prot · G009121 · 1976-12-31 00:00:00 — En förändrad uibildning av läkare, där man också gårvägen över en sjuksköierskeuibildning varvad med arbeislivserfarenhei i praktisksjukvård, kommer hell säkerl att ge oss en annan sorls läkare, en läkare som ärinlresserad av hela människan. Del är inle säkerl all gymnasieeleverna med 5,0i medelbelyg blir de bäsla läkarna. Därmed ingen krilik mol de dukliga ungdomarsom har dessa belyg, men vi behöver en bredare bas för intagning tillläkarutbildning. Alla kan inte se som sill mål all bli forskare, specialister,docenter eller professorer. Vi behöver många allmänläkare ute i öppen vård påvåra läkarstationer och vårdcentraler. Förall få detta behövs en förändrad vårdutbildning med inriktning på helamänniskan. Den avkortade ulbildningen av sjuksköterskor lill läkare är enbönan. Jagkommer all med uppmärksamhel följa försöksverksamheten och hoppas atl manmycket snarl får en ökad andel av läkarutbildningsplal-serna till förfogandeför denna ulbildningsform och all södra delen av landel med sin storasjukskölersketäthei snarl kommer i ålnjutande av denna avkortade utbildning avsjuksköterskor till läkare. Samtidigthoppas jag att man utvärderar ulbildningen och om möjligl försöker ytterligareförkorta den tid som får räknas lill godo. är en ganska liten lid,med den långa utbildning en sjuksköterska har: försl fem terminer,därefter yrkesverksamhet och dessulom en vidareutbildning på ett halvteller . Jagvill, herr talman, med della inlägg fästa uppmärksamheten på att det behövs ensnar uppföljning av denna utbildningsform, men jag yrkar inte bifall till minmotion mol ell enigt utskott Ellpar ord sedan om den yrkestekniska högskoleulbildning som skall startas hösten1977 i . Jagvill uttala min stora glädje för länets del över all denna utbildning kommerlill stånd. Del betyder oerhört mycket all det finns möjligheter tillhögskoleutbildning inom länsgränserna, och vi hoppas i på fierulbildningslinjer och en uiökning av högskoleulbudel i länet Slulligenvill jag, herr lalman, göra elt par punktmarkeringar i två principiellt vikligafrågor i belänkandel: försl i huvudmannaskapsfrågan, där ulskollel förordar enulredning av frågan om enhetligt huvudman- Del är angelägelalt denna kommer lill slånd. Den andra frågan gäller anlagningssyslemellill den del av högskolan som i avvaklan på huvudmannaskapsulredningen skallvara . Ulskollel belrakiar det förordade anlagningssyslemel somgodlagbarl , dvs. som en övergångsanordning. Jag hoppas verkligen attövergångstiden blir kort, herr talman. Under detta anförande övertog herr andre vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Med ulgångspunkl i förhållandena i Slockholms högskoleregion - dvs. A-och B-län samt - kunde det finnas åtskilligt all anföra i den härdebatten. Jag kunde ha skäl atl beklaga att del nu inle föreligger elt förslagtill sammanläggning av de konstnärliga ulbildningarna i en högskola i enlighetmed det förslag som organisationskommittén för regionen framlade. Emellertidhar jag en förtröstan på att del förslaget kommer lillbaka , och hardel då hunnit bearbetas och man givit sin anslutning till del i de olikaskolorna, så får vi väl betrakta uppskovet som en mognadsprocess. Skolornabehöver av många skäl samordnas, men de behöver också förstärkningar av olikaslag, som det är lättare alt få till stånd om man också får en sådan härsamordning. Detär emellertid en annan Storstockholmsfråga som jag främsi vill ta upp. Det ärden om lokalisering av förskollärarulbildningen till Fiuja i . Denfrågan har aktualiserats i moiionen 1398, och den återfinns också ireservalionen 6 av socialdemokraterna i utskottet Delkan förefalla vara en mindre viklig del av del slora beslut om högskolan som viskall falla , men jag kan försäkra kammaren alt det är en viktig fråga förregionen, för berörd kommun och för barnomsorgens vidare ulveckling ochkvalilel i elt av de barnrikaste områdena i vårl land - och därmed även förföräldrar, berörda lärare