prot · G009112 · 1976-12-31 00:00:00 — Tidningen , som är en personaltidning förde anställda vid och , lämnar i sill marsnummer enredogörelse för en konferens i byggfrågor som de båda företagen hållit Itidningen refereras elt anförande av , då generaldirektör ibyggnadsstyrelsen, nu VD i BPA. Tilerttalade om alt utvecklingen av drift- och underhållskoslnaderna varil oroande. svarar de för ungefär hälften av hyran för bostäder, och många bedömareanser att de kommer all svara för två tredjedelar av hyran. Sålänge kapitalkostnaderna var den dominerande faktorn i hyran, koncentreradesig diskussionerna om boendekostnaderna till kapitaldelen. Nui dag måste vi ägna lika slor uppmärksamhet ål drift- och underhållskoslnadernasom ål kapitalkostnaderna. Iett par molioner föreslås att alla hyreshus successivt skall överföras isamhällets ägo och alt endast allmännyttiga och kooperativa företag skall fåuppträda som byggherrar och ägare av flerfamiljshus, dvs. också förvaltare avflerfamiljshus. Att vpk föreslår detta är konsekvent, atl fyra socialdemokraterföljer denna linje är förvånande. Dehär tankegångarna leder enligl uppfattning lill myckel besvärligakonsekvenser. Konkurrensen skulle minska i alla led, och boendet riskerar attbli dyrare. Visserligen kan man minska boendekostnaderna genom en högresubveniionering, men yllerst måsle ändå någon belala. Sedannågra år lillbaka är vi överens om all del behövs konkurrens i byggandet Vilycker all del är angelägel all olika förelag med olika struktur och ägare fårkonkurrera om anbuden och därigenom söka pressa priserna. Men lika vikligi ärall vi får konkurrens i förvallandet Del anlagna förslagei om atl höjaövre lånegränsen för privatfinan-sierade fierfamiljshus till en summa somligger närmare vad som gäller för andra ägareformer, ger en större möjlighellill konkurrens. Del måsle vara möjligt för olika ägare att inte bara bygga husutan också all behålla dem och förvalta dem. På så sätt får vi en effekiiv ochheltäckande konkurrens. Erfarenhetenhar visal alt det är möjligl all pressa förvaltningskostnaderna för ellbosladsområde. Delta förutsätter dock all de boende på något sätt själva är medoch tar ansvar. Ett sådant ansvarslagande borde kunna lösas oberoende av vemsom äger fasiigheien. En viktig förulsällning är dock all del ger ett direktoch tydligt utslag på hyreskostnaderna. Detär angeläget att hålla nere boendekostnaderna. Men atl bara lila till allsamhället skall öka sina subventioner är ingen realistisk lösning. Andraangelägna uppgifier pockar också på slörre ekonomiskl utrymme. Våra ekonomiskaresurser är begränsade. En väg att gå för att pressa boendekostnaderna är attlåla olika ägareformer på någorlunda likvärdiga villkor konkurrera om bådebyggande och förvaltande. En annan väg som bör prövas - och harprövats - är all ge de boende större möjligheter all påverka sinahyreskostnader. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Jag vill göra ett par kommentarer till i Botkyrkaanförande, eftersom han har hänvisat till vpk-motionen och rest invändningarmot innehållet i den. HerrStrömberg säger all man måste vara medveten om dels alt drift-ochunderhållskostnadernas andel av hyreskostnaderna stiger snabbi i all- männyttiga bostadsföretag,dels atl någon yllerst måsle betala dessa kostnader. Han nämner sedan all mankan komma lill rätta med en del av problemen genom konkurrens i anbudsförfarandetoch i fbrvallningsledet Delär yllerst små och ytterst marginella kostnader som man kan komma ål genom derecepten. Huvudorsaken till att de allmännyttiga bostadsföretagen nu har fållen så ogynnsam kostnadsutveckling också i förhållande lill de privalafastigheterna är atl de allmännyttiga bostadsföretagen som socialabostadsföretag får ta ansvaret för de människor som har det be-sväriigasl här isamhället och får ordna deras bostadsfråga. Del gäller