prot · G00941 · 1976-12-31 00:00:00 — Det skulle ge utomstående organisationer en möjlighet att dirigera hurulbildningsradion skulle använda sina resurser och det skulle också ge dessaorganisationer en vetorätt mol vad som TV sänder om organisationen.Samproduktionen förutsatte ju att bägge parter var överens. Här skulle alltsåArbelsgivareföreningen eller direkt kunna nå ut ietern med sin verklighetsbild. Det hade varit allvarligt för utbildningensfrihet. avstyrker utskottet enhälligt propositionens förslag om samprojekloch föreslår betydande restriktioner. Det är bra all socialdemokraterna nuändrat sig på den punkten. Fördel femte och slutligen ansåg den förra regeringen alt ulbildningsradionskulle kunna göra rena beställningsjobb. Om en myndighet ville ha en fllm - t.ex. för visning som reklamförspel på biografer eller för internutbildning -skulle den kunna gå till ulbildningsradion med sin beställning.Utbildningsradion skulle fungera som vilken reklambyrå som helst. Samme producentskulle ena dagen göra ell besiällningsuppdrag åt en myndighet, ettutbildningsprogram om samma myndighet. Tror någon atl det då skulle varit lättall bevara utbildningsradions självständighet och integritet? BådeSveriges Radio och radioutredningen var skarpt kritiska till beställningsjobbför utbildningsradion. Det skulle ha skapat ett beroendeförhållande mellanutbildningsradion och organisationer och myndigheter. För ell halvår sedanbesvärades socialdemokraterna mycket litet av den kritiken. har en ändringlill det bättre skett, och starka inskränkningar läggs på möjlighelerna lillbeställningsprodukiion. Denuvarande regeringspartierna hade olika praktiska förslag till hurutbildningsradions organisation skulle lösas. Det väsentliga i alla dessaförslag var värnandel om utbildningsradions självständighet. De organisationsförslagsom ulskoltet lägger fram innebär en annan praktisk form för verksamheten änvad vi förutsåg i partimotionen, men de tillgodoser i sak vår kritik mot dengamla regeringspropositionen. Deförslag socialdemokraterna lade fram för var atl vi i Sverigeskulle få den första helstatliga radiokanalen, vi skulle fä en Sverigespampradio. När nu gårdagens beslutsfattare blivit dagens opposition har manockså på ett helt annat sätt börjat slå vakt om etermediernas integritet motöverheten. Det är ytteriigare ettexempel på regeringsskiftets posiliva verkningar. Radiooch television i utbildningsväsendet 7 Riksdage/tsprotokoll 1976/77. Radiooch television i utbildningsväsendet Hert i (c): Jag skall säga några ord om principerna för decentraliseringen av denu ifrågavarande utbildningsprogrammen i radio och TV. I utbildningsutskottelsbetänkande konstateras atl det finns starka skäl all bygga ul den del avutbildningsprogramproduktionen som sker regionalt. Jag lycker den härformuleringen är oklar. Kan man tolka detta uttalande så all det avser derikssända programmen? I radio och TV i övrigt är det just dessa program man haravsett och inte de lokalt producerade programmen som sänds lokalt. Migveterligi är det första gången de lokalt sända programmen inräknats. Ulskoltetsäger: "Den regionala verksamheten bör ha minsl samma andel avden totala verksamheten som den regionala produktionen nu har när det gällerskolradion." Jämförelsen med skolradion borde i stället ha gjorts medradio- och TV-verksamheten i övrigt och anslutits till de principer som äraktuella i det sammanhanget. Enliglmin mening är del angeläget att i den här debatten få preciserat hur stor andelav riksprogramproduklionen som bör ske regionalt. En precisering av derikssända programmen har gjorts av tidigare när vi haft frågan om endecentralisering av verksamhel uppe. Genomriksdagsbeslutet fastställdes alt omkring en fjärdedel av programproduklioneni rikskanalerna skulle ske utanför . Med anledning av motioner lill1973 års riksdag uttalade sig kullurutskottet i frågan och "fann detönskvärt att andelen regional produktion utökades utöver vad som angavs vid1966 års riksdag". uttalade