och elever. Jag beklagar all man lyckals snedvridadeballen så all del initiativ som ulgåll från regionkommiilén H 75 S au sökaförläggning av en del av den expanderande förskollärarulbildningen lill södradelarna av Slockholmsområdel har framslåll som en nödlösning och som en åtgärdför all på ell förenklat och billigt säll lösa barnlillsynsproblemet iBotkyrka. Visstär det sanl atl denna kommun har lomma barnstugor därför atl del saknaspersonal, och vissl är del sant all inle all personal som man har i deverksamma barnstugorna är fulll utbildad, men regionkommittén har naturligtvismenal atl utbildningen i Fitria skulle i alla avseenden vara helt jämförbar medövrig förskollärarutbildning och inte i några avseenden vara någon genväg alllösa problemen för kommunen i fråga. Institutionerför utbildning är emellertid en kraft i samhällel, och della gäller också denhär delen av . Mycken felaktig informalion i denna fråga kan tyvärrhäriedas lill ulbildningsdepartemenlel, och jag Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. vill beklaga altslalsrådel Mogård - som dessutom inle är här -även har bidragit härtill.Jag skall la elt exempel, I ett skriftligt svar lill Botkyrka barnstugeföreningav heler del bl, a,: "Organisalionskommillénför högskolereformen i Slockholm - H 75 S - uppdrog ät aitutreda en förläggning av förskollärarulbildning lill , Någon prövningav andra allernaliv ingick inle i uppdraget" Isjälva verkel var det så, alt då denna kommitté hemställdeall skulle undersöka möjlighelerna lill lokalisering avförskollärarulbildningen log man med södra delen av , Detledde till ett belänkande som presenterades för kommillén avbyggnadsstyrelsen, innehållande en lång rad alternativ - t ex.Blommensbergsskolan i och naturligtvis de befintliga lokalerna iStockholm, Vidare nämndes i inte mindre än två alternativ iTumba cenlrum, ell i , ett i , ell i och så detlai Fitria, I fanns två allernaliv, i ell allernaliv i cenlralaHuddinge och ell i Östra , Slutsatsenav denna ulredning som gjorde blev ett påpekande att den endarealistiska lösningen med hänsyn till den tid man hade på sig var dels allulnytria lokalerna vid Riddargalan och , dels all för en ny enhet lai anspråk lokaler i elt hus i - del som vi sedan har diskuterat, IFitria finns del väl användbara lokaler. Det kan f ö, påpekas att huset där ären exakt kopia av en byggnad som redan inrymmer förskollärarutbildning iSolna, Här finns tillgång till kollekliva kommunikationsmedel; del är alltsåmöjligt atl lill dessa lokaler föra både lärare och elever från elt slörreområde än själva , Nästandagligdags konfronteras vi med segreiationsiendenser i Dekan motverkas eller förslärkas av samhällets olika ålgärder. Vi har ettexempel på att ställningstagandet i spelar en sådan roll. Frågan omlokalisering av förskollärarutbildningen lill är därför viktig. Jag yrkar bifall lillreservalionen 6. Hen (): Jag har i motion 1392 yrkal att skulle begära förslag omförsöksverksamhet med nya former för distansundervisning inom den högreulbildningen. Ulskotiet har på tre rader avfärdat motionen med hänvisning tillalt frågan ingående har utretts och i olika sammanhang behandlals av . Erfarenheternafrån dem som på fältet sysslar med distansundervisning talar emellertid för allen fortsatt och utvidgad försöksverksamhel borde ske, och del hade varit avvärde om i anslutning lill högskoleproposilionen hade ullalal sigför en sådan försöksverksamhet. Avsikten med denna borde vara att i förstahand åsladkomma en metodutveckling. Sedan1973 har på uppdrag av U 68 genomförts en viss försöksverksamhet med bl. Den har emellertid inte inriktats på metodfrågor i trängremening. Verksamhelen har omfattat en rad ämnen på olika orler, varvidutnytriandet av olika metoder har skett mer slumpartal, beroende på lokalainilialiv och de resurser som har stått till förfogande. Enfortsatt försöksverksamhet borde direkl inriklas på melodfrågor. Vi har iSverige unika förutsättningar för atl arbeta vidare med