gav regeringen lill känna vad i motionen anförts om folkrörelsernasroll i samhället. att förklarade motionen 1976/77:1000besvarad med vad ulskollel i belänkandet anfört Reservalionhade avgivils av herrar i , , iEskilstuna, i , i och Nyquisi saml fruCederqvist (samlliga s) som ansett atl ulskollel borl hemslälla all skullebifalla moiionen 1976/77:1000, HerrJOHANSSON i (s): Folkrörelserna har spelal en myckel slor roll i och gör del forlfarande.Många av oss hoppas all de också kommer all göra del och del finnsförulsällningar härför. Underden tid folkrörelserna växte fram böriade det svenska samhället förändras, ochlill dessa förändringar har inte minst folkrörelserna själva bidragit. Därmedhar emellertid också villkoren för folkrörelsernas arbete förändrats, Dellabehöver belysas på många olika sätt Men, herr talman, jag skall inte ta upptiden med all göra det här i kammaren. Underhela denna lid har folkrörelserna intagit en fri och självständig ställning.Det är väsentligt all detta förhållande bevaras i framliden. Folkrörelsernaskall själva skriva sina program, bestämma sina arbetsuppgifter och utformasina arbetsmetoder. Pågrund av folkrörelsernas stora roll behövs del emellertid ett samarbele mellandem och stat och kommun. Det är angelägel au vi kan finna en genomtänktstrategi för della samarbete. Denna strategi skall framför alll la sikte på atlbereda största möjliga utrymme för folkrörelsernas verksamhet. Under denföregående regeringens lid startades ell karlläggningsarbete på inilialiv avdåvarande kommunminislern , Det har bedrivits framgångsrikt. Medtillfredsställelse konstaterar vi atl del fullföljs av den nuvaranderegeringen. Det är emellertid angelägel alt denna verksamhet fortsättersystematiskt och med hög intensitet. När i , jag väckte vår motion gjorde vi del därför alt vi ville få en deball här iriksdagen om folkrörelseangelägenheter, och vi ansåg alt skulle kunnaanföra synpunkler på utformningen av den genomtänkta strategi jag nämnde. Motbakgrund av detta och med tanke på folkrörelsernas självständighet tyckte visocialdemokrater i utskottet atl del var naturligt atl begära en bred remissöver motionen. Det gjordes upp en förteckning över lämpliga organisationer -självfallel kunde den kompletteras - men så inträffade del underliga och förmig forlfarande oförklarliga att den borgerliga majoriteten inomkonstitutionsutskottet avvisade förslaget om en bred remiss. Genom en sådanremiss hade del varit möjligt för folkrörelserna att själva föra fram sinasynpunkler. De är väl skickade för della. Där finns en belydande sakkunskap ochstor erfarenhel alt la till vara. Deorganisationer som vi i första hand tänkt oss - jag upprepar att del hadefunnits alla möjligheter alt komplettera förteckningen - var ABF,. Folkels Husföreningarnas riksorganisation.Folkparkernas centralorganisation, . , , Lantbrukarnas riksförbund.Medborgarskolan, . ,, frikyrkoråd, , , , , Våragårdar och SKS. Jagtycker atl del är beklagligt att dessa organisationer inte fick möjlighet attföra fram sina synpunkler till utskottet Ur folkrörelsernas egen syn- 9 protokoll 1976/77:111-112 punkt är del lilel av enulmaning atl de inte fick denna möjlighel. Närdet gäller den fortsalla verksamheten har vi socialdemokrater i en reservationlill ulskotlels betänkande pekal på tre områden sorn enligl vår mening kräverstor uppmärksamhet. Fördel första är del folkrörelsernas slällning i informationssammanhangen - närdel gäller journalistutbildningen, ulnyujandel av lokalradion och ansvaret förinformationen i samhällsfrågor, för atl nämna tre exempel. Fördet andra menar vi att tiden nu är kommen atl kartlägga uppgiftsfördelningenmellan folkrörelserna å ena sidan och staten och kommunerna å den andra. Delbör vara möjligl all arbeta fram olika modeller för detta samarbete och ävenpröva dem i försöksverksamhet Självklart kan varken kommuner eller folkrörelseråläggas något på della område, men del bör vara lill stöd för dem om man kanarbeta fram sådana modeller. Fördet tredje har vi berört folkrörelsernas konkurrenssituation i förhållandetill de kommersiella intressena. Till en del är denna fråga föremål för enallsidig undersökning genom slatens ungdomsråd, men stora delar av dellaväsentliga område berörs inte. Det behövs en belysning av hela detta områdeunder den närmaste framliden. De kommersiella intressena hotar folkrörelserna.Och den första förutsättningen för alt folkrörelserna skall lyckas övervinnadel motstånd som här möter och de svårigheter