prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — Med i viss mån samma rättskulle man kunna hävda atl inkomslskattehöjning för elt visst syfte ocksåväsenlligen drabbar det stora löntagarkollektivet och att de fackligaorganisationerna därför skall ha rätt att bestämma över den konkretaanvändningen av dessa skallepengar. Medsitt resonemang som grund föreslår socialdemokraterna helt följdriktigt attstrukturfondens styrelse skall ha en majoritet av fackliga representanter. Avstyrelsens tio ledamöter skall sex vara fackliga representanter, två frånnäringslivet och två utses av samhällel eller staten. Detta förslag ärintressant ur två huvudsynpunkter. Det påminner för det första mycket om detförslag om investeringsfond som utarbetades inom KristerWickmans industridepartement och som jag med anledning av de socialdemokraliskamotionerna roat mig med att friska upp i mitt minne. När detta förslag sedankom i propositionsform hade del dock i stället blivit en investeringsbank.Dess syfte sades vara att lämna garantier till stora industriprojekt som i sigansågs lönande men var så osäkra och kapitalkrävande, att den vanligakapitalmarknaden kanske inte skulle stå till förfogande. Banken skulle skötasefter affärsmässiga, principer och stå under ledning av en styrelse med mereller mindre traditionell sammansättning. Detintressania och helt nya med dagens motion är alt strukturfondens styrelse vidsin bedömning såväl av invesleringsgarantier som av bidrag från fonden inteskall ledas av sådana synpunkler ulan av - som del numera så modernt heter -övergripande ekonomiska tankegångar. Man förulsälier sålunda i realilelen attfonden skall vara ell slags lotalpla-neringsinstans för de svenska näringarna.Det är inte utan atl man med en viss nostalgi ser tillbaka på de förhållandevisoskyldiga tankegångar som del socialdemokraliska parliet hyste ännu . Då utgick man ifrån atl näringslivet självi i väseniligutsträckning kunde bedöma den allmänna färdriktningen för den ekonomiskaulvecklingen. Det gällde bara för en statlig investeringsbank att fylla påmedel där sådana inle på annal sätt så lätt kunde anskaffas. är manemellertid inne i elt rent planhushållningslänkande. Intressanti detla sammanhang är all personer som innehar sina positioner pä grund avsina kunskaper om löneförhandlingar och liknande ting anses vara den verkligaexpertisen på dessa s, k, övergripande eko- Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. 3 protokoll 1976/77:129-130 Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande ålgärder, m. m. nomiska planeringsfrågor.Det är inle staten, och det är inte folkets valda representanter i riksdagensom skall anförtros dessa ulomordeniligl komplicerade och allvarligaplanhushållningsuppgifler, ulan del är fackliga represenlanler som skall sillai majorilel i sirukturfonden. Fördet andra kan man konslalera all detta förslag ingår som en del i en allmänallack mot det biandekonomiska samhället och dess livsförutsättningar i syfteall skapa ell planhushållningssamhälle, vars färdriktning och innehåll styrsav fackliga organisalioner. Vi kommer någol atl behandla eltutlåtande om den glasindustrin. Med anledning av proposilionen i detämnet har socialdemokrater med bl, a, förre induslriminislern undertecknare väckt en motion, enligl vilken den rådgivande nämnd som finnsinom industriverket för glasindustrin, i likhet med nämnder för andra industribranscherdär, dels skulle få en facklig majoritel, dels skulle övergå från alt vararådgivande lill att vara beslutande. Delta skulle innebära att staten skullefrånhända sig beslutanderätten över statliga anslag lill glasindustrin och attdet skulle ankomma på glasbrukens styrelser etc, atl söka få stöd för sinaekonomiska behov inte hos de statliga myndighelerna utan hos fackligarepresentanter runl om i landel. Ettännu viktigare område, som har aktualiserats , är lönefonderna.Del står nu klart, i motsats till situationen under valrörelsen, att delsocialdemokratiska parliet ställer sig bakom LO:s