prot · G009120 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagvill vidare nämna all stödmöjligheterna har utökats lill vissa lokaler och allstödet för samlingslokaler, kommunala och landstingskommunala byggnaderfördubblats från maximalt 150 000 lill . Belräffandestorleken på anslaget för energisparslödel vill jag understryka all detta intehar varit en primär fråga vid regeringens övervägande. Regeringen har ju ställtsig bakom uttalandet, att resurserna för ener-gisparverksamheien skall utökas iden takt som är tekniskt möjlig och motiverad och som ligger inom ramen för desamhällsekonomiska resurser som kan skapas för ändamålet. Vidare är att märkaatt vi har tagit borl del annars gängse ullrycket att skallplanera så atl befintliga anslag förbrukas jämnt över året. De här sakerna tillsammansmenar jag är alldeles tillräckliga som underiag för ett självklartkonstaterande, att regeringen kommer all ställa de resurser till förfogande somsvarar emol den efterfrågan som kan skapas för del här stödet Regeringenföreslår en förstärkning av byggforskningsrådets resurser förexperimentbyggande. Del är nödvändigt att på alla sätt och på bred frontstimulera forskningen kring energisparandets leknik. är viktigt Nyainstallationssystem, nya hustyper och även ny byggnadsteknik måste utvecklasoch prövas. Utvecklings- och experimenlarbele när del gäller nya energikällormåsle intensifieras. Detta måsle också ske i full skala under verkligabetingelser, dvs. i byggnader i bruk. Propositionens förslag innebär all viskapar förutsättningar för byggforskningsrådel alt på ett kraftfullt sättutvidga sin verksamhet på det här områdei. Och del är bråttom. Med denomfattning som energisparandel kommer att 9 protokoll 1976/77:119-120 Hushållningmed energi i byggnader m. m. få är detyllerst väsentligt all bäsla möjliga teknik finns tillgänglig. Ipropositionen föreslår vi också atl medel avsätts för slöd lill kommunerna. Vivel alla all intresset i kommunerna för atl medverka i energispararbelet ärmyckel stort. Vi vet också atl det är nödvändigt med en aktiv och positivmedverkan från kommunerna för atl energispararbetet verkligen skall få avseddeffekt. Det är nödvändigt all kommunerna har sakkunskap, har möjlighel auplanera och all ge råd och service lill allmänhelen. Vi vel därtill atl dekommunala resurserna är begränsade. Frågan om hur man skall lösaresursproblemet för kommunerna måste också bedömas i ett mer långsikliglsammanhang. har regeringen understrukit att frågan är av en sådanvikt att man, i avvaktan på mer långsiktiga lösningar, nu vill gå inoch ge bidrag som slimulerar kommunala insatser inom det här området. Beträffandeutökade informationsinsatser föreslår regeringen ålgärder på elt anlal punkter.Del är mycket viktigt atl informalionen utvecklas. Möjlighelerna att få resultatär myckel beroende av vad myndigheter, yrkesmän och folk i allmänhet vet omlånemöjligheler. teknik och ekonomi. Regeringen föreslår därför ett anlalåtgärder. Studieförbunden får medel för en iniensifieradsludiecirkelverksamhet. utveckla kursverksamhet förkommunala förtroendemän och riänstemän och industriverket för alt förstärkayrkesutbildningen för de yrkesverksamma. Regeringenredovisar resultat av överläggningar med kapitalmarknadens parter angåendefinansiering av fjärrvärme. Förslaget innebär all del på kapitalmarknaden harskapats en ordning som ger bällre förutsättningar förfjärrvärmefinansieringen. Regeringenskriver: "Frågan om finansiering av fjärrvärmeanläggningar kräveremellertid fortsall uppmärksamhet. Om svårigheter skulle möta vidkredilgivningen får åtgärder övervägas i syfte att säkra tillgången påkrediter. Inom bör därför utvecklingen på områdeiföljas." Iregeringen har vi alltså inte nöjt oss med atl bara redovisa en ordning påkapitalmarknaden som vi tror på. Vi har också markerat all vi, om det blirnödvändigt, skall ta till vidare åtgärder. Jagvill i sammanhanget också nämna, all den uiökning av fjärrvärmefinansieringensom vi räknar med skall bli följden av den här