prot · G00959 · 1976-12-31 00:00:00 — Zjjanuari t v / / 1976/77:1244 av herrar och i om statligt slöd för framtagande av nyaenergisnåla bilmodeller 1976/77:1245 av ombankväsendets roll i en aktiv näringspolitik 1976/77:1246 av iSkärslad om ålgärder för alt stimulera användningen av avfallsprodukter inomskogsnäringen 1976/77:1247 av omullokaliseringen av patent- och registreringsverkets bolagsbyrå 1976/77:1248 av iLidingö om begränsning av lyxbetonad energikonsumtion 1976/77:1249 av omexportstödet till träbearbetningsin-duslrin 1976/77:1250 av m. fl.om villkoren för belåning och älerköp av enskild försäkring 1976/77:1251 av iNennesholm m.fl. om kommunernas infiytande på eldistributionen 1976/77:1252 av iKalmar m.fl. om ålgärder för alt förhindra skattefiyki m. m. vid upprepadekonkurser 1976/77:1253 av iJärvsö m.fl om ett industriellt utvecklingscentrum i nedre /norraSvealand 1976/77:1254 av iSösdala m.fl. om hushållning med naturresurserna 1976/77:1255 av iKarlstad m.fl om en ökad konsument-trygghet 1976/77:1256 av herrar Rosqvist ochJan i om en branschutredning för sjöfarten 1976/77:1257av m.JI. om kommersiell service i glesbygd 1976/77:1258 av tn.flom samhällsinsatser inom varu-disiributionen 1976/77:1259 av herrar iEskilstuna och i om fördjupad ekonomisk demokrati 1976/77:1260avherr m.fl. om stöd till iräinduslrin i skogslänen 1976/77:1261 av iGamleby om regionalpoliliskl slöd till vissa kommuner 1976/77:1262 av m.fl.om den regionalpoliliska målsätlningen för 1976/77:1263 av omutvidgad företagsdemokrati i statliga företag 1976/77:1264 av iUlfsbyn om statligt bidrag för uppförande av industrilokaler för uthyrning 1976/77:1265 av herrar i och iAlingsås om 32 ökade regionalpolitiska insatserför 1976/77:1266 av i Stenkyrka omstatligt slöd till vissa industrilokaler inom 1976/77:1267 av i Stenkyrka m.fl.om höjt statsbidrag lill restaurering av medeltida Gotlandskyrkor 1976/77:1268 av herrar Hagel och omarbetsmarknaden i 1976/77:1269 av m.fl. om vissarbelslagsliflnings tillämplighet 1976/77:1270 av m.fl. om höjt anslaglill 1976/77:1271 av tillfälliga arbetstillstånd för invandrare 1976/77:1272 av i m.fl. omutökning av antalet socialattachétjänsler 1976/77:1273 av herrarNisser och i Agnas om tjänsteutmärkelser 1976/77:1274 av i m.fl. om denekonomiska hjälpen vid flyttning av arbelsmarknadsskäl 1976/77:1275 av herrar och omen utvärdering av den obligatoriska platsanmälan 1976/77:1276 av en utökad bussförarutbildning 1976/77:1277 av m.fl. om åtgärder motungdomsarbetslösheten 1976/77:1278 av m.fl. om anställnings-och lönevillkoren för praktikanter 1976/77:1279 av herrWerner m.fl. om lönesättningen för ungdom 1976/77:1280 av m.fl. om höjning av detkontanta arbetsmarknadsstödet 1976/77:1281 av m.fl. om höjdautbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning 1976/77:1282 av herrBergman m.fl. om bostadsbyggandet m.m. 1976/77:1283 av herrBergman m.fl. om en fjällpatrull i Norrbolten 1976/77:1284 av och ommarkreservation för daghem 1976/77:1285 av herrar i ochPolslam om hörande av handikappade i vissa ärenden 1976/77:1286 av m. fl. om samordnaderesurser för en bättre sjöbevakning 1976/77:1287 av i Skärslad m.fl. omframdragande av kraftledningar 1976/77:1288 av i Stockholmm.fl. om en översyn av lagen om samfälligheter 1976/77:1289 av son m.fl. omlänsbostadsnämndernas rätt atl fördela bostadsbyggandet inom länet 1976/77:1290 av om forskning rörandeskadeförebyggande