prot · G00932 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är givet alt en ny regering inte kan lägga förslag ialla frågor, men det här är inget nytt förslag - det lades 1975. Och såvitt jagvel är det representanter för moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet som ingår i och som bär upp den nya regeringen - det är ju intepersoner som är hämtade eller något annat främmande land och som inteär bevandrade i de här frågorna. Samtligadessa partier har ställts inför problemet. De har representanter iföretagsskatteberedningen, som lagt förslaget 1975. Jagtycker inte heller att del är riktigt all hänvisa till att den gamla regeringeninle lyckades komma fram med något förslag. Inte är väl den nya regeringen sådålig ändå all den måste säga atl alla den gamla regeringens försummelser skallåterkomma också ? Omherr Josefson eller någon annan inte kan ge något svar så får jag ställa enfråga till budgetminislern, och det avser jag att göra. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskotieishemställan, dels motionen nr 235 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrHermansson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 5röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 235. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 274 Nej - 14 5 protokoll 1976/77:31-32 § 10 FöredrogsUlrikesutskollets belänkande 1976/77:5 med anledning av motion om upprättande avdiplomatiska förbindelser med Valikanslalen Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1976/77:6med anledning av berättelse om verksamheten inom . HerrHERNELIUS (m): Här föreligger ett myckel knapphändigt betänkande frånutrikesutskottet. Del följer i den vägen en tradition. Emellertid har dennatradition klandrats, och det kanske med rälla. Man har sagt att parlamentet iSverige, på samma sätt som t. ex. i , borde ha tillfälle till en mergenomgripande debatt om nordiska frågor och att ett lämpligt tillfälle härförvore i samband med en berättelse från . Emellertidföreligger just nu ett medlemsförslag från om att regeringen ocksåskulle avge berättelse lill pariamenlen, även utanför , där sådant ärbrukligt. Detta förslag är under remissbehandling, och av de yttranden somhitintills har inkommit framgår att förslaget mött övervägande sympati i dendelen. Då skulle, om förslagsställarens intentioner realiseras, såväl enrapport från regeringen som en från kunna läggas till grund fören mer utförlig debatt. Medhänsyn lill att detla ämne kommer att avgöras har uiskottetdenna gång inskränkt sig lill alt följa traditionen och inte lämnat någonutföriigare redogörelse. Överläggningenvar härmed slutad. 1976/77:5 med anledning av motion om en översyn avriksförsäkringsverkets frivilliga pensionsförsäkring § 13 Rätt tillsjukersättning för retroaktiv inkomst Föredrogs socialförsäkringsutskollets belänkande1976/77:6 med anledning av motioner om rätt till sjukersättning för retroaktivinkomst. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:558av i Staffanslorp(m)och () samt 1975/76:1203av i m. fl. (vpk), vari hemställts att uttaladesig för en sådan ändring i gällande sjukförsäkringsregler, att i förekommandefall retroaktiv sjukersättning skulle kunna utbetalas i samband med avslutadeavtalsrörelser, enligt vad i motionen förordats. Rätttill sjukersättning för retroaktiv inkomst Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975/76:558 och 1975/76:1203. HerrFRANZÉN (vpk): En av de motioner som ligger till grund för det betänkande som nubehandlas tar upp en del av de orättvisor som finns i sjukförsäkringssystemet. Sjukförsäkringensstorlek grundar sig på vilken inkomst av förvärvsarbete eller beräknad sådansom den försäkrade har. Från den s. k. sjukpenninggrundande inkomsten utgårockså vid bestämmandet av sjukpenningklass. Deofta långt utdragna avtalsrörelserna, som vi