ordningen inle får gå direklsom en minuspost på övrig upplåning. Det vore ju inle rimligt Här fårman räkna med all resurserna las från kapitalmarknaden i dess helhet pålämpligt sätt. Hen i (s): Bostadsminislern har ägnat mycken möda åt den ul-åtrikladeverksamhelen. Del har varit lal, presskonferenser, ullalanden ochkonferensdellagande av olika slag. vill jag nu inle värdera utan barahelt stillsamt konstatera som en inledning lill mitt anförande alt i deltaoffentlighetens ljus har tyvärr motstående åsikter klarl framträtt Jag hadedärför väntat mig att bostadsministern vid sitt deltagande i debatten i dagskulle ge en aktuell exposé över hur dagsläget är i regeringen i fråga omenergin och sparandet. Men lyvärr får jag konsiatera atl lill del av miguppsatta målet nådde man inte riktigt fram. Diskussionenom all spara energi ulgjorde både i valrörelsen och i den därefter följande ochalltfort pågående politiska debatten mycket viktiga inslag. Det är alltidvärdefullt att klara ut var skiljelinjen går, och i denna omfattande diskussionhar många lyvärr kunnal konstalera all den oftast går i fältet mellan vad somär prakliskl och realistiskt möjligt att genomföra och de från centerhållframförda synpunkterna som i sig mest rymmer stora inslag av propaganda ochönsketänkande. Detär svårl alt få en överblick överregeringens vilja på det här området. Jaglycker att bilden dessutom kompliceras av att som flera proposilionermed sakinnehåll som langerar eller överlappar varandra behandlas i ,så arbetar olika verk, myndigheler, kommissioner och forskningsorgan med fråganoch producerar förslag nästan på löpande band. Jaglycker, herr lalman, all del mol denna bakgrund är fullt förslåeligl ombyggbranschen - och dä i en myckel vid mening - känner en viss villrådighet iden nuvarande situationen i sitl arbete med all spara energi. Oklarheten om vadsom kan komma all gälla på stör givetvis den av oss alla omfalladeviljan atl spara energi. Propositionens ord lyder "Det är emellertidangeläget atl redan nu vidta kraftfulla förberedel-seåtgärder för atlmöjliggöra en anpassning till högre ambitionsnivåer i energispararbelet Vissaförslag som jag presenterar i det följande är att betrakta som sådanaförberedande ålgärder." Delta ger emellertid ingen vägledning förframtiden. Man kan fråga sig om det gäller en högre ambitionsnivå i sparandeteller vad det är som avses. Ellannal exerripel på lolkningsbekymmer: 1 proposilionen flaggar man för attfrågan om åtgärder för atl begränsa den fortsatta ökningen av elanvändning föruppvärmning av byggnader skall behandlas . Detla kan lolkas på mångasätl men med klart skilda effekler för hur bostäder både skall utformas ochuppvärmas. Del är bara alt beklaga all en politisk övertro fåll slå igenom påett sådani sätl att klarheten gått föriorad. För bostadsområdet finns naluriigltvå huvudlinjer för energisparandet: dels i del befintliga beståndet, dels inyproduktionen. För nyproduktionen är experimenlbyggandet givelvisutomordentligt intressant. Tyvärrger proposilionen ingen som helsl vägledning, tycker jag, för hur detföreslagna anslaget skall användas. Anslaget har angivits lill 22 milj. kr. -inte lill 20 eller 25, utan exakt lill 22 milj. kr Vi socialdemokrater harnoterat della och beskriver vår syn på denna del i reservalionen 7. Delhade varit helt på sin plats, tycker vi, atl som enligl egen utsago harklara åsikler om hur framtidens samhälle från energisynpunkt skall utformashade givit några anvisningar om till vem och varför bidrag Hushållningmed energi i byggnader m. m. Hushållningmed energi i byggnader m. m. eller lån skall ges. Deltaskulle givetvis ha varit lill fördel för forskningsplaneringen och dessinriktning. Men jag skall inle, herr lalman, närmare ulveckla detta, eftersombåde Per och delvis redan berört del. Alltär förvisso inte politiskt kontroversiellt Som ell exempel på del vill jaggärna lyfta fram den lilla passus i utskottsbetänkandel som formellt ulgårfrån några meningar i vår parlimolion. Utskottetär hell enigt om