kollektiva lönefonder, vilketpå sikt medför att svenskt näringsliv skall ägas och skötas av en majorilel avfackföreningsrepresentanter. Det socialdemokratiska parliet, pådrivet av sinvänsterflygel, beflnner sig på marsch frän del nuvarande marknadsekonomiskasamhället mot en viss typ av socialistiskt samhälle. Detta är naturiigtvispartiets ensak, och del ankommer på medborgarna att i val sä småningom taslällning lill en sådan ulveckling. Hederligheten kräver dock att man erkänneratl dessa målsättningar inle går atl förena med ett marknadsekonomiskt samhälleav den lyp som vi har . Meddessa ord, herr talman, ber jag att fä yrka bifall till näringsutskottelsbetänkande nr 35 och sålunda avslag på de därvid fogade reservationerna, vilkasyftar till ett samhälle av en helt annan lyp än det vi har . iLandskrona (s) korl genmäle: Herr talman! kan inte föriika sigmed den av oss från socialdemokratiskt håll framförda tanken alt tillskapa enstrukturfond, och han kan definilivi inte - det har han framhållit - förlikasig med lanken att den styrelse som vi föreslår för denna strukturfond skulleha en majoritel av löntagare. Vimenar för vår del atl de anslälldas representanter i en mängd olika sammanhang,både enskill och genom sina organisalioner, har visat ett verkligt iniresse förden slora omvandling som pågår i vårl näringsliv, hela strukturomvandlingen. Vianser därför att de är väl vuxna atl också i ett sådani härsammanhang gå in och la sitt ansvar för utvecklingen. Jag är Övertygad om atlom vill bifalla vårl förslag, så kommer löntagarrepresentanternaockså all visa att de verkligen kan göra en betydande insats på della område. HerrSiegbahn är också mycket iveksam för att inle säga alldeles avvisande tilltanken att man skulle finansiera den här strukturfonden genom att ta ut någrationdels procent i en arbetsgivaravgift är det emellertid på del sättet,, alt det resonemanget inle stämmer riktigt Vi är vät allamedvetna om atl det är ur det samlade produktionsresultatet som vi har att ta utsåväl arbetsgivaravgifter som löner och annal. Del är alllså ur del samladeproduklionsresultalet som dessa saker måsle las. Jag menar all de anslällda.ochderas organisationer i alla möjliga andra sammanhang har visat elt stortsamhällsekonomiskt ansvar. De är klart medveina om att de pengar som enarbelsgivare för deras räkning betalar för sådana ändamål inte också kan tas uli avlöningspåsen. Jag tror inte så illa om de anställda och deras organisationeratl jag skulle våga säga som , all de vid löneförhandlingarnainte kommer att ta någon hänsyn till om vissa delar av det samlade resultat somstod till förfogande överfördes till en sådan fond. Ocksåen annan sak tror jag skulle fått rätt stor betydelse i detta sammanhang. Omkammaren, när vi här för diskuterade Investeringsbanken, hadegått med på alt tillföra banken ytteriigare 500 milj, kr, av eget kapital, såhade detta fäll stor belydelse även i del här sammanhangel.Strukturutvecklingen går snabbt fram, och det är stora summor som kommer attbehövas. Där skulle denna bank kunna göra en verkligt betydelsefull insals. Vissainduslri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. Hen i (vpk)kort genmäle: är litet generad över all regeringen i proposilioneninte framslår som smäföretagarvänlig utan som storförela-garvänlig, och hanförsöker rädda sig ur förlägenheten genom atl säga att det föreslagna gynnandetav storföretagen skulle indirekt leda till beställningar också hos småföretag. Bortsettfrän detta - som jag strax skall ta upp igen - måste det väl ändå sägas, herrSiegbahn, alt när man i alla sammanhang gör ett stort nummer av alt man är fören levande smäföretagsamhet ser det väl litet illa ut att man i en proposilionger 200 milj, kr, i gåvor och 1 000 milj, kr, i garantier lill storföretagen -och så ger man 5 milj, kr, till småföretagen! Det är de proportionerna som jaghar fäst mig vid. Dessutomär resonemang i sak fullständigt felaktigt. Vartill syftar t,ex, det särskilda sysselsättningsslödet, de 200 miljonerna