barnfamiljer,pensionärer, invandrare och sådana som på elt eller annal säll har blivitutslagna i vårl samhälle. Del medför för de allmännyttiga bostadsföretagenbetydligt ökade kostnader - de får vad man kallar stora socialaföljdkostnader. Till detta skall läggas att de allmännyttiga bostadsföretagenofla har kostnader som de privata fastighetsägarna inle har i form avsamlingslokaler, parkeringsanläggningar, lekplalser, parker, underhåll ochskölsel av inlerna gångvägar och gator, belysning och en massa sådani sompåverkar hyrorna direkt i de allmännyttiga bostadsföretagen och som fårbetalas av deras hyresgäster. Därförvore det konsekvent alt man såg lill all de allmännytiiga bo-sladsförelagen föralt klara sådana kostnader fick lån och bidrag i likhet med de lån som de nufår för hyresförluster, när det gäller atl klara problemen med de lommalägenheterna. Del är min förhoppning all vi också skall komma därhän. HerrSTRÖMBERG i (fp) kort genmäle: De sociala kostnader som en delbostadsföretag får dras med känner både och jag väl till från vårahemorter. 1 mångt och mycket kan jag hålla med om alt sådana företeelser finns.Jag är emellertid angelägen framhålla att jag verkligen tror på all man genomkonkurrens kan pressa drift- och underhållskostnaderna ganska avsevärt, så alldet märks ordentligt på hyran. För mig är det väsentligt att privata ägare kanbehålla sina fastigheter och förvalla dem. På del saltet ökar konkurrensen iför-vallningsledet (vpk) kortgenmäle: i har inte talat om hur denna konkurrens skallgå till. Låt mig bara erinra om alt de allmännyttiga bostadsföretagen får taöver och förvalla sina fastigheter och kan påverka kostnaderna först i detsisla ledet då del gäller själva förvaltningen. Alla led - frånmarken lill del färdiga huset - har varil föremål för olika vinsl- ochspekulalionsintressen från bygg- och fastighetskapitalets sida, som i regelgjort slora vinsler. Inle förrän i sisla ledet - när del gäller förvaltningen -får de allmännyttiga bolagen möjlighel alt ta över. Dessa bolag får då ta överförvaltningen lill de kostnader som har konstituerats av vinsl- ochspekulationsiniressena på bostadsmarknaden. Där, i ,har vi svaret på frågan om orsaken lillsvårigheterna för de allmännyttiga bostadsföretagen att konkurrerakostnadsmässigt och hålla sina hyror nere. FrökenÖHRSVIK (s): I motionen 430 har jag tillsammans med några partikamrater krävt enöversyn av gällande regler i syfte all endast allmännyttiga och kooperativabostadsföretag får uppträda som byggherrar och ägare av flerfamiljshus. Vi hargjorl del mot bakgrunden av den ohämmade och hänsynslösa spekulation som i dagförekommer på bostadsmarknaden. Vikonstaterar att bostaden för oss alla är en social nödvändighet. Del är därförlångl ifrån tillfredsställande atl privatföretag och privatpersoner skall fåanvända människors bostadsbehov för penningplacering och vinstintresse. Ensocial nödvändighet bör inle behandlas som en handelsvara. Manhar lidigare pröval olika meloder för att nå de allmänt vedertagna målen:begränsning av hus- och markspekulation. Men dessa metoder har enligl vårmening haft för dålig effekt. Vadsäger då utskottet om moiionen? Man hänvisar först och främst till ell lidigarebetänkande, där del helt kort konstateras att nuvarande konkurrens bäst tjänarde bostadspolitiska målen. Den socialdemokratiska gruppen reserverade sig idet avsnittet och angav synpunkter som ligger ganska nära dem som vi framfört imotionen. Man sade bl. a.: "Synen på ägandet av hyreshus somkapitalplacering och näringsfång kan självfallet inle få principiellt slöd." Detsamhälleliga målet är all förhindra hus- och markspekulaiion. I detta syfte harman antagit vissa grunder för en aktiv markpoliiik; och man harförutsatt atl de självkostnadsbestämda företagen även i framliden får endominerande slällning inom nyproduktionen och en successivt ökande andel