prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — 1. beträffande mål för samhälletsslöd till den glasindustrin att med bifall lill propositionen1976/77:61 i ifrågavarande del skulle avslå motionen 1976/77:1343 yrkandel I, 2. belräffande stöd tillfristående glasbruk alt med bifall lill proposilionen 1976/77:61 iifrågavarande del skulle avslå motionen 1976/77:1342 yrkandet 1, 3. beträffande förlängt exportstödall med bifall till proposilionen 1976/77:61 i ifrågavarande delskulle avslå moiionen 1976/77:1343 yrkandel 3, 4. belräffande inrättande av enrådgivande glasindustri att med bifall tillpropositionen 1976/77:61 i ifrågavarande del skulle avslå motionen1976/77:1343 yrkandel 2, 5. belräffande rikllinjer föråtgärder för den glasindustrin att med bifall tillpropositionen 1976/77:61 i ifrågavarande del godkände de av chefen förindustridepartementet förordade rikllinjerna för ålgärder för den manuellaglasinduslrin i den mån dessa inte omfattades av utskottets hemställan under1-4, 6. beträffande utredning om inrällandeav elt exportbolag att skulle avslå motionen 1976/77:1343 yrkandet 4, 7. beträffande transportstöd atlriksdagen skulle avslå moiionen 1976/77:1342 yrkandel 2, 8. beträffande investeringsstödför glasindustri att med bifall lill proposilionen 1976/77:61i ifrågavarande del lill Lån lill invesleringar inom glasinduslri förbudgelårel 1977/78 anvisade ett invesleringsanslag av . Följande tvä reservaiioner hade avgivits av herrarSvanberg, och , , herrar i och Hällsamt (samlliga s) 1. belräffandeinrättande av en rådgivande glas induslri, vari reservanterna ansett atl ulskollel under 4 borl hemslälla allriksdagen med bifall lill motionen 1976/77:1343 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande utredning om inrällande av ellexporibolag, vari re servanlerna ansett att utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1976/77:61 i ifrågavarande del ochmoiionen 1976/77:1343 yrkandel 4 som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanlerna anfört. I näringsutskottels betänkande 1976/77:37 om ålgärder för den manuellaglasindustrin behandlas motionen 1343 av m. fl. Med anledningav denna motion har vi socialdemokrater i utskottet reserveral oss på tvåpunkter, och jag vill till atl böria med yrka bifall till dessa tvåreservationer. Jagkommer inte alt närmare gå in på moiionen i dess helhet - det kommer herrFagerlund all göra senare - ulan jag skall enbart kommenlera de tväreservationerna. Densvenska glasinduslrins framtid är i stor utsträckning beroende av om man kangöra sig gällande pä exportmarknaden. Svenskt kvalitetsglas bör emellertid hastora möjligheter att konkurrera på världsmarknaden om man genomför en bättremarknadsföring. Detta kostar naturligtvis pengar, och det är därför nödvändigtatt fortsatt statligt stöd ges och att detta stöd i största utsträckning sker ikollektiva former. Det behövs också en samverkan mellan förelagen. En sådan harpåbörials, men den behöver intensifieras. Jag delar här industriministernsuppfattning som kommer till uttryck i propositionen, nämligen att en ökadsamverkan inom branschen blir avgörande för glasbrukens lönsamhet ochlångsiktiga konkurrenskraft, Moiionärernahar föreslagit att skall ge regeringen i uppdrag att utreda frågan ominrättandet av ett exportbolag som för att ytteriigare stödja exporten skallinrikta sig på branscher med exklusiva kvalitetsprodukter som t, ex, glas,hemtextilier och möbler. Man inslämmer där i LO:s remissyttrande.Utskottsmajoriteten har dock inle velat tillmötesgå denna begäran utan avslåryrkandet. Vi reservanter anser att det är angeläget alt alla möjligheter attstödja branschen tas till vara, och ell exporibolag med den inriktning jagtidigare nämnl skulle enligt vår bedömning kunna vara värdefullt för att få ensamlad marknadsföring på exportsidan av de kvalitetsprodukter som det här ärfråga om. Vi slöder alllså molionärernas krav på en utredning. Denandra reservationen gäller sammansättningen av den rådgivande nämnd