sig alltså om de rikssändaprogrammen. Glädjandenog har vi nu också nått fram till att ungefär en tredjedel av de rikssändaprogrammen i radio och TV produceras utan för Siockholm, varav dock bara 2,7 %i Luleå-, Umeå- och Sundsvallsdisirikten, där av befolkningen finns. Menjag skall inte ta upp den saken i det här sammanhanget. Densittande radioutredningen har låtit förstå alt den ämnar föreslå en yllerligareökning av den andel av riksprogrammen som skall produceras ule i distrikten.Siffran har nämnts som ett mål för den decentraliserade produktionen iframtiden. Molden här bakgrunden vill jag fråga statsrådet om han finner att det föreligger iprincip samma skäl för decentralisering av utbildningsprogrammen som för t.ex. barnprogram, ungdomsprogram, samhälls-och kulturprogram inom den allmännaprogramverksamheten. Finns det verkligen anledning att avstå fråndecentralisering av program för rikskanalerna genom TRU? Jag kan inle finnaalt det varil utskottets mening. Jag har frågat ledamöter iutbildningsutskottet tillhörande , och om vadutskottets skrivning egentligen innebär. Svaret har i samtliga fall varil attdet nu är fråga om en decentralisering i reell mening. Jaganser emellertid att skrivningen är så oklar att den också kan tolkas så, atldet inte blir fråga om någon decentralisering alls när det gäller de rikssändaprogrammen - alltså alt det ungefär som blir fråga om en hundraprocentigproduktion av de rikssända programmen i . Enligt vad jag förstår hardetla icke alls varit utskottets mening. Jag vill därför fråga utskottelstalesmän, vad som egentligen är meningen med den skrivning som finns här.Innebär den verkligen att man skall ha en decentralisering som i stort settmotsvarar den som gäller för radion i övrigt? Om decentraliseringen omfattarsåväl rikssända som lokalt sända program - det har sagts från denna talarstol - betyder detta i sak med nuvarande andel lokala program, produceradelokalt för lokal sändning, att nästan 100 96 av de rikssända programmenproduceras i , och det har, såvitt jag förslår, icke varit utskottetsavsikt. Motivetföran decentralisera programverksamheten har ju angetts vara atl ta till varaprogrammöjligheterna i landels olika delar. Min fråga till departementschefeninnefattar också hans syn på möjligheterna atl genom en decentralisering avskolradio- och skol-TV-programproduklionen liksom av TRU-produklionen utnyttjatillgängliga undervisningskrafter i hela landet. Somjag nämnde produceras omkring en tredjedel av alla kulturprogram,samhällsprogram, underhållningsprogram och barn- och ungdomsprogram irikskanalerna av distrikten. Enligl den tolkning av utskottets skrivning jaghar fått från några av utskottets ledamöter är avsikten att TRU:s verksamhetverkligen nu skall decentraliseras i anslutning lill samma principer somgäller för radio och TV i övrigt. Man kan, tyvärr, inte dra den slutsatsen avutskottets skrivning. Därför vill jag ställa följande frågor tillutbildningsministern: utbildningsministern den uppfattning som jag haruttryckt? Kommer i så fall direktiven till organisationskommittén för TRU:sframtida verksamhet alt få den inriktningen? Radiooch television i utbildningsväsendet iSiaffanslorp (c) kort genmäie: Jag skall givetvis inte gå in på de frågor som iTvärålund ställde till utbildningsministern, men jag vill gärna svara på defrågor han riktade till utskottets talesmän. Genomatt använda skolradioprogram som exempel har vi måhända oavsiktligt, enliglJan-Ivan sätt alt läsa, så all säga bantat ner riksprogrammei något.Utskottet ger emellertid organisationskommittén uppgiften att inleda ensuccessiv ulbyggnad av den regionala verksamheten. Likartade uppgifter kommersedermera "att åvila bolagets styrelse. Min uppfattning är all det härgäller riksprogrammen. HertÅKERLIND (m): I molionen 2386 har jag föreslagit atl den radio- och TV-verksamhet somvi nu behandlar skall förläggas till kommun. Jag kan instämma i desynpunkter som i Radiooch television i utbildningsväsendet har anfört tidigare, ochdel