prot · G009136 · 1976-12-31 00:00:00 — För alt få ul en maximal effekt av ett vindkraftverk talas omall det behövs 100-melerstorn för att uppnå en generaioreffekt av 50-60 kW. Detenergitillskolt som Cemenia skulle behöva för en utbyggnad på 15 000-20 000 kWskulle kräva ett antal av mellan 300 och 400 sädana 100-metersiorn på Golland.Vad tror statsrådet atl byggnadsnämnder och naturvårdsvänner päGotland skuHe tycka om en sådan skog av betongiorn? Irunt tal har man satsat 8 miljoner på försöksobjektet i , och det harockså sagts att provdriften skall pågå till . Sedan räknar man medalt del behövs en försöksverksamhet innan del går alt få ul någolav det hela. Vad vi vill ha är en viss mängd energi lill den utbyggnadsom är behövlig. Mankan ju också ställa sig frågande lill vad Cemenia kan få för svar, om man nusäger alt del skall vara alternativa kraftkällor, kanske vindkraft, för allklara behovet. Har Cemenia då inle satsat ofantligt mycket alldeles i onödanför utbyggnad av verksamheten i ? i Stenkyrka åberopade sysselsättningseffekterna på Golland. Vidnågot tidigare tillfälle har jag i denna kammare sagt atl ochsommaren 1977 söker i runt tal 2 000 ungdomar arbete, utan att man kan anvisadem någol. Jag nämner den här siffran, därför alt jag är övertygad om atlbristen pä sysselsättning på delvis orsakas av att energipriset är såhögt. Det är inle lätt alt övertyga någon gotländsk företagare om alt han börutveckla redan befintlig verksamhel eller alt få någon annan industrilokaliserad lill , då energipriset ligger högre per kilowatt änpå fastlandet, och dä det inte heller kan lämnas garanti för tillräcklig mängdenergi. Statsrådettalade om nuläget och om atl det skall finnas alternativ. Han använde inteordet olja, men, såvitt jag förstår, är oljan det enda alternativet . Viblir mer och mer beroende av detta drivmedel. Är det verkligen meningenatl man skall satsa så oerhört på att försöka klara energiproblemgenom atl använda olja? Medtanke på protokollet skall jag kanske påminna statsrådet om att mänga av denuvarande statsråden var på under valrörelsen . Om jag inte räknarhelt fel uttalade sig vid besök på fyra av de nuvarande statsrådenpositivt i energifrågan. Nuvarande statsrådet sade att elförsörjningenmåsle ordnas med det snaraste, nuvarande statsrådet menade alt delborde vara samma energipriser, och han sade alt detta var ett rättvise- ochsolidaritetskrav som helt låg i linje med mål att skapa balans mellanolika regioner, och statsråden , som finns i kammaren, och också på , och de uttalade att elförsörjningen med det snarastemåsle ske till samma priser som de som gäller för landet i övrigt. Men somsagt, herr statsråd, det var före . HenNYQUIST (s): Statsrådet talade om problematiken med tryggheten när det gällerelförsörjningen, och sä långt kan jag dela hans uppfattning. Men om hurtryggheten skall skapas kan man ha olika åsikter. Jag menar att man når denstörsta tryggheten, om kan samköra med stam-linjenälet på fastlandet.Del kan bara ske om kraft överförs genom högspänd likström. Det alternativetborde vara huvudalternativet när man diskuterar den här saken. När försörjningenär oljebaserad, måste man ju räkna med att ingen människa vet hur länge oljanräcker och vilka priser vi får betala . I statsrådets svar märkerman också en viss osäkerhet. Det heter: "Kabelfrågan kan givetvis omprövassenare om den långsiktiga utvecklingen skulle molivera del." Om man redannu har en möjlighet atl klara den saken, borde man väl ta tillfället i akt. Sedan sade statsrådet att han månar omsysselsättningen på , och del vill vi väl göra allesammans. Men jag förstårinte riktigt att den saken hör hemma i det här sammanhanget. Såvitt jag vetproduceras väl inte vare sig turbiner eller generatorer på . Vad detgäller är väl endast hur man skall klara distributionen, och eftersom varje stationsanläggningför detta ändamål skall vara utrustad med långt driven automatik, lärdistributionen inte komma att ha så stor inverkan på sysselsättningen. Inteens ett kraftverk