huskonstruktioner, m. m. 1976/77:1291 av i om varudeklarationav bostäder 3 protokoll 1976/77:59-61 1976/77:1292 av herrUllenhag om översyn av bestämmelserna rörande bostadsbidrag1976/77:1293 av m.fl. om en förbättrad bostadsfinansiering1976/77:1294 av m.fl. om den ekonomiska politiken 1976/77:1295 avherr m.fl. om ändring i lagen om skogsvårdsavgifi 1976/77:1296 av herrPalme m.fl. om avgiften på dryckesförpackningar 1976/77:1297 av . om höjd socialförsäkringsavgifi lill folkpensioneringen1976/77:1298 av m.fl. om ålgärder för handikappade /77:1299 avherr m.fl. om nordiskt samarbete rörande tekniska hjälpmedel förhandikappade /77:1300 av m.fl. om anpassning av specialskolan m.m. tillreformen om skolans inre arbete m. m. 1976/77:1301 av m.fl. omanställningsfrämjande åtgärder för handikappade,m. 1976/77:1302 av m. fl. om översyn av reglerna för boslads- anpassningsbidragen1976/77:1303 av om information rörande alkoholens och rökningens skadeverkningarpå gravida kvinnor 1976/77:1304 av om viss forskning rörandefosterskador 1976/77:1305 av m.fl. om åtgärder för atl förbättraålderspensionärernas sociala situation 1976/77:1306 av m.fl. ometl gerontologiskt forskningsinstitut /77:1307 av m.fl. om statligtövertagande av personalkostnaderna vid förskolan 1976/77:1308 av . om statligt grundbidrag till kommunall bostadstillägg 1976/77:1309 avherr m. fl. om kontroll av ämnen som misstänks kompliceragraviditeten 1976/77:1310 av m.fl. om kontrollen av giftiga ämnen1976/77:1311 av m.fl. om utbyggnad av barnomsorgen 1976/77:1312 avherr m.fl. om utbildningen av förskolepersonal 1976/77:1313 av herrWerner m. fl. om tillvaratagande av barnomsorgens intressenvid stadsplaneläggning 1976/77:1314 av herrar i Ulfsbyn ochAo/-/-/))'om idroltsmedicinsk 1976/77:1315 av herrar i Ulfsbyn och om idroitsmedi- cinskaserviceenheter, m. m. 1976/77:1316 av i Skärslad m.fl. omkörkortsutbildning inomden allmänna skolan 1976/77:1317 av i Skärstad m.fl. om ändraderegler för körkortsprov /77:1318av m.fl. om trafikpolitiken 1976/77:1319 av m.fl.om åtgärder för att begränsa energiåtgången inom transportområdet, m. m. 1976/77:1320 av herrt/nc/ce/om säkerhetsmässig reglering av motorismen 1976/77:1321 av herrUnckel om en översyn av terrängkörningslagen 1976/77:1322 av herrUnckel om försäkringspremierna för motorcyklar 1976/77:1323 av m.fl. omförändringar av vissa anslag under huvudtitel 1976/77:1324 av m.fl. om upprustningav vandringsleder i fjällen 1976/77:1325 av m.fl. om anslag förteckning av aktier i 1976/77:1326 av m.fl. omenergibesparande ålgärder i 1976/77:1327 av m.fl. omnäringspolitiken och inrättande av en strukturfond 1976/77:1328 av m.fl. om ändring i lagenom statlig inkomstskatt 1976/77:1329 av m.fl. om införande av enarbelslrygghets-avgift 1976/77:1330 av m.fl. om åtgärder föratt förbättra invandrarungdomens ställning på arbetsmarknaden 1976/77:1331 av . om yrkesutbildning på invandrarspråk 1976/77:1332 av m.fl. om åtgärder motdiskriminering av kvinnor inom arbetslivet, m. m. 1976/77:1333 av m.fl. om förbund igrundlag mot kvinnodiskriminering 1976/77:1334 av herrWerner m.fl. om kvinnofrågan i utbildningen Meddelandeom antalet avlämnade motioner § 6 Meddelande omantalet avlämnade motioner Jagvill meddela alt antalet under den allmänna motionstiden avlämnade motioner iär är mindre än . T. o. m. fredagen hade 522 motioner avlämnats. Viddagens plenum bordlades 727 motioner. Anlalel uppgår sålunda lill 1 