som man där brottas med är enordentlig kartläggning - och den bör samhället kunna svara för. Med delanförda yrkar jag bifall lill reservalionen. Den socialdemokratiska moiionen innehåller en lång rad värdeomdömen omfolkrörelserna, som utskottsmajoriteten helt kan ansluta sig lill. Deninnehåller också en rad påminnelser lill regeringen, som vi säkert också hadekunnat ansluta oss lill om de hade varit nödvändiga. De upplysningar somutskottet fått visar emellertid att det knappast behövs några speciellauppmaningar, eftersom de frågor som motionärerna vill atl regeringen skalluppmärksamma redan är under behandling. Del finns omfattande kontakter mellandepartementen och folkrörelserna, och de statliga stödåtgärderna åt olikafolkrörelseverk-samheier har byggts ut väsentligt sedan den nya regeringenträdde till. Om vi stannar vid de punkter som berörs i motionen kan vikonstatera att motionärernas önskemål i många fall redan är uppfyllda: Man begär ell slörre utrymme åtfolkrörelserna i journalistutbildningen och fortbildningen för journalister. Ipropositionen om den nya högskolan framläggs förslag om en bredaresamhällsorieniering i jusl den utbildningen. Man begär slöd lillorganisalionstidskrifter. I proposilionen om lid-skrifisslöd föreslårregeringen all beviljar 40 milj. kr. lill det ändamålet. Man begär bällre möjligheterför folkrörelserna atl arbeta med nya medier, som t. ex. videogram. Denvideoutredning som regeringen kommer all lillsälla anlingen ellermöjligen i näsla vecka lar sikle på bl. a. jusl della. Man begär ökad saisning påfolkrörelsernas informalion i alkohol-och narkoiikafrågor. Del är precis vadregeringen har föreslagil. 1 budgetpropositionen räknades anslagel lillfrivilliga organisationer på alko-holområdet upp från 5,9 miljoner till . I den alkoholpolitiska propositionen föreslås därutöver eltorganisationssiöd till vissa nykterhetsorganisationer på 10 milj. kr. - enökning med 4 milj. kr. ,som omspänner en stor del av Folkrörelsesverige, får enligt samma förslag , vilkel innebär en ökning med . Man begär ökad saisning päfolkrörelsernas informalion i internationella frågor. Även här har det sketten viss uppräkning i budgetpropositionen, och vi har ell stöd på 10miljoner till den u-lands-information som bedrivs av skilda organisationer. Dettavisar, tycker jag, rätt tydligt att den nya regeringen trots ett mycketbesvärligt ekonomiskt läge har givit stödet till folkrörelserna en högpriorilel. Några påminnelser från sida är därför knappast påkallade.Jag yrkar följaktligen bifall till utskottets hemställan. .Sånågra ord om den uteblivna remissen.Vi är väl överens här i om atldet är en överloppsgärning atl remittera var och varannan molion till en mängdinstanser för all inhämta synpunkter. En sådan procedur bör användas för allinhämta sakinformalion inför konkreta avgöranden, mén i det här fallet var delinle fråga om några konkreta avgöranden utan om en serie påminnelser tillregeringen. Klämmen i moiionen gick ju ul på all skulle ge regeringenlill känna de synpunkler som anförls om folkrörelsernas roll i samhället. en lång rad remissinstanser kommentera de många allmänt vedertagna uppfattningarsom framförs i moiionen hade knappast varit meningsfullt vare sig för riksdageneller för folkrörelserna själva. De har andra kanaler för alt uttrycka sinaåsikler och förmår mer än väl tala för sig själva ulan några hänvändelser frånriksdagen. iTrollhällan (s): Del är självfallet inte på del saltet atl den regering som finnsavbrutit verksamhet som avser stöd till folkrörelserna. De exempel som herrTarschys tog visar ett intresse från den nuvarande regeringens sida. Jaghoppas bara att delta intresse skall sitta i när man nu sätter in besparingsåtgärder,som jag läst om i tidningarna. På två punkter blir det en test på della inom ensnar framtid. Slödellill organisationslidskrifterna är ett gammalt socialdemokratiskt initiativ,och självklart är vi glada över atl det nu vinner stöd från olika håll. Jaghoppas alltså alt med mycket bred majoritet skall avvisa den motionsom föreligger från moderalhåll om en ny utredning Nr 111 av den frågan. Varie riksdagsledamot får möjligheter atl snart nog ge Onsdagenden '' ' "" konslilutionsulskottet återkommer med ett betänkandepå --------------- Vadgäller alkoholfrågan tolkar jag inlägg på det säiiel Folkrörelsernas roll attden socialdemokratiska motion som kommer upp till behandling här / samhället får slöd åtminstone från en utanfördet socialdemokratiska DanielTarschys