som är baserat på olja eller kol är särskiltsysselsällningsfrämjande, eftersom även ett sådant måste vara långtautomatiserat. i gjorde i sin stillsamt ironiska stil en delnoteringar, som det kan finnas anledning att kommentera. Han räknade upp allade statsråd som talade på under valrörelsen, och jag är naturligtvisklar över alt den positiva inställning till att lösa energiförsörjningsom nämnde finns i statsråds- Delsamma gällerfrågan om en utjämning av laxeförhållandena, som de borgerliga partiernatidigare har slagils för. Därför borde det inte vara något skäl till oro. har ju fått en betryggande dokumentation av att viljan finns i deltasammanhang. Om del är mig är orolig för, kan jag försäkra honomatl jag i hög grad har samma inställning som de andra statsråden, nämligen attGolland har varit en eftersatt region och alt vi måste kommatill rätta med det som släpar efler. Men varken regeringen, jag själv ellernågon annan kan ensidigt bestämma om detta. Jaghade hoppats att den gamla regeringen skulle ha varit mer på alerten när delgällt att sätta i gång förhandlingar. var den inte del, och vi har därförförhandlingsarbete kvar, som måste skötas. Man måste nä fram till enöverenskommelse på delta område, och jag utgår från alt vi skall lyckas meddelta. Kostnaderna för en sådan överenskommelse skall vi bära solidariskt. Jagskall inte gå in pä vad som sagts om vindkraft och en skog av torn. Låt migbara med anledning av alt del nämndes att prövotiden för Älvkarlebyanläggningenär framhålla, att det därmed inte är sagt atl man skall ligga stilla ochvänta på resultat . Del vindkraflsprojekt som det nu ärfråga om gäller fiera prototyper som kan prövas vid sidan av varandra i olikalägen i landet, och del skall ske med del snaraste, , så att manfår ytterligare och breddade erfarenheter . Närdet sedan gäller den viktiga frågan om lokal produktion eller produktion påfastlandet trodde jag alt det skulle vara positivt från synpunkt får så mycket av lokal produktion som möjligt, under förutsättning alt detleder lill en trygg energiförsörjning och lill mer sysselsättning samt atl enutjämning av priserna sker. Det borde väl inte finnas mer än en mening om dettafrån synpunkt. Jagprioriterar inte oljeförsörjning, men oljan kan behövas ibland för atlmöjliggöra övergångslösningar och för att skapa reservkraft. Reservkraftbehövs oavsett vilket system man använder. Om man har lagt alltför många ägg ien enda korg, behövs det ännu mer reservkraft. Om man t. ex. haren kabel med storkapacitet, som kan slås ut vid ett och samma tillfälle, måsle man ha merareservkraft, och då är gasturbiner eller olja ett alternativ. Sådana tekniskaarrangemang trodde jag skulle vara ganska självklara. En övergångslösning innanman får fram t. ex. kolkrafl, om man skulle stanna för del alternativet, kanockså vara baserad pä olja, eftersom vi ändå behöver reservkraftsanläggningarav detta slag också fortsättningsvis. Sedanär det en sak i delta sammanhang som jag tycker också är viktig alt beröra, ochden har tangerat, nämligen milt uttalande all del senare kan blifråga om att ompröva kabelanläggningen. Varför skall det vara transport av elfrån fastlandet lill ? Om man fastnar för en störreproduktionsanläggning på , kan det vara fråga om transport ål andrahållet. Det är den möjligheten jag garderar mig för. Del skulle väl ytterligaregynna sysselsättningen på ön, och naturligtvis sysselsättningen iLudvika. Meni dagsläget säger alltså utredningar och kalkyler entydigt, som hargjort, att det går inte att ekonomiskt försvara en kabelförbindelse jämförtmed andra alternativ. Det finns åtskilliga alternativ. Jag skall inte gå in pådem alla. Det är olika tidsperioder, olika olje-prisaniaganden och olikaproduktionssätt på fastlandet och lokalt som man har räknat med när det gällerråkraftförsörjningen. Jagär tacksam att i har förståelse för atl förhandlingar kanla tid. Jag hoppas atl vi inte skall behöva utnyttja det tålamodet särskiltlång lid utan att vi är klara med dessa förhandlingar, för