prot · G009107 · 1976-12-31 00:00:00 — Mendet chockerade sin omgivning med i för några veckorsedan var alt hon där krävde alt man skulle införa en lyxskalt pä allafritidshus. Del uttalandet väckte givelvis stor uppmärksamhet, för atl inlesäga indignation, bland fritidshusägarna och hos de mänga människor som hällerpä att spara för all inom en snar framlid förverkliga sin dröm om enfrilidssluga. Hennes personliga funderingar, som hon ulryckle sig, om lyxskalteller andra restriktioner för att klämma åt de människor som har enfritidssluga, har efter hennes uttalande tyvärr fått slöd av andra ledandecenterpartister. Inle heller har centerledaren och statsministern tagit avståndfrån tanken att ex-trabeskalla människor som har en fritidsstuga. Minfråga gäller alltså om man skall exlrabeskatla dessa människor, och det är denfrågan jag vill ha svar på. T. o. m. moderatledaren tyckte alt hennes förslagvar dumt och log i en TV-intervju avstånd frän hennes uttalande. försöktesedan krypa undan frän del här uttalandet och säga att hon inle har talat omlyxskalt. Som framgått av öppna brev i såväl Göteborgs-Postensom har närvarande journalister krävt pä en ursäkt närhon i TV etl par dagar efter uttalandet försökte krångla sig ifrån del genomatt säga att hon inte talat om lyxskalt. Det är klart verifierat att hon gjortdet. T. o. m. partivänner lill i har verifierat det. Minfråga blir därför: Kommer de restriktioner som och centerpartietfunderar på att sällas in på sådant vis alt de får effekt på fritidshusägarnasplånböcker? Ge oss ett klart och entydigt besked på den punkten. Som statsrådfär man ta konsekvenserna av sina personliga funderingar, som man framför viden presskonferens. Enannan fråga: Har klart för sig vad en frilidssluga betyder för envanlig jobbare i ett storstadsområde med hårt och stressigt arbete och kanskeen trist och tråkig bostadsmiljö? Jag är inte säker på att inser vaddet betyder för vanliga människor att på sin frilid kunna resa till enfritidsstuga för vila och rekreation. Hade bostadsminisiern detta klart försig tror jag inte atl hon skulle gå och fundera på särskild beskattning ellergenerella restriktioner. Entredje fråga; Anser fru bostadsminisiern att huvudparten av de fritidshus somfinns i vårt land och i den bohuslänska skärgärden är av lyxkaraktär? Omuttalande rörande en särskild skatt på fritidshus Uttalandet pä presskonferensen i gällde de speciellaförhållanden som är rådande i och som också är välmedveten om. Jag sade där atl man kunde länka sig en extraskatt - t. ex. endifferentierad faslighetsbeskattning. Men jag kan också nämna andra medel somman kan la lill och som aktualiserats exempelvis i motioner här i riksdagen.Man kan ha en planlagstiftning som binder användningen av fastigheter. Man kanha en särskild för-köpslagstifining. Man kan också på något sätt åstadkommaökade lånemöjligheler för människor som vill köpa äldre hus. Allade här instrumenten: kan, när man ser på det hela första gången, verka rätttrubbiga. Men vi måsle ändå resonera oss fram lill något sätt all hindra dennuvarande utvecklingen. Miltuttalande harjag gjort i med tanke på de speciella svårigheter somfinns där. Jag är myckel väl medveten om, , den tillfredsställelsesom människor känner över att kunna komma ut till ett fritidsboende i någonform. Men om vi skall ge många människor möjligheten att komma ut till justmiljöerna pä eller i OäM-trakterna kanske vi inte kan välja denformen att var och en har sitt fritidshus. Med den metoden når man inte allamänniskor och alla kan då inte få den avkoppling som friiidsboendet ger. Del ärändå konstaterat alt varje fritidshus används ganska per är, och vifär kanske tillgripa andra medel än egna hus - exempelvis stugbyar föruthyrning - jusl för alt nä alla dessa människor som lalar om. Omuttalande rörande en särskild skatt på fritidshus Hen (): Del var en inlressani politisk deklaration all var och en kanske inteskall ha rätt att ha en frilidssluga . Del var ju notabelt. Men,, presskonferensen gällde