prot · G009129 · 1976-12-31 00:00:00 — Där nämns bl, a, insalserna förvarvsindustrin, textil- och konfektionsindustrin, skoinduslrin ochglasinduslrin. Vidare är att förvänta förslag lill insatser vad det gällerstålindustrin och skogsnäringen. Det är myckel slora pengar det är fråga om ochdet vore inte ur vägen om även företagsamheten fick vara med och dra lasset.Jag är medveten om att 350 milj, kr, är litet pengar i det här sammanhanget,men bättre till än från och framför allt: I den ekonomiska situation vibefinner oss i vore det motiverat atl alla grupper i samhället fick medverkatill finansieringen. Även om motionskravet om strukturfonden faller, kvarstårlika fullt behovel av inkomstförstärkningar. Detandra moiivet för avslagsyrkandet, alt frågan om avdragsrätten övervägs avförelagsskalteberedningen, är också ett enkell sätt att komma ifrånmotionskravet. Företagsskalieberedningensägs vara färdig all avsluta sitl arbele höslen 1977 - med andraord. Vad ulredningen kommer med i del sammanhangel är en väl förborgadhemlighet men logiken bjuder väl alt när man avvecklat kommunalskatteavdraget förfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser så har man anledning att gåvidare och också avveckla avdraget för övriga juridiska personer. Kommerelt sådant förslag från företagsskatteberedningen skall del ul päremiss, del skall passera kanslihuset och och effekterna av förslagetkommer först eller möjligen 1980. Del är nu vi behöverinkomstförstärkningar, bl. a. på grund av kostsamma strukturpaket. Därför börman anta socialdemokralernas förslag och därför, herr lalman, ber jag all fåyrka bifall till reservalionen i skatieulskoilels belänkande nr 46 av herrWärnberg m. fl. Inäringsulskoltels belänkande nr 36 behandlas en av och mig väcktmotion, som tar upp företagareföreningarnas personalsituation - speciellt vidkoniorei i . Jag vill passa pä alt säga några ord också i den frågan. Vimolionärer anser all del behövs en förstärkning i , inle minsl med hänsynlill den nu rådande sysselsältningssituationen i . Ulskotiet harhänvisai lill att det föreligger ett ulredningsförslag, som innebär en kraftigförslärkning av föreningarnas administrativa resurser. Utskottet utgår frånalt frågan kommer att tas upp vid den fortsatta behandlingen av ulredningensförslag. Jag vill understryka all det behövs en förslärkning avpersonalresurserna. I avvaktan på att så sker ber jag atl få ansluta mig lilldet av lidigare framförda yrkandet om bifall till reservalionen vidpunklen 7 i näringsulskolleis belänkande nr 36. Under della anförande övertog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Som framgår av skalteulskollels belänkande 1976/77:46 harskalieulskottet endast behandlal den del av molion nr 1323 som berör ändring ilagen om stallig inkomstskatt. Förslaget om införande av en särskildstrukturfond, som också framförs i nämnda molion, har som framgått av denlidigare debatten här i kammaren behandlats i näringsulskollet. Näringsulskottethar avstyrkt förslaget om inrättande av en särskild struklurfond, och medhänvisning bl, a, till delta avstyrker skatteutskottet bifall till moiionen1328, Därtillkommer alt frågan om beskattning av juridiska personer och därmed ocksåslopande av avdragsrällen för kommunalskall f n, är under övervägande i det nupågående arbetet i skatleutredningarna, Detla utredningsarbete skall varaavslutat före , således inom elt halvår. Inte minst av dennaanledning har skatteutskottet ansett att skäl nu inle föreligger för ell beslutom ändrade regler, en ståndpunkt som socialdemokraterna lidigare i liknandefall med stor bestämdhet hävdat Ävennär det gäller den motivering som socialdemokraterna i reservationen anför förändrade avdragsregler vill jag hänvisa lill det utredningsarbete som pågåri skatteutredningarna och lill den argumentering jag tidigare anföri. Med det anförda yrkar jag bifall lill skalteulskollels hemställan ibetänkande nr 46. Vissainduslri- och sysselsältningsstimulerande ålgärder, m. m. Från socialdemokralisk sida har alllid hävdals vikten av att genom enaktiv näringspolitik vidareutveckla det svenska näringslivels produktion ochkonkurrenskraft. En slor del av vår kritik mot den borgerliga regeringen harhaft sin grund jusl i alt vi menar att den inte lillräckligl kraftfullt gell sigi kast med dessa frågor. Attitydenfrån regeringen varju också länge all det är induslrin själv som skall lösainduslrins problem. Verkligheien har lydligen fåll även borgerliga statsråd atttänka om och ändra sina uppfattningar på vissa punkler. Den föreliggandeproposilionen är lill viss del