249. Tilldetta antal skall läggas ytterligare etl antal följdmotioner, utbrutna ur vissai dag bordlagda motioner, som upptar förslag i skilda ämnen och alltså måstebehandlas av flera utskott. Det totala antalet motioner kommer därför sannoliktatl uppgå lill ca I 300, vilket antal understiger fjolårets med omkring 700. § 7 Anmälan avinlerpellationer Anmäldes och bordlades följande inlerpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1976/77:84av i (fp) till herr justitieministern om borttagande avbenämningen "tattare" i äldre behandlingsjournaler inomkriminalvården: Stor enighel råder numera om del olämpliga i altanvända benämningen tattare i officiella handlingar, beroende på dennedsättande klang som ordet har i allmänhetens öron. harockså i sina anvisningar för behandlingsjournals förande föreskrivit: "Närell omdöme avges skall de skäl varpå omdömet grundas alltid anges och uttrycksom är diskriminerande får inte användas." Liknande anvisningar medmotsvarande innehåll har utfärdats av vad gäller avfattande avläkarintyg och journalanteckningar inom sjukvården. Nufinns det emellertid i äldre journaler inom kriminalvärden anteckningar medbenämningen tattare. Intagna som har denna benämning i sina journaler har hoskriminalvårdsstyrelsen begärt all få benämningen avlägsnad ur sina resp.behandlingsjournaler. Kriminalvårdssiyrelsen avslog en sådan begäran den 30mars 1976 med hänvisning till offentlighetsprincipen. Enligt vad jag erfaritförekommer emellerlid bland experterna även uppfattningen all det underbestämda förutsättningar är möjligt atl faen ändring gjord i enbehandiingsjournal. Om övervägande skäl lalar för att en uppgift i journaleninte helt bör utraderas borde del åtminstone vara möjligt att korsa över utrycketi fråga, varefter över-strykningen förses med datum och signatur avvederbörande tjänsteman. Medhänvisning till det anförda vill jag lill herr justitieministern ställaföljande fråga: Anserjustitieministern all uttrycket tattare bör borttagas ur behandlingsjournaler? 1976/77:85 av () lill herr arbelsmarknadsministern om ökadesysselsättningsmöjligheter i : Västsverigeär ell område som ur sysselsättningssynpunkt befinner sig i ell bekymmersamtläge. Framför alll i de mellersta och norra delarna av serulvecklingen oerhört dyster ul. De fyra nordligaste kommunerna i -Solenäs, , och - har fått vidkännas storasysselsätlningsförändringar som följd av problemen inom stenindustrin,jordbruket, fisket samt pappers- och livsmedelsindustrin. Trotsakliva insatser från samhällets sida, genom arbetsmarknads- ochlokaliseringspolitik, är problemen slora. Sysselsättningsminskningen under desenaste årtiondena ligger på . Siffrorna för ålderssammansättningen ibefolkningen är i dessa kommuner bland de högsta i landet. Äveni kommunerna finns oro med tanke på deproblem som möter inom varvs- och tekoindustrin. 1 arbetar närahälften av de industrisysselsatta inom varvsnäringen, och i Lysekilsysselsätts fiera hundra personer på Skandiaver-ken, vilket är ettdotterförelag till Uddevallavarvel. På det statliga företaget i och ca 500 människor. De känner sin sysselsättninghotad inför framliden. Iarbetsmarknadsulskoltets betänkande 1976/77:7, Samordnad sysselsättnings- ochregionalpolilik, säger utskottet alt betydande insatser från samhällets sida ärnödvändiga för all kunna hävda sysselsättningen i och län.Utskottet pekar i första hand pä ulvecklingen inom varvs- och lekoinduslrin. Eftersomdet inte är realistiskt att räkna med någon ökning av sysselsättningen inomdessa krisdrabbade industriverksamheter måste samhällets insatser blibetydande för all man skall kunna undvika sysselsällningsminskningar. Medhänvisning lill det anförda ber jag atl få ställa följande fråga lill herr arbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder är arbetsmarknadsministern beredd att vidta i syfte att skapa ökadesysselsättningsmöjligheter i ? 