främst har upplevt under1970-talet, medverkar ofta till atl arbetare gör föriusier i sjukersättningar,då de retroaktiva lönerna med nuvarande lagstiftning inte efter hand kankompenseras. Detär den frågan som motionen pekar på och som också medanledning av motionen har uppmärksammat och tillsatt en arbetsgrupp för attundersöka. Vi noterar att motionen har medfört detta. Del är glädjande att delförefaller som om de här orättvisorna nu på något sätt skulle kunna rättastill. Utskottetskriver följande på s. 3 i betänkandet: "Verket har därför tillsalt enarbetsgrupp med uppgift alt undersöka vilka möjligheter det finns altkompensera inkomstförluster i sådana fall. Avsikten är att förslag i fråganskall lämnas inom sådan tid att ändringar av den art som avses i motionen 1203blir möjliga efter nu pågående avtalsrörelses slut. Härigenom får motionen1203 anses besvarad." Jag finner skrivningen inle hell entydig, men jag tolkar utskottetsskrivning på så sätt atl den orättvisa som påtalats i motionen 1203 absolutkommer att åtgärdas för den nu påbörjade avtalsrörelsen, så alt den inte,om denna blir långdragen, orsakar ytterligare föriuster för de arbetare denkommer att beröra. Om utskottet har en annan tolkning av skrivningen ibetänkandet än den som jag här har redogjort Nr 32 för, förutsätter jag att utskottet nu dementerar min tolkning. Med anledning av den redovisade tolkningenav utskotls- betänkandet avslår jag från att yrka bifall till motionen 1975/76:1203. Rätttill sjukersätt- i (m): ning för retroaktiv Herr talman! Det nuvarande sjukförsäkringssystemet har enligt min inkomst uppfattningtre nackdelar: I avtalssituationer där avtal kanske inte slutsförrän eller senare kan knappast uppgift om den nya lönen lämnas tillsjukförsäkringen förrän avtalet är klart. Lönen betalas sedan ut retroaktivtfrån årets början. Den som är eller blivit sjuk under den lid avtal pågår fårdärför för låg sjukpenning, eftersom sjukpenningen i motsats till lönen intekan höjas och utbetalas retroaktivt. Sjukpenningen ändras också först 30 dagarefter inkommen anmälan. Många människor glömmer att anmäla inkomständringartills de blir sjuka och konstaterar sedan att de får för liten sjukpenning.Eftersom del lar all få den ändrad kan det röra sig om avsevärt inkomstbortfall. Inkomstuppgiften grundar sig på beräknad inkomstett år framåt. För folk med olika sidoinkomster kan det vara svårt alt beräknainkomsten någorlunda exakt. Även små avvikelser påverkar nu sjukpenningen. Hurskall man råda bol på delta? I motionen 1975/76:558 har och jagnärmare utvecklat synpunkter härpå. Sjukpenningenär nu inkomstbeskaltad. Sjukförsäkringen skall såväl lill den försäkrade somtill taxeringsmyndigheterna lämna uppgift om utbetalad sjukersättning samtredovisa preliminärskalteavdrag. Alt få rätt sjukpenning är viktigt även frånden synpunkten all den nu genom beskattningen påverkar ATP. Försäkrings- ochtaxeringsmyndigheter måste således samarbeta. Delskulle vara vettigt all sjukpenningen baserades på självdeklarationen och atldet skedde en definitiv reglering av sjukpenningen med slulskalten.Med datatekniken bör det inle vara särskilt komplicerat. Det skulle innebäraföljande fördelar: Den sjukförsäkrade skulle alltid få rättsjukpenning. Den sjukförsäkrade skulle alllid få rätt ATP-poäng. Man skulle ha möjlighet atl anmäla inkomständringartill sjukkassan, men glömde man del skulle man ändå inle förlora på det. Ipraktiken skulle det väl innebära all folk anmälde större inkomsländringar menavstod från atl anmäla mindre. Del borde på detta sätt kunna bli mindrebyråkrati för . Deklarationsmoralen borde stärkas, eftersomutelämnade inkomster skulle betyda mindre sjukpenning vid sjukdom. harsocialförsäkringsutskoltel i sitt betänkande 1976/77:6, vilket här redogjortsför, meddelat att har upp- märksammat de påtalade problemen och tillsatt en arbetsgrupp för atl sökarälla till dem. På det viset har ärendet fallit framåt, och med an- Nr 32 ledning härav har jag inget yrkande utan nöjer mig med det betänkande Onsdaeen den som socialförsäkringsutskoltet har avlämnat. 