somföreslagits i propositionen. Vi reservanter anser det vara väsentligt attarbetstagarna får ett avgörande infiytande på nämndens arbete och föreslår allarbetstagarorganisationerna får majoritel i nämnden. Del här är en speciellbransch där yrkesskicklighet och kunnande är myckel viktigt, för att inle sägadet allra viktigaste. Vi anser atl detta kunnande i allra högsta grad finnsjusl hos arbetstagarna. Därför har vi det värdefullt atl de blir välföreträdda i den här nämnden. Vi menar all det måsle vara väsentligt attmänniskor med bred kunskap om branschen får göra sig gällande. Detta måsteockså vara av belydelse för nämndens ställningstaganden. Jag yrkar bifall ocksåtill denna reservation. F.ö. vill jag bara uttrycka min tillfredsställelse över att propositionen i såhög grad innehåller så myckel av den socialdemokratiska regeringensintentioner. Det är också därför som ulskotiet i alll väsentligt kommit framlill en gemensam skrivning. Jag kan bara beklaga att utskottets borgerligamajoritet inte velat tillmötesgå oss pä de två punkler där vi nu avgivitreservationer. Hen HOVHAMMAR (m): Vi har Ju tidigare i denna kammare diskuterat den ma- nuella glasinduslrinsproblem och har vi kommit tillbaka till denna fråga med anledning av enproposition från vår nya regering. Denhär hanleringen har varil föremål för ganska stor uppmärksamhet under rätt längtid, inle blott från dem som arbelar i branschen utan även från konsumenierna,massmedia och, som sagt, också från statsmakternas sida. harvi gjor en hel del utredningar och kartläggningar beträffande svensk manuellglashantering, f ö. flera . Därför kan man utantvekan säga all branschens problem är synnerligen väl dokumenterade. Förslaglill åtgärder för att förbättra branschsiluationen har inte heller saknats. Närriksdagen har att la ställning till propositionen 1976/77:61 omutvidgning av stödet till vår glashaniering samt lill de i ärendetväckta motionerna, som jag skall be all få kommenlera, finns det alltsåelt mycket omfattande underlag till vårt förfogande. Jagvill då först knyta an lill den ulredning som statens industriverk lade fram ibörian av 1976, där man i klartext redovisade de problem som den här branschenhar att möta, vilka krav som kommer all ställas såväl av företagen som av statoch kommuner samt, och det är inte minst viktigt, hur den sannolikaulvecklingen av branschen kan komma att bli. Nuhar det gått rapporten lades fram. Den bild som man där tecknadeav branschen har när det gäller de negativa inslagen tyvärr visat sig varatämligen riktig. De problem som sedan lidigare förelegat har genom denfortsatta konjunkturförsvagningen blivt än mer påtagliga. Det är ganskanaturligt om man ställer sig frågan: Vad är det då som gjort alt den manuellaglashanteringen har de svårigheler som den de facto har ? Vi kunde ju förbara någon vecka sedan konstalera all fyra enheter i en företagsgrupp gick ikonkurs. Jagvill då först konstatera alt kostnadsläget för denna så hantverks-betonadeinduslri, med låg mekaniseringsgrad, i elt höglöneland naturligtvis är mycketsvårbemästrat. Det är måhända det största problemel. Vi har också svårigheteratt omstrukturera en bransch, där varie pro-duktionsslälles betydelse för omorten kan fortleva eller ej är betydande. Glasbruken ligger ofta lokaliseradetill typiska bruksorter, där man saknar kompletterande industrier. Ettökal antal handelshinder av typen depositionskrav, importavgifter,valutaavgifter, licensförfarande osv,, som alll fler länder skyddar sigmed och som kommit i slället för avtrappade tullar, är också mycket betungandeför den exportinriktade svenska glashanteringen,. Ettannat förhållande som oroar oss en hel del är att det upphovsrättsliga skyddetför svensk glasformgivning mot plagiatörer i låglöneländer är myckel svagt. Vimöter ofta fall där man kopierar våra produkter och säljer plagiaten till betydligtlägre priser. Detär också alt notera atl vi har ett konsumtionsmönster i snabb förändring, somställer krav på en alll dyrbarare