avbeståndet i flerfamiljshus. Dellaframhölls , då liknande molioner behandlades både i första och i andrakammaren. Vilkenhar då utvecklingen varil? Jag har fåll några siffror som visar hur stor del avnybyggnationen som är privat byggande. låg av nybyggnationen iprival regi, 1971 var siffran 17,6 96,1972 värden 15,9 96, 1975 var den 19,6 96och 1976 var den 13,6 96. Vihar haft en stigande andel privalbyggda lägenheter inybyggnationen. Även om siffran gått ner, så består vår oro förulvecklingen. Man kan på goda grunder anla atl del blir ett ökatbostadsbyggande , eftersom köbildning uppstått på olika håll.Med de nya låneregler, som har antagils, stimuleras prival byggande. Tyvärrkan jag inle få fram några siffror på andelen privalbyggda lägenheter av helabostadsbeståndet års folk- och bostadsräkning är klar. Men jagtycker alt del klart måste sägas ifrån atl del är kommunerna som skall drivaoch sköta markfrågorna för kommunens behov. Det är också kommunerna som skalldriva och styra bostadsbyggandet på det för de bostadsbehövande bäslasättet Det är då för oss naluriigl att ställa krav på att endasl allmännyttigaoch kooperativa bostadsförelag får uppträda som byggherrar och ägare avflerfamiljshus. Detär beklagligt all ulskollel inte velat få dessa för medborgarna så viktigafrågor klariagda i en ulredning, vilket är vad vi har krävt. Man kan jumisstänka alt ni inle litar på era partikamrater ute i kommunerna. Klarar deinle den här uppgiften? Bygger de inle de bäsla bostäderna till de lägstapriserna? Litar ni inte heller på de kooperativa bostadsföretagen, som arbetarulan vinstintressen, i demokratiska former och med kontroll? Ta endiskussion med dem, så skall vi återkomma med denna molion ! HerrMATTSSON (c) kort genmäle: Av fröken inlägg fick man nästan intrycket alt civilutskoltelsställningslagande - varvid alltså hänvisas till tidigare ofla upprepadeställningstaganden - skulle vara grundat t. o. m. på en av en borgerligminoritet dikterad bestämmelse, som man från socialdemokratiskt hållreserverat sig mol. Nuförhåller del sig emellertid inle alls så. Denna fråga har behandlats fleragånger under 1970-lalel. Man kan gå lillbaka lill beslut . Dåbehandlades frågan om en begränsning av rätten atl bygga flerfamiljshus.Slalsulskollel anförde då: "Samiidiglhar stalsmakterna dock framhållil önskvärdhelen av all bibehålla en konkurrensmellan de olika företagsformerna. Som utskottet tidigare yttrat" - dåhänvisar man till 1967 - "är dessa syften inte oförenliga vare sig medvarandra eller med den rationella produktionens krav. Utskottet kan mot dennabakgrund inle tillstyrka föreslagna utredningar om meloder för all uppnåuppsatta mål." Delär del färskaste och mera preciserade ullalande som civiluiskotiefs förslagdenna gång grundar sig på. Som jag sade i mitt första inlägg har vi inte allsövervägt all avvika från den principen utan anser atl den är värdefull när delgäller alt nå vårt mål: bra bosläder till bra priser. FrökenÖHRSVIK (s) kort genmäle: Vad jag hänvisat till varcivilulskotlels belänkande nr 18, där socialdemokraterna i en reservalion hadeuttryckt en viss principiell slåndpunkl, nämligen alt synen på ägandet avhyreshus såsom kapitalplacering eller näringsfång självfallel inte kan fåprincipiellt stöd. Så långt hade inte den borgerliga majoriteten gått just närdel gällde lån lill privata flerfamiljshus. i (s): Även jag har undertecknat den motion som fröken pläderadeför och i vilken vi, som hon sade, begär en översyn av gällande regler i syfteatt endasl allmännyttiga och kooperativa bostadsföretag får uppträda sombyggherrar för och ägare av flerfamiljshus. Pådetta har utskottet svarat atl sådana principiella uttalanden inle är lämpligaatl göra. Jag vill slälla frågan till utskottets lalesman: ? Utskottethar inte närmare motiverat sitt ställningstagande. Utskottet hänvisar bara lillallmänna