en analys av hur olikakomponenter bör sammanföras i ell system för distansundervisning. Dekomponenter som skall sammanvägas är elt rätt utformat studiematerial, gruppsammankomsterpå hemorten, inlernalun-dervisning under del av studietiden,telefonundervisning och eterdis-Iribuerad undervisning. Delär väsentligt att en försöksverksamhel knyts till en region däruibildningsanordnare kan samverka, mot bakgrund av tidigare erfarenhet och attämnesvalet koncentreras, t. ex. inom områdena moderna språk, naturvetenskap ochsamhällsvetenskap. I den södra regionen finns sädana möjligheter. Hermodsskola, Lunds universilet, och skilda studieförbund har där elt braerfarenhelsmalerial och bör kunna utveckla ett samlat system fördistansundervisning inom den högre utbildningen. Jag har förhoppningen atl man utan någon särskild påtryckning frånriksdagens sida lar inilialiv till en sådan utvidgad försöksverksamhet. Den ärav behovet påkallad. Utskottethar också yrkal avslag på motionen 1364, som har väckts av mig och yrkar där på en särskild högskola i . Jag vill erinra om att detta kravhar framförts i yttrande från i . går man ifrånönskemål från fältet och får en storhögskola med åtta olika enheier inomMalmö-Lund-regionen med mindre studerandeinfiytande än vad en uppdelningskulle ha gett. Mer än 4 300 studenter i Lunds studentkår har i ett upprop väntsig emol en sådan ulveckling. Jag hoppas nu all den utlovade snabba utvärderingen i fråga om den nyahögskolan kan ge underlag för ett nytt ställningstagande inom en inte alllföravlägsen framtid. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Hen ALEMYR (s): Jag kommer inle alt beröra de lio socialdemokraliska reservationerna iutbildningsutskottets betänkande - del har mina kamrater redan gjort. Jagskall i huvudsak uppehålla mig vid några punkter där utskottet är enigt och därdel har slällls frågor lill ulskollel under dagens debatt. Meninnan jag gör det, herr lalman, skall jag vända mig till ochnågra av de andra moderata ledamöierna av denna kammare. Vi kan väl medtillfredsställelse instämma i vad utbildningsministern sade tidigt -att det råder en stor och bred uppslutning kring de väsenlliga inslagen i dennahögskolereform. Så kan vi diskutera om 8 prolokoll 1976/77:121-122 Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. det är densocialdemokraliska poliliken eller inte. Detla är självfallet ett arbete sombygger pä den socialdemokraliska proposilionen , och moderalasamlingspariiel och har i allt väseniligl närmal sig densocialdemokratiska poliliken. Del vill jag inkassera som en vinsl, och jag är myckelglad över det. Mendå uppslår frågan: Är vi sä eniga som det låter? var måttlig isill inlägg, men här har del under dagens lopp kommii ytterligare trerepresentanter för moderala samlingspartiet som har öst galla över den härreformen. De har sagt alt delta är ett resultat av den socialdemokratiskakollapsade utbildningspolitiken, all man är uppbunden av den och alt man intekommer loss. Man sitter fast i den misskötta utbildningspolitik somsocialdemokraterna har ansvaret för. Desom sagl della har icke följl ulvecklingen i . Lål mig erinra om all socialdemokratin icke har haft egen majoritel förnågon högskolereform under de senasie sex åren. Vpk har varil emot ,och vår enda chans att genomföra en högskolepolitik har varil all göra det medstöd av och Del skar sig mellan oss och folkpartietnär vi 1975 log principerna för högskolereformen. Men i alla jusleringar avUKAS, PUKAS osv. har del varil slor uppslutning. Socialdemokrater,centerpartister och folkpartister har medverkat. Omden borgeriiga sidan inte hade gillat den socialdemokratiska utbildningspolitiken,hade ni kunnat stoppa den för länge sedan, för ni har haft majorilel all göradel. Del borde de vela på den moderala sidan som öser galla över oss ochsäger all den här reformen är dålig, men au vi lyvärr inle kan göra någonlingdärför all del är socialdemokraterna som har lagt grunden för den. Tagkonsekvenserna