inte bara permanenibostäder. Den gällde bl.a. permanenibostäders omvandling lill fritidshus, och pä den punkten har viinga delade meningar. Men i samband med presskonferensen ställdes frågan:Avser den här beskattningen alla fritidshus? Svaret på den frågan blev ettentydigt och klarl ja från . Därför blir min fråga på nytt: Skalldetta las ur den vanlige inkomsttagarens plånbok? Detskadar tilltron lill politiken atl man när det böriar blåsa försöker krypaifrån sina uttalanden och talar om någonting annat. Lät mig citera vad enjournalist skriver i ett öppet brev i : "1närmare har jag umgåtts med politiker eftersom jag sä länge verkat sompolitisk journalist. Min kollega på har nästan lika långerfarenhet av politiker bakom sig. Varken han eller jag har under denna lidutsatts för etl beleende liknande bostadsministerns." Dettaskadar tilltron till politikerna. Det är fråga om förnekande av ell klart ochentydigt politiskt ställningstagande. Jag vill därför ge chansen atlnu här i säga till fritidshusägarna i vårt land: Ni kommer inte attfä någon lyxbeskattning av era frilidsstugor. Jagär medveten om atl vi måste finna former för atl begränsa omvandlingen avpermanenibostäder till fritidshus i våra bohuslänska fiskelägen. Men där finnsredan den kommunala förköpsräiten. Tala med de centerpartistiskakommunalpolitikerna i de bohuslänska kommunerna - det är ju borgerlig majoriteti nästan varenda kommun i och de kan utnyttja den kommunalaförköpsrätten. Om en journalist skriver ett öppet brev i en tidning bör han ocksåskicka del till den person brevet avser. Det är inte att fordra att man skallläsa alla tidningar . Jag har, , tyvärr inte läst dellaöppna brev. Omman vill ha en extra skall på hus som övergår från permanentboslad tillfritidshus, så kan det vara svårt att dra gränsen och undanta övriga fritidshusfrän den skatten. Jag har bara sagt att detla är en väg när det gäller attvälja metod för att begränsa övergången från permanentboslad till fritidshus,och då medger jag atl del är svårt atl undanta de andra fritidshusen. Jaghar vid ett annat tillfälle sagl att fritidsbyggandet kanske fått för storomfattning under senare lid. Vi kanske måste slanna upp och se vad vi harutrymme till inom ramen för den fysiska riksplaneringen. Jag tycker för min delatt det primära är, inte alt var och en äger sitt fritidshus utan alt så mängasom möjligt fär möjligheter all komma ul i naturen. Jag vill understryka alt jag icke har någon annanuppfattning än bostadsminisiern om det angelägna i atl begränsa omvandlingen avpermanenibostäder till fritidshus i de bohuslänska tätorterna. Vi ärfullständigt överens på den punkten. Det är inte den frågan diskussionengäller. Fråganär: Skall man med beskattning lägga bördor på människor som kanske genom idogtsparande lyckats skaffa sig en frilidssluga? Skall man göra det omöjligt för demänniskor som som sparmål har en frilidssluga alt förverkliga dettasparmål? Ochjag har ännu inte fått svar pä frågan: Är huvudparten av fritidshusen på densvenska ? 1 samband med etl besvärsärende som gälldeetl lyxfritidshus - ett svaribygge i bostadsminislerns egen hemkommun som fruOlsson godkände - sade bostadsministern att när vi i del ordinariebostadsbyggandet strävar efter god utrymmesslandard bör vi se lill att få engod standard även i fråga om fritidsstugorna. Vilket alternativ skall vi ha? Ärdel lyxvillor eller är del inte lyxvillor? Omplanerade kraftverksbyggen i och Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om planerade kraftverksbyggen i och Herr statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1916/11:191, till herr industriministern,och anförde: har frågat industriministern om regeringen kommer atlmedverka till byggstart av planerade kraftverksbyggen i ochUmeälven sä atl jobben kan tryggas för Juktans kraftverksbyggare. Frågan haröveriämnats till mig för att jag skall besvara den. Eftersamråd med cheferna för jordbruks- och bostadsdepartementen får jag anföraföljande. har ansökt om tillstånd att bygga och