ett bevis härför, även om vi anser att förslageni den är behäftade med betydande svagheter och på intet säll är utiryck för atlregeringen är beredd all la ett samlande grepp om bransch- och strukturproblem. Iproposition nr 95, den del som behandlals av arbelsmarknadsulskollel, föreslåsinförande av ett nytt sysselsättningsbidrag, som skulle riäna som ett slagsstöidämpare när ett förelag pä grund av slrukluromvandling inom branschen måsteskära ned antalet anslällda. Förulsätiningarna för alt slödel skall ulgåskulle, som lidigare redogjort för, vara atl del rör sig om ellslort företag med dominerande slällning på orten, all den arbelsslyrka förvilken bidrag skall ulgå sysselsälls i en verksamhel som är skild från denreguljära produktionen samt atl förelaget i fråga Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. måste minska sinpersonalstyrka med minst 5 96 och lägsl 100 personer. Om alla dessa kriterierär uppfyllda skall enligl föreliggande förslag bidrag utgå med 75 96 avlönekostnaderna. Det föresläs alt bidragel skall utgå under . Ianslutning till propositionen har del väckls en socialdemokratisk motion, nr1525, i vilken arbetsmarknadsutskottets socialdemokratiska ledamöter lill alladelar inslämmer genom de vid betänkandet fogade reservalionerna. Därav följeratl vi delar den uppfattning som förs fram i propositionen så långt alt det kanfinnas behov av ett särskilt ekonomiskt slöd som hjälper lill att skapa rådrumbåde för krishotade orler och för enskilda människor som holas av uppsägning.Vi är dock inle beredda all lill fullo acceplera den uppläggning som regeringenföreslår. Vivill dä försl noiera beträffande detta förslag såväl som förslaget ominvesteringsgarantier atl det endast kommer all beröra elt litet antal mycketsiora företag. De stöd som erbjuds de mindre och medelstora företagen framslårsom betydligt mindre attraktiva. Del kanske inte rikligl är vad man hadeväntal sig av en regering sammansatt av borgerliga partier som så ohämmat harkritiserat socialdemokratin för atl endast stödja de stora förelagen. Men såkan det bli när man konfronteras med verkligheten. Vihar från socialdemokratisk sida självfallet inga principiella invändningar molsamhälleliga insatser för atl främja en utveckling mot full sysselsällning. Menvi har alllid vänt oss mot förslag som generellt ger lättnader lill företagen,även sådana förelag som inte är i behov därav och där bidragen endast lederlill alt öka företagens vinsl. De socialdemokratiska förslagen har genomgåendevarit av sådan karaklär alt de har riktats direkt till utsatta förelag, branschereller orler. Vi menar alt man därigenom får ul bäsla effeklen från bl. Engrundläggande princip i den socialdemokraliska arbelsmarknadspoliliken harockså varil all samhällels insalser skall sällas in i elt sådant sammanhang allde lillsammans medverkar lill atl underlätta den nödvändigastrukturomvandlingen. , bällre arbetsmarknadsutbildning,slöd lill vissa branscher, investeringsstimulerande insatser är exempel påsådana åtgärdet De insatser som har varit direkt riktade mot företagen haralltid varit förenade med vissa villkor, framför allt beträffandesysselsällningen. Socialdemokraternai arbetsmarknadsulskoltel anser atl en hel del invändningar kan riktas motregeringens förslag lill särskill sysselsättningsbidrag. Del skulle som det nuär utformat kunna leda lill all t, ex, stora, väl konsoliderade och lönsammaförelag blir berättigade till stödet Risken för missbruk kan med de föreslagnareglerna inte uteslutas, Ireservationen 1 vid arbetsmarknadsutskottets belänkande nolerar vi försl alldel kommer att handla om relativt stora pengar - det kommer atl röra sig ommiljonbelopp lill större företag. Vi menar att delta i sig motiverar allkriierierna för all få bidragen är, som del ullrycks i reservalionen, välgenomarbetade. Den arbetsstyrka för vilken detta bidrag skall utgå skulle alltsåbestå av sådana anställda som representerar vad man på arbetsgivarspråk iblandkallar den personella överkapaciteten. Det är alltså sådana som har uppsägningatt vänta. Ett villkor för bidragel skulle vara atl dessa människor sysselsättsmed sådani arbele som normalt inte ingår i förelagets arbetsuppgifter, Iproposilionen nämns som exempel härpå reparationer, underhäll ochinvesteringsarbeien i den mån sådan verksamhel inte ingår i berördarbetstagares ordinarie arbetsuppgifter. Vimenar att detta är en skrivning som kan ges en ganska vid tolkning. Dessutomkan ju tillgången pä sådana arbelsuppgifter vara högst varierande i olikaföretag beroende på t. ex. hur företagen lidigare skött