prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — För min del kan jag inlekomma fram till någon annan slutsats av propositionen än allarbetstagarorganisationerna har just den här möjligheten att la ställninginnan man ansöker om sysselsättningsbidrag, och det finns anledning allunderstryka betydelsen av detta. Jagberörde tidigare frågan om insatserna för ungdomen. All bereda ungdomen arbeleär naturligtvis en myckel viktig del av insatserna på detarbetsmarknadspolitiska området. De insalser som har gjorls genom anordnande avflera praktikplalser och ökade personalresurser på våra arbetsförmedlingar börrimligtvis leda till del resultat som vi alla hoppas på, nämligen atl allaungdomar bereds anlingen arbele eller utbildning. Sånågra ord till i , Av hans inlägg m.åsie man dra denslutsatsen att han icke är beredd att ställa upp bakom målsättningen arbete åtalla. Jag trodde atl vi här hade en gemensam uppgifl framför oss atl se tillalt denna målsättning förverkligas. Vad vi i det sammanhanget ser som väsenUigtär att del skapas en näringspolitik i del här landel som ger inle minsl demindre och medelstora företagen möjligheter atl medverka lill alt dennamålsättning uppnäs, och vi vet alt regeringen kommer att avlämnaen proposilion i den rikiningen. Slutligennågra ord om den offentliga seklorn: Del är självklart all också den måstebyggas ut. () korlgenmäle: Det är ju, , inte de fackliga företrädarna som skall siltaoch konstruera regler för hur del här bidraget skall ulgå, utan det skall varaklart fastslaget av . Vi vill ha en skrivning som klargör under vilkaekonomiska förhållanden bidragel skall kunna utgå. Om nu de borgeriigaledamöterna i arbetsmarknadsutskottet är på det klara med pä vilka premisserbidragel skall utgå, kan man fråga sig varför de inte i arbelsmarknadsutskoltelvelat gå med på all förtydliga skrivningen. Då hade det inle behövt råda någradelade meningar. Man skall väl inte behöva läsa mellan raderna i en proposilionoch i ett utskottsbetänkande vilka regler som skall komma atl gälla. i (s)kort genmäle: Jag vel inte varifrån fick uppgiften att jag inte skullevara med på alt det ordnas 400 000 nya jobb, varav 280 000 inom induslrin. Dethar jag aldrig sagt. Del är bara det att parti har gått ut ivalrörelsen och lovat att förverkliga detla, även om man nu säger all det baravar en målsättning, Oavsetl om det är ett vallöfte eller en målsättning frågarjag : Med vilka näringspolitiska ålgärder avser ni att skapa dessaarbetstillfällen, och hur tänker ni skaffa energin lill alla de nya jobben inomindustrin? Vi vet ju all det går åt ca för varie nyttsysselsättningstillfälle inom industrin. Som sagt, vilka medel skall nianvända? sade att visst vill cenlerparliel och regeringen ge ungdomen jobb osv.Men jag har ju lidigare i deballen framhållil att arbetsmarknadsminisiernnästan med glädje talat om alt man klarar en mängd jobb genom naturiig avgång.Del är emellertid de jobben som ungdomarna skall ha, I stället för en ökning avantalel arbetstillfällen har vi fåll en minskning med 30 000 på ell år. Jaglycker att ni skall sluta med talel om atl ni ger ungdomen jobb, för såvitt jagförstår avskaffar ni i stället arbelen och kan inte uppfylla de löften som nigav i valrörelsen. Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m. Hen () kortgenmäle: är förvånad över att majoriteten inte ville ta med deregler som socialdemokraterna påstår sig ha angivit i sin reservation. Man kanemellertid inte komma ifrån att vad utskotlel skriver på s, 4, atl det inleskall utgå några ersättningar för framgångsrika företag, naturiigtvis är enklar och entydig viljeinriklning från utskottets sida i denna fråga. Det skallalllsä kunna utgå ersättning till förelag som har låg orderingång och lillsådana som har slora lager och som på grund av dålig likviditet inte kan klaraen ytteriigare orderingång. Jag tror ändå att socialdemokraterna inteuppmärksammal den här passusen i proposilionen, all just ansökan om bidragskall godkännas av