gör att jag här skall inskränka mig till några ytterligare kommentarer. Jagvill särskilt trycka på alt, som i säger, länsstyrelsenenhälligt har förordat vid en lokalisering i och altdet är svårl atl uppnå mätbara lidsvinster om man förlägger programverksamhetentill någon kommun söder om . Vad han säger om behovet avarbetstillfällen i kommun vill jag också underslryka. Detta är någratungt vägande skäl, som bör beaktas när man i fortsättningen diskuterar vilkenkommun som skall få den här verksamheten. Jagnoterar med tacksamhet de preciseringar som utskoltsrepresen-tanten herrNordstrandh gjorde tidigare i debatten, framför alll för att atl utskottets mening är att skall räknas in iStockholmsområdet ulanför kärnområdet - där utskottet menar atl lokaliseringskall ske. Detfinns också anledning att observera hur utskottet avslutar skrivningen omlokaliseringsfrågan: "Utskottet föreslåratt med anledning avpropositionen och moiionerna 1975/76:1427 och 1975/76:2386 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i lokaliseringsfrågan." Detgäller just de två motioner som begären lokalisering lill . Jag lyckerdel är ganska positivt för oss som gärna vill ha en lokalisering till Norrtäljeav de skäl som i och jag här lidigare har anfört. Detansvariga statsrådet för dessa frågor är ju närvarande i kammaren, och jaghoppas att statsrådet tar hänsyn till vad som här har sagts om ochatt denna verksamhet lokaliseras till kommun. Det är ett mycketstarkt önskemål från kommunens sida alt denna lokalisering skall komma lillslånd. Man har möjligheler att ställa mark till förfogande. De övriga skäl somanförts väger som sagt myckel tungt. I detta anförandeinstämde i (m). Fröken (): Jag anser att del är en myckel bra lösning som man efter åtskilligtarbete har syn ihop i utbildningsulskottei. I slor enighet har man kommii framtill en lösning av frågan på vilket sätt utbildningsradioverksamheten skallbedrivas. När propositionen om utbildningsradion lades fram , bedömdevi från vårt håll - mot bakgrund av de stora oklarheter och svagheter som fannsi regeringsförslaget -att det fanns vägande skäl att koppla samman behandlingenav denna fråga med radioulredningens arbete. Men har detperspektivet helt förändrats med tanke på både radioutredningensarbetssituation och den förlängning av radioavtalel som ägt rum. Jagmenar att en klar fördel med utskottets förslag är alt man vall en lösning därallmänna spelregler är etablerade och där det finns garantier för alt de annarssvårknäckla frågorna om företagets integritet och självständighet kan lösas påell bra sätt. Därförfinner jag det något märkligt när , som tidigare som statsrådhar haft ett särskilt ansvar för rundradioverksamhelen i landel, gör gällandeatt det är en akademisk fråga vilken organisationsform och vilken ställningsom detla nya organ får. Jag minns mycket väl hur det var här i - ikammaren och i kulturutskottet -när vi behandlade frågan om lokalradionsbildande som ell dotterbolag till , och de ingående övervägandenvi då hade om hur man skulle uppfylla de självklara krav som måste ställas påetermedieföretags integritet och självständighet. Jag menaratt det vorevärdefullt om vi i framliden kunde vara ense om hur viktigt det är att vi kanklara de här frågorna på ett tillfredsställande sätt och alt vi inle gör demtill trivialiteter. Jagvill kort kommentera de uttalanden som gjorts när det gäller en ökadprogramproduktion ute i landet och utanför storstadsområdena. Det är riktigtatt det är oklart skrivet i utbildningsulskottets betänkande, och jag är gladöver de förtydliganden som kommit från utskottets företrädare på den punkten.Del har varit helt avgörande för oss i , när vi har tagit slällning lillfrågan hur vi skall ha del med utbildningsradion, att man på samma sätt somnär del gäller rundradioverksamheten i övrigt skall eftersträva en ökadproduktion ute i landet. Om denna inriktning av rundradioverksamheten har ocksårått en mycket stor enighet i kullurutskottet. Anledningentill att jag har begärt ordet är närmast lokaliseringsfrågan. Här måste det nyaföretagets karaktär, resursfrågor och frågor om sam-utnylljande bli avgörande.Men de regionalpolitiska bedömningarna är också mycket väsentliga. Jag finnerdet märkligt att man från socialdemokratiskt håll i denna fråga har enreservation. 