underhåll ochreparationer. och entydiga regler är därför ett krav som måste slällas. DenSlörsla svagheten i förslaget är dock, som del påpekas i motionen 1525, att maninte har sagt någol om de mottagande företagens ekonomiska situation. Desocialdemokratiska reservanterna ansluter sig hell till moiionärerna, som anseratt det inle kan accepleras atl bidrag skulle kunna ges lill företag som självahar ekonomiska förulsällningar atl la sill ansvar för sysselsättning ochproduklion. Nuskriver visseriigen ulskoUets majoritet, och har här upprepaidet, atl det inle är någon skillnad på dess och molionärernas uppfallning ochatl bidragen självfallel inle är avsedda för framgångsrika företag utan gällerföretag med låg orderingång och slora övertager. Men detla säger ju i och försig ingenting om förelagens ekonomiska slällning i Slort. Del finns ingenslansutsagt all förelagens ekonomiska situation skall vägas in i bedömningen av ombidrag skall utgå eller ej - varken i propositionen eller iulskollsmajorilelens skrivning. Vianser alt bidrag skall ulgå endasl till företag som inle har reala möjligheteratl ta sitt sociala ansvar och klara ut situationen. Vi anser vidare att bidraginte skall utgå till förelag som inte låtit sina aktieägare ta sin del avansvaret genom att hälla igen på vinstutdelningen. Och med lanke på de olikaprövningar som vi menar måsie lill och med hänvisning lill de stora belopp delkan komma alt röra sig om hävdar vi alt beslut om bidrag skall fattas avregeringen. Efiersom vi kommit fram till atl del kan finnas behov av slöd är viberedda all anslula oss lill förslagei med de förändringar av delsamma somföreslås i reservalionen 1 till arbetsmarknadsutskottets betänkande 26, och jagyrkar bifall till de socialdemokraliska reservaiioner som är fogade lill deltabelänkande. Jagvill också, herr talman, under förulsätlning av bifall till reservationen 2vid näringsutskottels belänkande 35 yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen vid arbelsmarknadsulskollels betänkande 27, som innehållerförslag till lag om arbetsgivaravgift för arbeislrygg-heten. Sedanvill jag, herr talman, säga något om del som var inne på imeningsutbytet med om den naluriiga avgången. Jag tycker nog attRolf Wirlén nonchalerar de sociala följderna av den Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. s, k, naturliga avgången.Han vill t, o, m, i sill senaste inlägg nästan göra gällande atl man lyckats klaraväldigl myckel av de sociala följderna av den naturliga avgången. Här drabbasframför allt de nylilllrädande pä arbelsmarknaden. Ungdomen och kvinnorna. Omhan nu lycker att man lyckats klara de här problemen sä måsle jag nogkonstalera atl betydligt har sänkt sina anspråk i del här avseendetsedan partiet fick någonling all säga lill om i regeringen. Före valel hörde vinäsian alllid lalas om all ville skapa sys-selsäliningsgaranii förungdomen, dvs, all alla ungdomar skulle beredas arbele, praklik elleruibildning. Del har varit märkvärdigl lysl om den saken efler valel ochmaktlilllrädet Ochhur går del för den ena slora gruppen nylilllrädande pä arbelsmarknaden - jagtänker naturligtvis på kvinnorna - när nu regeringen t, o, m, lycks accepleraatt industrisysselsällningen sjunkit och fortsätter atl sjunka? Hur skall demånga kvinnor som vänlar på att få ell jobb kunna komma ut påarbetsmarknaden under de här förhållandena? Detta är verkligen också en frågaom jämställdhet mellan kvinnor och män, och del är ju en fråga som inte minstfolkpartiet har gjort anspråk på att den skulle vara deras. Hen (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 26 behandlas propositionen 95i vad den gäller tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa företag med endominerande ställning på orten, och möjligheterna att lämna regionalpolitisktstöd i vissa kommuner utanför allmänna stödområdet och gränsområdet.Utskottsmajoritelen har pä alla punkler slälll sig bakom regeringens förslag. Församhället är det nödvändigl atl på olika sätt medverka lill alt skapa sådanaförutsättningar att man ule i företagen kan bibehålla sin personalstyrka ävenunder den långa lågkonjunklur som vi fortfarande befinner oss i. Värnet omsysselsättningen är den avgörande faktorn för införande av detta tillfälligasysselsättningsbidrag, som kommer att bli ell värdefulll medel när del gälleralt kunna möta de ökade arbetslöshetsriskerna i en del särskilt utsatta orteroch i vissa branscher. Det bör möjliggöra för företagen att bibehålla sinpersonalstyrka intakt och inte Ivingas vidta någon personalreduktion. Föratt bidraget skall ulgå krävs