drivakraftstationen . Med normal behandlingstid i kanregeringens prövning av ärendet inle bli aktuell . Deplanerade kraftstationerna och Stenkullafors ingår i elt störresammanhängande utbyggnadsprojekl som omfattar även kraftstationen korllidsreglering i den berörda älvslräckan. Behandlingen av vattenmälet.som således avser det sammantagna projektet, har fortskridit så långt attvattendomstolen med eget yttrande har hänskjutit frågan om tillåtligheten lillregeringens prövning. Ärendet har remissbehandlats. De invändningar som restsmol projektet riktar sig främsl mol utbyggnaden av Volgsjöfors, där bl. a. enför slrömfiske värdefull forssträcka skulle gå förlorad. Även ochStenkullafors skulle beröra Omplanerade kraftverksbyggen i och relativt slorabevarandevärden från främst den vetenskapliga naturvärdens, fiskets ochrennäringens synpunkt. Utbyggnadeni , liksom.f ö. även Klippen, har i betänkandet Vattenkraft och miljö3 placerats i klass 2 i den slutliga rangordningen och tillhör därmed den gruppsom enligt beslut bör behandlas i etl samlat ställningstagande lillvattenkraftsulbyggnaden fram . Medtanke pä de förhållandevis stora bevarandevärden som skulle komma atl berörasär del viktigt att frågan om utbyggnader i och av Klippen fåravgöras mot bakgrund av etl samlat beslutsunderlag. Regeringen är därför inteberedd alt förorda någon särbehandling av de aktuella projekten. Hen (): Den främsta anledningen lill min fråga är att 400 byggnadsarbetare vidpumpkraftverksbyggei i Juktan i riskerar all bli friställda inomelt år om inle de planerade kraftverksbyggena i fär klartecken fränregeringen . Redannu har drygt 30-lalet arbetare varslats om friställning iår. För ytterligare grupper, bl. a. bergarbetarna, väntar varsel den närmasteliden. Enda alternativet för dessa byggarbetare är att kraftverksbyggena iövre kan påbörias. Medelhar beviljats för kraftstationsbyggena i Slenkullafors och . Vattenfallhar avtalat med om bidrag lill finansieringen av en allmän väg sommåsle byggas i samband med utbyggnaderna. Turbin och generatorer lill harbeställts och delvis levererats till förråd. Allt kan verkaförberett för byggstart. väntar bara klartecken från regeringen. Kommerinte det beskedet försenas byggena etl hell är, eftersomdammbyggnadsarbelena är säsongberoende. Då kommer många hundra byggnadsarbetarei atl bli arbetslösa under elt år. Det är det dystra läget, herrJohansson. Visstär det riktigt alt genom beslut har uttalat hinder förtilltåndsprövning. Men om viljan alt trygga jobben finns inom regeringen kanriksdagen underställas förslag om atl detta hinder undanröjs. Här gäller detjobben för 400 byggnadsarbetare i en del av vårt land där inga aternativa jobbfinns. Den saken tycks den borgerliga regeringen och energiministern vara heltkallsinniga inför. Inle en enda rad i det långa svar jag fått på min frågahandlar om tryggheten i jobben för arbetarna i Juktan. Detgäller här också angelägna energiiillskott, som vi snabbt kan behöva. Härgäller det elt valienkraftsprojeki i etl område, där det endast finns ellmycket ringa motstånd mot en utbyggnad. Medel finns beviljade, och ettbehövligt vägprojekt är avtalat med . Turbin och generatorer ärbeställda och delvis levererade. Jag måste fråga; Har denborgerliga regeringen blivit helt okänslig för regionalpolitiska insatseroch för arbetslöshetsproblemen i Norrlandslänen? Här gäller det frågan om jobbeller arbetslöshet för 400 vaiten-kraflsbyggare och tryggheten för derasfamiljer. Jag frågar energiministern: inle detta energiministern och denborgerliga regeringen del minsta? Det är naturligtvis obetaget atl ta till brösttoner omsysselsättningen när vi diskuterar saker som vi är ense om. Men då borde hannaturligtvis informera sig litel bällre. Fördel första har regeringen i budgetpropositionen anslagit medel till det härprojektet. Det går att läsa på s. 341 i Bilaga 17 lill proposition 1976/77:100. Fördet andra har enhälligt beslutat atl vi skall ha ett samlatställningslagande lill vattenkraftsulbyggnaden. Detla