1 del belänkande som vi nu behandlar har ett enigtso-cialförsäkringsulskoll konstaterat att sjukpenning utgår i förhållande tillsjukpenninggrundande inkomst. Hel sjukpenning utgör 90 96 av den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten. Om inkomstförhållandena ändras, erhålls nuändring av sjukpenningen efter det alt fåttkännedom om förändringen. nu aktuella motionerna begär man att sjukpenningen skall kunna ändras retroaktivt,om den sjukpenningberättigade erhållit retroaktiva löneutbetalningar för dentid som man har haft lill grund när man fastställt den sjukpenninggrundandeinkomsten. Utskottethar, som tidigare nämnts, erfarit alt har uppmärksammatde problem som här har aktualiserats och tillsatt en arbetsgrupp, som skallundersöka vilka möjligheter del finns alt kompensera inkomstföriuster i sådanahär fall. Avsikten är att förslag skall kunna läggas fram under den pågåendeavtalsrörelsen. Allherr blir nöjd med det förslag som kommer kan jag inte nu utlova, ochhan måste förstå atl del inte finns någon chans till det; det här är ju intehur enkelt som helst. Vi är medvetna om atl en ändring behöver komma tillstånd, men vi kan inle nu säga hur förslaget kommer att se ul. Detär alltså möjligt att problemen är lösta före avtalsuppgörelserna för de storalöntagargrupperna. Jag yrkar bifall tillutskotlets hemställan. Rätt till sjukersättningför retroaktiv inkomst (vpk): redogjorde för den nuvarande lagstiftningen - att manförst efter en förändring kan få den 90-pro-centiga sjukersättningen.När tar upp frågan om vilket resultat utredningen eventuelltkommer till, så kvarstår den luddighet som finns i utskottets betänkande. Detmå vara all man har en utredning, men en utredning bör rimligen också ha klaradirektiv om vad man skall komma fram till. Vihar i vår motion klart angett vad vi avser. Det hade väl också varit riktigtatl arbetsgruppen hade haft lill direktiv att ta reda på hur man skall kunnaklara den retroaktiva sjukpenningen. Vårmotion nr 1203 innehåller klara linjer, medan jag inte finner atl ulskoltet görnågon som helst utfästelse om atl man kommer all få fram ett resultat sominnebär atl ingen går miste om sjukpenningen för den retroaktiva inkomsten. Jag yrkar därför bifalltill motionen 1975/76:1203. Jag vill bara säga lill all utredningen har direktiv omall lägga fram ett förslag om den här frågans lösning. Hur man löser den kaninle vi nu säga. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill motionen nr 1203 av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskollets hemställan i betänkandet nr 6 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till motionen nr 1203. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §14 Rätt till längre sammanhängande ledighet Föredrogs socialförsäkringsutskottets belänkande1976/77:7 med anledning av motion om rätt lill längre sammanhängande ledighet. 1 detta belänkande behandlades motionen1975/76:2065 av m. fl. (fp), vari hemställts atl hosregeringen begärde atl utredningen om översyn av socialförsäkringssystemetgenom tilläggsdirektiv gavs i uppdrag pröva frågan om rätt till längresammanhängande ledighet - sabbalsperiod. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975/76: 2065. Reservation hade avgivitsav fröken () som ansett all ulskoltet bort hemställa alt riksdagenmed bifall lill motionen 1975/76:2065 hos regeringen skulle anhålla atl fråganom rätt lill längre sammanhängande ledighet utreddes. FrökenBERGSTRÖM (fp): Jag vill bara säga ett par ord beträffande den reservation som finnsfogad till detta utskottsbetänkande. Kravet på möjlighet till längresammanhängande ledighet är ett gammalt krav från sida. Om dettillgodoses menar vi all människor på ett helt annat säll än f n. skulle kunnavarva arbete och ledighet. Del kan vara fråga om olika önskemål för ledighet,t. ex. för studier, för längre resor eller för vård av någon anhörig. Vårtförslag innebär alltså att även vi tänker oss möjligheten all man skall kunnaspara semesterledighet och ta ut den i ett sammanhang för att pådet sättet varva arbete och ledighet. Förslagetom en femte semeslervecka som skall kunna sparas för alt las ul i ensammanhängande ledighet ser vi som ett steg på vägen attmöjliggöra ett friare val att varva arbetstid och ledighet, men vi menar alldel kan finnas berättigade önskemål atl kunna samla ihop till en ännu längreledighet än vad det förslaget innebär. När man i utskottets skrivning på s. 5säger atl förslaget om möjlighet att utnyttja den femte semeslerveckan på detsättet skulle vara ytterligare ett skäl till att inte gå med på det krav pålängre sammanhängande ledighet som talar om är väl ell obegripligtresonemang. Det är tvärtom. I och med att man kan få lä ut den femtesemesterveckan i form av sammanhängande ledighet har vi gått en bit på vägen.Det borde göra del naturiigare atl göra det möjligt all få en ytteriigareföriängd ledighet. Mendelta är en sak som inte går atl infoga direkt i förslaget om den femtesemesterveckan. Det kräver en ytterligare utredning. Därför borde densocialpolitiska samordningsutredningen få se över förslaget. Jagber med dessa ord alt få yrka bifall till reservationen, som är fogad tillbetänkandet. i (s): Det här är, som fröken sade, en gammal bekant. Första gångenbehandlades kravet på möjlighet till förlängd ledighet i 1966. Sedan1969 har frågan kommit igen . Lika konsekvent har avslagitförslaget, framför allt med motiveringen all det finns angelägnare problem attlösa i della sammanhang. FrökenBergström berörde några av motionens motiveringar för en längre sammanhängandeledighet. Jag skall kommentera dem. Enmotivering är att man skulle göra det möjligt alt varva studier medyrkesarbete. Jag tror atl det blir mycket svårt alt varva studier ochyrkesarbete genom alt samla ihop några veckors semester under' femeller . Det är utomordentligt svårt att planera så långt fram i tiden.Sedan motionen första gången väcktes har samhället skaffat sig helt andrainstrument för att tillgodose det syftet: lagen om ledighet för mopedisler, m. m. vid studier och ettförbättrat vuxenstudiestöd fr. o. m. . Detta innebär all desom känner sig fallna för studier har möjlighet lill ledighet och ersättning.Jag tror därför inle att man kommer att utnyttja någon ackumuleradsemesterledighet för sådana aktiviteter. Enandra motivering är alt man skulle kunna praktisera en ny verksamhet. Om jagvill samla ihop många semesterveckor och sluta mitt jobb för att gå ut i annanverksamhet är del ju inle längre fråga om semesier. Här vill jag också hänvisatill möjligheten till vuxenstudier och till lagen om ledighet vid studier. Viskall inle heller glömma bort atl vi har en väl utbyggd omskolningsverksamhethär i landet. Del är också ett instrument som vi har skaffat oss sedan motionenförsta gången väcktes. Dentredje motiveringen för förlängd ledighet är att man skulle möjliggöra vård avsjuk anhörig. Jag tror det är lika svårl att i della syfte planera fem . Även här har vi skaffat oss andra instrument. Mankan alltså säga att motionens motiveringar är akterseglade sedan lång tidtillbaka. Semeslerkommitlénhar föreslagit - det kommer en proposition om del, skulle jagförmoda - att semestern skall utsträckas . Den femteveckan skulle man kunna samla till en sammanhängande ledighet. Låt oss börjamed det, så får vi se vad det kan lända till. Jag ber med detta atl fåyrka bifall lill utskottels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av fröken , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. 