fraser tidigare kring denna fråga och har inte givit något besked. Vidaresäger ulskollel all del skall råda konkurrens mellan förvaltningsformerna. Ivissa fall kan man naluriiglvis få del, men i vissa fall får man del inle. Vimotionärer har f ö. inle begärl della uttalande. Vad vi har begärt arenutredning om dessa frågor just av de skäl som fröken nämnde. Som vi serdet är det helt otillfredsställande all en kapitalist skall kunna riäna pengarpå människors elementära behov av en bostad. Del kan inte vara rikligl. HerrDanell pläderar visserligen för atl alla skall ha äganderätt och kunna ägamark. Tänk om vore lika angelägen atl slå vakt om all de människorsom endast hyr en lägenhet skulle få inflytande och kunna påverka sinsituation. Del nämnde han ingenling om. Som sade är över att kapitalisterna inle kan riäna nog med pengar genom att deinte får äga sin mark. 1de privatägda hyreshusen har hyresgästerna som regel ytterst litet atl sägatill om. Det förekommer ingen insyn över huvud taget i de ekonomiska frågorna.Men det bekymrar inte . För honom är det självklart allhyresgäslerna får betala vad meningsfränder skall riäna. Någonmåste nämligen belala för au ekvalionen skall gå ihop. Enhyresgäst i ell enskill ägl hyreshus har ingen insyn i om del är en skäligförränining som begärs på del insatta kapitalet. Reparationer och underhållutförs ofta inle på ell skäligt säll. Det finns ell oial exempel på delta, inleminsl i med förorter. Man kan nästan åka runt här och peka ut vilkaflerfamiljshus som ägs av privala hyresvärdar. Ändå är ju hyrorna beräknade medhänsyn lill alt reparationer skall utföras med jämna mellanrum och att tillsynskall ske. I sådana hus är del vanligt all servicen släpar efter och ärotillräcklig. 1tidningspressen kan vi läsa om hur hyresgäster vaknar och har nyhyresvärd. Huset har plölsligl försålts, och man har fåll atl göra med en nyperson som skall förvalta fastigheten. Ingen har frågat hyresgäslerna om vadde tycker, men del bekymrar inle , ulan för honom gäller all ägandeiskall man slå vakt om. Den stackars hyresgästen som över huvud laget inte fåryttra sig om den lägenhet han hyr bekymrar inle . Prisetpå fastigheten kan, precis som sade förut, plötsligt dansa upp,ofta med miljonbelopp. Och vem är del som får belala i sista änden? Är delhusägaren som betalar för all han får äga markbilen, tror ni? Nej, det ärnaturiigtvis hyresgästen som får betala. Del har också visat sig att i de härfastigheterna kommer det plölsliga och omotiverade hyreshöjningar. På det här sättet kan delinte få fortgå. gäller den s. k. lexBackström: på grund av en hyresskojares framfart fick vi en lag som sade altköpare av hyreshus i de här städerna måste godkännas av hyresnämnden. Det ärbra, men dess värre räcker det inle. Det är ju inte tillräckligt atl lagstiftabara för tre städer i vårl land. Del måste på någol sätt införas ett veto förhyresgäster i flerfamiljshus när en försäljning skall ske. Jagtycker all det borde tillfredsställa , som så gärna slår vakt omägandei, att hjälpa även den som inte äger någonting, så alt han åtminstonekunde få säga: Jag vill inte hyra av den här personen. Ja, del får hannaturiigtvis säga, men då får han också flytta ifrån sin lägenhet. Hyresgäslernamåste ges mera inflytande och medbestämmanderätt i det privalafastighetsbeståndet och hyreshajarna måste definitivt borl från marknaden. Idet här sammanhanget skulle jag också vilja fråga utskottets lalesman: inte vara skäl i aU tiua på hur de banker som stöder hushajarna har fåttsina pengar? Plötsligt visar det sig att en person som varken har deklarerateller betalat en enda krona i skatt äger fastigheter för miljoner och atlbankerna har stött verksamheten. Detta bekymrar tydligen inte utskottet. Jagbegriper inte hur bankerna kan stödja de här asociala elementen på del sätt somde gör. Medanvillaägare och andra fastighetsägare