atl del är väsentligt alt i skilda sammanhang låta denreviderade syn på energihushållningen som vi nu gemensamt har få ell genomslagi den alllför ofta isolerade värld som utbildningsområdet utgör. Igrundskolan, i gymnasiet och i de högre utbildnings-anstalterna måstesjälvfallet sådan informalion komma in. Delta bör, lycker jag, ses som enuppmaning eller varför inte en uppfordran till den det vederbör. Detbör kanske också, herr lalman, glädja förra ordföranden i civilulskoitel allulskollel forisälier i den lilel respekilösa andan all förbällra proposilioner.Del finns exempel på detla även i del nu föreliggande belänkandel. Ulskollelger lill känna en förbällring vad gäller förvaltningen av lån tillexperimenlbyggande. Del är, som vi ser del, helt naturligt all närsakbedömningen skell skall lånen lämnas ul och förvaltas inombostadsorganisationerna på ell normall säll. Iarbelel med all spara energi i del befiniliga byggnadsbeslåndel -del är denandra huvudlinjen - har kommunerna kanske en nyckelroll. Del har herrGuslafsson i delvis redan berört Bosladsminisiern har i propositionentacklat den frågan på del säliel alt efter en något motsägelsefull och svårlyddmolivering har medelsbehovel hamnat på 15 milj. kr. som stallig del. Vihar en annan syn på de här lingen än ulskolismajoriielen, och i reservalionen 2för vi den till torgs. Kortfaltal och komprimerat menar vi att då ingentingsägs om vem och vad som skall stödjas brukar inle - sedan må syftetvara hur vällovligt som helst - ge regeringen fullmakter in . Vi lyckeratl det inte borde vara svårl au presentera ett klarläggande i något lämpliglsammanhang. Då blir vi ju - får man förmoda - ett problem fattigare, såvitisyftet är ädelt och del inle är fråga om all rikta stöd till kommunerochprojekl med ett visst innehåll. Yrkandena är tidigare framställda, och jag skall därför lill sisl barabe alt få instämma i de yrkanden som innebär bifall lill reservalionerna. Hen ÅKERFELDT (c): bjöd verkligen till i sitl anförande och ned värderade regeringens förslag och de effekler som det skulle få. En sam- manfallning av hennes anförande blir väl ungefär all regeringens förslag inle ger några som helsl förbälirade effekler på energisparandel - man kan i stället ana motsatsen. anför somsanningsvittne en artikel i , där del sägs att på sista lidengår del åt så litel pengar att det nog blir ell väldigt stortreservationsanslag att ta lill för att späda ul den ram somhar tagits till intäkt för en låg ambitionsnivå. Det är väl så, , allde som skall söka del här anslagel, i varie fall , har velatom atl det kommer mer gynnsamma regler som ger elt bällre slöd och en bättrestimulans. Då är det helt naturligt alt den som slår i begrepp att söka bidragväntar. Detla har ulskollel också lagil fasta på. Vi har - och där vill jaginstämma i vad i sade - fortsall i civilutskoltelstraditionella former atl förbättra saker och ling. På den här punklen har visagl all regeringen må efter eget gotifinnande besluta enligt de nya reglerna iärenden som kommer in efler . Jag tror att del är flera med mig somär övertygade om att när fallat del här beslutet och de nya reglernafulll ul böriar gälla kommer de pengar som var avsedda för ellreservalionsanslag all smälla ihop i vårsolen. Såhär dags i deballen har naturiigtvis mycket sagls, och del man skulle viljaberöra har belysts från olika synpunkler. Men jag skall ändå ta upp en delpunkter som jag lycker är vikliga, även om jag med hänsyn till liden får göradel komprimerat Kommunalainsatser för rådgivning och information är en viktig bil i del lotalainformationsarbetet. Här krävs det i de flesta kommuner extra personal bl. a.för undersökningar av förutsättningarna för ålgärder som föreslås av sökanden.De medel som föreslås i proposilionen är viktiga för att man snabbt skallkomma i gång med en sådan verksamhet Kommunernakan nu planlägga sina insatser och på grundval av planläggningen ansöka ombidrag ur dessa medel. Ansökningarna behandlas sedan av regeringen så attbidragen ger den