prot · G00981 · 1976-12-31 00:00:00 — Det finns redan en del forskningsmaterialpä området, men detta material behöver ställas samman och spridas till dem somhar ansvar för planeringen. Enligt vad jag har inhämtat avser expertgruppen attsörja för att en sammanställning blir gjord och att, till ledning för deforskningsansvariga organen, belysa behovet av ytterligare forskning. Avvad jag nu har sagt framgår att regeringen redan har vidtagit konkretaåtgärder som får väsentlig betydelse för de äldres boendeförhål-landen och altytterligare åtgärder övervägs. Redogörelsen visar också att planeringen på ny-och ombyggnadssidan på väsentliga punkter tar hänsyn till behoven hos de äldre. Deninom arbetande pensionärsundersökningen, som har tilluppgift att göra en kartläggning av pensionärernas förhållanden i dagenssamhälle, kommer enligt vad jag har erfarit att bl. a. belysa hur de äldre bor.Även kommunernas planering på detta område kommer all redovisas. Folk- ochbostadsräkningen 1975 och en inom .pågående studie, benämndSamhället och de äldre, ger ytterligare material. Även socialutredningen, somväntas lägga fram sitt slutbetänkande , kommer att behandla bl. a. deäldres boende. Enligtmin mening kommer delta material att bli en god grund för fortsattaöverväganden om åtgärder i fråga om såväl planering som staiens ekonomiska stödtill bostadsbyggande och bostadskonsumtion. Den översyn avförbättringslångivningen som har begärt är en annan fråga som börknytas till dessa överväganden. Självfalletbör arbetet inom pä detta område ske i nära kontakt medsocialdepartementet. Jag vill understryka den stora betydelse som den socialahemhjälpen och färdtjänsten liksom en god hemsjukvård har för de äldres möjligheteratt bo kvar i sin invanda miOö. Kommunernasplanering av bostäder för äldre är f n. i hög grad inriktad på servicehus.Under förutsättning att dessa ges en god utrymmes- och utrustningsstandard kande givetvis bli ett gott boendealternativ för vissa äldre människor. Det äremellertid angeläget alt kommunernas planering genom bl., a. statsbidragensutformning inte ensidigt inriktas på kategoribostäder som, om de samlas istörre enheter, medför risk för att de äldre isoleras. Dessa frågor kommer attövervägas inom i anslutning till den utvärdering avstatsbidragssystemet för social hemhjälp som f n. pågår. Detär också viktigt alt observera de styreffekter som kan uppkomma på grund avregler för finansiering av bostadsbyggandet. Medanledning av bl. a. en framställning som har gjort omförbättrade finansieringsmöjligheter för för äldre kommer frågor avdenna art att övervägas inom . Ävenbostadsanpassningsbidragels tillämpningsområde kan behöva ses över. Enav de viktigaste frågorna inom stadsplaneringen och bostadspolitiken inför1980-talet torde vara frågan om att komplettera och bygga om våra bostäder såatt de äldre kan få omvårdnad och tillsyn i sina egna bosläder. Boendeformersom möjliggör integration mellan olika generationer och famiOetyper måsteeftersträvas. Genom att ändra lägen-hetssammansältningen och moderniserabostäderna kan man undvika ålderssegregation och bibehålla servicen.Komplettering av permanentbebyggelsen i mindre orter med bostäder för äldrekan ge liknande positiva resultat. Omen undersökning beträffande de äldres boende Jag ber alt få tacka bostadsministern för det utföriiga svaret på mininterpellation om boendeförhållandena för de äldre, men jag vill gärnakommentera svaret som jag inte tycker är helt klarläggande vad gällerbostadsdepartementets egna intentioner i den här frågan. Bostadsministerntar sin utgångspunkt för svaret i regeringsförklaringen och anger sedanallmänna principer som skall vara vägledande för lösningen av bostadsfrågan förde äldre. Jag har inga invändningar mot dessa allmänna riktlinjer. De är, somjag ser det, accepterade och har knappast något samband medregeringsförklaringen. Däremot saknas i svaret preciseringar och bestämdauttalanden om initiativ. Min interpellation skall ses som ett försök attpåskynda