arbetstagarorganisationerna. Slutligennågra ord till i , Det kan väl inle vara främmande för herrNilsson att vi fortfarande befinner oss i lågkonjunkturen. Trots detla har vilyckats atl skapa 40 000 nya arbetstillfällen inom denoffentliga sektorn. En stor del av della tillskoll har kommii ungdomar ochkvinnor till godo. Detta vittnar ju om att ett av de primära målen i den nyaregeringens arbele är atl skapa sysselsättning för ungdomen. sade i sitl första anförande atl vi tänkte skapa dessa arbetstillfällenulan energi. Så är emellertid inte fallet, 1 den inriktning av den framtidaenergipolitiken som vi har skisserat i ett lidigare skede finns det en klaranvisning om alt vi har möjligheter atl både spara energi och använda dealternativa energikällorna på ett helt annat sätt än vad som sker i dagensläge. Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Hen (): Del är inte socialdemokraterna lanserade den s, k,selektiva arbetsmarknadspolitiken. Enligt dess regler skulle"låglöneföretagen" slås ul. Arbetskraften skulle flyttas till andraföretag som ekonomiskl gick bra och som kunde betala goda löner. Delvar då vi fick en storsatsning på olika bidrag. Del var starthjälp av olikaformer, flytlningsbidrag, omskolningsbidrag m. m, Alla resurser sattes in föralt flytta människor till nya, välbetalda jobb, Främsi innebar detta enavfolkning av - som i sin tur har lett lill att vi fått en ökadsatsning på regionalpolitiska ålgärder. Jagskall inle närmare gå in på detla men vill dock konstalera en sak:socialdemokraterna accepterade den gången atl strukturomvandlingen skulle hasin gång. Ja, man t, o, m, uppmuntrade den. Det var bra - sade man offentligt -atl olönsamma förelag slog igen. De förelag som inle klarade av atl betalahyggliga löner hade icke någol existensberättigande. Man uppmuntrade deanställda alt flytta till orter och företag, där de kunde få bällre betalt,även om de nya arbelsplalserna låg långt från deras hemort Och bättre betaldajobb fanns och finns som bekani i företag som går med vinst, och sådana gerockså trygghet för de anslällda. Menhur är det ? Jo, nu vill socialdemokraterna knappast höra talas om detförflutna. Strukturomvandlingen skall mer eller mindre förbjudas. Det ärinnebörden i motioner från socialdemokratiskt håll som arbetsmarknadsutskottethar behandlal i sitt betänkande nr 26. Om elt företag planerar att varsla omnedläggning eller personalminskning, skall förelaget vara skyldigt att anmälasina planer lill regeringen, som därefter skall ingripa med tvångsåtgärder. Ochdessa kan resultera i atl man förbjuds omlägga driften eller nedlägga densamma. Hurskall regeringen kunna ålägga ett företag att, trots ekonomiska underskott,forlsälla driflen? Och hur skall delta förelags fortsatta drift finansieras? Ingensom helsl lagstiftning kunde ha fåll exempelvis Verkstad all fortsättatillverkningen av den förlustbringande Tjorven. Någon lag var del inte hellerlal om från socialdemokraterna, som då satl i regeringsställning, när delstatliga företaget bröt samman. socialdemokratiska moiionen med som första namn sägsvisserligen att man inte vill konservera nuvarande företagsstruktur, men detförutsätts atl driftsinskränkningar och företagsnedläggningar skall kunnavägras. Del är nästan som vpk:s motion. Vadär det då som har inlräffat som gör alt man nu tänker sig att kunna lagsliftamot vissa driftsinskränkningar och t, o, m, nedläggningar av företag? Vad ärdet som gör att man nu skall kunna få ett förelag att ekonomiskt komma i balansutan en naturligt strukturell omvandling? undrar jag, herr talman, ominte motioner väcks för att skapa innehåll i begreppet "slå näven ibordel". Del varju det enda man hade att komma med i debatten ömOlofslröm, handlade den nya regeringen, sä att situationen klaradesupp utan lagstiftningsåtgärder. Det behövs ingen lag, herrtalman. Den nya regeringen bedriver en annan politik än den centralstyrningenspolitik som alltid kännetecknar socialistiska ambitioner. Mantalar också ofta på socialdemokratiskt håll om att ge de anställda mer insynoch inflytande. Det är bra. Del vill vi också. Men då skall de också ha detansvar och förtroende som följer av medbestämmandel. När det gäller den frågavi nu diskuterar sviktar socialdemokraterna i sin bedömning av de anslälldasförmåga att medverka till goda beslut i företagen. sommedbestämmandelagen nu successivt vinner ökad lillämpning ansersocialdemokraterna del angeläget alt stärka samhällets kontroll över företagen.