i bidrag? Jo, detsyftar till all undvika sådana avskedanden som annars skulle bli aktuella. Menhur kan undvikande av avskedande hjälpa småföretagen att öka sinsysselsällning? På sin höjd kan del slödel hjälpa dem au upprätthålla sammabeställningar och den sysselsällning som Vissainduslri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. ni. de redan förut hade, mendet kan inte hjälpa dem att öka sysselsättningen. Sedan vill jag fråga herrSiegbahn om en sak med utgångspunkt i vad jag lidigare sade. ärjurist och representerar elt parti som i alla sammanhang, åtminstone i ord, ärför rättssäkerhet. Är det räll och sunt för den offenlliga moralen i delta landatl bjuda ul 200 milj, kr, på del enda villkoret, atl om man i ett storföretagbara har givit ett varsel av viss storlek, så kan man få kvittera ut depengarna? Ingen vel ju vad varslet i verkligheten skulle ha lett till - del ärju oerhörda möjligheter att få ul lätlförriänta pengar för ingenting! Tyckerherr atl del är en tillfredsställande kontrollmekanism för så storabelopp av offentliga medel? Del skulle vara inlressanl att få vela del. HerrSiegbahns yttranden-om de arbetandes kompetens för atl bedömastrukturomvandlingen och hur den skall gä lill vittnar om ett myckel slortförakl för del slora fiertalet av befolkning, inte minsl för dem somär aktiva inom fackföreningsrörelsen. Delta förakt är verkligen omotiverat.Många gånger har de människorna i mycket högre grad en övergripande syn än demera trångt tänkande förelagsledarna, som bara ser till de striktförelagsekonomiska kriterierna. Vidarelycker jag alt gärna kan lägga av sin hysteriskaplanhushållningsskräck. Jag kan lala om all del superkapilalistiska harmycket mer långtgående statliga ingripanden i f9nder och planeringsinstrumentän vad det kapitalistiska har, utan atl del för den skull är fråga omnågon planhushållning i , Man kan säga att vad som skiljersocialdemokraterna och de borgerliga åt är all socialdemokraterna är fötennågot bättre, någol mer medvelen, organiserad och något mindre slapp form avkapitalism än det låtgåsyslem som föreiräder. Hen () kortgenmäle: . För atl böna med vad i sade senasi är jag välmedveten om atl erbjuder myckel slora problem ur strikt marknadsekonomisksynpunkl med sina förstuckna subventioner, I vissa avseenden kan del sägas i lill del yttersta utnyujar såväl ett kapitalistiskt syslemsmöjligheter som ett socialistiskt systems, men del skall vi inte gå in pånärmare. Bådeherr Bengisson i och i fann i milt yttrande ettifrågasättande av de fackliga representanternas kapacitet. Del var inte allsmin mening, och jag tror inte atl jag sade så heller. Vad jag vände mig emotvar att man underkänner andra gruppers kapacitet Man säger att i strukturfondenskall - enligl ett resonemang som jag tycker är något halsbrytande - nu defackliga representanterna få majoritet. Del är alltså de som skall bestämma.Dessa fackliga representanter har gjort sin karriär på i första hand sinainsikter om löneförhandlingar och därtill hörande ting. Men man får inteunderkänna dem som hela sitt liv har sysslat med ekonomisk planering osv. Jagär hell överens om atl det i en övergripande ekonomisk planering finns ett viktigt rum förförelagens fackliga representanter, men vad jag vänder mig emot är alt de nuskall få majoritel. Om Meidners lönefonder genomförs kommer de att fåmajoritet efter ett varierande antal år, beroende pä företagens konstruktionoch vinstsitualion. De skulle också få majoritet i sirukturfonden, som tillatl börja med skulle omfatta 750 milj, kt men som naturiigtvis så'småningomskulle öka. Jagär alltså lika övertygad som om att de fackliga ledarna ärmycket kompetenta och erfarna på många områden och att de också är beredda attta sitt ansvar - men därifrån till att de skulle få hela ansvarel är stegetlångt, och det är del jag har invänt mol. Jag vänder mig också mot att statensmedel i form av de arbetsgivaravgifter som har influtit skulle disponeras avrepresenlanler för arbetstagarna på grundval av det, som