produktutveckling. Jag tycker som branschmanatt det egentligen är fantastiskt atl vi med världens högsiaarbetskraftskostnader över huvud taget kan upprätthålla en produktion - ochdärtill en exporlinriklad sådan - med en hell oskyddad hemmamarknad på ettområde, där arbetslöner och lönebi-kostnader tillhopa utgör av delslutliga produktpriset Jag tror all denna andel tillhör de allra högsia isvensk tillverkningsindustri. Menvi har inle bara negativa faktorer att redovisa. Del flnns också en hel del påplussidan, och jag vill peka på några sådana faktorer. Vi har myckel skickligtyrkesfolk i våra hyttor och sliperier. Vi har goda designers - formgivare - somgjorl svenskl glas välkänt runl om i världen, "Swedish chryslal" harblivit ett begrepp, särskilt i förenta -Stater, Allleflersomlevnadsstandarden ökar i ett flertal länder får människorna också slörremöjligheter att köpa bättre varor. Alla tycker inte om massproduceradeartiklar, och därför kan denna utveckling ge en ökad marknad också förvårt svenska kvaliielsglas. Denmanuella glashanteringen har förhållandevis små enheier. Det gör att vi ärmycket flexibla. Vi har möjligheter all snabbi slälla om oss och anpassa osslill de växande marknadskraven, något som de större förelagen i andra länderhar belydligl slörre svårigheler atl göra. Vårbransch kan också erbjuda ett flertal arbetsuppgifter. Denna typ avverksamhet ger måhända en bättre arbetstillfredsställelse än arbete vid elllöpande band, efiersom det är fråga om ett skapande arbete. Men jag villsamtidigt inte sticka under stol med atl det också flnns miljöproblem, som vinu försöker alt klara. Vihar en myckel öppen attityd lill människor som kommer för att besökaglasbruken. Vi har fält ett starkt gensvar från både inhemska turister ochmänniskor från andra länder. Jagvill också nämna att denna bransch har gått igenom enväldig omvandling, Pä 1950-lalet hade vi i runt lal 60 glasbruk i drift i vårlland och över 4 000 anställda, har anlalel förelag reducerats till 22 medsammanlagl 32 tillverkningsställen, Anlalel anslällda är knappt 2 500,Produktionsvärdet av det som vi framställde i vårt land uppgick till ca230 milj, kr,, varav produkter för 90 miljoner gick på export, dvs, ca 40 96.Vår målsättning är att komma upp lill 50 96. Även om del här är fråga om en ganska liten bransch har den rätt storbetydelse för , speciellt för de regioner och kommuner som är beroendeav den här hanteringen. Branschen är starkt koncentrerad lill ett antal smärreorter i sydöstra . Skulle det hända att glasbruk läggs ned, så slår detoerhört hårl på dessa kommuner och orter. Branschensakilleshäl har varil och är forlfarande den brislande lönsamhetenoch brist på investeringskapilal. Vi tillhör fakliskl de branscher som enligtofficiella utredningar har den allra sämsta lönsamheten. Del har gjort att viinte har haft särskilt mycket au falla tillbaka på när det har blivitbesvärliga tider. Under t970-talel har det beslutats om särskildaåtgärder för den glasinduslrin. Det har tidigare gälll utbildningsslödoch exportstöd, senare har det kompletterats med bidrag för vissakonsultinsatser och omställningsålgärder samt strukturgarantier. Jagtror atl man utan tvekan kan säga att de här stödåtgärderna totalt sett varilav betydande värde för vår bransch och för de enskilda företagen. Men med dennäringspolitik som förls har de här åtgärderna inte kunnatpå ett effektivt sätt förbättra branschens totala situation. Det är bara attkonslalera detta. Denhela tiden ökande ekonomiska belastningen på löneintensiva branschomräden, t.ex. i form av avgifter modell arbetsgivaravgifter och löneskatter, betydermycket. Dessa har ryckt undan möjlighelerna att med hjälp av insaltastatliga stödåtgärder få branschen lönsam. Denproposition som vi har att la ställning till bygger i stort sett påindustriverkets utredning, somjag tidigare hävisat till. Vi tycker all den hartagit upp branschproblemen på ett seriöst sätt, och en hel del konstruktivaförslag har också lagls fram. Viär inom branschen