Även på den punkten är den inkonsekvenia socialdemokratiska politikenavslöjande. Vimåste nalurliglvis sälta oss in i hur företagsamheten fungerar. Det går inteatt tackla den här frågan så som socialdemokraterna gör. Företagen är i ellpressat läge och därför är del nödvändigt atl genom rationaliseringar och produktskapandeförsöka få företagen lönsamma. Men trots dessa ambitioner - som jag ärövertygad om finns i de allra flesta företag, både hos ledning och anställda -finns del och kommer det atl finnas företag som icke fortsättningsvis harmöjlighet att bedriva sin verksamhet. Den enda utvägen - efter det att man påalla tänkbara sätt försökt lösa företagets problem - är då att lägga neddriften. Att då lagstiftningsvägen säga nej lill en sådan nödvändig nedläggelseär naturligtvis hell orimligt Jag kan över huvud tagel inte förstå att man påsocialdemokratiskt håll kan umgås med sådana här tankar. Går inte företagenihop trots rationalisering av driflen, finns del tyvärr ingen möjlighet attfortsätta verksamheten. När alla likvida tillgångar är uttömda, när reserver avolika slag tagit slut, när lånemöjligheter inte längre föreligger - vad finnsdå att göra? Jo, socialdemokraterna menar att då skall man komma med lagbokenoch visa på en paragraf som hindrar förelagen från att lägga ned. Jagär helt övertygad om att både de anställda i näringslivet och ledningarna iföretagen ser på den här situationen och de här frågorna på ett annat sätt ände socialdemokratiska riksdagsmännen gör. Jag tycker alt de visar okunnighet omföretagsamhetens villkor. Tillsist, herr talman, vill jag understryka att jag finner det både viktigt,naturligt och nödvändigt med information till anställda och lill myndighelervid väntade förändringar i ett företag. Det gäller permitleringar,driftsinskränkningar eller nedläggningar. Men på det områdei har vi redan lagaroch regler att följa. Sker samråd och information enligt dessa lagar, fungeraräven den här sidan av näringslivet fullt tillfredsställande. Jagyrkar, herr talman, med detta bifall lill utskottets hemställan iarbetsmarknadsulskottets betänkande nr 26, Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. i (s)kort genmäle: gör mig inte så litet förvånad. Jag kan nästan få denuppfattningen att läser riksdagstrycket Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. som en viss potentat läserBibeln - även om jag kanske inte har någon rätt alt tycka sä, i betraktande avden åskådning har. Delvar gamla ärkereaklionära uppfattningar kring frågan som härgav till känna. Det behövs ingen lagstiftning, sade han; det är bra som del är.För vem är det bra, ? Jo, det är bra för företagaren, men detär sannerligen inte bra för samhällel - och del är sannerligen inte heller braförde anställda. Det enda vi kunde göra, ansåg , var atl slånäven i bordel. Men det dög ju inte den här regeringen till förrän den fåttreda på hur del skulle gå till. Vad gjorde man ? Jo, bara ner till och önskade människorna där lycka till, och sedanåkte han hem igen. Så var det ända tills han fick receptet av oss. Delgår inle, säger , atl genom lagstiftning ge samhället och deanslällda inflylande i de här frågorna. Jo då, det går! Däremol går del inte , eftersom den borgeriiga regeringen är emot en lösning av de här problemen.Men vi - socialdemokraterna och de anställda - anser del absolut nödvändigt attvi får gå in och lägger de samhällsekonomiska värderingarna till deförelagsekonomiska. Närpengarna är slul i ell företag går del inte att driva det förelaget längre,säger , Jodå, del