annarsmåste vi välja ett annat alternativ, som bortser från vissa av de anläggningarpå som staten nu försöker förvärva. HenNILSSON i (s): Min oro som slatsrådet ifrågasatte är ju grundad på att man iregeringens proposition nr 150 under rubriken inte med ett ordhar nämnt hur man har tänkt sig alt klara elförsörjningen på Golland. Eftersomdenna budget omfattar perioden /78-1981/82, ser jag ett långt perspektivdär vi alltjämt får ha problemet med att inte ha tillräckligt med energi. Sedansäger statsrådet att man kan tänka sig möjligheten alt få en kabel som ävenskulle klara överföring av energi från till fastlandet. Men så är juden gamla kabeln uppbyggd. När staten 1950 lade kabeln mellan och fastlandet,levererade man ström från Golland till fastlandet. Del var därför vi kunde fåen utjämning av priset. Men eftersom behovet av elenergi har stigit på ,har den möjligheten inte längre funnits, och därför har vi måst använda deoljebaserade anläggningar som finns på - med följd att vi har fått etlalldeles för högt energipris. Del fanns ju inskrivet i en klausul att manskulle få la ut ett särskilt Gotlandstillägg på , därest det inle varmöjligt att utnyttja den överkapacitet som fanns i för atl leverera strömlill fastlandet. När det upphörde tog man ut Ivåöreslillägget . Vidaresäger statsrådet här att man skall vara glad om man kan ordna sysselsättning påGotland. Ja, visst skall man vara glad för det. Jag har på alla sätt försökt fäsysselsättning till Golland. Men det är ju inte bara det, herr statsråd, att viskall ha sysselsättning. Vi skall ha energi och vi skall ha energipriser somkan göra lokalisering av förelag till motiverad och som kan göra detmöjligt att utveckla den verksamhet som vi redan har. Men om vi skall basera energiproduktionen pä olja,hur skall vi då konkurrera med priset? Får vi subventionerad olja till ? i tar upp långtidsbudgeten. Jag kan försäkra att detär en rent teknisk förklaring lill att det inte finns med Vi räknarinle med några årliga subventioner till utan vill lösa frågan som enengångssak. Därmed finns det inle med någonting i långtidsbudgeten. Vi skallalltså lösa frågan vid ett och samma tillfälle. Som jag nämnde tidigare är ettmöjligt alternativ därvidlag atl fortsättningsvis garanterar enprisutjämning. Detär ju bra, och det känner jag också lill, att den nuvarande kabeln kan användassom säger. Men i och med all kapaciteten och kraven på förbrukningökar så pass, lär det ta en del tid innan man byggt i fatt och förbi så att manhar någonting att leverera. I del läget är en ny kabel med större kapacitet etlfullt tänkbart alternativ - men del är inle lönsamt ekonomiskt , det är judel som är poängen. Sedanvill jag avslutningsvis säga att det är viktigt att i det här sammanhanget tasaker och ting i rätt ordning. Vi måste alltså försöka driva det hela till sinspets och nå ett förhandlingsresultat, en uppgörelse, som jag fortfarande trorpå. Lyckas inte det måste vi välja andra alternativ. Jagär medveten om alt det från statens synpunkt hade varit bättre om tidtabellenför förbrukningsnivån inte varit låst . Del gör ju inleförhandlingsutgångsläget från statens synpunkt så förfärligt bra. Uppgörelsenom borde alltså, konkret uttalat, den socialdemokratiska regeringen haklarat av innan Cementaeiableringen var ett faktum. Överiäggningen varhärmed slutad. § 13 Om jordbruksutbildningeni gymnasieskolan Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i (c) den anmälda interpellation, 1976/77:131, ochanförde: i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaför att tillgodose del behov av grundläggande jordbruks-utbildning igymnasieskolan utöver tvåårig jordbrukslinje, som motsvarar den nödvändiganyrekryteringen av arbetskraft lill jordbruket. Detfinns f n. två vägar för ungdomar som önskar skaffa sig grundläggandejordbruksutbildning, nämligen dels en tvåårig jordbrukslinje, delsspecialkurser resp. en termin. För den ettåriga specialkursen avserskolöverstyrelsen atl utfärda ny tim-och kursplan somär bättre anpassad