prot · G009107 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:107 §1 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:117om vissa åtgärder för att bistå jöräldrar till utvecklingsstörda barn Med hänvisning till 6 kap. 1 >; riksdagsordningen vill jag meddelaföljande. Min avsikt var att besvara en interpellation lill frustatsrådet av i om vissa ålgärder för altbistå föräldrar till utvecklingsstörda barn, vilken interpellation del enliglfastställd ärendefördelning ankommer pä mig att besvara. haremellertid inle möjlighet alt la emot svaret . Jag anhåller om atl fåbesvara interpeliationen vid den senare tidpunkt som kan överenskommas medinlerpellanten. Omkostnadsutvecklingen inom barnstugebyggan -del §2 Om kostnadsutvecklingen inom barnstugebyggandet Herr socialministern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1976/77:293, ochanförde: har frågat mig om jag har uppmärksammatkostnadsutvecklingen i barnstugebyggandet och vilka åtgärder som övervägs förall förhindra densamma. 1en genomförd undersökning, utförd av ochsocialstyrelsen, konstateras atl kostnadsutvecklingen för byggande av daghemvarit kraftig . Delta fär ses mol bakgrund av allmäntökade byggkostnader. När barnstugor uppförs med stöd av statliga bostadslän,vilket torde förekomma i flertalet fall, anpassas lånebeloppen regelbundetlill koslnadsulvecklingen. Denbeslutade utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen följs mycket noga avregeringen. Diskussioner har inletts med omkring dessa frågor.Därvid behandlas även frågor omkring kostnadsutvecklingen för bäde byggandet ochdriften av förskolor och fritidshem. Regeringenkommer au tillsammans med noggrant följa utvecklingen pä dettaområde. Hen (): Jag lackar socialministern för svaret pä min fråga. Utbyggnaden avbarnomsorgen är f n. inne i ell myckel vikligl skede. Nr 107 Den socialdemokraliska regeringen framlade fiera förslag,som den antog, vilka syftar till att ge våra unga en så långt möjligt 14anrii 1977 - trygg och harmonisk uppväxttid. Genomförandet avbesluten om barn- omsorgenär en viktig del i della sammanhang. Om kostnadsut- Kommunernahar att upprätta barnomsorgsplaner som skall grunda vecklingen inom sigpå redovisade behov. Del finns anledning alt understryka den viktiga barnstugebyggandel sociala roll barnomsorgen kommer att spela. ju dessa frågor ingåendepå basis av socialutskottets betänkande, och jag skall därför inte med minbegränsade tid upprepa de synpunkter som Minfråga lill socialministern handlar inle i första hand om den sidan avbarnomsorgen. Jag har önskat aktualisera kostnadsutvecklingen i barnslugebyggandet,eftersom uppgifter lyder pä alt denna är mycket otillfredsställande. Riksdagenhar som bekant beslutat om väsentligt ökade anordningsbidrag i samband med altprogrammet om 100 000 barnslugeplatser och 50 000 fritidshemsplatser antogs.Avsikten med den ökade statliga satsningen var naturligtvis alt underlätta förkommunerna atl genomföra programmet. Det får dä inte bli så, atl olikabyggnadsförelag inhöstar ekonomiska fördelar av denna satsning. Avstatistik som redovisats lill länsbostadsnämnden i framgåratt byggnadskoslnaden per barnstugeplals har stigit mycket kraftigt. En ganskanormal kostnad 1975 var ca . Motsvarande kostnad rör sig om . Det finns enskilda exempel på ännu högre kostnader.Inför sådana siffror måste man fråga sig om det möjligen kan förhålla sig sä,atl de s. k. fria marknadskrafterna har sett sin chans all berika sig i detlasammanhang. Statens och kommunernas slora ekonomiska satsningar för alt uppnåeftersträvade sociala mål får inte öppna möjlighet för hell omotiveradebieffekter av detla slag. i har fö. den 16 marsgenom skrivelse uppmärksammat såväl bosladssiyrelsen som pä denhär frågan. säger socialministern isitt svar alt man kan återfinna förklaringarna till denna utveckling i byggkostnadernas allmänna stegring. Del är nog en sanning som mäste modifieras en del. steg byggnads- kostnaderna genomsnittligt med ungefär 12 96 i bostadsbyggandet medan