1976/77:86 av herrBörjesson i (c) till fru slalsrådel Mogård om undervisning i skolanom behovet av att tillvarata naturresurserna: Debatten kring energifrågan har aktivt bidragittill all engagera människor i allmän sparsamhet när det gäller våra resurserpå della område, men den har också säkert väckt insikl hos många om att våranaturresurser inte är outtömliga. Slil-och-släng-epoken torde- förhoppningsvis~ vara passerad i stort sell. Somenskilda medborgare kan vi förvisso effektivt hjälpa till med att spara när delt. ex. gäller el. Del måste i sammanhanget noteras med tillfredsställelse atlman t. ex. i iakttagit nödvändigheten av detta och med mycket enklaoch föga kostsamma metoder försökt få alla som arbetar där de viktiga beslutenfattas på jusl energiområdet atl ständigt bli påminda om atl t. ex. släckaljusen i etl rum man lämnar, dra ål varmvaltenkranar etc. Den här s. k.kampanjen beslår i små runda, färggranna lappmeddelanden intill strömbrytare i denlånga raden av lokaliteter där man uppmanar människor att bl. a. släcka lampannär ljus inte behövs: "Låt tomma rum bli mörka rum". Och "Sägtill om droppande kranar" lyder uppmaningarna i loalettulrymmen m. m. Jag tror alt liknandeaktioner pågår på allmänna inrättningar, vårdan- ställer, sjukhus etc.Framför allt är det önskvärt atl skolor engagerar sig. Del har ju visat sig altsärskill ungdomen är utomordentligt aktiv när del gäller energifrågor och inteminst beträffande våra naturresurser i stort. De unga har störremöjligheter än den vuxna generationen atl ta del av vad som sker i världenkring oss. Det är därför enligt min mening av stor vikt att ungdomen ges allamöjligheter atl påverka, dvs. aktivt arbeta med problem som berör våranaturresurser. Enallmän hushållning med naturresurserna synes hell nödvändig. Jag menar attregeringen - trots besvärligt budgetläge - bör beakta alla de möjligheter somstår till buds på området och även anslå de medel som krävs härför. Dessa medelblir enligt min uppfattning goda investeringar. Jag vill härvid åberopa bl. a.användandet av engångsförpackningar när det gäller mjölk, läskedrycker etc.Dessa kan för många konsumenter te sig praktiska men i de flesta fall är dedyrare än själva innehållet. Vad man i detta specifika fall bör inrikta sig päär atl åstadkomma andra förpackningar som dels ställer sig billigare än dagensengångsförpackningar, dels kunde återanvändas. Dencentrala frågan i dessa sammanhang är och förblir-innan drastiska ålgärder kanvidtas - hur länge våra samhällsresurser kan tillåla elt slöseri av del formatsom nu förekommer. Jaghar nämnt de positiva följder energidebatten åstadkommil i delta hänseende.Dock återstår enligt min mening oerhört myckel all göra när del gällerinformation, studieverksamhet etc. för all lära ut metoderna för en effektivhushållning med våra naturresurser på bred front. gäller verk, denoffentliga sektorn, skolor, enskilda hushåll etc. Medstöd av vad jag här anfört vill jag till fru statsrådet rikta