1976/77:13 med anledning av motioner om upprustningav fäbodar och om en utredning rörande bevarandet av slenvalvsbroar §16 Vissa föreskrifter för mopedisler, m. m. betänkande 1976/77:4 med anledning av motioner angående vissaföreskrifter för mopedisler, m. m. 1 delta betänkandebehandlades motionerna 1975/76:419 av m.fl. (c). 1975/76:1547av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 2 och 3)föreslagits all beslutade 2. all uttala sig för att ett avtal upprättades mellantrafiksäkerhets-verket och Radio-TV om kontinuerlig information itrafiksäkerhetsfrågor, 3. alt uttala sig för en utökning av förbudet motlunga transporter och veckoslut, förslagsvis för tiden från mittenav april lill utgången av augusti, liksom för vissa , 1975/76:1565av () och (), 1975/76:2089 av herrar i (fp) ochStrömberg i (fp) samt 1975/76:2099 av m. fl. (fp) såvitt nuvar i fråga (yrkandena A 1-4). Vissa föreskrifter JÖr mopedisler, m. m. Utskottets hemställde attriksdagen skulle 1. avslå motionerna 1975/76:419, 1975/76:2089,yrkandet 2, och 1975/76:2099, yrkandet A 4 såvitt gällde skyddshjälm, 2. avslå motionerna 1975/76:1565, 1975/76:2089,yrkandet I, och 1975/76:2099, yrkandet A 4 såvitt gällde förarbevis, 3. avslå motionen 1975/76:2099, yrkandena A 1-3, 4. avslå motionen 1975/76:1547, yrkandena 2 och 3. FruEKELUND (c): Mopedisternas trafiksituation har varit föremål för upp-märksamhetsåväli skolsammanhang som i massmedia och i utredningar. Föräldrarhar vid upprepade tillfällen genom hem och skola-föreningar vädjat om hjälp medatt få sina ungdomar alt använda hjälm vid mopedåkning. Skolan har också lagitupp saken i sin trafikundervisning. Nordiska irafiksäkerhelsrådet ochtrafiksäkerhetsutredningen har behandlat frågan om skyldighet alt användahjälm i samband med mopedåkning. har dessutomtillstyrkt ett införande av obligatorisk användning av hjälm för mopedisler. Motdenna bakgrund har jag tillsammans med några partikamrater väckt motionen1975/76:419, som utmynnar i all hos regeringen begär all krav på allmopedförare skall använda skyddshjälm införs i vägtrafikkungörelsen.Trafikutskottet har behandlat motionen och säger bl. a. i sill betänkande altanledningen lill alt statsmakterna ännu inte ansett sig böra föreskrivaobligatorisk användning av huvudskydd för mopedisler är den lågaanvändningsfrekvensen. Mig förefaller delta vara en underiig motivering tillatt dröja med införandet av ett obligatorium. Är man övertygad om hjälmensvärde, borde väl en låg användningsfrekvens snarare vara anledning till ellobligatorium än tvärtom. Vissa föreskrifter för mopedister, m. m. Däremotär del rikligt alt det har saknats godkända mopedhjälmar, och dellahar alltså utgjort ell hinder. har emellertid tekniska högskolafått fram en hjälm som är godkänd för mopedister och som alltså kan börjatillverkas och användas. Hjälmen demonstrerades för i TVtillsammans med motorcykelhjälmar. Utskottetmenar atl den informationskampanj för användning av huvudskydd somirafiksäkerhetsverket har fått i uppgift atl genomföra skall få lid au verkainnan annan åtgärd vidtas. Men säger man i betänkandet alt ominformationskampanjen inte får avsedd verkan, vilket man med rälla tvivlar på,är man inte främmande för att föreslå lagstiftningsåtgärder för atl genomföraett obligatorium då del gäller användning av mopedhjälm. Jaghälsar det senast återgivna ullalandet med tillfredsställelse och nöjer mig medall försäkra all jag uppmärksamt kommer att följa utvecklingen. HerrÅKERLIND (m): I trafikutskottets betänkande nr 4 behandlas motionen 1975/76:2099 ombilbälleslagen. I den begärs att lagen skall utvidgas till att omfattabaksälespassagerare samt passagerare i framsätet på taxi-bilar. Trafikutskottetssvar på den motionen är alt trafiksäkerhetsverket utreder möjligheten atlutvidga lagen