förverkligandet av det beslut som enhälligt fattade förraåret med anledning av en motion som jag dä väckt tillsammans med någrasocialdemokrater om frågor som rör de äldres boende. Bostadsminislern är väl bekanimed delta, eftersom hon signerade civilutskotlets betänkande, där del heter attdet omgående bör ske en belysning av bostadsbyggnadsplaneringen sedd från densynpunkt som gäller de äldres behov. Avsiktenmed civilutskottets uttalande var inte att man skulle få lill stånd enutredning i vanlig mening utan att man snabbt skulle kunna fä fram en belysningoch en översiktlig bild av situationen - för att man skulle kunna se hurutrymmes- och utrustningskrav, kommande tillgänglighetsnormer och planeringsnormerför bostadens grannskap m. m. skulle kunna läggas till grund förrekommendationer och typförslag. Man uttalade sig naturligtvis för att dettaskulle ske tillsammans med de överväganden som gjordes inomsocialdepartementet. Man talade om gränsdragningsfrågorna, som också äraktuella . Moten sådan bakgrund skulle man emellertid redovisa synpunkter på åtgärder som kanbehöva vidtas inom bostadssektorn för att det skall bli möjligt att motsvaraberättigade anspråk som ställs och i ökande omfattning kommer att ställas frånolika grupper av äldre. Omen undersökning beträffande de äldres boende här arbetet skulle alltsåinte i första hand vara att åstadkomma en fullständig genomlysning utan attsnarast få utgångspunkter dels för en avstämning av olika åtgärder inbördes,dels för allmänna riktlinjer och information till tjänst för bl. a. denkommunala planeringen. Isvaret refereras nu hur planering skall gå till. Vidare talas omändringar i byggnadsstadgan som träder i kraft den och sombeslutades . Därjämte upplyses om och planverketsförslag om miniminormer, och det utlovas att regeringen sedermera skall beaktade äldres behov i de sammanhangen - efter det all förslaget i vanlig ordningvaril på remiss. Vad sedan gäller den yttre miOön sägs att det ankommer påplanverket att ta initiativ och att något behöver göras. Menjag vill fråga; Vad vill nu bostadsministern göra åt de här olika frågorna föratt möjligt få i gäng en diskussion och en medveten och välsammanhållen planering i varje kommun rörande de äldres bostäder? Det harfaktiskt gjorts mycket intressanta experiment, och många erfarenheter harvunnits. Man vet ganska mycket på sina håll. har bidragit ochsamlat information från olika slags kommuner, och den kartläggning som gjortsvisar pä goda initiativ men också pä mindre goda lösningar. Erfarenheternabehöver vidarebefordras - både de positiva och de negativaerfarenheterna. Det behövs en bearbetning och en information beträffande delsom måsle göras utan tidsutdräkt. Vi vet alla att de äldres antal ökar mycketstarkt . Vi vet all de som är beräknas öka med 20 %fram till 1990. Det betyder 240 000 människor i de åldrarna och inte mindre än190 000 . Ser vi t. ex. på antalet människor finner vi attden siffran beräknas öka med 30 96 . Det är tal somverkligen är värda att beakta, om man skall försöka åstadkomma lösningar somtillfredsställer de behov av lämpliga boendeformer som en befolkning med dennaändrade sammansättning kan fä. Delär naturligtvis, såsom också sägs i svaret, främst kommunernas uppgift attutforma alternativ och att aktivt verka för att få till stånd goda lösningar. F.n. är servicehuset mycket uppmärksammat som lösning. Den tveksamhet som jagtycker mig ana i formuleringen i interpellationssvaret kan även jag känna. Mendet planeras och byggs nu ganska myckel bostäder i form av . Det harunder senare år tillkommit 6 500 sådana bostäder, och man planerade ytteriigare3 400 /76. Det skall jämföras med att vi f n. har 40 000 lägenheter ipensionärshem. Ävenom man alltså är en smula fundersam över utformningen av servicehusen måste manändå säga att detta är blygsamma lal i jämförelse med de tal jag nämndetidigare för gruppen av äldre personer. Men om inte varje sådant här förslagnoga prövas och utformningen granskas i alla delar