jag sade, halsbrytanderesonemangei all de har avstått från sin lön. Det är klart all sådanatankegångar kan förekomma, men jag tror inte att de anställda i elt moderntsamhälle med löne-förhandlingat sådana som vi har sett dem under de gångnaåren, hundraprocentigt skulle ta hänsyn till arbetsgivaravgifter och derashöjning. Hur skulle man då kunna räkna med det faktiska löneutrymme som finns?Alla, även LO-ledningen, var t, ex, på del klara med all den senastelöneförhandlingen icke höll sig inom ramen för det egentliga löneutrymmet.Därför får vi nog ta det litet försiktigt när man påstår att de anställdahundraprocentigt respekterar arbetsgivaravgifternas höjning genom att kräva enmindre lön. BeträffandeInvesleringsbanken har socialdemokraterna krav på en höjning. Vi har judiskuterat detta förut, och vi vet all Investeringsbanken fick en störrehöjning av sina ullåningsmöjligheter än den hade begärt. Del finns säkeriigenmycket stora möjligheter alt tillmötesgå önskemål på den punklen. Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. i (vpk) kort genmäle: Försl vill jag upprepa den kanske mest centrala av de två frågor jagslällde lill , nämligen om han tycker all konlrollen ärtillfredsställande när det skall räcka med alt meddela att man tänker varslaför all man skall kunna kvittera ul pengar av offenlliga medel. Jag får be omett svar på den frågan. Sedanvecklar verkligen in sig när han skall böria lala om ochdess mänga förstuckna och öppna subvenlioner. Har inle de borgeriiga här ilandet vid alla möjliga tillfällen röstat för både öppna och förstucknasubvenlioner åt storföretagen? Vad är de 200 milj. kr, som regeringen nu bjuderut i sin proposition, och som pläderar för, annat än ensubvention? Och den är inte ens förstucken, den är fullständigt öppen. Villherr svara mig på följande ideologiskt intressanta fråga: När herrSiegbahn rösiar för dessa 200 milj, kr, i subvenlioner, rösiar han då för mersocialism i det svenska samhället? Vadjag med denna fråga avser all få honom alt förstå är atl statens subventionertill storföretagen inte har någonting med socialism alt göra. Vissainduslri- och sysselsältningsstimulerande ålgärder, m. m. Ett omfattande slalligtplansystem av den typ man har i gör ju inle mindre kapitalistisktTväriom kan man säga atl det medför en kapitalism som är ännu mer koncentreradän den som bygger på en mer klassisk form av konkurrenskapilalism - en sådanform som ju knappasl existerar någonslans i den industriella världen nu förtiden. Sedanretirerar i vild oordning från förebråelsen motfackföreningsrörelsens folk, atl de inte skulle förstå vad strukturproblemenhandlar om. säger han att han bara vänder sig mol all de skall ha majorileli slruklurfonden. Men, , i en beslutande församling måste junågon ha majoritel. Då är frågan: Skall det lilla fätal som ser till sillkapitals intressen förutsättas vara förståndigare, mera ägnade atl lillgodosefolkflertalets bäsla, än de som ändå representerar den överväldigandemajoriteten av den samhällsklass som i sin lur utgör flertalet inom det svenskafolket? Är del inte mera i överensstämmelse med den poliliska demokratins principeratl en strukturomvandling styrs eller beslutas av representanter för enfolkmajoritet, eller för en mycket stor grupp, än att den beslutas och styrs aven myckel liten grupp kapitalägare? Jag tvekar inte om vad anser vara det bäsla, men det kunde vara roligt att höra vad hansäger när han får frågan på det säliel, Slulligenvill jag lilel grand förebrå socialdemokraterna när de för fram sin tes omstrukturfonden. De talar nämligen om all strukturomvandlingen gårsnabbi. Ja, men vilken strukturomvandling? Man måste ju också ha ett programför vad sorts omvandling av det induslriella samhället man syftar till. iLandskrona (s) kort genmäle: Vår skepsis mot de föreslagna garanlierna beror framför alll på au defår en styrande effekt på strukturomvandlingen. Del är mol den bakgrunden,menar vi, nödvändigt att ha de samhällsekonomiska bedömningarna med i bilden.Investeringarna