1 det regeringsförslag som lades begärde man bara eltbemyndigande för regeringen an besluta om den närmare lokaliseringen. finnsdet klarl uttryckt i utskottels betänkande all lokaliseringen skall varaulanför kärnområdet, an man skall besluta efter hörande av och med beaktande av personalens intressen. Jag menar atl det ärväsentligt i sammanhanget. Närdel gäller vilken ort som skall väljas av de två orter som mest har diskuteratseller valet av lokaliseringson över huvud laget i vill jagbara säga atl från regionalpolilisk synpunkt är all föredra. Haningeär också ett bra alternativ från regionalpolilisk synpunkt. Del är väsentligtatt utskottet med sin skrivning har markerat betydelsen av de regionalpoliliskafaktorerna i bedömningen av lokaliseringsfrågan. Jag förväntar mig att manskall komma fram lill ett bra resultat i regeringen som kan förbällrasituationen i någon av våra många arbetsplalsfattiga förortskommuner iStockholms län. Dethar förts en diskussion här om vad som menas med . Del är inteså konstigt all den diskussionen har förekommit. Radiooch television i utbildningsväsendet Nr 41 är inte något preciserat eller någol en gång föralla Onsdaeen den fastställtbegrepp. En del människor menar med det- samma som , en del menar , andratalar om Slockholms län. Radio och television Jagtror att regeringen kommer att klara det här bra, och jag vill särskilt / utbildningsväsen- hänvisa till alt vi här i kammaren kommer attbehandla ett det förslag från arbetsmarknadsutskottet, där det ärklart markerat all den nya regionalpolitikenskall inriktas på inomregional balans och att vi över huvud taget skall få enmer decentralistisk inriktning av regionalpolitiken. bör ses som ellfullföljande av de uttalanden som gjordes i regeringsdeklarationen. Särskiltintressant är också att arbetsmarknadsutskottet där lar ställning lill fråganhur man skall förfara med de statliga arbetsplatserna i . Delsägs mycket klarl i texten till utskottsbelänkandet att "staten såsom arbetsgivare i har elt ansvar för en förbättradinomregional balans i området. Vid fördelning av arbetsplatser inom regionenbör större hänsyn las till önskemål från regionala myndigheter." Jagförväntar mig att samma syn som kommit till uttryck när det gäller de statligaarbetsplatserna också skall vara av stor betydelse när det gäller regeringensagerande och beslut om den närmare lokaliseringen av utbildningsradion. HertNILSSON i Agnas (m): När propositionen 110 förelåg väckte jag en moiion, nr 2383,där jag anförde kriiiska synpunkler på den föreslagna lokaliseringen avutbildningsprogramorganet. Jag uttryckte min besvikelse över att företagelskulle lokaliseras lill landets största tätort. Jag anförde en del yttranden avlänsstyrelsen i , av kommun och av vid SverigesRadio i , 1 en artikel rubricerad Regionalpolitikens framförde densenare sin besvikelse över alt finna att resultatet av utredandeblivit atl man valt lill förläggningsort - "av regionalpolitiskaskäl", Iklämmen lill min moiion hemställde jag att en del av utbildningsprogramverksamhetenskulle förläggas till , Också i andra motioner har man visat på somlämplig ort. Regionalpolitikensvackra tanke utlokalisering av statliga verk håller nu på att begravas påområde efter område. 1971 och 1973 har uttalat sig för ettförverkligande av den ursprungliga planen som delegationen för utlokaliseringav statlig verksamhet hade framlagt. Enligl den skulle till under etapp 1och 2 utlokaliseras verksamhet som skulle innebära att 1 420-1 430 personerskulle anställas. 