kommer, . Fördel tredje är inte - och det gällde även den socialdemokratiska regeringensplaner - och Stenkullafors ett ersättningsobjekl för Juktan, eftersomdetla projekt inte ger lika många jobb som loppsys-selsätiningen iJuklanutbyggnaden. Det är bara att läsa de sysselsäti-ningskurvor somVattenfall har levererat. Jaghåller med om att det är vikligl att vi här får elt beslut, men del bör fattasi den ordning som lidigare enhälligt har fastställt. Detla har jagarbetat efter i mina ställningstaganden. Omplanerade kraftverksbyggen i och Hen (): Man kan vidga resonemanget och säga att är 2 200 byggnadsarbetaremer eller mindre fast anställda hos , framför allt i Norriand. Ominte planerna på kraftverk i och Stenkullafors, i Klippen i Storumanskommun och i Vojmån i kommun kommer till utförande så snabbt sommöjligl riskerar dessa människor atl vara av med sina anställningar iVattenfall 1982. Så allvarlig är situationen, . Redan om tvä årär antalet anslällda nere i 600 å 700 man om ingenting händer. Om ytterligare ettår är man nere i 200 anställda i . Det är detallvarliga läget. 2 000 jobb försvinner om tre ä fyra är, om inle regeringenvisar handlingskraft. Nusäger alt medel finns till projektet. Del sade jag också i mittinlägg. Medel finns, man har träffat avtal om vägprojekt, man har beställtgeneratorer och turbin, och dessa är delvis levererade. Vad man väntar pä ärett klartecken från regeringen. Men regeringen vill inte göra någonting förränman får ett, som det heter, samlat ställningslagande. Skall då 400byggnadsarbetare i Juktan gå arbetslösa i väntan pä att den borgerligaregeringen skall åstadkomma ett samlat ställningstagande? Jag frågar ;När och var skall dessa vattenfallsarbelare 2Riksdagens protokoll 1976/77:107-108 Omplanerade kraftverksbyggen i och fä jobb, när nu herrJohansson inle har för avsikt att ta något initiativ på detta område? Sedan jag fick detla jobb har också jag noterat att den lidigareregeringens planläggning verkligen inte var särskilt långsiktig. Precis somherr säger kommer hela övre Norriand atl långsiktigt drabbas av ennedgång i anläggningsarbetena. Därför har jag i samråd med beställten fullständig kartläggning av personalsituation beträffandeavgängar, åldersfördelning, geografisk fördelning osv. inom de olikakategorierna. Vidarehar jag tillsammans med kommit fram till att vi måste starta enordentlig genomgäng av olika tänkbara utbyggnadsprojekt i övre Norriand. Ensådan kartläggning pågår inom Vallenfall. Den skall inte hindras av det somtydligen hindrade den lidigare regeringen, nämligen del faktum allulbyggnadsprojekten inle är formellt lönsamma. Härär det fråga om sysselsättningen. Jag delar uppfattning på denpunkten. Det gäller all kartlägga utbyggnadsprojekl som inte har starkamotstående intressen och även om de inte är i och för sig direkl lönsamma. Denrapporten väntar jag mig . Del stora problemet i övreNorrland, , är att vi har en mycket dålig framförhållning när delgäller sysselsättningen för anläggningsarbetare, något som naturligtvis iförsta hand är orsakat av den socialdemokratiska regeringens tidigareplanering. Nej, statsrådet , så enkelt är del inte atl komma ur dennafråga. Den lidigare regeringen hade en beredskap för atl komma i gång med detre vallenkraftsprojekten , Stenkullafors och Volgsjöfors. Men det fannsen opinion mol Volgsjöfors. Därför lät man fä ärendet tillbaka. Manförsökte fä i gång och Stenkullafors, som är andel av dethela. Volgsjöfors ägs av . Vattenfallvill göra någonting. Man vill att regeringen skall handla. Det är en önskanfrån , från de anställda och frän , som harvarit tvingat att gä till ulskollet, därför atl energiministern är såkallsinnig på detla område att han inle intresserar sig för jobben. Jaghar ännu inle fält ell enda ord frän energiministern till svar på min fråga:Vad skall de kraftverksbyggare göra som blir friställda? Det gäller 30 iförsta omgången och fiera . Vad skall de göra, medan regeringenföretar denna genomgång av projekten och detla samlade