största effekten och så att man åstadkommer en rimligfördelning kommunerna emellan. Jagtycker alt denna utformning av bidragsgivningen är smidig. får kommunernaredovisa vad man kan mobilisera i fråga om personal och andra resurser, ochsedan bedömer regeringen eller det organ som regeringen därtill utser på dennagrund var stödet gör bäst verkan. Vadsocialdemokraterna främst tycks vilja åstadkomma med sin krilik på denna punktär en strikt formaliserad bidragsgivning, vilket jag tror är mindre lämpligt idelta fall. Propositionens och utskottets förslag anpassar på ett smidigaresäll stödel lill de resurser och initiativ som kontinuerligt redovisas avkommunerna. Atl medelsåigången är svår alt beräkna när man inför en nybidragsform kan vi nog vara eniga om. Men del är inte alt begära alt man skulleödsla och mycket pengar på all utreda della, när vi nu är eniga ombehovel - jag irodde i varie fall atl vi var eniga om det! Oberoendeav storleken på en sådan här insals är del vikligi all den sker snabbi. Fördella lalar bl. a. de erfarenheter jag själv har av ener-gislödel lillsamlingslokaler. Vi har i mer än lvå'år haft ell energisparstöd för sådana, ochunder samma lid har man gått ul med information. Hushållningmed energi i byggnader m. m. Hushållningmed energi i byggnader m. m. inte förrän just nu harverksamheten böriat la fart på allvar, trots atl det rör sig om en relativtbegränsad grupp informationsmoltagare och Irols all den har handhafts av treriksorganisationer på della område. Del finns all anledning all förmoda altandra mottagare av information inte kommer atl reagera på annat sätl. Studieförbundensverksamhel på del här områdei är väl lika viklig som den i princip äroomlvislad. föreslås all studiecirklar i energifrågan skall få s. k.prio-stöd, pengar för framtagning av material och dispens från den s. k.20-limmarsregeln för studiecirklar - allt della för atl i likhel med vad somskett i lidigare kampanjer på della område öka studie- och informationsverksamheten. Medlenför framtagning av studiematerial bör fördelas mellan förbunden , sägersocialdemokraterna i reservationen 3. Utskottet säger, efter att ha inhämiaiunderhandsinformalion, alt sådana överläggningar pågår, och det är myckelmöjligt alt de redan är klara. Ävenkommunerna skall få medel till sin informationsverksamhet bland anställda ochförtroendevalda. För anställda måsle tyngdpunkten ligga på åtgärder i ochskötsel av olika kommunala anläggningar, vilket i viss utsträckning bör varafallet även i fråga om förtroendevalda -det är ju de som skall besluta omåtgärder i dessa anläggningar. Huvuddelen av de förtroendevaldas utbildningmåsle emellertid inriktas på mera övergripande kommunala aspekter avenergisparandet och kommunernas roll i slort i energisparandet. Men detlautesluter inle att förtroendevalda även engagerar sig i de studier somarrangeras av partier och studieförbund. Densocialdemokratiska motionen vill ha all förtroendemannaulbild-ning underpartiernas och sludieförbundens hall. Jag lycker all propositionens ochmotionens olika synpunkter i detla avseende mycket väl kan förenas. Det borde fö. vara en självklarhet all politikerna deltar även i de av resp. partianordnade energiaktiviielerna. Behovelav informalion lill dem som är direkl verksamma i byggprocessen har lagils uppi moiionen 1458. Frågan om informalion lill övriga branschverksamma-exempelvisförvaltare av en bosladsfastighet - las också upp i den socialdemokratiskaparlimolionen. Detta behov torde, som departementschefen påpekar, kunnatillgodoses genom atl industriverket redan har etablerat sådan verksamhet. Inomramen för den verksamhelen skall falla alt man i samråd med andra instanserskall ta erforderliga initiativ i den riklning som den här moiionen pläderarför. Som exempel på andra instanser som här kan vara samarbetspartner nämnsorganisalionerna på bostadsmarknaden, branschföreningar och ävenfackföreningar. F. ö. bör här noteras all byggforskningsrådet i sinanslagsframställning för året anfört alt byggplatsinformalion