1 en skrivelse från kommun sägs alt läget den 1 decemberi fjol var att 460 personer skulle anställas enligt kalkyl. Nufinns nya oroande uppgifter om ytterligare krympning av den verk- 102 samhet som skall till . I en skrivelse av den30 pekar kommun på detallvariiga som håller på atl ske just nu då del gäller andra delar av denstatliga verksamheten - kanske blir . Från 1 430 anställda har manalltså nu kommii ned till 460, och del kanske blir ännu färre. Iskrivelsen av från kommun finns några rader som jag villläsa in i protokollet. Det gäller frågan vad som är dyrt och vad som ärbilligt, vad som är stora kostnader för staten. "Motbakgrunden av dessa väsentliga avsteg från de ursprungliga förslagen anserUmeå kommun befogat påstå att genomförandet av om-lokaliseringarna förVästerbottens del mycket illa överensstämmer med den mer balanserade utvecklinginom lokaliseringsregionerna som statsmakterna avsett. Kommunen har ocksåtidigare haft anledning hävda, att de samhällsekonomiska perspektiven ochlokaliseringspolitiska motiven alltmer trängts undan i de särskildautredningar som följt på delegationens ursprungliga förslag. Enligt dessaförslag skulle tillföras av de till skogslänen omlokaliserade6 200 arbetstillfällena. beslutade och föreslagna omlokaliseringarmotsvarar endasl för Västerbollens del." Itidningen har rektorn för , ,med bitterhet skrivit om resultatet av utlokaliseringen. Han har ocksålagit upp TRU under delrubriken går i stöpet? Han säger där: "Enlokalisering av TRU till var tidigare föreslagen. Efter regeringsskiftetväxte förhoppningarna om lokalisering av åtminstone en del av TRU till Umeå.Delta ser emellertid ut atl gå i stöpet atl döma av ett enigt nej påutskottsnivå. Vad som återstår atl hoppas på är en lokalisering av SBL:sproduktionsverksamhel lill i samarbete med KABI, ca 200 tjänster." Ochså vill jag understryka vad som skrivs i nästa mening: "Man kan konstateraatl ingen lokaliseringsort fått elt så negativt utfall som . Om ocksålokaliseringen av en del av SBL lill går om intet fär behandlingenbetecknas som rent uppseendeväckande för att inte säga rå." Sedan tar han uppmotståndet mot utfiyttningarna. Jaghörde i slutet av sill anförande säga att det var väl attdet inte blev en förläggning av denna verksamhel i enlighet med motionensförslag, alltså en utlokalisering - det skulle ha varit ett hot mot helaverksamheten. Jag är mycket förvånad över det uttalandet och över all det i daganses omöjligt att enligl det förslag som delegationen ursprungligen lade framförlägga den största delen av denna utbildning till . Man säger atl delskulle medföra stora kostnader för nybyggnader och annal. Efter vad jag kanförslå blir del nybyggnader även om den förläggs till eller Norrtälje.Och den negativa beskrivningen av möjligheterna alt förlägga den lill Umeålycker jag är nästan upprörande. Vi kan läsa på s. 7 i betänkandet: "Enförläggning lill ort utanför skulle enligt propositionenkräva en i det Radiooch television i utbildningsväsendet Nr 41 närmaste fullständig egen utrustning hos utbildningsprogramorganet, då Onsdaeenden resurser inle skulle kunna utnyttjas, samt en totalny- 8december 1976 byggnad." - Härkan man sätta ett frågetecken i kanten för vad som menas med Radio och television anSveriges Radios resurser inte skulle kunna utnyttjas. / utbildningsväsen- har ju också i många bra lokaler och myckel folk. det Jag citerar vidare ur betänkandel: "Tillgångenpå skådespelare, mu- siker, artister ochspecialister av skilda slag skulle bli mer begränsad." Det är nötta ochslitna argumenl, och jag tycker inte all de förefaller särskilt trovärdiga. Manhar t. o. m. påstått i lidigare inlagor alt del skulle vara svårigheter på dentekniska sidan. Jag har svårt att förslå denna nedvärdering av landsorten. Mananser det tydligen helt omöjligt att få ett verk fullständigt och effektivt såsnart del inte ligger i den här delen av landet. Närdet sedan i belänkandet talas om "den nuvarande svaga utvecklingen iStockholmsområdet" måste man som västerbotlning och som gammal motionär påregionalpolitikens område säga sig, att nu kan vi sluta fdla om regionalpolitik- det är precis likadant över hela landel. Del