kan det hela naturligtvisvara tveksamt. Det gäller lokaliseringen av siervicehusen, det gälleranknytningen till service, till kom- munikationer, till andrabostäder, det gäller servicehusens utrustning, deras standard i fråga omutrymmen och annat. Det är frågor som är ytterst viktiga. Kommunförbundetskartläggning har f ö. visat att man inte alltid ute i kommunerna satsat pä ochfått fram anordningar som är de mest angelägna för de äldre. har detblivit en standard som ligger farligt nära vårdinstitutionernas, och det var juinte så det var tänkt. Boendetkan passivisera den som bor lika väl som det kan aktivera. Jag antar attbostadsministern delar min mening att vad vi på detta område är ute efter ärframför allt att aktivera de äldre. Kan vi göra det genom lämpliga boendeformerär det verkligen angelägel. Lösningen genom kategorihus kan och bör aldrig blinågot annat än ett alternativ bland de olika boendeformer som bör erbjudas deäldre personerna. Pensionsförmånerav olika slag, kommunala bostadstillägg och social service har skapatförutsättningar att erbjuda de äldre många olika bostadsformer. De olikatyperna känner vi väl. Valet bör de äldre få göra själva, men samhället måstegarantera att alternativen finns för alla. Härsom annars finns det svaga grupper som behöver samhällets särskildauppmärksamhet. Jagkan upprepa vad som anförts i den motion som jag tidigare nämnt, nämligen attdet t. ex. genom undersökningar visat sig att äldre kvinnor ofta har detsärskilt dåligt ordnat med bostad. De har haft låg lön, de har låg pension, debor bristfälligt. Sådant måste motverkas aktivt. Man kan fråga sig: Harbostadsministern t. ex. sin uppmärksamhet riktad pä detta? Boendet kan isolera,men det kan också erbjuda gemenskap. För den långa tid som pensionsåldernnumera ofta är av en människas levnad innebär det ett stort mått av trivsel ochvälbefinnande om bostadsfrågan löses pä ett bra sätt - och motsatsennaturligtvis om den inte alls blir löst tillfredsställande. Kan intebostadsministern ge ett något klarare besked om vad bostadsministern ämnarföreta sig, vilka initiativ som kommer i denna fråga? Ibudgetpropositionen finns ett uttalande av bostadsministern med hänvisningtill beslut . Del heter där: "Jag har för avsikt atti lämpligt sammanhang redovisa överväganden med anledning därav." Voreinte detta ett sådant lämpligt sammanhang? När kommer det annars? Utvecklingen- och inte alltid den riktigaste - kan gå förbi utan alt man sökt göranågonting åt den, om man inte använder det rätta tillfället. Omen undersökning beträffande de äldres boende Jag tycker att jag i det utföriiga svaret har pekat på allt del som nuförsiggår inom och inom . Jag finnerför min del att del är angeläget att vi nu får en kort lid pä oss för attsammanställa detta material och sedan ta ställning lill vad vi ytteriigareskall göra. Jag kan försäkra att jag ser minst lika allvarligt som fruLewén-Eliasson på dessa frågor. Omen undersökning beträffande de äldres boende göras en del. Men jag villha ett havlår pä mig. Efter det kan jag redogöra närmare för vilka ytterligareåtgärder som behöver vidtas. menade att svaret andades en viss oro för utvecklingen i frågaom byggandet av . Dessa är i och för sig inte så mänga ännu, men omman ensidigt skulle planera för äldre är jag rädd för att detendenser till kategoriboende som vi har skulle stärkas. Närutredningsarbetet är klart kommer jag att inleda det samarbete medsocialdepartementet som är nödvändigt, och därefter är jag beredd att ge vidareråd och tala om hur vi ser på den här frågan. Jag fär naturligtvis låta mig nöja med det besked som bostadsministernger. Jag oroas nog en smula av all bostadsminislern säger att hon behöver haett halvår på sig. Bostadsministern har haft sitt ämbete , mentydligen behöver hon ytterligare etl halvår för att effektuera den beställningsom gjorde och som, efter vad jag fattade, hade bosladsministernsfulla stöd. Jag tror inte att civilutskottet då tänkte sig att det skullebehöva ta sä att