följandefråga: medverka till alt eleverna i skolan meddelas kunskaper om behovetoch värdet av att våra naturresurser las till vara på ell bättre sätt än vadsom nu sker? 1976/77:87 av herrBörjesson i (c) till herr budgetminislern om rätt till avdrag vidinkomsttaxeringen för arbetsrum i bostaden: Del torde vara ostridigt att frågan om rätt tillavdrag för intäkternas förvärvande i fråga om arbetsrum vållar problem försåväl den som berörs som taxeringsmyndigheterna. Denbärande principen bör vara att den som i sin lägenhet har för sitt arbetesbedrivande elt arbetsrum som väsentligast användes för intäkternas förvärvandeskall ha rätt till helt eller begränsat avdrag för ifrågavarande kontorsutrymmemed hänsyn lill användningstiden dels för det ändamål som ligger lill grund föryrkandet om avdrag, dels för andra ändamål. Delverkar som om del inte föreligger klar rätlspraxis eller anvisningar tillledning för taxeringsnämnderna i deras bedömningar rörande ifrågavarandeavdragsräll. Enligt min mening förefaller det som om rege- ringsrätten i sinbedömning utgår från att den skall vara ytterst restriktiv när del gäller altbevilja dylik avdragsräll. Jag skall anföra elt par rättsfall frånregeringsrätten, hämtade i tidskriften nr 10 1976 s. 503, tillledning för milt påstående: Målelgäller J. som är pensionerad överinspektör vid och har villa om fem rum och kök. RR:J. har uppgett all han anskaffade en större och dyrare bostad änden han hade, alt förvärvet av den nya bostaden - en villa om femrum och kök - var betingat av nödvändigheten av att i bostaden kunna avskiljaell kontorsrum för av J. bedrivet geo-tekniskt konsullalionsarbele m. m., allbehovet av etl kontorsrum i bostaden blivit än mer markerat sedan J. påförsommaren 1970 i samband med pensionering avgått från tjänst somöverinspektör i statens vägverk och därefter ej haft tillgång till riänslerumhos verket, atl i kontorsrummet förvarades siörre ritningar, andra skrymmandehandlingar och en mängd arbetspärmar samt att rummet, som låg avskilt och ejhade direkl förbindelse med övriga rum i villan, utnyttjades uteslutande somkontor. - Ulredningen i målet får anses visa, all J. för sin förvärvsverksamhetsom geoleknisk konsult m. m. under beskattningsåret haft behov av arbetsrum.Vad i målet framkommit om kontorsrummets inredning, läge och användning geremellerlid icke vid handen all rummet har sä utpräglad karaktär avarbetslokal, att det ej kan tillika betraktas som bostadsrum. Vidsådant förhållande är J. ej berättigad till avdrag för kostnad för rummet ifråga. V. Måletgäller E. som är taxeringsassislent vid länsstyrelse och där jämte ordförande i taxeringsnämnd. Han bebor en lägenhet om fem rum och kök, varav ett rum om 7,5 kvm användes för arbetet som TO. In- komsllaxering 1970. RR:E. har i målel uppgivit, atl han i samband med att han åtog sig uppdrag somordförande i taxeringsnämnd vidtog ålgärder för all skaffa sig en siörre bostadslägenhetän den han tidigare innehade, att i den nya lägenheten etl rum om sjukvadratmeter enbart använts som arbets- och förvaringsrum i laxeringsarbelet,att rummet möblerats för sådan användning, atl rummet ständigt hållits låstsamt att nyckeln till rummet förvaras av E. - Genom de vidlagna ålgärderna kanrummel icke anses ha blivii avskilt på sådant sätt, alt det icke längre ingår ibostadslägenheten, eller blivit inrett så, att det icke kunnat användas förbostadsändamål. Rummet har stått lill E:s