och yrka avslag! Visa mod att göra det! Jagvänder mig så till . Replikskiftet mellan ochherr blev inte avslutat därför att repliktiden inle räckte. från framför mig, där herrNordsirandh berättar om sin syn på högskolereformen och säger atl han är starktkritisk mol den nya högskolan. Men han kan ingenling göra. "Vi är heltlåsta av trepartisystemet har bundit upp oss totalt-- Den moderatariksdagsgruppen kommer all försöka jobba på alt avskaffaregionsstyrelserna. () har varit Honhar växt lill vår störste utbildningsbyråkral, ingen tvekf 1 om det." Varhar hjärtat någonstans? går ul och säger isiudenternas tidning all moderaierna skall försöka sloppa det här, atlväsentliga inslag skall borl, men alt man är låst av cenlern, som har"bundit upp oss totalt". Vad händer om ni vinner näsla val? Vad harvi för trygghet? Vad har vi för garantier för alt den högskolereform varsprinciper vi tycks vara eniga om verkligen kommer att genomföras? Om nifår makten vid näsla val ihop med kom- munisterna, kommer ni dåatt riva upp hela den här reformen? Kommunislerna är ju emot den. Jagär angelägen om att vi fullföljer den replikväxling som inte hann avslutasmellan och i lidigare . Attvpk nu bekämpar reformen känner vi lill, och jag skall inle använda många ordför alt bemöta vpk:s talare. Det är bara på ett par punkler som jag tvingas allgöra ell inlägg, därför att kommunisterna vilseleder studenlopinionen. Bl, a,försöker man säga att studenterna inte skall ha något inflytande på den nyahögskolan. Det är grovt missvisande. Jag fick en uppgift, somi och för sig nästan verkar skrämmande, om atl man på lekniska högskolan iStockholm nu håller på all försöka hitta och välja 600 studeranderepresentanterför att gå in i inslilulionsslyrelserna. Man kanske inle ens kan hitla folk somvill vara med på del här. All gå ul lill studenterna och säga atl derasinflylande minskas är lögn! Titta på del här förslaget och behandla det intebara agitatoriskt! Då kommer fröken och andra inom kommunistpartietatt finna att detla är en reform som fiyttar ut beslutsrätten till anställda,till studenter och till samhällets representanter och som minskar den centralastyrningen. Vad man möjligen kan vara orolig för är all man kanskebyråkraliserar för mycket. Därför håller jag med dem som under dagens deballhar sagt atl vi nu med spänning skall avvakta utvärderingen av reformen för attse om den leder till några jusleringar, Ytteriigareen enda sak till kommunislerna, Ulbildningen, säger kommunislerna, skall anpassasefler folkflertalets behov. Del lycker jag också, Ulskollel skriver all det ärriksdagen som skall beslula om ulbildningarnas lokalisering och dimensioneringoch om regelsystemet. Vi ulgår ifrån, vilket möjligen ni inte gör, atlriksdagen representerar folkflertalet och känner folkflertalets behov. Närriksdagen bedömer all folkflertalets behov förändras skall jusleringar ske isystemet. Del är möjligl atl vpk och vi andra ser helt olika på det sätl påvilket kan represenlera folkflertalet i landet. Ytteriigare ett par små saker där del har ställts direkta frågor. Utbildningsutskottethar inte i uppdrag att uttala sig om omfattningen av förskoleverksamheten ilandel. Det är inie del belänkandet gäller, utan inom vårt ansvarsområde liggerall åsladkomma en utbildning för lärarpersonalen. Det pågår en omfattandeutbildning i , men tillgången på arbetskraft är inte bara en fråga omutbildning, utan också en fråga om hur yrkesbenägenheten ser ut. De bedömningarsom utbildningsutskottet har gjort - och gjort myckel omsorgsfullt - lyder pårisker för en överkapacitet i fråga om förskollärarutbildning om några år.Därmed är del icke sagt något av krilik mot dimensioneringen avförskoleverksamheten, som jag förmodar atl alla i andra egenskaper än ledamöterav utbildningsutskoltei vill arbela för all öka. Ulbildningsutskollet har saglflera år i rad all vi måsle vara försiktiga här del gäller Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Den ökning som vi enals