genomföra de åtgärder som föreslogs. Somjag ser detta finns det redan många erfarenheter. De allmänna principer, deallmänna riktlinjer som svaret innehåller är ju ändå sä pass accepterade attdet kunde vara bra om de gavs allmän spridning. De förtroendevalda i kommunernaoch vissa planeringstjänstemän i kommunerna behöver lika väl som de äldre ochderas organisationer veta vad statsmakterna tänker sig, vilka idéer de har omhur de äldre skall bo. Vi borde därför sätta i gång en debatt i kommunerna såatt det blev fart på dessa frågor. Visst är debatten i gång i en del kommunermen långt ifrån överallt. Bara genom att en sådan diskussion kom till slåndkunde man fä fram bättre lösningar än om man går och väntar. De äldres antalökar praktiskt taget för och år som går. Vi har alltså iniesärskilt mycket tid på oss. Isvaret sägs också att del finns en forskargrupp knuten lill departementet, ochman vill öka forskningen för att få fram långsiktiga åtgärder. Jag håller medom att vi behöver veta mera, men vi vet faktiskt redan ganska mycket omhurudant bostadsbeståndet är och hur de äldre bor. folk- ochbostadsräkning ger oss en hel del material. a. i del förslag som planverketoch lagt fram har vi de uppgifterna. Gespridning åt allt vad vi vet genast och vänta inte så mycket på nyaforskningsresultat! Huvudsaken är att vi får i gång en diskussion. Kan det intefinnas något lämpligt tillfälle då bostadsministern kan gä ut ochtala om dessa frågor? Jag tror att det skulle vara önskvärt. Jag tycker att det hör till god arbetssed att vänta på resultaten av deutredningar som arbetar. Vi har sådana utredningar, och när jag säger att jagvill ha på mig är det för alt de utredningarna skall bli färdiga.Sedan skall vi se vilka resultat som nåtts och sammanställa dem. På grundval avdet materialet skall vi sedan se om vi behöver göra något ytterligare. Jagkan i och för sig tala mycket om de äldres boende, men jag upprepar att om manhar en utredning avvaktar man dess resultat. Bostadsministern och jag har utbytt meningar om servicehusen och derasstandard. Kanske kan man i det inbegripa även standarden hosvärdinstitutionerna för de äldre, som också byggs f n. I det avseendet liggersedan förra året ett förslag frän planverket, som grundas på en utredning ibostadsstyrelsen, om miniminormer. Detta förslag är alltså redan framlagt. Detär visserligen ute på remiss, men skall det verkligen behövas ytterligare etthalvt år för att bostadsministern skall kunna la ställning exempelvis tilldenna fråga? Förslaget om miniminormer har jag fått. Jag har också i vanlig ordningsänt ut del pä remiss, och jag vill inte uttala mig om förslaget förrän jagfått in remissvaren. Överläggningenvar härmed slutad. §II Om utbildningen i träteknik Herrutbildningsministern erhöll ordel för att besvara ()anmälda interpellation, 1976/77:91, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att göra , såsomvarande det största skogslandet i , likvärdigt med andra länder i frågaom högre utbildning i iräteknik och föreslå inrättandet av en professur pådetta område. Denfråga som tar upp har också aktualiserats i en skrivelse tillregeringen frän berörda parter inom träindustrin. Jagvill här först erinra om att viss utbildning i träteknik redan nu anordnas inomhögskolan, nämligen inom ramen för försöksverksamheten med yrkestekniskhögskoleutbildning, YTH. Försöksverksamheten inleddes , efter'beslutpå våren . F. n. finns inom YTH utbildning med inriktning påträindustri i och . YTH-utbildningenar ännu försöksverksamhet. Inom universitets- och högskoleämbetet har enutvärdering av verksamheten inletts. av denna utvärderingkommer man att kunna ta ställning lill YTH-verk-samhelens permanenta ställninginom högskolan, vilket torde få betydelse för utbildning bl. a. för trätekniskaområdet. Jagvill också peka på de förslag som finns om att inleda en tvåårig trätekniskulbildning, också den i . för Umeåhögskoleregion har föreslagit att linjen startas /79. a. av lidigare positiva uttalanden utgår jag frän