gör det visst; del har vi flera exempel på,som kan finna om han vill se efler. Och så säger herrFridolfsson vidare atl det är okunnigheten om förelagarnas villkor som gör atlvi ställer sådana krav. Nej, sannerligen inte, ulan det är i stället vetskapenom hur företagarna bär sig åt och uppträder i många sammanhang som gör all vimåste ställa de här kraven, alt vi måste se lill att skydda de anställda ochsamhället, därför att vi alla är så beroende av varandra. Menjag tror inte all någonsin kan förstå de här frågorna, hurlänge han än skulle försöka. Hen () kortgenmäle: Är del ärkereaktionärt atl framföra synpunklen all tryggheten för deanställda i elt företag är vetskapen om att företagel går med vinsl? i säger att jag vill rycka undan de anställdas inflytande i ensituation där företagel har svårigheler. Tvärtom, jag menar alt de anställdadiskulerar de här frågorna med sin företagsledning på ett helt annat sätt änvad de socialdemokratiska politikerna gör. De anslällda och företagsledarna förstårnämligen atl det är absolul nödvändigl alt förelaget går bra. iKalmar vill föra över bestämmanderätten från de anställda i förelaget lillpolitikerna. Regeringen skall stipulera villkoren för företagels fortsattadrift även när företagel går käpprätt åt skogen. Jagförslår att i har besvärligheter med att försvara denslåndpunkl han har intagit. All man skulle införa en lagstifining motnedläggning av förelag som icke har ekonomiska möjligheter alt fortlevaär ju en slåndpunkl som är hell omöjlig alt försvara. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Jag tror inte att del lönar sig mycket atl fortsätta debatien med herrFridolfsson. Han säger bara all jag har svårt alt förslå del här, och del ärmöjligt. Detär väl med ungefär som med mannen som hade varit ute ochfestat om natten och försökte förklara sig när han kom hem. Då sade gumman:"Försök inte att förklara dig, , Del blir bara värre," Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. HenFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Jag kan garantera i och samtliga här närvarandeåhörare atl jag är spik nykter. Herrförsie vice talmannen tillkännagav atl anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande kl, 19,30, Hen i Karistad(s): 1 näringsutskottels belänkande nr 36 behandlas moiionen 1243 av herrGillslröm m, fl, socialdemokrater, I denna kräver vi en utredning rörandemöjlighelerna att inrälla en speciell fond för , ochVärmlands län med liknande uppbyggnad som Norrlandsfonden, Varförkräver vi motionärer all del i dessa södra skogslän skall inrältas en sådanfond? Detär, herr lalman, hell enkelt av del skälet all skogslänen har likartadeproblem, och vi kan inte se någon slörre skillnad mellan de norra och de södraskogslänen. De har fäll vidkännas en slark åderlåtning av sinbefolkning, och t ex. mill hemlän, , har en befolkningspyramid somär skrämmande. De yngre har lämnat länet och sökl sig lill andra regioner ochorter med atlrakliva arbetstillfällen. Enstrukturfond, som skulle kunna användas exempelvis för en ökad vidareförädlingav råvaran, skulle, som vi ser del, skapa en möjlighet för våra södra skogslänall hejda en forlsall minskning av anialet arbetstillfällen. Inle minsl nu kanvi dagligdags följa den starka slruk-lurralionalisering som sker inom järn-,slål-, pappers-, massa- och skogsindustrin. Sedan moiionen skrevs har lägelförvärrats, och inle minsl i - särskill i den norra länsdelen -upplever vi en känsla av vanmakt och förtvivlan över all vi inle kan bemästrasituationen. Spånplatlefabriken i och dess problem är dagsaktuella ochvälkända. Vitror all en strukturfond för de södra skogslänen skulle innebära en styrka. Påså sätl skulle man kunna gå in med speciella stödåtgärder Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. inom branscher eller orteroch bygder som holas. Vadsäger då ulskollel? Jo, del menar atl vår bedömning - dvs, den bild jag härskissat - i slort sett är riktig och all lägel är bekymmersamt. Men ulskollelär inie