om atl göra nu iror vi ärberälligad, men vi har inle vågal gå längre av skilda skäl. Hurman sedan skall fördela platserna - internt i eller på andrahåll i landel - har ulskotiet inle uttalat sig om på annal säll än att vi sägeratl de nya 150 platserna kan förläggas lill lärarhögskolor som genom minskningav uibildning på andra områden får plaiser lediga. Men jag vill lillägga - ochdet borde kanske slå tydligare i ulskotlsbelänkandet - alt när del gäller t.ex. men också , som har begärt alt fä ökad utbildning, såutesluter inte formuleringarna i belänkandel att en viss del av de här 150platserna i förskollärarutbildningen förläggs lill de orterna.Uiskoitsbeiänkandel får inle lolkas så all utbildningen ensidigt skallförläggas lill de orler som nämns, utan det är öppel också för ochBorås och anda orler. i har frågat mig varför inte regionslyrelserna kan få svaraför dimensioneringen av sjuksköterskeuibildningen. Svaret är ganska enkelt,. Sjuksköterskeuibildningen aren allmän utbildningslinje, ochulskotiet menar atl del är logiskl all de allmänna ulbildningslinjerna även pådel här området, när det gäller dimensionering och lokalisering, faslslälls påelt ceniralt plan. Del är därför skolöver-slyrelsen får i uppdrag all göra deläven i fortsättningen. Närdel gäller den mindre frågan om samordningen av intagningen till gymnasieskolanoch högskolan saml hänvisningen lill belygsulred-ningen är del ju så alt dennautredning sysslat med intagningen lill gymnasieskolan. Och av del skälet flnnsdet anledning att avvakia den behandlingen innan slutlig ställning las. Jag kan nu inle uppiäcka några ytterligare frågor som ställts tillutskottet under debattens lopp. Skulle del komma några sådana kommer jag atlmed replikräll gå in och besvara dem. Jagvill slula, herr lalman, med att säga atl den som följl debatien om högskolansutveckling har märkt att tonen ule i sam-hällslivel blivii mildarenär åren gåll. Del har blivit en alll slörre uppslutning också blandallmänhelen kring en reformering av högskolan i den riklning som del lidigarehar talats om i dagens debatt Jag hoppas nu alt, när klubbslaget faller omnågon limme eller ell par, vi skall kunna gå ul tillsammans allihop och göra delbästa av det här. Ingen slor reform är färdig med detsamma. Vi kommer atl fägöra jusleringar av den, och det skall vi göra i belysning av de erfarenhelervi vinner och den utvärdering som görs. Men jag hoppas all man ule isamhällslivet, ule i de enskilda enheterna, skall engagera sig nu för all göradel bästa av den här reformen. Del är min personliga övertygelse att följer vi huvudlinjerna i dagensbeslut så kommer det svenska högskoleväsendet atl i betydlig ulslräckningförbäliras. Jag yrkar bifall lill de socialdemokraliska reservalionerna och iövrigl lill ulskolieis förslag på samlliga punkter. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle: Jag finner påhopp på de moderata talarna i den härdebatten så pass allvariigt att jag vill replikera från talarstolen. Jag haråhört hela debatten, och jag har inte kunnal finna att de moderala deballörernahar ösi galla över någonling - del är ju alt verkligen gå lill överdrift så alldet slår lock för öronen. Jagbetecknades visserligen själv som måttlig i debatten, och det inkasserar jag.Tidigare har jag beskyllts för ell fromt sinnelag - ungefär så tror jag ordenföll - på grund av mina pietistiska studier. Och jag skall försöka au hålla migpå den nivån i fortsättningen. HerrAlemyr fortsätter när det gäller mig alt, på samma sätl som iBarkarby, lugga intervjun med mig i Götheborgske Spionen - debatlmalerialel mättetryta. Jag ställer mig emellertid gärna till för fogande för luggande än en gång, om del kan stilla den uppdämda vet girigheten. 