attdenna utbildning kommer till stånd. Det ankommer dock på den blivanderegionslyrelsen all ta slutlig ställning till förslaget. Vidarevill jag peka på att en icke obetydlig forskning på delta område bedrivs vidSvenska träforskningsinstitutet. Verksamheten vid institutet bekostas gemensamtav staten och industrin. Förmin egen del vill jag inte utesluta att den utbildning och forskning som jaghar hänvisat till inte är tillräcklig och att sådan ulbildning och forskningkan behöva byggas ut t. ex. vid de tekniska högskolorna. Detta bör emellertidprövas av högskolemyndigheterna. Jag ämnar därför överlämna den skrivelse jagnämnde till universitets- och högskoleämbetet att prövas i samband med dessförslag till anslagsframställning för /79. Hen (); Jag ber att få tacka herr utbildningsministern för svaret på mininlerpellalion. Kanske skulle jag kunna nöja mig med att säga; Tack, del hiirvar bra; jag tror det går vägen för den här professuren. Jaghar uppmärksammat att utbildningsministern säger sig för egen del inie uteslutaalt den ulbildning och forskning han hänvisar till inte är tillräcklig utan kanbehöva byggas ut. Jag kan inte tänka mig att den högskolemyndighet som har attpröva detta kan komma till något annat resultat än att en professur är rimligoch riktig i detta sammanhang. Om man inte gör det anser jag att man harunderkänt vetenskaplig forskning på delta område. Avsikten är inte att genäringen status ulan alt aktivera ett område, som alltför länge haft envetenskapligt sett undanskymd ställning i förhällande till vårt lands behovoch för att näringen skall kunna utvecklas. Jaghar i min interpellation kortfattat angett omfattningen av svensk träindustrisverksamhet. I skogsbranschen, som ger råvaran till den verksamhet jag nu talarom, finns en rad professurer, men inom dess uppföOning - den trätekniska delen- har vi ingen motsvarighet. Detta ger inte balans åt verkligheten. Vi harockså en professur inom tonkonsten, i ett ämne som heter kontrapunkt. Förvissohar jag all respekt för denna del av de sköna konsterna, och en och annansvensk exportprodukt i fråga om tonsättning och dirigering har väl yttervärldenfält del av. Men inte sysselsätter detta 70 000 människor i vardagsarbetet. Ochinte ger det oss elva miOarder kronor till värt hushåll, varav en slor del, femmiOarder, är exportvalula. Värdet av ton och trä kan inte jämföras, men öga ochkänsla för trä, svenskt levande material, innebär för många en egen symfoni. Fören del år sedan var jag med om att starta Träinformation här i landet. Jagreste omkring i flera länder och såg hur man i många av dem, även iskogsfaltiga sådana, hade utvecklat en samlad informationsverksamhet inomträbranschen. T, o, m, det lilla landet , som nästan saknar skog ijämförelse med oss, låg tio är före. Det lyckades därigenom skapa en trädesignför möbler, villor och snickerier som blev känd i hela . När detgällersägade trävaror värdet vid utställningar i Finlandsom representerade det skandinaviska trät, märkligt nog. är del någotfel med oss svenskar - när vi inte inser att den långsiktiga målsäiiningenmåste hållas aktuell även dä det går lätt alt säOa för alt manskall kunna möta svårare lider. Detär i detta sammanhang den högre tekniska utbildningen spelar en så slor roll.Vi har haft slor framgång efter kriget när det gäller träteknik. Bakom den stårfrämst enskilda konsultföretag och enskilda större och mindre industriföretag.I dag är det förspräng vi skaffat oss på det trälekniska områdei inhämtat avflera länder, främst och , och dessa länder är våra störstakonkurrenter. De har med tekniskt kunnande och samlade, vetenskapligt upplagdaförsök rationellt uniformerat marknadsbilden och därigenom skaffat sig etlförsprång före oss. Unga, högskoleutbildade människor har vall att somingenjörer och civilingenjörer ägna sig ål träbranschen och därigenom göra denmer tekniskt konkurrenskraftig. Vi har etl ansvar här i för att tavara på våra tillgångar, och vi har samma möjligheter och förutsättningar