berell all lillmölesgå molionskraven och anser alt även en ulredning äronödig och inle kan gagna berörda skogslän. Vår begäran om en ulredning är räll blygsam, och jag har myckel svårlalt förstå rädslan för all ens utreda frågeställningen. Utskottet säger attNorrlandsfonden har en speciell bakgrund och inte synes lämpad för de nuaktuella regionerna, inbegripet Golland och de tre nämnda länen, ,och . En närmare precisering på den punklen frånutskottets företrädare här i kammaren vore önskvärd. Motionärernasbedömning delas av i och dess förtroendevaldastyrelse, och vår länsstyrelse har enhälligt avgivit yttranden som innebär ettförverkligande av en struklurfond, typ Norrlandsfond. Vimotionärer har myckel svårl alt se ens någon nyansskillnad om vi skall jämförade aktuella regionerna i norr och syd, och därför är värt krav förankrat blandlänets invånare och politiker i skilda organ. Vi kan med fog säga att vår situation har den speciella bakgrund somfordras för motsvarande bedömning som tydligen fanns och flnns när det gällerNorriandsfonden. Vi är medveina om atl Norrlandsfonden betytt oerhört mycketför de regioner som berörs, och inte minst därför har vi väl dokumenteradefakta för all en liknande fond i , och länskulle betyda ett välkommet tillskott för dessa regioner. Jaghoppas all de som bor och verkar i dessa regioner ställer upp bakom våra kravoch all våra borgerliga kolleger med i spetsen konsekventföljer tidigare hemställan frän exempelvis i . Jag yrkarbifall till motion 1243, Tillsist, herr lalman, vill jag säga att när man hörde italarstolen, kunde man fråga sig: Vad är nödvändig företagsnedläggning? Jagtror i motsats till att många arbetare och riänstemän kännerden vanmakt och förtvivlan som flera lalare har gjorl sig lill tolk för här . Jag delar i uppfattning, och jag kan säga all våravärmländska arbelare och riänstemän har en helt annan uppfallning än herrFridolfsson, Det finns ingel glapp mellan poliliker, arbetare och riänstemän.Vi behöver en lagstiftning när det gäller alt förhindra, eller under allaförhållanden fördröja, vissa lyper av aktuella företagsnedläggningar i vårtland. Hen (vpk): När arbetsmarknadsutskottet avstyrker motion 1526 av m. fi,gör man del med orden: "Den av moiionärerna föreslagna lagen är inte enrealistisk metod atl lösa de akuta sysselsätt- ningsproblemstrukturomvandlingen för med sig," Mankan ju ställa frågan vad som egentligen är realisliskl. Är del realistiskt altsmöria de privata kapitalintressena så all deras profiler inte hotas, och allgöra della med skallemedel som lönarbetarna skrapat ihop till slaiskassan? Ärdet realistiskt all garantera sysselsättning med ell syslem som enbarl byggerpå ell fåials räu och möjlighel att suga ut andra - arbetarklassen - för deltafåtals egna ekonomiska iniresse? Är del realistiskt all tro att detta smöriandeav den privata profiriagande industrin bara skall vara tillfälligt? Är delrealistiskt atl tro atl strukturomvandlingen bara är en akut fråga? Om man lillhör ulskollel -och alllså är socialdemokrat eller borgare - tror man alt staten medtillfälliga bidrag löser strukturomvandlings- kriser. Om man tillhör denna grupp, tror man att de bidrag som föreslås löser dessa kriser och all, efler det att struklurkrisen för elt visst enskilt företag undanröjts, alll skulle vara frid och fröjd. Del är nämligen del receptet som regeringen och socialdemokraterna tror skall få den sjuke frisk. Att det sedan är arbetarna som själva skall belala sin räll till sysselsättning och all det privala kapitalet även i detla läge garanteras profil bekymrar lydligen inle heller ulskollel. Delär belänkligl all socialdemokraterna år efler år fortsätter med denna form avgåvopolitik i förhållande till privatkapitalet, i stället för att i grundenföreslå och verka för en förändring. Del är beklagligl att socialdemokraternainle pä allvar verkar för atl makten över produklionen - ägandei avproduktionsmedlen - överförs till dem som skapar mer värdet, till arbetarklassen, Försl