del för det aktuella slaget av byggande steg . Det finns ingen som helst rimlig förklaring lill denna skillnad. Socialministern säger nu alt regeringen kommer alt tillsammans med noggrant följa utvecklingen på del här området. Det är bra och del är väl del enda positiva i svaret pä min fråga. Men jag skulle nog ändå vilja be socialministern att litet mera konkret ge besked om vari det som kallas att följa utvecklingen noggrant kommer att bestå. Jag menar att åtgärder är alldeles nödvändiga , efiersom vi som jag inledningsvis sade står i elt myckel viktigt skede av utbyggnaden av barnomsorgen. Del är angeläget atl kostnadsutvecklingen inte lägger hin- der i vägen för ett fullföljande av samhälletsåtaganden på denna punkt. Jag delar uppfattning att.den kostnadsutveckling somhar ägt rum är mycket ogynnsam. Tyvärr kan sådana punktinsatser som vi alla varöverens om att göra i och med tillkomsten av anordningsbidragen leda tilleffekter av detla slag. En av anledningarna till att vi förlängdeanordningsbidragen elt par månader in på della år var också alt vi frän vissakommuner fick besked om alt del förekom en överhettning pä byggmarknaden. HerrHenrikson frågar vidare vad vi kommer att göra mera konkret. Jag vill förslsäga att del ankommer på all följa utvecklingen avöverkostnaderna och också atl vidta eller föreslå ålgärder för alt komma lillrätta med dessa problem. Enligt vad som meddelats mig har denna fråga ocksåuppmärksammats av statens pris- och kartellnämnd, som följer utvecklingen ochkommer att informera regeringen om sina bedömningar när den har deterforderliga malerialel. Vidare planerar särskildaundersökningar belräffande orsakerna till den snabba kostnadsutvecklingen.Regeringen kommer atl la del av dessa undersökningar och av annat underlag förbedömningar av vilka åtgärder som vi sedan skall vidta. Hen (); Denkostnadsutveckling som vi här diskuterar kan översällas i termer av antaletbarnslugeplatser om man vill ge en mera konkrel föreställning om vad del härhandlar om. Den 25-procentiga ökningen av kostnaderna som jag nämnde betyder enhöjning med 64 milj. kr. Om man räknar om delta i motsvarande antalbarnslugeplatser till normal kostnad betyder det nära 2 500 barnstugeplatser.Det gäller alltså en myckel allvarlig utveckling, som kan äventyra etlfullföljande av programmet. Jagefterlyste mera konkreta besked frän socialministern om vad man avser alt göra.Jag är helt medveten om atl det inle ankommer på socialministern personligenall vidta åtgärder. Men han har ju genom sin ställning möjlighet atl initieraåtgärder. Delförefaller lämpligt all ularbela typritningar och standardisera det härbyggandet sä långt som möjligt, eftersom det ju rör sig om tämligen enklabyggnader. Självfallet kan det ske under arkitektmedverkan. Man kan tänka sigprefabricering i konkurrens mellan olika husfabriker. Man kan tänka sig altinitiera samarbete mellan bosladssiyrelsen, socialsly-relsen och kommunerna idenna fråga. Man kan också försöka utvärdera vad som har hänt för attmed ledning härav kunna dra de rätla slutsatserna för fortsättningen. Efter senaste inlägg framstår del väl ganska tydligtatt det är myckel viktigt alt vi fär klarhel i orsakerna lill den härogynnsamma ulvecklingen. Del är myckel möjligl atl det finns en hel del attvinna med åtgärder av det slag som Omersättning lill bl. a. operations-skadade personer för merkostnader förspecialsydda kläder Menän en gång vill jag understryka all vi skall göra allt för alt i första hand fåfram material för bedömningar och vidta de ålgärder som vi har möjlighet allgöra. Hen (): Jaglar det sista beskedel från socialministern som ett löfte om all åtgärdervidtas mycket snabbi för alt vända ulvecklingen i positiv riktning när detgäller alt tillgodose barnomsorgen för alla dem som önskar sådan. Jag lackar alltsåsocialministern för det beskedel. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om ersättning till bl. a. operationsskadade personer för merkostnader förspecialsydda kläder Herr socialministern erhöll ordet förall besvara i (s) anmälda fråga, 1976/77:307,och anförde: i har frågat mig om jag har uppmärksammatproblemet för personer med kroppsförändringar, bl. a. som följd av operationer,att inte kunna använda konfektionssydda kläder utan nödgas specialsy ellerändra köpta kläder, vilkel ger avsevärda merkostnader, och i så fall vilkaåtgärder jag avser att vidta för alt bl. a. operationsskadade personeråtminstone kan gotigöras ekonomiskt fördes-sa merkostnader. Handikappersättningen,som infördes , beviljas för merkostnader som orsakas avhandikapp. Ersättningen utgår med 30, 45 eller 60 96 av basbeloppet, alltefteromfattningen av den handikappades merkostnader och hjälpbehov. Reglerna ärväsentligt gynnsammare än reglerna för de lidigare förmånernainvaliditetslillägg och invaliditetsersättning, vilka avlöstes avhandikappersättningen. Fler handikappade har också härigenom fått möjlighettill ersätlning för merkostnader och vårdinsatser pä grund av handikappet. Regeringenhar i är uppdragit ål atl före den 1 september1977 till regeringen redovisa erfarenheterna av den praktiska tillämpningen avde nya reglerna för rält till handikappersättning. Verket bör därvid lämnaförslag lill de ålgärder som verket finner erforderliga med anledning averfarenheterna. Merkostnadersom har uppkommit för personer med kroppsdeformi-leler för alt de inte kananvända konfektionssydda kläder utan måsle låta sy eller ändra kläder kan ocksåutgöra grund för avdrag vid taxeringen. Om sålunda merkostnaderna är avsevärdai förhållande till inkomsterna kan taxeringsnämnderna medge extra avdrag förnedsatt skatteförmåga. Hithörandefrågor har även uppmärksammats inom handikapporganisationerna. Regeringen haråren 1974 och 1976 beviljat barn och ungdomarunderstöd med sammanlagt . från allmänna arvsfonden för etl projektsom gäller utveckling av särskilt anpassade kläder till rullstolsbundna barnmed ryggmärgsbråck och vissa andra rörelsehindrade. Projektet beräknas bliavslutat under den närmaste liden. HenKARLSSON i (s): Jag villtacka socialministern för svaret. Denhär frågan är så omfattande atl den skulle motivera en interpellationsdebatt istället för bara en debalt i anslutning till en fråga. Jagskall som ett exempel ta en grupp människor som inte erhåller någonhandikappersättning och som dessutom har svårigheter att göra skatteavdrag. Detär ju många människor som ärligen drabbas av kroppsförändringar efteroperationer. Dessa kroppsförändringar skapar problem av skilda slag. För mångaär säkert de psykiska problemen svårast, men jag har i frågan nöjt mig med alluppmärksamma de svårigheter som uppstår när dessa människor inte kan skaffa sigkonfektionssydda kläder. Jagskall som exempel nämna de kvinnor som opererats för bröstcancer. Enligluppgift bröstcanceropereras ca 4 000 kvinnor , och läkarna säger allminst 10 96 av dessa råkar ut för armsvullnader sä atl de inle kan användakonfektionssydda kläder. Enligt det läkarintyg som jag har här i min hand haren patients ena arm svullnat sä mycket att klädesplaggen på den armen måstevara vidare än på den andra. medför svårigheter att användakonfektionskläder, vilket naturiigtvis leder till fördyrade klädkostnader. Minuppfattning är all dessa människor har det svårt nog ulan att också behövadrabbas av dessa ökade klä-deskosinader. De har naturligtvis etl psykiskt tryckpå sig. De måste lära sig att leva vidare med sitt handikapp och flera andrabekymmer, av vilka ökade klädkoslnader bara är ell. Enligtdet läkarintyg jag har i handen har lymfbanorna blockerats på dessabröslcanceropererade kvinnor, varav följer svullnader, som då också medför altderas arbetsförmåga blir nedsatt. Vissa av dem kan inte ens fortsätta i silllidigare yrke. Dennagrupps problem, som jag här har velal exemplifiera med min fråga, har varitföga uppmärksammade, kanske därför att de själva känt sig stympade och därförinte velat framträda i någon debalt om sina problem. Enligl uppgifi ökar ocksåantalet bröstcanceroperalioner , som ett anlal av