ställningstagande, som nutycks vara så viktigt att man inle kan ta något litet initiativ på deltaområde? har alldeles rätt. Det var etl viktigt beslut som fattadesav en enig riksdag. Ett samlat ställningstagande och förslag frän regeringenkommer. Jag har så snabbt det varit möjligt för mig satt i gängkartläggningsarbelena för att tackla den totala anläggnings-arbetssituationen iövre . Tycker inte att det räcker, får han i så fall riktakritik mot det som inte har gjorts tidigare. Vi gör vad som kan göras.Karlläggningen utförs av . Delär inte jag som har kopplat ihop dessa tre utbyggnadsalternativ, därVolgsjöfors ägs av . Det är naturligtvis ell komplicerandefaktum. Men om bara ett av tre projekt var kontroversiellt, borde i sä fall dengamla regeringen ha tänkt på della och försökt genomföra projekten var för sigså att man inte hamnat i denna situation. Omde allmännyttiga bostadsföretagens ekonomiska problem HenNYGREN (s); Jag konstaterar att jag trots detta långa skriftliga svar på min frågaoch trots flera inlägg från statsrådet ännu inte har fått svar på frågan: Vadämnar regeringen göra för atl trygga jobben för de 400 kraftverksbyggarna iJuktan? Statsrådet har inte med ett ord berört del viktiga problemet,inle i det skriftliga svaret och inte i sina tre inlägg i debatten. Jag tyckeratt del vittnar om kallsinnighet mot människor som riskerar att bli arbetslösa,en kallsinnighet som jag tycker det är beklämmande att höra i denna kammare. Jag noterar avslutningsvis bara att inte nöjer sig med svarangående det arbete som pågår för all så snabbt som möjligt få framytterligare projekt i övre . Det är etl intressant besked. Jag skalllägga det på minnet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om de allmännyttigabostadsföretagens ekonomiska problem erhöll ordet för alt besvara () anmälda fråga, 1976/77:361, och anförde; har frågat mig om jag är beredd att redogöra förregeringens syn på det ekonomiska läget i de allmännyttiga kommunalabostadsföretagen och om regeringen avser atl vidta några speciella åtgärder medanledning av detta. har otvivelaktigt ekonomiska svårigheter. Dessasvårigheter beror bl. a. på överskottet på hyreslägenheter i vissa kommuner.Den minskade efterfrågan på hyreslägenheter har medfört atl mänga lägenheterhar blivit outhyrda. Hyrorna har inte stigit i takt med kostnaderna ifastighetsförvaltningen. Det gäller inte minst. Omde allmännyttiga bostadsföretagens ekonomiska problem som harnämnt i sin fråga, kostnaderna för underhåll. Antaletouthyrda lägenheter har minskat och antalet kommer,såvitt nu kan bedömas, att fortsätta all minska betydligt under de närmasteåren. Denna minskning av antalet tomma lägenheter kommer all ge förutsättningarför en förbättring av de allmännyttiga bostadsföretagens ekonomiska situation.Del är emellertid uppenbart att tidigare uppkomna hyresförluster iolika former kommer atl belasta företagens ekonomi även . Enligtden ansvarsfördelning som gäller för stat och kommun har kommunerna ansvaretför att bostadsbyggandet fär en lämplig omfattning och lämplig fördelning påhus- och lägenhetstyper. I denna ansvarsfördelning ligger också atl kommunernabör ha det ekonomiska huvudansvaret för resultatet av sinabostadsförsöriningsåtgärder. Det gäller självfallet i hög grad när kommunernagenomför bostadsbyggandet genom sina egna förelag. Det finns enligl min meningingen anledning att ändra på denna grundläggande ansvarsfördelning. Närdet gäller det ekonomiska ansvaret för hyresförluster finns det en etableradansvarsfördelning. Vid statlig eftergift av hyresföriusllån gäller atthuvudmannen i normalfallen får inlösa drygt hälften av lånen. I vissa fall kankommunernas ekonomi bli hårt ansträngd vid inlösen av hyresförlustlån eller närandra kommunala åtgärder vidtas för att sanera de allmännyttigabostadsföretagens ekonomi. I den mån kommunernas ekonomi i sädana fall blir såhårt ansträngd alt statliga insatser kan behöva övervägas för att förbättra detkommunalekonomiska läget, är det andra medel än