inlägg visade varför man inte kunde bifalla motionen - det skulleuppfattas som en påminnelse till regeringen. Ja, men nog kan väl fågöra sådana påminnelser. Nog kan väl få säga sin mening på denpunkten. Delsom saknades i inlägg, som saknas i utskotts-betänkandet ochsom hiiinlills också saknats i regeringens politik, del är ett samlat grepp -det som jag talade om förut och kallade en genomtänkt strategi - den finnsinte. Ettav syftena med motionen var att slimulera ett tänkande på den här punkten. Ochtvå av de centrala frågor som vi tagit upp gick förbi, nämligenuppgiftsfördelning och kommersialisering. Vad det slutligen gäller den uteblivna remissen såhåller jag hell med om att var och varannan molion inle kansändas ut på remiss. Men när vi nu har folkrörelser som arbetar med dessaproblem och del väcks en motion av central belydelse för dem så lycker jag attdet vore naturligt att inhämta deras mening. De skulle säkert själva varaintresserade av det Eller är del så att de borgerliga ledamöterna av konstitutionsutskottetinnan de avstyrkte motionen gick ut och frågade t. ex. ,, , och ochdärifrån fick besked om att de inle skulle svara i alla fall? Hade det inte varitintressant att få veta hur , , lantbrukarnasorganisationer osv. hade ställt sig till detta? får vi inle den unikamöjligheten. Jag beklagar det, och jag lycker fortfarande atl del är utmanandemol folkrörelserna alt de inle fick den chansen. medgav att den nya regeringen inte avbrutit stödettill folkrörelserna. Kanske skulle han kunna gå ett steg längre. Det verkligaförhållandet är ju alt slödel lill folkrörelserna kommer att bliavsevärt större än vad det varit under något enda enskilt år då densocialdemokratiska regeringen suttit vid maklen. Slödel lill folkrörelserna harökat efter regeringsskiftet . efteriyser en samlad strategi för samhällels stöd tillfolkrörelserna. Man kan givetvis tänka sig en samlad strategi. Man kan ocksåtänka sig all i de olika departementen, i anslutning till enskilda sakfrågorsom handläggs där, försöka se i vilken utsträckning man kan söka kontakt medoch assistans från folkrörelserna för all förverkliga vikliga mål. Det är ocksåden linje som socialdemokraterna följt under Manhar alltså haft en partiell strategi för många olika områden, och detföresvävar mig all del är en ganska klok strategi också för framtiden all påområde efter område se vilka konkreta insatser man kan göra. Det fanns enambition atl samla ansvaret för denna politik till kommun-departementet, och delladeparlemenl har en enhet som spelar en mycket viktig roll i detta sammanhang,men jag tror inle alt vill atl de andra departementen skallupphöra med sina kontakter med folkrörelserna. Den samlande strategin kan lättbli en negaliv slraiegi, om den innebär atl man inle på alla möjliga områden,på bred front, söker upprätthålla dessa kontakter. HerrJOHANSSON i (s): Endast två påpekanden. Det första är att när utredningar som hartillsalls av den föregående regeringen, sålunda på socialdemokratisktinitiativ, är färdiga med sitt arbete blir det aktuellt att lägga fram förslagför . Så har också skett, och vi får se hur förslagen kommer allfullföljas. blir någol av en prövodag för den som skall laställning till folkrörelsernas roll i alkoholpolitiken. Detandra påpekandet är helt enkelt atl jag vill instämma med en punkt, nämligen att man inle skall flytta över all slallig aktivitet pådetta område lill ett enda departement. Den bör vara fördelad på olikadepartement. Men just därför är del synnerligen väsentligt att man har engenomarbetad gemensam strategi för förhållandel mellan staten och kommunerna åena sidan och folkrörelserna å den andra. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fi., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konslitutionsutskollels hemslällan i betänkandetnr 37 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservationen av i Trollhällan m, fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärderösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 160 Nej - 136 Nr 111 På förslag av herr förste vice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta Onsdaeenden behandlingen av på föredragningslistan ålerslående ärenden till kl,19,30. §23 Anmäldes och bordlades 1976/77:1584av och i 1976/77:1585 av herrOlsson i m.fi. 1976/77:1586 av herrarPolslam och i med anledning avpropositionen 1976/77:113 om körkortslag 1976/77:1587av herrar och andre vice talmannen med anledning avproposilionen 1976/77:115 