naturligtvis medveina om att varie form av stalligl slödmåsle vara temporärt Branschförelagen måste, om vi skall kunna bereda varaktigsysselsättning i de bygder som bärs upp av glasbruken, kunna fortleva av egenkraft. Det statliga stödet måsle därför vara tidsbegränsat Jag är angelägen omatt säga detta därför att vi anser att vi inte skall behöva del härstödel. Vi hoppas atl det skall vara temporärt och all det skall föras ennäringspolitik i detta land som skall göra det möjligt för oss att klaradriften av egen kraft. Konjunkturerna spelar naturligtvis också en stor roll. Jag vet att företagen inom svensk glashaniering liksom företag inomandra arbetskraftsinlensiva branscher, särskilt smärre och medelstora företag,förväntar sig en sådan omläggning av näringspolitiken i vårl land under denärmaste åren all det skall bli möjligt att driva förelag som ärarbetskraftsintensiva utan statliga stödinsatser. Del är alltså denmålsättningen vi bör ha. Jag vill gärna här slå fast delta. Näringsulskottethar mol bakgrund av del akluella läget för sin del hemställt om bifall lill deav regeringen framlagda förslagen. Sävill jag också kommentera de motioner som har väckts i anslutning lillproposilionen. i m, fl, har lagil upp frågan om stöd tillfristående glasbruksförelag ulanför del traditionella glas-bruksdistriktet. Detär bara ett fålal företag som ligger ulanför och län, Isamma motion hemställs också all transportstöd skall ulgå för glasbruk medlänga transportavstånd till den planerade råvaruanläggningen i , Härhar utskottet i båda dessa frågor gjorl sådana ullalanden all molionens syftensynes bli hell lillgodosedda. Vidarehar m, fl, i en motion, som här harkommenterat, tagit upp fyra yrkanden, Ulskollel har dock av olika skäl inte funnilanledning alt tillstyrka framlagda förslag eller all i dessa frågor göra någrasärskilda uttalanden. Påtvä punkter har reservationer förts fram i utskottet Jag skall något kommenleradessa, Imoiionen har hemslällts atl begär atl en nämnd med majoritel förlöntagarinlressena tillsätts inom industriverket med uppgifl all beslula omstöd lill den glasinduslrin, Reservanlerna anser här alt del ärväsentligt alt arbetstagarna får elt avgörande inflytande på nämndens arbeteoch att nämnden därför bör ges en sådan sammansättning attarbetstagarorganisationerna får majoritet. Nämndens befogenheter skulleemellertid vara desamma som för övriga rådgivande nämnder som inrällas för deolika branschprogrammen. Detär rikligt atl de som arbelar inom svensk glashantering är mycket skickligayrkesmän - för atl återknyta till vad sade - men all därför påståatt della skulle vara tillräckligt för att man skall få majoritet i enrådgivande nämnd, det måste vara en direkl missuppfallning, Ulskollel har i denfrågan klarl för sig all bästa resultatet av såväl denna nämnds som övrigarådgivande nämnders verksamhel -det finns ju flera branscher som håller sig medrådgivande nämnder, exempelvis textil och konfektion - är att alla i nämndenförelrädda inlressen är någorlunda lika representerade. Del lycker jag också ärdemokraliskl och rikligl; med all respekl för kunnandet på olika håll brukardel gå bäsl om man fördelar ansvarel så all ingen part blir överrepresenterad. Härär det också en annan viktig fråga som jag lycker atl motionärerna har bortsettfrån. Den rådgivande nämnden - delta ligger f ö, i ordels betydelse - skall geråd och synpunkter men inle falla beslut. Men det kan enligt vår uppfattninginte främja elt positivt nämndarbele alt ge majorilel ål någol vissl iniresse.Jag vill gärna säga detta eftersom jag sitter med i den rådgivande nämnden förmanuell glashaniering. Del arbele vi där bedriver sker under goll samarbele.Några slörre divergenser i uppfallningarna mellan dem som representerarföretagen och dem som representerar LO, SIF och SALF föreligger hillills inle, Imotionen har vidare hemställts att skall besluta all hos regeringenanhålla om utredning av frågan om ett särskill exporibolag. Här anserreservanlerna det