är en mycketangelägen uppgift, som man avser atl prioritera. De 16 milj. kr. som i annalsammanhang anvisats för sådan här verksamhet lorde räcka även lill dennadirektinformation. Många lidigare lalare harsagt att experimenlverksamhei är nödvändig. Det är bara atl instämma iatt experimeniverksamheten behövs om nytänkande skall kunna prövas. Iproposilionen tar man konsekvensen av ett sådani synsäll när det föreslås alt22 milj. kr. skall satsas på försök med ny eller oprövad leknik i fullskala. F.n. är bristen att ingen vill riskera verksamhet i fullskala. Det är heller interimligt all kräva av privalpersoner eller andra att de skall gå i bräschen fören experiment-verksamhet i fullskala. Med hänsyn till de många innovationer somnu ser dagens ljus på detta område kommer det säkerligen all bli tillräckligefterfrågan på dessa pengar. Det är viktigt att vi tillfredsställer den efterfråganoch att resullalen utvärderas kontinueriigt så all de snabbt kan komma helabyggmarknaden till godo. Deresultat som kommer fram på della sätt eller på andra sätt måste också såsnabbt som möjligt länkas in i de vanliga lånereglerna. Vikten av att så skerpåpekas i en motion. Delta har utskottet med gillande särskilt strukit under. Påsocialdemokratiskt håll vill man inte oförändral biträda del föreslagnaanslagel lill denna verksamhet. De socialdemokraliska reservanterna säger alldella är ett gissningsvis bestämt belopp, och man föreslår ett 5 milj. kr.mindre belopp. Är då del av socialdemokraterna föreslagna beloppel grundal påett bättre underiag eller är det bara en gissning på lägre nivå? Eller är det,som det heler i socialdemokralernas reservation nr 6, ytterst "enambitionsfråga och en fråga om vilja all göra informations- ochutbildningsinsatserna effektiva"? Om del sistnämnda är fallet måsle jagnotera alt den socialdemokratiska ambitionen är sällsynt låg, inte bara när detgäller experimeniverksamheten utan även i fråga om den kommunalarådgivningsverksamheten, lill vilken man f n. inle vill vara med och ge någrapengar alls, trots att det torde vara väl dokumenterat all den kommunala vägenhär är den lämpligaste. Ingen har heller enbart sagt att detta skulle vara elllämpligt sätt att arbeta på. Med dessa synpunkter ber jag alt få yrka bifall lill ulskolieishemslällan på alla punkler. Hushållningmed energi i byggnader m. m. () korl genmäle: Det är klart, , atl jag i mitt anförande bjöd tillså goll jag kunde. Det vore väl skräp till opposition som inte gjorde del. Delsom gör oss så kritiska mot detta förslag från regeringen är all vi tycker altregeringen verkligen inte har bjudit lill när det gäller all svara mot deförväntningar som människorna i detta land med rätta har på den nuvaranderegeringen om eu ambitiöst energipolitiskl program. Förslaget svarar inteheller mol vad som skulle kunna behöva göras med hänsyn till dessa frågors vikloch vad som kunde göras om inle regeringen vore totalt paralyserad av delsvetskapen om atl man inte kan uppfylla sina löften, eftersom de byggde påfelaktiga föreställningar, dels sin splittring. När del gäller frågan omhur man skall se på effekierna av de åtgärder Hushållningmed energi i byggnader m. m. som regeringen nu harföreslagit och som jag refererade till när jag beskrev länsbostadsdirektörens iGävleborgs län reaklion säger att del är naturligt atlmänniskorna väntar tills de nya beslämmelserna kommer, Länsbosladsdirekiörenhar om della sagl ungefär följande, Försloch främsi är det för många människor naluriigl alt vilja utföra denna typ avombyggnad . Det är t. ex. besväriigl all byta fönster, ochför många hushåll passar det inle särskill bra all vidta denna typ av ålgärd påvinlern. Genom den fördröjning som sker kommer de nya blanketterna inte ultill människorna förrän i slulel av maj, ungefär efter det attriksdagen fattat sill beslut Det belyder atl ansökningarna inle hinner behandlasföre semesteruppehållet. Det medför att man riskerar en försening, åtminstonetill hösten och kanske på . Del