bostadspolitiska som fårövervägas. Avvad jag har sagt framgår att regeringen inte har för avsikt att ändra på dengrundläggande ansvarsfördelningen mellan stal och kommun när det gäller deallmännyttiga företagens ekonomiska situation. Däremot övervägs, som jag harnämnt i annat sammanhang, förslag från hyres-rällsutredningen (SOU 1976:60) omförhandlingsordningen på hyresmarknaden samt byggadministrationsuiredningensbetänkande (SOU 1976:26) som kan ha betydelse för möjligheterna atl finansieras. k. överkoslnader i bostadsproduktionen. Vidare harbyggadministrations-utredningen föreslagit ett i viss mån utökat kommunaltansvar för förlust på bostadslån. Frågan om finansiering av underhållskostnaderövervägs f n. inom . Jag ber att få tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Efter1960- och 1970-ialens våldsamma utbyggnad av olika bostadsområden har nuinträtt etl betydligt lugnare skede. Antalet tomma lägenheter har minskatganska kraftigt, och det finns t. o. m. vissa tendenser till en ökadefterfrågan på lägenheter och bristsituationer i vissa områden. När bostadsbristen i stortsett upphörde blev del i stället rätt storaekonomiska problem i många av de allmännyttiga kommunala bostadsföretagen.Staten gick in med olika former av hyresförlustlån som i vissa fall sedermeraavskrevs delvis. Kommunerna fick gå in med en majoriietsdel, närmare bestämt 6096, av det tillskott som behövdes för att läcka dessa hyresförluster, ochstaten täckte resten. Försämringenav bostadsföretagens ekonomi medförde minskade avsättningar till löpande ochperiodiskt underhåll. Som statsrådet säkert är medveten om harSveriges Allmännyttiga Bostadsföretag gäll ut med rekommendationer om hurmycket som skall avsättas för löpande och periodiskt underhåll i allmännyttigabostadsföretag. Dessaberäkningar skall enligl uppgift göras så att man upprättar en plan för detreparationsbehov som företaget har . Dessa kostnaderslås sedan ut jämnt över de 30 åren. På detta sätt får man fram hur mycket sombehöver avsättas till reparationer för vart och etl av dessa år. Ettstort antal av de allmännyttiga bostadsföretagen har i spårenav del ekonomiska lägel icke kunnat göra de avsättningar som dessa beräkningargivit vid handen. På delta sätt har ganska betydande ackumulerade underskottuppstått i avsättningar och reparationer. Del finns alltså ettreparationsbehov som man inte har pengar att tillgodose. Delta har ävenstatsrådet medgett i . Ocksåi sitt svar säger hon alt det finns problem med detta, men jag tyckerändå inte att jag har fått något rikligt svar. Hurskall vi klara luckorna och möta de reparationsbehov som finns och sominte kan läckas genom att lägel successivt blir bällre? Skall det betalasdirekt över kommunalskatten? Del kan ju inte vara lämpligt att kommandehyresgästgeneraiioner skall få bära hundhuvudet. Jagtycker del var ett ganska luddigt svar alt man överväger finansieringen avunderhållet i framliden för bostadsföretagen. Det behöver göras något ganskasnabbi för att rätta lill dessa problem, som många hyresgäster drabbasav. Omde allmännyttiga bostadsföretagens ekonomiska problem fattades etl beslut här i som möjliggjorde ensänkning av kapitalkostnaden bl. a. för förelag som del här gäller. Det gav ettutrymme för dem att göra större avsättningar lill underhållet och bättre följaupp de underhällsplaner som är upprättade inom företagen. Detta har alltsåriksdagen medverkat till. Iförsta hand mäste naturligtvis företagen själva uppfylla det grundläggandemålel, som är att med egen kraft gå ihop, självfallet med de stora generellastatliga stöd som utgår i botten lill alla statsbelänade fastigheter. Ochsåvitt jag vet anstränger sig också företagen att uppfylla den målsättningen. Jagvet att har gjort en utredning beträffande de allmännyttigaföretagens ekonomiska situation. Såvitt jag förstår slutade Omde allmännyttiga bostadsföretagens ekonomiska, problem ' . utredningen i enrekommendation att alla de undersökta företagen, så när som på etl eller ettpar, skulle gå i konkurs.