till utbildningsmålet för jordbrukslinjen. Som särskiltbehörighetskrav för atl komma in på den nya ettåriga kursen torde komma altuppställas viss tids yrkeserfarenhet inom jordbruk. Utformningen av kursplanensker i samråd med berörda myndigheter och organisationer. Intagningav elever till olika utbildningar inom kompetensområde reglerasgenom förordningen om kompetensvärde. Till ledning för delkonkreta arbetet med intagning av elever lill olika studievägar har SÖ meddelatanvisningar. Enligtförordningen skall de sökande fördelas i huvudgrupper med undergrupper samt ifri kvot. För sökande, som har förts lill huvud-och undergrupp, utgörurvalsgrunden skolbetygets medelvärde jämte eventuell poäng förarbetslivserfarenhet. Den fria kvoten används dels för sökande som har reellmen ej formellt dokumenterad kompetens, dels för sådana sökande som bör prövasför intagning pä mer allsidiga grunder. Ianvisningar lill förordningen om kompelensvärde harskolöverstyrelsen angivit bl. a. följande beträffande den fria kvotens storlekoch bedömningsgrunder för placering i fri kvot (ASÖ 1976/77:19 s. 6 och 7 samt14 och 15). Den fria kvotens omfattning är inte centralt fastställd.Inlagningsnämnderna fastställer den fria kvotens storlek så, altfrikvotsplaiserna lill varje studieväg står i ett rimligt förhållande till detantal sökande som bör bedömas inom den fria kvoten. Till studievägar med ettmycket litet antal utbildningsplatser och begränsat antal sökande kan del ivissa fall vara välbetänkt att genomgående göra individuella helhetsbedömningarav sökandena och alltså avstå från ett mer tekniskt kvoteringsförfarande. Sökandesom har en reell men inte formellt dokumenterad behörighet bör prövas förintagning inom den fria kvoten. Som exempel härpå kan nämnas sökande som börkomma i fråga för en viss utbildning på grund av lång yrkeserfarenhet inomområdet. Beslutom dimensioneringen av jordbruksutbildningen föregås av kontakter med berördabranschorgan, bl. a. lantbrukets yrkesnämnd. För mer långsiktiga övervägandenpå detta område tillkallade dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementetår 1974 utredningen av arbets-kraflsförhällandena inom jordbruks- ochträdgårdsnäringen. Denna utredning har i uppdrag att bl. a. söka bedöma i vadmån den reguljära utbildningsverksamheten har en lämplig kvantitativ omfattningi förhällande till rekryteringsbehovet inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Sammanfattningsviskan konstateras att det redan nu finns studievägar utöver tvåårigjordbrukslinje som kan tillgodose behovet av grundläggande jordbruksutbildningi gymnasieskolan. Vidare är bestämmelserna om urval till studievägar igymnasieskolan sä utformade alt hänsyn tas inte enbart lill betygspoäng frångrundskolan. Jagvill slutligen framhålla alt frågan om dimensioneringen av gymnasieskolansolika utbildningsvägar prövas i samband med del årliga budgetarbetet. Såvittjag nu kan bedöma bör några mer väsentliga förändringar avjordbruksutbildningen i gymnasieskolan ej göras i avvaktan på att ställning taslill förslag från den tidigare nämnda utredningen. i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation.Tyvärr måste jag nog konstatera att statsrådets anförande mer var enbeskrivning av hur det nuvarande systemet teoretiskt skall fungera än ett svar på min frågaom vilka åtgärder statsrådet avsåg att vidla. SlatsrådetMogård säger alt "det redan nu finns studievägar utöver ' tvåårigjordbrukslinje som kan tillgodose behovet av grundläggande jordbruksutbildning".Det är uppenbart att denna uppfattning inte alltid delas vare sig av ungdomarsom är verksamma inom jordbruket eller av ansvariga personer inomjordbruksutbildningen. Jag kan ta några exempel. Utbildningschefen i säger att man där har analyserat förhållandetinom lanibruksutbildningen. Det behövs ungefär 250 nya jordbrukare iSkåne, men det utbildas bara 160. Rektor på lantbruksskolaframhöll för sedan - och jag vill gärna hålla med honom - att det ärviktigt att vi har en demokratisk utbildning. Den