angeläget atl alla möjligheter all stödja branschensexportansträngningar skall tas lill vara. En möjlighet sägs vara all, såsom LOhar föreslagil, bilda ett särskill exporibolag för svenska kvalilelsprodukler. Delär alldeles riktigt att svensk glashantering är utomordentligt beroende avexporten. Jag sade all vi sikiar lill all exportera hälften av deprodukler vi får fram och all vi nåll upp lill 40 96 . Därför inslämmerjag helt i alt alla möjligheter atl slödja branschens export-ansträngningar börlas lill vara, dock med tillägget alt det måsle ske med sådana medel all allaberörda inlressen själva tror pä all dessa satsningar skall ge positivaresultat. Handen pä hjärlal: Hurmånga iror egenlligen all ell svenskl expori- bolag med, som man häruttrycker del, starkt statligt inflylande skulle kunna marknadsföra svensklkvaliielsglas i , , och andra länder bättre än företageneller etablerade företagsgrupper själva? Vi vill däremol - och del har viockså sagl - ha effekliva, välplanerade, både kollekliva och individuella,exporlinsalser. Den vägen har vi med goll stöd av exportråd redanbeiräll lillbaka. Men dessa salsningar skall inte styras ellerpåverkas av statliga inlressen och synpunkler - del vill jag ha sagt oavsettsillande regerings politiska hemvist. Vi tror nämligen att vi inom branschenhar sådan kraft och erfarenhel alt vi utan ett statligt exporbolag skall kunnaulföra ell effeklivl exporiarbeie. Delkanske inte har kommit fram i debatten all den här lilla branschen faktisktböriade exportera redan i slutel av 1800-talel, böriar man lala om allsmåinduslrin skall exportera varor, och slora anslrängningar görs i denrikiningen. Men svenska glasbruk exporterade , ochexporten har successivt utvecklats. Därför har svenskt glas trotssmå resurser en ganska bra ställning på ulländska marknader. Vi är nuangelägna om alt den exporlaktivileten yllerligare skall förbätiras ochintensifieras. Med hänvisning till vad jag nu har anfört ber jag atl få yrka bifalllill utskottets hemslällan, vilkel innebär avslag på de reservationer som harfogats till betänkandet Underdelta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Vi anser all lönlagarorganisalionerna skall ha majorilel i denrådgivande nämnden, och del ser vi som positivt för nämnden. Precis som herrHovhammar sade är del här en specifik bransch med väldiglskickligt folk, vars branschkunnande är väsentligt Om löntagarorganisationernafår majoritel, har de ju möjlighet all påverka nämndens ställningstaganden,även om nämnden bara är rådgivande och inte beslutande. Närdel gäller kravel på en utredning om ett exporibolag vill jag understryka allvi reservanler inle har sagt all vi skall ha ell exportbolag, Däremol anser viall man bör kunna ulreda om del inte vore bra att ha ell sådant, förexportbolagel skulle ju inle bara syssla med export av glas, utan vi skulle härkunna få en samlad marknadsföring och export av just sådana exklusiva varor somtextilier, möbler och glas. Därigenom borde marknadsföringen fä en bällreverkan, Nalurliglvis skulle jag också kunna tänka mig all det skulle blibilligare med en samlad marknadsföring av de här kvalitelsvarorna. Somsagt var har vi inle begärl atl fä ett exporibolag, men vi vill gärna se all enutredning kommer till stånd för alt undersöka om det kunde vara värdefullt. Somdet låter på skulle man kunna tro all bara slatenpumpar in lillräckligl med pengar, så kan branschen klara del här själv.Staten skall alltså inle vara med och få någon insyn, 1 och för sig kan jagförstå atl har den synen, men del har fakliskl inle jag. HenHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Det framgick väl ganska tydligt av vad jag sade atl vi hoppas allregeringen skall föra en sådan ekonomisk polilik och framför allt en sådannäringspolitik all vi kan stå på egna ben och slippa slöd frånstaten. Det är alllså målsättningen för våra aktiviteter. Jagkonstaterade i mill tidigare inlägg atl del finns en hel del branscher som harrådgivande nämnder. De är knutna till slatens