lill alt gälla bl. a. de av motionärerna angivnatrafikantgrupperna. I avvaktan på resultatet av den utredningen, säger man,torde någon särskild åtgärd från sida inte behövas. Jagär uppriktigt sagt förvånad över all sådana här krav förs fram. Jag har varitmotståndare lill en lagstiftning innebärande bilbälteslvång från detlagstiftningen aktualiserades. Jag är del fortfarande. Detär möjligt atl andra ledamöter av denna kammare under sina kontakter medrnänniskor inle möter dessa frågor så ofta som jag. Jag får emellertid igenomsnitt minst en gång telefonsamtal eller brev om dessa saker frånpersoner som vill ha bort lagstiftningen. De är i de flesta fall i och för siginle emot användningen av bilbälte, men de vill ha bort tvånget. Jagtycker alt della är någonting som man skall allvarligt begrunda. Som jagupplever det här, är det inte något snabbt övergående fenomen. Det är mångamänniskor i vårt land som rent principiellt är starkt engagerade i dennafråga. Vaddet här ytterst gäller är om vi skall ha mer tvång eller mer frihet i vårtsamhälle. Det finns naturiigtvis många områden i vårt samhälle där man måstetillgripa tvång för att klara en viss situation. Men del gäller att ha störstamöjliga frihet kvar för den enskilde. Största möjliga frihet för den enskildeär grunden för ell demokratiskt samhällssystem. Låt oss vara försikliga när detgäller inskränkningar i friheten, där det inle är absolut nödvändigt, och härhar vi ett område där en inskränkning i friheten inle är absolut nödvändig.Personligen upprör del mig alldeles särskilt när man, som ärfallet i denna motion, kommer med krav på att vi skall gå ännu längre. Jag harvelat deklarera detta inför kammaren. Vi skall slå vakt om friheten i allasammanhang - i varje liten detalj i den mänskliga samlevnaden - där ett tvånginle är absolut nödvändigt, just för alt stärka det demokratiskasamhällsskicket. Jag har inget yrkande. HerrHALLGREN (vpk): kommunisterna tar i motionen 1975/76:1547 upp tvåväsentliga frågor som rör trafiksäkerheten. Det gäller betydelsen av ökadinformation om trafikrisker och om trafik-säkerhetsarbetet. Vi anser att enökad information via radio och TV - och då i första hand TV, som måste ansessom del lämpligaste och effektivaste medlet all sprida information - ärnödvändig. Imotionen yrkas att det borde komma lill stånd ett avtal mellan Irafiksäkerhetsverketoch angående en planerad och mer kontinuerlig information omirafiksäkerhetsfrågor i TV. Vi har i det andra yrkandet i motionen begärt atlriksdagen skall uttala sig för ett sådant avtal. Itrafikuiskottets betänkande nr 4, som behandlas, har invändningar rests motett sådant uttalande. Man hävdar att det skulle vara principiellt felaktigt altfrån statsmakternas sida styra programutbudet i radio och TV. Utskottet sägervidare att ett ökat programutbud i dessa frågor kan förväntas särskilt inomlokalradion. Med hänvisning lill dessa argument avstyrker ulskollelmotionsyrkandet. Eftersomman inte kan bortse från att vi genom ett sådant uttalande från riksdagenfrångår tidigare praxis har vi kommunisternas sida inteför avsikt att yrka bifall till denna del av motionen. Vi hoppas atl utskottethar rätt i sin bedömning, nämligen att det kommer att bli ett-utökat utbud ivad gäller trafikfrågor, irafikrisker m. m. i radio och TV. andra frågan -att ullalarsig för en utökningav förbudet mot tungatransporter och vissa veckoslut - anser vidock, i motsats till utskottet, alt bör göra ett uttalande som detsom yrkas i motionen. Utskottelsmotivering för avslag, atl man bör inhämta erfarenheter från lagstiftningen somårligen utvärderas, är enligt vår mening vag. Vi är av den uppfattningen attåtgärder redan nu med nödvändighet måste vidtas. Ettförbud mot tunga transporter på våra vägar och under veckoslutsommarlid är ett sätt all kraftigt nedbringa antalet trafikolycksfall.