som vill välja en vissutbildning skall kunna göra det oavsett sin sociala bakgrund. Men trängsjordbrukarungdomarna ofta ut av dem som har bättre läsvana. Motdenna bakgrund är det för mig något förvånande att slatsrådet Mogård så säkertvet att utbildningen redan tillgodoser behovet och att inga förändringarbehövs, endast med hänvisning till utredningen om arbetskraftsförhållandenainom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Jagvill emellertid även understryka några positiva delar av svaret. Statsrådelssätt att förklara anvisningar för intagning finner jagmycket välgörande. Om verkligheten alltid överensstämde med den beskrivningenskulle säkert mycket vara vunnet. Särskilt fäste jag mig vid alt del i vissafall kunde vara välbetänkt alt genomgående göra individuella helhetsbedömningaroch avstå från ett mer tekniskt kvotförfarande och att lång yrkeserfarenhetskulle kunna innebära reell men ej formell behörighet och därför kunna prövasför intagning inom den fria kvoten. Jagvill i detta sammanhang ställa några följdfrågor: Anser slatsrådet atttillämpningen står i god överensstämmelse med beskrivningen? Skulle del finnasskäl att öka yrkeserfarenhetens meritvärde för intagning till 20- resp.40-veckorskurserna? Avförklarliga skäl grundar sig dimensioneringen av utbildningen ofta mera påtidigare erfarenheter och bedömningar än på framlidens behov. Det skulle gå attge många exempel på delta. Volymen av dagens lantbruksutbildning grundar sigsåledes till stor del på den bedömning av jordbrukspolitiken som gjordes under1960-talel, då man trodde alt en stor del av lantbruket skulle läggas ner. Dessbättre blev det inte sä. F. n. går i stället strukturomvandlingens kalla vindfram över andra branscher, som man då i stor utsträckning litade till. I ensituation med begynnande knapphet på energi och ändliga råvaror blir vi alltmermedvetna om betydelsen av förnyelsebara resurser. Möjligheten att produceralivsmedel, fiberråvara och energi ulan att tära på de ändliga tillgångarnakommer att ha en avgörande betydelse för vår möjlighet till fortsatt högstandard, och hög välfärd. Enytterligare fråga är därför: Delar statsrådet min uppfattning att detäven ur denna synpunkt är synnerligen angeläget alt lantbruksutbildningen inteär underdimensionerad? Självfallet instämmer jag - del kanske jag skulle ha sagt i mitt förstasvar- i i första mening i inierpellaiionen: "Enpositivare syn på jordbruket och jordbrukspolitiken från såväl politikers somallmänhetens sida har klart förmärkts under senare är." Jag anser att detär en positiv utveckling och att den självfallet måsle få konsekvenser ocksåför dimensioneringen av utbildningen på detta område. Nuhävdar atl del finns olika uppfattningar om vad som är sanning. Ja,det är ju faktiskt ganska vanligt. Del råkar i alla fall vara så, som jag sadei mitt första svar, atl beslut om dimensioneringen av jordbruksutbildningenföregås av kontakter med berörda basorgan, bl. a. lantbrukets yrkesnämnd. Jaghar naturligtvis alldeles klart för mig alt det kan finnas enskilda personer -i och för sig mycket kunniga, som kan ha en annan uppfattning än lantbruketsyrkesnämnd. Men jag vet inle riktigt hur hade tänkt sig atl viskulle kunna fiska in alla dessa disparata uppfattningar och få det hela atl gåihop. Vadbeträffar den långsiktiga dimensioneringen är det alltså den här nämndautredningen som får titta på den - naturligtvis utifrån den förändrade syn vihar numera pä jordbruket och dess roll. Närdet gäller antagningen av sökande och de anvisningar till förordningen omgrundskolans kompetensvärde som jag föredrog vill jag bestämt klargöra att jagicke hade för mig någon tolkning. I stort sett lä.ste jag faktiskt innantill ibestämmelserna, och jag tycker nog all man kan begära av dem som har att skötaom antagningen av sökande atl de skall läsa dessa bestämmelser innantill. Jagförutsätter faktiskt alt de gör så. Men självfallet kan det hända misstag, ochde skall i så fall påtalas. Det är inte särskilt svåri, tycker jag, atl