induslriverk, och i ingel fallhar lönlagarna majorilel. Man har försökt fördela nämndernas ledamöter medungefär 50 96 på vardera sidan, och del har fungerai väl. Därför finns delingen anledning atl i det här fallel göra ell undanlag, Dessulom handlar del juom en rådgivande nämnd och inle om en be-slutande. Delär riktigt all vi måste förstärka våra exportakliviteter. Där har Sverigesexportråd varil mycket posilivi och gett oss god service. Vi gör nu också fleragemensamma framträdanden, t, ex, i , och , Om dellaråder slor enighei glasbruken emellan. Menvad vi reagerar mol är att moiionärerna säger atl del skall vara ell mer ellermindre statligt engagemang. Vi tror atl vi av egen kraft och med egenerfarenhet skall kunna göra della arbele. Det är del som är skillnaden. Ommålsättningen för stödel till den glasindustrin FruHANSSON (s) korl genmäle: sade senasi all han tror alt man av egen krafl skallkunna klara av delta. Men del är ju precis del som en stundsedan sade atl man inle kan - bara man fick resurser skulle man klara av del. HenHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Jag har sagl att i nuvarande härdakonjunktur, då tyvärr allt fler företag har det besväriigl, måste det ansesfulll motiverat atl även vår hårl ulsatla bransch får viss uppmuntran. Men jaghar aldrig gått så långl alt jag sagt atl enbart detta på sikl kan rädda denmanuella glasindustrin. Jag tror f ö, heller inle atl det kan rädda någonbransch. Det måste i varie förelag vara en sådan utveckling alt förelagel ifråga lämnar vinst. Då kan man investera och därmed trygga sysselsällningen,är alltså målsättningen med den nuvarande näringspoliliken, som vi frånförelagarhåll vänlar oss myckel av. Herrinduslriminislern ÅSLING, som meddelai alt han i samband med behandlingen avdella ärende ämnade besvara fröken () den Ommålsättningen för stödet till den glasindustrin anmälda inierpellalion,1976/77:144, om målsäiiningen för slödel lill den glasindustrin,erhöll ordel och anförde: Fröken har frågat mig dels vilken målsäilning regeringen harnär det gäller stödel till den glasindustrin, dels om regeringen ämnarvidta särskilda åtgärder med anledning av den siiualion som uppslån inomKrona-Bruken, Innanjag går in på de Ivå frågor som inierpellanien har slälll vill jag något berörautvecklingen inom branschen . Sysselsättningeninom glasindustrin har minskat endasl obetydligt under 1970-talel, Inte hellerhar någon drastisk förändring sketl under de senasie åren vad gäller antaletproduktionsenheter. Endast ett par av verksamhetsslällena inom branschen harmåst läggas ned . Även produktionen har upprätthållits påen hygglig nivå trols den bekymmersamma konjunkturen. Dess värre har fleraglasbruk tvingats till en omfaltande lagerproduktion på grund av den vikandeefterfrågan. Vad gäller exporten har dock för noierals en viss värdemässigökning efter den minskning som skedde . Denskiss av utvecklingen under de senasie åren som jag nu har tecknat är lyvärrinle lika ljus om man ser till annat än sysselsällning, produklion och export. Delslår helt klarl att flertalet glasbruk haft del bekymmersamt.Lönsamhelsmässigl har ulvecklingen varil klarl olillfredssiällande. Dellagäller särskill , men även under den tidigare delen av1970-talel har förluslerna i branschen varil belydande. Lönsamhetsutvecklingenhar för flera företag varit så svag all deras forisatta existens allvariigtkommii alt hotas. Vi har fått belägg för della genom Krona-Brukenskonkurs. a. den otillfredsställande lönsamhetsutvecklingen harinvesteringsaktiviteten i branschen hämmats. a. medfört atlangelägna åtgärder för all förbällra arbelsmiljön släpat efter. Deproblem som finns i branschen inger nalurliglvis oro inför framliden, inteminst mol bakgrund av den dominerande slällning som glasbruken har försysselsättningen inom flera lokala arbetsmarknader. Om man blickar något framålkan på goda grunder antas atl successivt skärpta krav i fiera avseenden kommeralt slällas på glasbruken. Del gäller i fråga om bl.