kan tillgodogöra sig inflationsvinsterfår hyresgästerna betala till hyreshajar som gör s. k, smarta affärer ochopererar som, skulle jag vilja säga, ohyra i pälsen. Det här måsle stoppas! Delär oförskämt all del får pågå som del gjort . börvi komma fram till det som vi begär i moiionen, nämligen att de allmännyttigaoch bostadskooperativa företagen förvallar flerfamiljshusen. Först då kanhyresgästerna påverka sin egen situation och få bällre förhållanden. Jag tror inte del är meningsfullt alt yrka bifall till moiionen,men situationen är sådan atl vi skall återkomma lill frågan så snart del geslillfälle lill det. Jag skallbara beröra tre saker. i frågade mig i egenskap av utskottets lalesman varför vi intehade tillstyrkt motionen. Jag vill hänvisa till att denna fråga behandlades häri 1967 och 1970, då avfärdade frågan om ulredning omöverförande av enskill ägda flerfamiljshus i ägo. Man trodde mera påkonkurrens mellan förelagsformerna. Jag vill också upprepa att icivilutskottets belänkande nr 21 har utskottet varit helt ense iställningstagandet att avstyrka den socialdemokratiska motionen, Ivad gäller den diskussion som förts om förräntningen tror jag det vorevärdefullt om med sina partikamrater log en diskussion ombruksvärdehyrans effekler. Sedanville också alt jag skulle säga något om lämpligheten av all göraett uttalande. Ja, vi har sagt alt det inte är lämpligl alt göra någolprincipiellt uttalande av den typ som föreslagils. Det är ju på del sättet atl om riksdagenbeslutar alt göra elt sådani uttalande, så har det inte någon som helsl effekt.Det överför inte ell enda hus från privat till allmännyttig eller ägo.För alt äganderällen skall ändras erfordras en lagstiftning, och det har intedirekl krävts av motionärerna. Slutligenkan del rimligtvis inle vara civilutskottets uppgift att fungera sombankinspektion. HerrDANELL (m): Jag skall inte låla mig luras ul på de bostadspolitiskt djupa vattensom i rörde sig i under sina minuter i talarstolen. Hanlyckades ju att med det markpolitiska betänkandet svepa över hela del bostads-och markpolitiska området. De sakerna har vi diskuterat i andra sammanhang, ochdel finns ingen anledning all göra det . Men jag vill någol litet kommenteraen principiell fråga, som ideligen återkom till med refrängen:"Men delta bekymrar inte ", Delvikliga här, sade , är: Vad tycker den lille stackaren som hyr? Ioch för sig tycker jag att det uttrycket är något nedlåtande, men det får ståför räkning. Del är ju bosladskonsumenlens intresse som är detavgörande, alltså hur han, hon och familjen vill bo. Det underströk jaglidigare, och upprepar jag det. Många människor vill ha bostadsrätt elleräganderätt, de vill ha valfrihet i upplålelseformerna och valfrihet när det gällermarkbostad eller annan bostad. Och skall vi politiker erbjuda de människornaden valfriheten. Sedan kan anföra hur många argument som helsl moläganderätten. Och han kan försöka sätta ell likhetstecken mellan att äga ochspekulera - vilkel jag tycker är ell ganska larvligi argument långt ifrånverkligheten för alla de människor här i landel som äger sin lilla marktjit ochtrivs bäst med del, känner trygghet med det och minsann inle tänker på hur deskall kunna realisera den och på oskäligt sätt sno åt sig pengar för den. Vi har talat om denna principfrågatidigare, och det finns ingen anledning atl nu orda mer om den saken. Men jagtyckte atl del fanns anledning atl återföra någol yviga anförandelill vad del handlar om i betänkandet, nämligen markpolitiken och fråganhuruvida människorna här i landel även i fortsättningen skall få äga sinmarkbil saml om delta också skall få finnas kvar som en viktig del i vårlfortsatta marklagarbeie. i (s): Till ulskotlels lalesman, , vill jag än en gångunderstryka all vi inle har begärl någol uttalande i vår molion, ulan vad vihar begärt är allmännyttiga bostadskooperaliva