förståde här bestämmelserna. Jagär medveten om att det vid antagningar till gymnasieutbildningsvägar överhuvud taget finns ganska stora problem, bl. a. för den kategori som berört och som kanske inle har så särskilt fina betyg men som är högstförträffliga människor ändå, med kunskaper, skicklighet och intresseinriktningåt etl visst håll. Del var ju en av orsakerna till att betygsutredningentillsattes. Den har lagt fram ett förslag som bl. a. går ut på att man skallta hänsyn inte bara till betygen från utan också till andraomständigheter. Naturiiglvis är jag inle villig alt yttra mig ombetygsutredningens förslag på det här stadiet, eftersom förslaget nu har säntsut på remiss. Men jag kan säga så mycket som att jag är ytterst intresserad avatl vi skall komma fram till ett system där vi inte enbart stirrar oss blindapä belygssiffror utan kan åstadkomma en mera total bedömning av en individslämplighet för vidare studier. Omjordbruksutbildningen i g}'mnasieskolan Hen i (c): Jag har naturiiglvis förståelse för alt man inte kan ta hänsyn till allade disparata uppfattningar som kan förekomma. Ö"Jordbruksutbildningen i gymnasiekolan den positiva syn påjordbruket som vi tydligen är överens om och gläds över innebär alt mångagrupper söker sig till jordbruksskolorna men sedan kanske ändå inte blir kvar idet yrke de utbildat sig för. De har rätt att gå denna utbildningsväg, men detinnebär ett ökat behov av platser - den bedömningen tror jag man ganska snartkan komma fram till. Det är värdefullt om det är som säger, atl manföljer de regler som dragits upp av . Jag misstänker - och dellåg väl någonting av det i statsrådets formulering också - atl misstag harbegåtts, att man inte alltid tagit de hänsyn till andra kvalifikationer änbetyg som vi skulle önska. Jag skulle vilja fråga statsrådet om del ärmöjligt atl påpeka detta ytterligare för berörda personer. Det är dess värre inte på någol sätt unikt för det härutbildningsområdet att man efter slutförd utbildning inle stannar kvar i sittyrke. Det vore kanske önskvärt all man kunde räkna med del, men del kan manalltså inte. Jagsäger - och det säger jag i alla sammanhang - atl misstag naturligtvis kanbegås och kommer alt begås i ännu större utsträckning om vi ökardecentraliseringen av beslutsfattandet på olika områden, vilkel vi från andraaspekter är ense om, hoppas jag, är bra. Vi får naturiiglvis betala ett visstpris för del. Vad vi kan göra dä är att påpeka när misstag begås. Omdel skelt misstag i det här fallet-vilket jag alltså inte vet någonting om, menmöjligen - är del väl lämpligt all plocka fram Aktuellt frånskolöverstyrelsen och föreläsa ur den eller för den delen föreläsa direkt urmitt interpellationssvar. Vi har alla, menar jag, plikt alt bidra lill enriktig information om sakförhållandena. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Föredrogs och hänvisades 1976/77:151 ullcivilutskoltet §15 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1661 lillutrikesutskottet § 16 Föredrogs menbordlades åter konstilulionsulskollets betänkande 1976/77:44 jusiitieutskoitelsbeiänkanden /77:35 och 36 utbildningsutskottets beiänkanden /77:28-30 § 17 Herr talmannenmeddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträde skullekonstitutionsutskottets belänkande nr 44 uppföras främst bland tvägånger bordlagda ärenden och socialutskottets Nr 136 betänkande nr 28sättas närmast efter kulturutskottets betänkande nr 44. § 18 Anmäldes och bordlades 1976/77:153 om godkännandeav överenskommelse mellan och Europeiska ekonomiskagemenskapen (EG) om fiske §19 Anmäldes och bordlades 1976/77:13 med anledning av propositionen1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsattautveckling samt propositionen 1976/77:100 jämte motioner 1976/77:14 med anledning av propositionen1976/77:106 med förslag till stat för försvarets fastighetsfond för budgetåret1977/78 1976/77:15 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1976/77:25 med anledning av propositionen1976/77:113 om körkortslag jämte motioner