pådetta område att utveckla den högre utbildningen. En professur skulle automatisktge underlag för att stimulera tekniskt intresserade ungdomar att väOa justträbranschen. Jaghyser förhoppningen att den nya.regeringen - det förstår jag av svaret - inserbehovei av en framförhållning på det tekniska området, något som den gamla regeringentyvärr har försummat. Isvaret har utbildningsministern redogjort för den försöksverksamhet som pågårinom YTH i och . Jag är alldeles övertygad om att denutvärdering av verksamheten som görs inom universitels-och högskoleämbetetkommer att uppvisa det stora behovet av alt utbildningen ytterligareutvecklas. Alll större intresse finns inom svensk träindustri att till sigknyta tekniskt högskoleutbildad personal. Förslaget att lägga en tvåårigträteknisk utbildning i är väl ändå inte hell genomtänkt. Jag vågarsäga detta även om man vill beskylla mig för att vara lokalpatriot. Mensanningen är ju den att mellan 80 och 90 "il av träindustrin ligger söderom med centrum i och och alt det är denindustrin som tar hand om de utbildade teknikerna. Gör inte samma misstag somvid ullokaliseringen av våra verk genom att kasta krona och klave om var dentekniska högskoleutbildningen skall förläggas! I undervisas i dagbetydligt fier elever vid YTH än uppe i norr. Underlag för praktiska studiergår lätt att hämta inom hela detta område. Det måste vara en utbildnings- mässig fördel bådepraktiskt och ekonomiskt all förlägga utbildningen till den del av därindustrierna finns. Som slutsats vill jag ändock nämna att jag - och det har jag också sagttidigare - finner utbildningsministerns svar positivt. Viktigt är att denutvärdering av verksamheten som sker inom universitets- och högskoleämbetet nusker enligt den angivna tidtabellen. Jag ber att ytterligare engång få tacka för svaret. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Föredrogs men bordlades åter skatteutskottets betänkanden /77:22-25. §13 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1976/77:110 och 111. §14 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle finansutskottets betänkande nr 10, skatteutskottetsbetänkanden nr 22-25 samt socialförsäkringsutskottets belänkande nr 16 i nunänind ordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §15 Anmäldes och bordlades 1976/77:82 om stöd tillkulturtidskrifter ' 1976/77:91 omstödåtgärder på fiskels område S16 Anmäldes och bordlades 1976/77:17 med anledning av propositionen1975/76:176 om ändring i m. m. (ang. mutbrotlen m. 1976/77:19 med anledning av proposilionen1976/77:100 såvitt avser anslag till m. m. jämte motion 1976/77:21 med anledning av motioner om parishörande vid besvär över beslut om häktning och reseförbud' 1976/77:24rned anledning av propositionen 1976/77; 100 såvitt gälleran-slag tillrättshjälp m.m. jämte motioner 1976/77:15 rned anledningav motion oiti förbud mot koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra avbilplats /77:16 rned anledning av motion orn gödlrosförVärv av stöldgods1976/77:17 rned anledning av motion om samtycke till adoption 1976/77:18 rnedanledning av motion om ändring av reglerna för utfärdande av intyg rörandenäringsverksamheten vid ansökan om företagsinteckning 1976/77:32 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till allmänna kulturändamål samt teater,dans, musik, bildkonst, arkiv, kulturminnesvård ävensom vissa museer m. m.jämte motioner 1976/77:13 med anledning av proposilionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheler m. m. jämte motioner 1976/77:14 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag till ochhögskolor m. m. jämte motion 1976/77:15 med anledning av propositionen1976/77:100 såvitt gäller anslag lill forskningsrådsnämnden m. m. jämtemotioner §17 Anmäldes och bordlades Motioner 1976/77:1415 av fruEliasson 1976/77:1416 av hen med anledning av propositionen 1976/77:64 omstatligt personskadeskydd m. m. 1976/77:1417av hen m.fl. med anledning av propositionen 1976/77:75 omändring i vallagen (1972:620)