om åtgärder för att underlätta företagensuppgifislämnande m, m. 1976/77:1588av i /77:1589 av 1976/77:1590 av herrRingaby m.fi. 1976/77:1591 av herrar Rosqvist och Östrand 1976/77:1592 av herrWachlmeisler i Slaffanslorp /77:1593 av m.fi. med anledning av proposilionen 1976/77:116 omändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m, m, 1976/77:1594av i Glömminge m.fi. 1976/77:1595 av m.fi.1976/77:1596 av herrar Träff oz\\ Hovhammar 1976/77:1597 av herrar Träff ochKomsiedt med anledning av proposilionen 1976/77:123 medförslag lill konsumentkreditlag m, m, 1976/77:1598av m.fi. med anledning avproposilionen 1976/77:124 om godkännande av den europeiska konvenlionenden om bekämpande av ler- rorism, m, m, 1976/77:1599av m.fi. med anledning av propositionen 1976/77:125 medförslag om lilläggsbudgel 111 till statsbudgeten för budgetåret \916lll 1976/77:1600av m.fl. 1976/77:1601 av m.fl. med anledning avproposilionen 1976/77:127 om upphävande av stallig myndighels skyldighet attanlita Post- och , 134 1976/77:1602 av m.fl. 1976/77:1603 av herrWerner m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:129 medförslag lill lag om den energiplanering, m, m, 1976/77:1604av av med anledning av proposilionen 1976/77:130 medförslag lill riktlinjer interpellationer. för modernisering av detstatliga budgetsystemet 1976/77:1605av m.fl. 1976/77:1606 av m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:131 omfortsalt valulareglering m, m, 1976/77:1607av i m.fl. 1976/77:1608 av m.fl. med anledning av proposilionen 1976/77:134 omändring i läkemedelsförordningen (1962:701) 1976/77:1609av m.fl. 1976/77:1610 av m.fl. med anledning av proposilionen 1976/77:137 om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 1976/77:1611av m.fl. medanledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor §24 Anmälan av interpellationer Anmäldesoch bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1976/77:135av i (c) till herr kommunikationsministern om förslag lillskydd mot trafikbuller: Buller har blivit ett allvariigt problem i vårmiljö. Om inga speciella bullerbegränsande ålgärder vidtas kommer det s, k,samhällsbullret att ständigt öka. Vägtrafikenhar blivit den mest utbredda och störande bullerkällan. konstaterade enutredning att av ett för riket representativt urval människor ansågsig vara störda av vägtrafikbuller. Även andra bullerkällor, så.somflygplatser, industrier, byggarbetsplatser, etc. ger upphov lill störningar. Bullerpåverkar människan på många sätt. Vid höga ljudnivåer kanhörselskador inträffa. Buller kan vara samtalsslörande, för- orsaka sömnstörningar ochframkalla stressreaktioner. Målsättningenför bullerskydds/saneringsarbelel är atl skapa och säkra en så bullerfrisamhällsmiljö som möjligl. Därvid måsle arbetet primärt inriktas på attåstadkomma en situation, där ingen människa behöver utsättas för allvarligabullerstörningar i sin bostad. Även vid vårdinrättningar, skolor, daghem ocharbetsplatser måste samhällsbullret aklivl motarbelas. Densialliga trafikbullerutredningen (TBU) avlämnade sitt belänkandeavseende vägtrafik, I utredningen konstateras all ira-fikbullret måste åtgärdasbåde vid källan (emissionen) och hos mottagaren (immissionen). Denna utredninghar varit ute på en omfattande remissomgång. Del största problemet torde varade ekonomiska konsekvenserna av TBU:s förslag. Medhänvisning lill den statliga trafikbullerutredningen vill jag till herrkommunikationsministern ställa följande frågor: Avser statsrådet all framläggaproposilion i med anledning av nämnda betänkande? Om så är fallet, när beräknasdella ske? 1976/77:136av herrLövenborg (-) l\\\ herr statsrådet om import av gas frånSovjetunionen: I regeringens proposition 1976/77:125 redogörs utförligtför möjligheter lill en framlida gasimport från . Det måsle belraklas somposilivi alt naturgasen tillmäts en betydelse för vår framtidaenergiförsörining. Gasär som bekant ett rent bränsle som förbränns med hög verkningsgrad ochfullständigt Den har låg svavelhalt, vilkel medför små korrosionsrisker, ochden måsle i stort sell betraktas som en miljövänlig energikälla. Frånsistnämnda synpunkt är nalurgas helt överlägsen oljan. har redan nu ettalllför stort oljeberoende, och alt snabbt söka få fram andra energikällor ären fråga som bör få hög prioritet. Avbetänkandet Naturgas i , som lades fram av ulredning omrörlransport av olja och gas (UROG) framgår att man med naturgas ganska snabbiskulle kunna ersätta en betydande del av oljeförbrukningen.