disposition, . - Vidnu angivna förhållanden kan vad E. anfört i målet icke grunda räll för honomtill avdrag för hyreskostnad, som belöper på rummet. Regeringsrättenvar inte enhällig. I mål nr IV anförde en ledamot skiljaktig mening i fråga ommotiveringen. Samma ledamot var också av annan uppfattning i fråga om mål nr Voch ville bifalla E:s talan. Motbakgrund av de här angivna exemplen, som inte pä något sätt ifrågasätterriktigheten av besluten, anser jag dock att besluten som sä- dana borde - jag stödermig helt pä de uppgifter som anges i nämnda tidskrift - ha inneburit att mantillstyrkt yrkade avdrag för kostnader för rummen i fråga. Enligtmin mening skall avdrag beviljas då del kan styrkas alt etl eller fiera rumerfordrats för den verksamhet genom vilken vederbörande erhåller inkomsten,utan att för den skull åtgärder bör vidtas för inrättande av egen ingång etc.Avdrag bör medges med en del av kostnaden vid blandad användning, speciellt omarbelsanvändningen inkräktar på möjlighelerna till disponerandet av rummeteller rummen som bostad genom t. ex. speciella möbler och lagring avarbetsmaterial. Krav på alt rummet skall vara speciellt avskilt genom t. ex.egen ingång skulle kunna medföra omfattande ombyggnader lill ingen nyiia. Enhyresgäst kan inte genomdriva någon sådan ombyggnad och ej heller få lag pånågon lägenhet eller något hyresledigt arbetsrum som uppfyller regeringsrättenskrav. Ombyggnader kan inte motiveras samhällsekonomiskt och ofta ej hellerprivatekonomiskl. Tvärtom borde det vara ell samhälleligt intresse atl lokalerutnyttjas så effektivt som möjligt. Medstöd av del anförda vill jag lill herr budgetminislern rikta följande fråga: beredd ge sin syn på tolkningen av avdragsrälten vid taxering förkostnader för intäkternas förvärvande, avseende arbetsrum i egen bostad? § 8Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framslällts 1976/77:211av () lill herr justitieministern om översyn av barns rättsligaställning: Vilka åtgärder har justitieministern vidtagit ianledning av begäran (LU 1975/76:33) om all en allsidigtsammansatt arbetsgrupp skulle tillsällas med uppgift all se över helaområdet för barns rättsliga ställning och framlägga de förslag lill förslärklrättsskydd som kan anses påkallade? 1976/77:212av () till herr budgetminislern om ifrågasatt avdragsräll vidinkomsttaxeringen för gåvor till ideella och humanitära ändamål: Skall den av herr budgetminislern den 30 december1976 tillsatta utredningen om avdragsräll vid inkomstlaxeringen för gåvor lillideella och humanilära ändamål undersöka avdragsräll enbart för ekonomiskt stödfrån enskilda personer eller omfattar utredningen också gåvor frän juridiskapersoner? 1976/77:213av () lill herr arbelsmarknadsministern om höjda arbetsmarknadsulbildningsbidrag: Enligt beslut (InU 1975:14) skallutbildningsbidragen för elever i arbelsmarknadsulbildning anpassas tillhöjningar av maximier-sätlningen inom arbetslöshelsförsäkringen. Fleraerkända arbelslöshelskassor har fr. o. m. Regeringen har emellerlidinte fattat beslut om en anpassning av utbildningsbidragen. har lett oro bland eleverna, och del finns risk för atl kursdeltagare av ekonomiskaskäl inte kommer att fullfölja påbörjad utbildning. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga till herr arbetsmarknadsministern: Avvilken anledning har regeringen fördröjt beslutet om en anpassning avutbildningsbidragen till en nivå som överensstämmer med A-kas-seersätlningen? 