företag som ägare och förvaltareav flerfamiljshus för att komma ifrån de spekulationer och annat somotvivelaktigt pågår - vi kan se exempel i tidningarna nästan varie dag påsådani. Jagfrågade varför utskottet inle ville gå med på del kravet, jag frågade ommotiveringen lill det. Då säger all del är konkurrensen Nr 112 mellan de olika förvaltningsformerna som utskottet vill slå vakt om. den Menvad är det för konkurrens när de privala fastigheterna byter ägare Var är hyresgäslerna i det sammanhanget? Det är ju de --------------- -somfår betala de kostnader som del hela innebär. Del högre pris som Markpolitiska betalasfår hyresgästen belala. .frågor Av den anledningen är del självklart all vi måsle komma ifrån deiia Men del ärju del som man i civilutskollel tydligen inle vill diskutera. säger all utskottet inle är någon bankinspektion när jag hänvisar tillbankernas agerande i sammanhanget Nej, självklart är utskottet inle det, mendet har ändå möjligheter alt vidla åtgärder så atl bankerna inte kan agera pådel här sättet - eller hur, ? Civilutskotlel behöver inte gå utoch säga lill bankerna: Ni får inle lämna de här lånen. Men utskottet kan draupp riktlinjer på det säll som vi föreslagil här, och då skulle del aldrig bliaktuellt atl någon sådan situation inträffade. Jag skall inte la upp endeball med på annal säll än genom atl säga, atl jag undrar vem somär längst ifrån verkligheten - han eller jag-Överläggningen var härmed slulad. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilulskotlels hemslällan i belänkandel nr 21 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resullal: Proposilioner gavs på bifall lill dels ulskolieishemställan, dels ulskotlels hemslällan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 427 av m. fl., och förklarades den förrapro- positionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskoltels hemslällan i betänkandet nr 21 mom. 2 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil ulskotlels hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 427. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 3 och 4Kammaren biföll vad ulskollel §7 Lånefonden för kommunala markförvärv Föredrogs civilulskotlels betänkande 1976/77:22 medanledning av proposilionen 1976/77:100 i vad avser anslag lill Lånefonden förkommunala markförvärv jämte motion. Regeringen hade i propositionen 1976/77:100 bil. 16() under IV:12 (s. 121-125) föreslagil all 1. godkänna de ändringar igrunderna för markförvärvslångivningen, som förordals i regeringsprotokollel, 2. medge all beslut ommarkförvärvslån meddelades intill ell belopp av . 3. på kapilalbudgelen under Slatens ullåningsfonderför /78 lill Lånefonden för kommunala markförvärv anvisa ellinvesteringsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1976/77:424 av m. (vpk), vari föreslagits all vid behandlingen av anslag under IV:12(bilaga 16) Lånefonden för kommunala markförvärv beslulade 1. atl till Lånefonden förkommunala markförvärv för /78 anvisa ett invesleringsanslag av150 milj. 2. all amorteringstiden förmarkförvärvslån förlängdes till. , varav de första fem årenamorteringsfria. 12Riksdagens protokoll 1976/77:111-112 1, beträffandeändrad ändamålsbestämning för markförvärvslån alt skulle a, godkänna vad iregeringsprolokollel anförls om grunderna, b, somsin mening ge regeringen lill känna vad uiskoitei anföri om ikraftträdandet, 2, beträffande amorteringstidenall skulle avslå motionen 1976/77:424, yrkandet 2, 3, beträffande beslulsram atlriksdagen medgav all beslut om markförvärvslån meddelades intill ell belopp av220 , under budgelårel 1977/78, 4, belräffande anslag attriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen1976/77:424, yrkandel 1, på kapilalbudgelen under Statens utlåningsfonder /78 till Lånefonden för kommunala markförvärv anvisade ettinvesleringsanslag av 100 000 000 k t (vpk):