dessapatienter drabbas av följdverkningar som tarvar speciell uppmärksamhet så attde inle drabbas även ekonomiskt. Närnu socialministern säger att en översyn av reglerna för rätt lillhandikappersättning skall ske hoppas jag all de här människornas problem skalluppmärksammas och alt de fär möjlighet till antingen bidrag eller rätt att göraavdrag. Principiellt är jag visserligen motståndare till av- Omersättning till bl. a. operationsskadade personer för merkostnader förspecialsydda kläder dragssyslem, men de bordeju åtminstone kunna erhålla bidrag i någon form efter den översyn somsocialstyrelsen nu skall göra. Jag hoppas alltså alt den grupp som jag härkortfattat har tagit upp som ett exempel kommer med i en eventuell översyn avhandikappersättningen. I anslutning till vad i här har framhållit villjag presentera en rykande färsk broschyr, som kan sägas vara en sammanfattandechecklista för klädkonstruklion. Den är utgiven av Styrelsen för tekniskutveckling, där jusl frågan om kläder för vuxna handikappade och handikappadebarn har uppmärksammals. Styrelsen har uppdragit ät sin konsumenllekniskaforskningsgrupp att utreda och ställa samman de krav på kläders utformning förhandikappade som dessa och äldre människor har. Sedan arbetet slutförts harresultatet publicerats i två olika forskningsrapporter från styrelsen, varpådenna sammanfattning alltså givits ul. Jaghoppas all de önskemål som framställer skall kunna lillgodosesvid det kommande arbetet och i de förslag som kommer. Likaså är det STU;sförhoppning att broschyren och de resultat som redan föreligger skall kommatill nytta i ulbildningen för dem som har med klädformgivning all göra osv. Hen i (s); Jag vill tacka för de kompletterande uppgifter jag nu har fått.Samtidigt vill jag passa på att tillägga all jag hoppas att riksförsäkringsverketvid denna antydda översyn särskilt beaktar svårigheterna för den här gruppenvid deras besök på hjälpmedelscentraler. När människor som skall prova utproteser besöker hjälpmedelscentralerna kan del nämligen vid vissa lillfällenuppstå svårigheter för dem alt få sina kostnader täckta i det sammanhanget. Detär resor och naturligtvis också förlorad arbetsförtjänst som kan förorsakautgifter och förluster för dem vilka de inte får ersättning för. harde, som jag har sagt förut, elt tryck på sig i andra sammanhang som gör atl demånga gånger vill besöka en hjälpmedelscentral för att få sina proteser rikligtutförda. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om uttagandet av delpension Herr socialministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1976/77:342, ochanförde; har frågat mig om jag uppmärksammat förhållandet alldelpension inte kan tas ut halvårsvis och om jag har för avsikt att ändra pädetta. Iett interpellationssvar om delpension till i årharjag redovisat de huvudregler i här aktuellt avseende som gäller för uttag avdelpension. Som jag nämnde ankommer det pä att, eftersamråd med den centrala pensionsdelegation som är knuten till verket, meddelanärmare föreskrifter för tillämpningen av lagen om delpensionsförsäkring. I dencentrala pensionsdelegationen ingår företrädare för arbetsmarknadens parter. Närdet gäller hur deltidsarbetet skall vara förlagt för alt grunda rält lilldelpension har föreskrivit atl arbetet i princip skallanordnas så atl arbetslagaren utför något sådant arbete åtminstone varannanmånad. Undantag frän denna regel fär medges när del är motiverat av särskildaarbetsförhållanden i del enskilda fallet. Frågan om när en sådanundantagssituation föreligger får prövas av försäkringskassanspensionsdelegation i varie enskilt ärende. I pensionsdelegationen ingår bl. a.ledamöter med erfarenhet av arbetsmarknadsförhållanden. Pensionsdelegationensbeslul kan sedan överklagas hos och slutligen hosförsäkringsdomstolen. Somjag nämnde i mitt lidigare interpellationssvar ligger det i sakens natur attden praktiska tillämpningen av en så omfattande reform somdelpensionsförsäkringen kan motivera justeringar i regelsystemet. Riksförsäkringsverkethar