1976/77:214av i (c) till herr kommunikationsministern omanpassning av de kollekliva Irafikmedlen till de rörelsehindrades möjligheter: För den rörelsehindrade är det angeläget alt söka,via tekniska hjälpmedel eller på annal säll, överbrygga sillförfiyliningshandikapp. Försl när den rörelsehindrade övervunnil dellahandikapp kan han på lika villkor della i arbele, friiidsverksamhei ochgemenskap. Altfärdas med allmänna kollektiva irafikmedel kan innebära slora svårigheter fören rörelsehindrad. Bussar, tåg, flygplan och båtar har alla byggts från denförutsättningen atl passagerarna icke är rörelsehindrade. Del är angelägel attde allmänna kollektiva trafikmedlen anpassas med hänsyn till derörelsehindrades möjligheteratt utnyttja dessa färdmedel. Tyvärr är dagenskollekliva irafikmedel - tåg, bussar, flygplan och båtar - som sagl inte byggdamed tanke på de rörelsehindrade. Dessa har stora svårigheter atlexempelvis stiga på och av låg och bussar. I - utredningen omhandikappanpassad kollektivtrafik - har bl. a. anvisats en rad åtgärder isyfte att underlätta för de rörelsehindrade att benylta sig av de allmännakollektiva irafikmedlen. Medhänvisning lill vad jag här anfört vill jag rikta följande fråga till herrkommunikationsministern: för avsikt atl förelägga innevarande års riksdag en proposition pågrundval av HAKO-ulredningens förslag? 1976/77:215av i (c) lill herr budgetminislern om handikappadsrätt till befrielse frän bilskall: Enligtgällande bestämmelser har handikappad som försitt arbete eller sin ulbildningär beroende av personbil möjligheter atl erhålla befrielse från erläggandet avbilskatt. Handikappad som erhållit dylik befrielse får, efter del attvederbörande upphör med förvärvsarbetet på grund av uppnådd pensionsålder, ickerätt all forlsältningsvis erhålla bilskatlebe-frielse, trots att vederbörandekan styrka behovet av fordonet för personligt bruk. Detta förhållande upplevsav berörda handikappade såsom en orättvisa. För dem innebär bilen en möjlighetatt bryta sin isolering, och därmed starkes samhörighetskänslan människoremellan. Medslöd av vad jag här anfört vill jag rikta följande fråga lill herrbudgeiministern: medverka till att handikappade, som upphört med förvärvsarbete ochsom medgetts befrielse från skyldigheten all erlägga bilskait,skall jämväl efter förvärvsarbetels upphörande ha rätt lill nämnda befrielse,om del kan styrkas att vederbörande är beroende av personbil för personligtbruk? 1976/77:216av i (c) till fru bosladsministern omtillämpningsföreskrifter till byggnadsnormer avsedda att underlätta derörelsehindrades situation: I byggnadsstadgans 42 a ;; (SFS 1976:678) stadgas all bostäder för annal ändamål än fritidsändamål till vilkaallmänheten äger tillträde eller som utgör arbetslokal skall utformas så alt deblir tillgängliga för och kan utnyttjas av personer vilkas rörelseförmåga ellerorienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom. Nämndalag skall träda i kraft innevarande år. Med hänsyn till den relativtkorla lid som återstår tills lagen träder i kraft är del angelägel alltillämpningsföreskrifter utfärdas i god lid före lagens ikraftträdande. Medslöd av vad jag här anfört vill jag rikta följande frågor till frubostadsministern: Närkan man påräkna att tillämpningsföreskrifterna lill 42 a S byggnadsstadgan kommer att utfärdas? Får representanter för handikapporganisationernavara med vid till-lämpningsföreskrifternas utformning?