1intervjun sade jag också, vilkel inte har kommii fram, att jag tyckte atl enhel del var bra i proposilionen och i den överenskommelse som vi har kommiifram lill mellan de tre regeringspariierna i den här frågan. Iintervjun var det specielll en sak som jag tog upp, nämligen frågan omregionstyrelserna. Som jag lidigare har klarl ullalal här så ac-ceplerarjag och milt parti regionslyrelserna med den kompelens de får enliglpropositionen. Och jag för min del kommer inte - och säkerligen ingen annanmoderat heller - all agera som terrorist genlemol de här styrelserna. Men vårskepsis mot regionslyrelserna kvarstår, som jag också har sagt lidigare. Jagfinner det vara en angelägen uppgifl för den kommande utvärderingen ochöversynen att pröva om regionstyrelserna, med den utformning och kompetens denu får, inle snarare ökar än minskar den administrativa byråkraiiseringen. Jag ser för min del gärna- del vill jag inle slicka under stol med - all regionslyrelserna såsmåningom, om ulvärderingen pekar i den riki ningen, förvandlas lill regionala samrådsnämnder, som vi ursprungligen föreslog. På den punklen hade vi också vissl slöd av andra än mo deraierna. Men del är icke atl på någol sätl vilja skjula regionstyrelserna i sank! I intervjun tog jag ocksåupp - det är lika bra all klara av det nu - frågan omutbildningslinjerna. Man måsle dä skilja mellan allmänna ulbildningslinjer och individuella ulbildningslinjer. När del gäller all männa ulbildningslinjer har jag med ulskollel uttalat att anlalel räcker. De kan gärna bli någol färre. Men de individuella utbildningslinjerna inom det fria områdei bör enligl min uppfallning kunna bli fier än som är möjligl. Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. () kortgenmäle: är såviii jag kan förslå harmsen över alt jag ochytterligare några moderaler inle har velat stämma in i lovsångöver de tio senaste årens reformpolitik inom den högre Utbildningoch forskning inom högskolan, m. m. Del ärnaturligtvis inte obekanl alt moderata samlingspartiet haft en annan uppfattning än parti och inle förordal deninriklning mol ökad samhällelig slyrning av den högre ulbildningen ochforskningen som varil denna reformpoliliks ledsriärna. Jaghar personligen under de två senasie åren icke ändral min grundinställningtill den högre utbildningens och forskningens uppgifter i den typ av samhällesom vi lever i. För mig är inte heller enighei med i denna typ avfrågor något självändamål. Snarare skulle jag väl mot bakgrund av vad som harhänl bli litel förundrad om och jagplötsligt skulle vara ense om de principiella ling vi diskuterar . Vadkammaren har atl ta ställning lill är emellertid tvä förslag,av vilka jag inle är förriust i något. Men del aren självklarhet för mig altvälja proposilionen, därför att det socialdemokratiska förslaget ännu sämretillgodoser de krav som jag upplever att den högre ulbildningen ochforskningen har räll alt ställa på oss politiker. Fröken (vpk)kort genmäle: hävdade all studenternas inflylande kommer att kraftigt ökai den nya högskolan. I finns det f n. ett 50-lalhögskoleutbildningar. De kommer alt slås ihop till 5 jällehögskolor. Jagskall la ett konkret exempel, nämligen i . Desluderande har 2 representanter av 9 i högskolans styrelse. kommersocialhögskolan atl buntas ihop med bl. a. ochuniversitetet lill en jätlehögskola. Hur många representanter kommer då destuderande all få i framliden? Jo, 3 av 18. På vilket säll kommer socialhögskolanselever alt kunna hävda sina inlressen i de beslutande organen? Vårt förslagdäremol skulle verkligen ge de sluderande tillsammans med lärare och övrigavid högskolan verksamma ett avgörande inflytande över ulbildningen. Sålill förskollärarulbildningen igen! hävdar all del inie ärulbildningsutskollels sak alt la upp omfattningen av förskollärarutbildningen.Men varför skriver då utskottet i sitt belänkande följande: "Föralt del inte skall bli en överproduktion pä förskollärare måsle del i motionen1976/77:1410 efterlysta höga antagningslalet om 7 700 elevplalser förden enligt föreliggande prognoser sedan drastiskl sänkas till I 500-1 600 platser redan läsåret 1981/82.-- Moiionen1976/77:1410 yrkandet 3 i förevarande del bör avslås av ." Detär jusl att ta slällning lill omfattningen.