måste alltså sättas in i elt övergripande planeringssammanhangför alt deskall faen ordentlig effekt. Annars blir det någon form avluvhoppande - man säiter in ålgärder här och åtgärder där utan all se till atlman löser de stora och mera långsikliga problemen. Såkommer jag tillbaka lill den av oss föreslagna sirukturfonden, som herrSiegbahn inte har så myckel till övers för. Han förfasar sig nära nog över attlöntagarna enligt vårt förslag skulle få majoritet i den här fonden. Sedanförsöker han i näsla omgång bagatellisera detta och menar att han inteuttryckte sig jusl på det sättet Men jag kan läsa innantill urutskottsbetänkandel vad majorilelen där har sagl. Efter att ha redogjort föratt de anställda skulle fä sex företrädare, staten två och näringslivet två,säger man: "Fonden skulle alltså i realiteten bli ett instrument inte församhällels ulan för löntagarorganisationernas strukturpolitik," Jaghar mycket svårt alt föreställa mig, , att löntagarna skulle föranågon annan form av strukturpolitik än den som skulle gagna samhällel i slortmen givetvis också löntagarna. () kortgenmäle: Än en gång några ord om , Del är inle de öppna subventionerna somär betänkliga. De är inte betänkliga i vare sig , eller någotannat land när de sätts in i elt ordentligt sammanhang för att lösa olikakortsiktiga - eller kanske ibland långsiktiga - problem. Vadjag är bekymrad över är att det, som vi i näringsulskottet t, ex, flera gångerhar konstaterat, här förekommer en statlig styrning som inte behöver ta hänsynlill avkastning och produktivitet utan kan riktas åt olika håll. Ena gången ärdet bilindustrin, är det varven, tredje gången är det elekironikinduslrinosv. Genomsubventioner som man inle har någon aning om utifrån sätler man där in väldigakapilal och kan konkurrera ut företag i västvärlden och sedan eventuellt höjapriserna. Men låt oss inte gå in på det. Det var inte möjligl all svara pä allafrågor på en gång. i säger att jag retirerar i oordning. Jag har inte retirerat elldugg -jag anser fortfarande att de anställda och de fackliga organisationernahar ett myckel värdefullt ord atl ge i alla sådana här sammanhang. Vad jagreagerar mot är all de skulle bestämma över utvecklingen. säger herrBengtsson i atl det inte finns någon anledning att tro att de skulleha en annan inriktning än som gagnar samhällets intressen i allmänhet. Om detär på det viset kan man ju vända på resonemangei och fråga: Varför skall de dåha majoritet? Varför skall de inle få ha en viss procent av antalet röster i enstrukturfond eller vad del kan vara? Varför skall de inte fä lägga sin röst iolika planeringsorgan och i den rådgivande nämnden, som finns pä olika områdeninom industriverket? Detnaluriiga är väl att makten inte ligger hos de anställda och inte heller hosnågra företagare, vilket i trodde var mitt alternativ.Makten skall väl ändå ligga hos samhällel när det gäller att besluta omskattemedel och liknande ting. Del är väl där det slutliga ansvaret skallligga. Vi har väl ett politiskt system med val osv, därför att samhället hardel övergripande ansvaret och den övergripande rätten all fatta beslut om hurden ekonomiska poliliken skall skötas. Sedansäger i att jag kan slula att vara orolig för socialiseringoch planhushållning. Om jag bara skulle lyssna till och tro atlhans parti skulle gå framåt, skulle jag ha all anledning all vara orolig. Nuser vi att socialdemokratin böriar föra en sä radikal polilik alt vpk enligl desenasie SIFO-siffrorna har sjunkit ner till hälften av sin lidigare valsiffra,om man skall fästa sig vid det, så nog finns del viss anledning till oro. Jagär ledsen att liden inte tillåter atl jag svarar på den stora principfråga somju i också nämnde. Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Jag vill ta upp punklen 7 i näringsutskottels betänkande nr 36, Denpunkten behandlar anslaget till företagareföreningarnas ad- Vissa industri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. minislrationskostnader.Detta ärende ligger myckel nära de frågor som vi behandlade här i kammren den28 april . Därför, herr lalman, skall jag fatta mig mycket korl. Vihar ju alllid haft slor förståelse i näringsulskottet för de problem somuppkommer när det fattas pengar i en sådan viklig verksamhel som denföretagareföreningarna bedriver för all bistå de mindre och medelstora företagenbl, a, med service. Vi har tidigare i ell enigt utskottökat på det av regeringen föreslagna anslaget, däremot, närföretagareföreningarna fått en slörre arbetsbörda, menar utskottsmajoritetenatt vi skall gå på propositionens förslag om en neddragning av industriverketsäskande på den här punkten, Detla lycker inte jag är logiskl. Det finns ocksåen molion, nr 885 med som första namn, som yrkar all riksdagenbeslular att anslaget under C 3 i proposilionen 1976/77:100 bil, 17"Bidrag lill företagareföreningarnas administration" skall vara 29milj, kr, Detla yrkande finns också i reservationen från socialdemokraterna iutskottet som är fogad till betänkandet nr 36, Jag villhärmed yrka bifall till reservationen. Hen i (fp): Jag skall beröra den reservation som har talat för. Denreservationen bygger på ett missförstånd, 1 moiionen heter det att år1976 beslöl om en utvidgning av företagareföreningarnas verksamhetsområde tillatt omfatta även serviceförelag. Del är alldeles rikligt alt år 1976beslöt alt de frågorna skulle prövas, och den då sittandeföretagareföreningsutredningen fick tilläggsdirektiv alt jämväl ta upphithörande frågor och se i vilken omfattning man kunde ta in serviceföretageninom företagareföreningarnas arbetsområde, ,som jag själv satt med i, lade fram sitt betänkande . Utredningsbetänkandetär nu på remiss, och man kan förvänta att propositionen kommer att läggas tillhösten. Detpåstås i motionen och även i reservationen alt företagareföreningarna har fåttbetydligt ökade arbetsuppgifter, Detla är fel, därför alt förslagetbeträffande de aktiviteter som har beslutat att förelagareföreningsutredningenskall se över är under remissbehandling. Företagareföreningarna har intebehövt ta på sig någon ny aktivitet under della kalenderår. Därför saknas grundför påslåendet i motionen. Däremotvill jag i likhet med understryka vikten av företagareföreningarna.De barett utomordentligt slort värde förde mindre och medelstora förelagen.Eftersom dessa förelag har myckel stor betydelse för sysselsättningen i olikadelar av vårt land på små orter, där del kanske inte skulle vara möjligl attutan dem hålla någon sysselsättning i gång, är det viktigt att vi har starkaföretagareföreningar, som kan ge dessa företag service och hjälpa till pålånesidan, , som alllså lagt fram förslag, har vi variteniga. Vi har föreslagit betydligt ökade resurser lill föreningarna. Om remissvaren är positivaoch om propositionen går i riktning med vad vi föreslagit får man räkna med allökade resurser måste tillföras föreningarna. Men det är klart atl föreningarnainle har fått några nya arbetsuppgifter under detla och nästkommandekalenderår. Därför menar jag alt reservationen bygger på felaktiga anlaganden. Föreningarnasanslag räknas upp. Enligt föreningarnas sammanlagda driftbudgetar för 1977beräknade man behovel av slalligl adminislra-tionsbidrag till 24,7 milj, kr,,men föreningarna får 25,7 milj, - alltså 1 milj, kr, mer än de har angelt i sinabudgetar och 5 milj, kr, mer än 1976, Staten bidrar med denna summa.Landslingen beräknas bidra med 18,5 milj, kr, och övriga inläkier frånserviceverksamhet och konsultverksamhet beräknas lill 22,8 milj, kr, - alltsåsammanlagt 66 milj, kr. Kvar slår faklum att företagareföreningarna har fåttvad de har begärt - även om industriverket och moiionärerna har velal ge demnågol mer. Vidare kvarsiår del faklum att föreningarna inte har fått ökadearbetsuppgifter, men de har fält 1 milj, kr, mer än de begärl i sina anslagsäskanden.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan inäringsutskottets betänkande nr 36 på samtliga punkter. Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande ålgärder, m. m.