därför fått i uppdrag atl med biträde av den centralapensionsdelegationen noga följa utvecklingen av delpensionsförsäkringen ochdärvid föreslå sådana justeringar i lagstiftningen som kan visa sig behövas.Efter framställning frän har regeringen också nyligenlagt fram förslag till om en viss justering i lagen omdelpensionsförsäkring. Verket kommer att lämna en samladredovisning av erfarenheterna av delpensionsförsäkringen och förslag lill deåtgärder som kan visa sig behövas. Motdenna bakgrund harjag f n. inte för avsikt alt vidta några åtgärder i den frågaherr aktualiserat. HenBLOMKVIST (s): Jag vill först lacka socialministern för svaret pä min fråga. Jag troratl vi alla är överens om att delpensioneringen har blivit myckel populär ochgett mänga äldre arbetstagare möjlighet atl minska arbetsinsatsen till en merpersonligt anpassad nivå. Detär riktigt som socialministern säger, alt arbetsmarknadens parter ingår ipensionsdelegationerna vid försäkringskassorna. Jag har i fråga om några utslagkunnat konstatera atl resp. försäkringskassa har godkänt en ansökan omdelpension som baseras på arbete med sex månaders intervaller, medanriksförsäkringsverket och försäkringsdomstolen har avslagit den. Detsom har aktualiserat frågan för mig är vad jag har läst i fackförbundspressen,där man klart och tydligt kan se de mycket betydande insalser somarbetsmarknadens parter gör för all skaffa fram lämpliga deltidsarbeten,anpassade till delpensioneringen. I några fall har man efter mycken mödalyckats få fram lösningar som innebär att deltidsarbetet skall utföras undersommarhalvåret. Del har varil en lösning, anpassad till den enskildearbetstagaren och motiverad av att vederbörande skulle ha möjligheten all arbetavidare och ha kvar kontakten med kamraterna i arbetslivet. Jaglycker att man i sådana här sammanhang borde kunna godkänna elt avsleg fränhuvudregeln. Del är ju fakliskl så atl detla med delpension i stor utsträckningär en sak för arbetsmarknadens parter. Det är först och främst fråga om atl fäfram lämpliga deltidsarbeten. Jagvill uttrycka den förhoppningen alt man nu vid kommande redovisning ochprövning av delpensionen kommer att beakta jusl dessa fall, sä att del gesmöjlighet även för arbetstagare alt med sex månaders inlervall åtnjutadelpension. och jag är helt överens om alt delta är en mycket viktigreform. Men sedan förstod jag inte rikligt tankegångar. Frågangällde ju om delpension kan tas ut halvårsvis och om jag hade för avsikt altändra på de nuvarande reglerna. Jag vet inle om var uppmärksami gär kväll när den här frågan behandlades. 1 ett belänkande, som ju godkändesi går kväll, har socialförsäkringsutskoilet uttalat, alt delpension i en formsom innebär heltidsarbete med sex månaders inlervall inle "tillgodoserkravet på den successiva nedirappning av arbetsinsatsen och den mjuka övergångfrån arbete till pension som är delpensionens syfte. Tvärtom anser utskottetalt full arbetstid med mellanliggande hell lediga perioderi många fall kan länkas få en effekt rakt motsatt den med delpensionen avsedda." Närvi hade den här frågan uppe till behandling i det interpellationssvar somåberopades och som jag gav till , så gällde det skogsarbete.Skogsarbetareförbundet ställde sig myckel kritiskt till en åtgärd av det slagsom efterlyste. Heltnaturligt är detla en fråga som arbetsmarknadens parter skall försöka lösa påbästa sätt - dock inle på etl sådant sätt atl det motverkar de tankegångar somligger bakom denna reform. HenBLOMKVIST (s): Det är riktigt, herr socialminister, att kammaren i går behandlade ettbetänkande som bl. a. gällde en motion av i m. fi., därman hemställde om att skulle ge regeringen i uppdrag att utreda denhär frågan och undersöka möjligheterna atl fä en ändring lill stånd. Menvad jag menar, herr socialminister, är mycket enkelt, nämligen följande.Arbetsmarknadens parter ute på en arbetsplats är engagerade för att lösa frågan omdelpension för en arbetstagare. De vel vilka förutsättningar som föreliggeratt ordna arbete. Vi