blir, fortsätterlänsbostadsdirektören, definilivi inle lättare, när hela denna apparat, alltsåriksdagsbehandlingen, malt färdigt och de nya rikllinjerna ligger klara.Tvärtom blir det en ökad byråkrati av sällan skådat slag med en mängd olikaformer av lån. Del talas om atl bekämpa byråkrati och krångel, men i dettaavseende har bostadsminislern lyckats krångla lill del mer än vanligl. Del harjag förreslen också talat om för henne, berättar länsbostadsdirektören. Delvore klokt av bostadsminislern och av dem som bildar regeringsunderlag här ihuset att lyssna på de synpunkler vi framför i vår molion belräffande dessafrågor. Då hade man kunnal undanröja bekymren. Hen i (s) kort genmäle: talade om stödel till kommunerna och sade attsocialdemokraterna önskar en formaliserad och byråkratisk ordning. HerrÅkerfeldts bedömning på denna punkt saknar fullständig grund. I slället voredet rimligt, som alllid när man har med pengar och pengars utdelande atl göra,all ställa sig frågan: Till vem och varför? Proposilionenger lyvärr inte myckel på denna punkl. Där sägs alt pengarna inte skall varatill löpande kostnader. Här får man tro alt del skall vara fråga ompunktinsatser. 43 i propositionen sägs: "Bidraget bör fördelas av regeringen mol bakgrund av redovisningar från kommunerna av deras nuvarande och planerade insatser beträffande rådgivningen m. m. ." Skall de in satserna vara planerade nu? Vilka krav skall ställas på det som redan är planerat för atl man i fortsättningen skall kunna få pengar? Ärdet inte litet besvärande, , atl inie kunna ge något endalitel typexempel som beskriver metodiken för detta? Det är beklagligt att manförsöker dölja verkligheten bakom ogrundade påståenden. Jag skulle viljauppmana au i stället svara på den mycket enkla frågan: Till vemoch varför? Hen ÅKERFELDT (c) kortgenmäle: säger all vi inle kunnal svara upp mot behovet. Då anar man ibakgrunden all den som säger så minsann har förslag till ålgärder som svararmol behoven. Del har vi emellertid inle hört någonting av, vare sig här i dageller eljest Jagvill bara peka på vad som sagts av både mig och andra här i debatten:På punkt efter punkt har vi infört nya bestämmelser med högre maximibelopp ochnya stödområden som tillsammans är ägnade all slimulera lill sparsamhet medenergin. Det har pratats väldigt myckel om ambitionsnivå, och man har satllikhetstecken mellan del begreppet och pengarna som anslås. Vi har hört delansvariga statsrådet deklarera här all i den mån det behövs pengarkommer regeringen inte all tveka att satsa vad som erfordras. Alltså har vi dären klarl redovisad ambitionsnivå även med del sättet att bedöma den. Detär ingen hejd på hur mycket den förmodade byråkratin skall hindra enmeningsfull utveckling av verksamheten, och man säger alt del går inte attkomma i gång före semestern, på grund av nya blanketter osv. Jag skulle tro attdet uppdämda behov som vi nu skådar i avvaklan på de nya och förbättradereglerna kommer atl la i anspråk en hel del av de medel som finns, minst så attdet finns tillräckligt med sysselsällning för dem som vill spara energi ochvidta besparingsåtgärderna . i ställde en kort fråga med något längre motivering: Tillvem och varför? Vi pratar om bidrag lill kommunerna, och då är väl den förstadelen av frågan tämligen lätt att besvara. Pengarna skall gå lill kommunerna. Ochvarför skall kommunerna få pengar? Jag nämnde en sak: De skall ha dem för allhjälpa de sökande alt bedöma om en åtgärd är rimlig och utförbar. Åtgärdernakan naturiigtvis variera från kommun till kommun, beroende på vilka resurserkommunen har och vilka man ytterligare är beredd all mobilisera. Påden grunden skallsedan regeringen bedöma vad som är rimligt att satsa på. Detär någol av varför. Hushållningmed energi i byggnader m. m. () korl genmäle: frågar varför inle vi kommer med några förslag, närvi lalar om atl ni inle har tillräckligt hög ambitionsnivå. Men är det juinte vi som givit oss ut för alt ha färdiga konkreta förslag, som skulleinnebära att man kunde spara oerhört,myckel energi.