blir snart så all vi måste görainsamlingar i Västerbollen till dem som bor i söderförorier. Ett nytt organ bör varalättare att lokalisera till en avlägsen ort, t. ex. det och50 minuters flygresa härifrån belägna , än ell gammalt verk som har funnitslänge i och har färdigbyggda lokaler och utrustning och personal somär rotad där. Vi har sett det som mycket lämpligt att just , när något nyttskall byggas upp, föriägga del till exempelvis - det borde vara lättare änatt flytta redan etablerade enheter. Vi ansåg att detla var en fln lösning. Jagvill understryka vad i sade, att om detta skulle betydaatt det blev en ytterligare begränsning i vad som redan finns vore delsorgligt. Det bör observeras vad som slår nederst på s. 7 och överst på s. 8 ibetänkandet: "Den regionala verksamheten bör ha minst sammaandel av den totala verksamheten som den regionala produklionen nuhar----------------- . "Frågan är om inte ordel "bör" skulle ha bytts ut mot ett"skall". Idet nuvarande läget är det inte möjligl all yrka bifall lill någol annat änulskollels hemställan. Men jag beklagar den utveckling som sker, och vi måsteräkna med all besvikelsen blir slor i vår del av landel. fattar i stor enighet beslut om en ny organisation avproduktionen av radio- och TV-program för undervisningsändamål. Utbildningsulskotteihar lagt ned elt omfattande och förtjänstfullt ar bete på att hitta lösningar som kan accepteras på olika håll. Det finns all anledning att uttrycka uppskattning över det. Enligl min mening har 104 slutresultatet blivit sådant att det finnsanledning an tro att den nya utbildningsradion nu fåren ändamålsenlig organisation, som också tillgodoser kraven på självständighetoch integritet. Utskottethar förordat atl den nya ulbildningsradion skall ha samma ställning somlokalradion, alltså vara ett dotterbolag till . Delnya utbildningsprogramorganet komnier alt få ensamrätt att sändaanslagsfinansierade utbildningsprogram, någol som kan sägas innebära enuppmjukning av den monopolställning som haft. Det finnsanledning alt hälsa den ulvecklingen med glädje. Del ar av värde om mångfaldenpå massmedieområdet kan främjas. Denenda fråga där oenighet kvarstår i utskottet gäller lokaliseringen. Påsocialdemokratiskt håll har man redan nu velat beslämma att det nya organetskall förläggas till kommun. Jag tror att utskottets majoritet har valten klok väg, när man nu avstår från all uttala sig för eller emot enlokalisering till någon bestämd kommun inom . som regeringen skall tillsätta får nu tid attytterligare utreda frågan om lämplig lokalisering i samråd med bl. a. berördpersonal. Därvid måste självfallel, som fröken framhöll, de tekniskaoch ekonomiska konsekvenserna noga beaktas. Behovet av teknisk samordning medSveriges Radio har ansetts tala för att det nya organet skall förläggas lillStockholmsområdet. Jag vill emellertid understryka vad utbildningsutskottetockså anför, nämligen all en väsenilig del av produklionen bör ske regionall.Både skolradion och TRU har ju redan bedrivil en del av sin programproduklionUlanför Siockholm, vilket jag anser vara värdefullt. i frågade om kravel på decentralisering skulle gällariksprogram. Enligl min mening måste svaret på den frågan vara ja. FrökenHjelmström befarade att personalen skulle få mindre möjligheler lill samrådmed en organisationskommitté än med en styrelse. Så blir inle fallet. måste nu snabbt tillsättas, och den skall så småningomavlösas av en styrelse. Personalens inflytande blir varken större eller mindrei en organisationskommitté än i en styrelse. Låtmig säga att jag räknar med alt TV- och radioprogram producerade förundervisningsändamål kommer atl få ännu större belydelse i framliden än ,bl. a. som en följd av möjlighelerna att spela in och lagra också TV-program.Del är därför utomordentligt viktigt alt man hittar former för produktion avsådana här program, som tillgodoser kraven på kvalitet och allsidighet.Utskottet har avvisat en utveckling som innebär en monopolisering avläromedelsmarknaden.