antar att en äldre arbetare av hälsoskäl inle harmöjlighet att arbeta ute men att del finns möjligheter atl lösafrågan så alt han kan få arbeta och ha delpension undervinterhalvåret. Dä menar jag, med tanke på det ansvar som arbetsmarknadensparter har i delpensionsfrågan, alt en sådan ansökan borde prövas mycket nogaoch atl man därvid skulle ta hänsyn till del ansvar som parterna päarbetsmarknaden har dels mot den anställde, dels mot myndigheterna. Jagvill än en gäng uttrycka förhoppningen all man vid den prövning och denutvärdering som kommer att ske beaktar dessa förhållanden och att det skallfinnas möjligheter all tillmötesgå även en framställan baserad pä arbete medsexmänadersinlervaller om parterna och den sökande lycker all detla kan varaen riktig lösning. Omuttalande rörande en särskild skatt på fritidshus När man sätter i gång med en reform av det här slaget är del väldigtsvårt, för atl inle säga näslan omöjligl, atl få in i bestämmelserna sådanaregler all allting hell klaffar och blir till belåtenhet för alla parter. 1 denfråga som tar upp, om man inte borde göra sädana härförändringar, finns det såvitt jag kan förstå ingenting i de nuvarandereglerna som motsäger detta. Det får väl bli individuella prövningar i varjekassa. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om uttalanderörande en särskild skatt på fritidshus Frubostadsministern erhöll ordet för att besvara () den 22mars anmälda fråga, 1976/77:335, och anförde: har frågat mig om motiv för all medbeskattningsinstrumenl ytterligare reglera tillgängen pä fritidshus för vanligainkomsttagare. bygger sin fråga på elt uttalande som jag gjorde vid en presskonferensi . Ullalandet var i första hand föranlett av de specifikaproblem som har uppstått genom att.den permanenta bebyggelsen i Bohuslänsskärgård under en följd av år i stor utsträckning har övergått tillfritidsbebyggelse. Omvandlingen har gått så långt att hela samhällen nära nogavfolkats, utom under en kon sommarperiod, och alt den bofasta befolkningenkraftigt reducerats. Anledningen till denna utveckling är främsl atl finna iden lidigare förda regionalpolitiken som präglats av koncentration avarbetsplatser och bosläder. Man kan dock inte bortse frän att prisutvecklingenpå perma-nenlbostäder till följd av efterfrågan pä fritidshus också kan hapåverkat denna utveckling. Omuttalande rotande en särskild skall på fritidshus Antaletfritidshus i har enligl frilidshusräkningar ökal markant. Kunskapenom hur många av dessa som tidigare bebotts permanent är dock bristfällig. Inomramen för den fysiska riksplaneringen utför lantmäteriverket enfrilidshusinventering som kommer alt ge uppgifter om hur mångapermanenibostäder som omvandlats lill fritidshus . Atl del i fiskelägen rör sig om en relativt betydandeomvandling torde slä klart. Genomminskningen av den bofasta befolkningen i dessa områden uppstår slora problemför dem som bor kvar. Serviceunderlaget och förulsättningarna för kulturelloch social verksamhet försämras. Övergången från bofast befolkning tillfritidsboende ändrar också successivt den kulturmiljö som sä mänga vill slåvakt om. Även förulsättningarna för den kommunala planeringen rubbas. Delfinns således starka skäl som talar för alt omvandlingen av permanenibostäderlill fritidshus i bl. a. den bohuslänska skärgården mäste begränsas. Fleraolika meloder för alt åstadkomma detla mäste emellertid studeras. Någotställningslagande till val av metod har inle skett och jag är f n. inte bereddatl uttala vilken metod som bör väljas. HenHUGOSSON (s): Det hör till god lon i det här huset att man skall lacka för svar på enfråga, men har jag inte fält svar pä den fråga jag ställde. Jag frågadebostadsminisiern om hennes uttalande rörande en särskild skatt på fritidshus. Frubostadsministern väljer atl tala om ett annat problem, nämligen omvandlingen avpermanenibostäder till fritidshus i den bohuslänska skärgården, och säger atldenna måste begränsas. Därom råder ingen som helst politisk oenighet mellannågra partier.