då kan sysselsättningen garanteras. Först då riänar produktionen folkfierlalels iniresse, Försl då finns förutsätt ningarna för en krisfri ekonomi. Föratt komma tillbaka till utskoltsskrivningen och dess påstående att vårt förslaginle är realistiskt kan en lång rad exempel framhållas för att påvisa detlasystems oförmåga att lösa de uppkomna kriserna. De som drabbas av kriserna ärinle kapiialislerna, del är arbeiarna. Ka-pilalislerna har ingel all förlora.Del som de säger sig förlora är inte deras, det har de stulit från arbetarna. Vinstutvecklingeni delta land är inte dålig. Under 1970-lalet har det kapital som verkar inomlandels gränser gjort enorma profiter. Dessa profiter har även kallats för"övervinster". Dessa s. k. övervinster lill Irols undandrar sigkapitalel beskattning. Den skatt som bolagen betalar in till statskassan utgören liten del av hela det gåvopaket som går lillbaka till förelagen. Tat ex. den provisoriska 25-kronan, alltså den borgerliga regeringens bidrag lillde förelag som hotar med permittering eller avsked. Dessa företag får fram tillden . per anställd som i slällel för att permitteras elleravskedas får genomgå s. k. förelagsulbildning. Jag har inget emot att arbeiarnafår möjlighel till utbildning, men jag har den uppfattningen att det är företagensom själva skall belala denna utbildning och inte arbeiarna via statskassan. Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Dessautbildningsbidrag riänstgör inle enbart som en stimulans för Sludier inomförelagen, ulan samiidigl - det har verkligheten påvisat - tas profiler ul uräven dessa 25-kronorsbidrag. Hela summan av dessa bidrag som de arbetande fårbelala tillfaller alltså inte de anslällda utan går också i arbelsköparnasfickor. Likadant fungerar det över hela linjen när det gäller gåvopoliliken.Den riänar syflet all garantera del privala kapitalets yllerligare vinsler. Ellytterligare exempel kan i Olofslröm riäna som. 1975 hade dettaslora multinationella företag en bruttovinsl i pä I 023 milj. kr. och1976 på 907 milj. kr. Det rör sig alltså i bägge fallen runl en miljard kronor.Della medför att tillförs kapilalintressenungefär 30 000 kt per ansiälld och år. varslade LMEricsson om nedläggning av sina fabriker i Olofslröm och . hadebeslui fattals all delta förelags fabriker i och skulle läggasner . I botten på dessa ålgärder ligger s. k, lönsamhetsskäl -lönsamhet för kapitalet, arbetslöshet för arbeiarna. Del är sådana rörelsersom proposilionen understödjer. NärL M varslade om nedläggning av Olofströmsfabriken hotade mandärigenom också en hel bygd. Man skapade stor oro inle bara hos de direklberörda arbeiarna och riänstemännen utan även hos de övriga invånarna iOlofström, Någol ansvar för vad som händer med Olofslröm som ort har inte L MEricsson, Staten har efter della sell sig som skyldig, för all räddasysselsättningen, att lidigarelägga produktion av en ny typ av telefonväxlar.Inget ont i och för sig om nya telefonväxlar, men dessa skall ersälla växlarsom fortfarande har kvar att riäna. Delta kallar jag för undfallenhetmol kapitalstarka företag, en undfallenhel som i namn avsysselsätlningsfrämjande ålgärder yllerligare förstärker detla koncentreradekapital. När den nu ullagda beslällningen är färdig slår samma problem på nyllför Olofsiröms kommun och dess arbelare. För är del bara någrayllerligare miljoner lill dess ägare. Delär med utgångspunkt i de här erfarenheterna av hur dessa kapitalrörelserfungerar, med utgångspunkt i det här ekonomiska systemets oförmåga atlgarantera arbete som vi kräver en lagsliftning mol permitleringar ochavskedanden vid förelag med mer än 50 anslällda, en lag all prövas ilagel. Deltayrkande har sin like i del krav som fördes fram på den senaste LO-kongressenoch som också blev dess beslut Där ställdes krav om förbud mol permitleringarom inle full lön utbetalas. Den nuvarande lagstiftningen medger förarbetsköparna all permillera i ell sträck eller i sammanlagt 30dagar i etapper ulan all lön behöver utbeialas.