all man kan sysselsätta en särskild avgränsad delav arbetsstyrkan i verksamhel skild frän den vanliga produktionen och altföretaget måste minska sin arbetsstyrka med minst 5 96, dock i absoluta tallägst 100 personer. Närspeciella skäl föreligger på en ort, kan emellertidbidrag ulgå även om antalet personer inte når upp till 100. Dellastimulansbidrag skall naturligtvis ses som ett komplement till övriga bidrag,bl. a. utbildningsbidraget, som har omnämnt. socialdemokraliska parlimolionen, som man sedan följl upp genomreservalionen 1, är man kritisk mol förslaget bl. a. på det sättet att man anser att bidrag kanlämnas också till slora och vinstrika företag. Vidare är man kritisk mot altlänsarbetsnämnderna skall få rätt att bevilja dessa bidrag. Utskottsmajoritetenanser emellertid det vara riktigt att man inför elt mer decentralistisktbeslutsfallande, och därmed är det ju också lämpligt att länsarbetsnämndernafår denna beslutanderätt. Länsarbetsnämnderna känner myckel väl till deförhållanden som råder på orten, och risken för felbedömningar torde varaliten. I tveksamma fall kan och bör nämnden självfallet överiämna ärendet lillarbetsmarknadsstyrelsen för ställningstagande, och i betydelsefulla frågor kan arbetsmarknadsstyrelsenöveriämna ärendet till regeringen för beslut. Attgöra den förändring som socialdemokraterna har föreslagil, nämligen attsamlliga ärenden skall beslutas av regeringen, anser vi inomutskottsmajoriteten vara mindre lämpligt. Förutsättningarna är med vårt förslagstörre för all beslut kan fattas snabbt, och delta kan vara nödvändigt i vissafall, eftersom företagen kan befinna sig i ett besvärande likviditetsläge. Dåkommer möjligheten att bevilja förskott att finnas. Medanledning av de kritiska synpunkter som framförs i den socialdemokraliskareservationen nr I mot förslaget att även vinstrika förelag kan erhålla bidragfinns det anledning all påpeka följande. Utskottethar i sitl yttrande understrukit - och det har bl, a, sagt tidigarei debatten - att bidragel självfallet inle är avsett för framgångsrika företag,utan det skall ges till förelag med låg orderingång och till företag som liggermed slora lager. Det förhållandet att ansökan om detta tillfälliga sysselsättningsbidragskall godkännas av arbetstagarorganisationerna ulgör en garanti för alt ingamedel beviljas lill företag som rätteligen inle borde fä bidrag. Minbestämda uppfattning är atl man skall föriila sig till den lokala fackligaorganisationens bedömning och ställningstagande. Jag blev litel förvånad närjag lyssnade till . Det går ju inte atl tolka hennes inlägg pånågot annal säll än att man på socialdemokratiskt håll inte sätter sin tilltrolill den bedömning som görs av de lokala arbetstagarorganisationerna, Ibetänkandet behandlas också yrkandet 2 i den socialdemokraliska parlimolionen,där det krävs lagsliftning om samhällskontroll vid nedläggning av företag,Ulskoltsmajoritelen betonar behovet av all erhålla utförlig informationom väntade förändringar som rör företagen. Detta är som vi ser det ensjälvklarhet. fattade beslut om att permanenta det s. k.DIS-systemel, vilket redan varil inne på, Detla innebär enskyldighel för näringsidkare alt till samhällets organ lämna upplysningar avolika slag. Ytterligare informationskanaler finns i och med all regeringenunder föregående år inrättade en särskild delegation för etableringsfrågor. Denöverenskommelse som iräffades mellan regeringen och industriförbundinnebär atl f n, ca 150 företag med vart och ell mer än 500 anställda har Vissainduslri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. Vissaindustri- och sysselsältningsstimulerande ålgärder, m. m. förbundit sig allpresentera sina investeringsplaner för regeringen, Arbelel i delegationen pågårintensivt, och man får utgå ifrån att detta kommer atl leda lill önskvärdaresultat Lagenom medbestämmande i arbetslivet och de kollektivavtal på områdei som kommer alttecknas framöver bör också leda till all de anställda i ett tidigt skede fårmöjlighel att ta del av de planer som är på gång och påverka utvecklingen i enför de anställda positiv riktning. Avvad jag här har sagt framgår atl det finns ett flertal olika kanaler för denlyp av information som är aktuell. Därför är det ingen anledning alt i dagensläge vidla några yllerligare lagsliflningsålgärder på detta område. Jag villemellertid betona vikten av att man med mycket stor uppmärksamhet följerulvecklingen på området. Detta har också utskottet understrukit i sittställningstagande, där man förutsätter att regeringen vid behov vidlarerforderliga åtgärder. Så,herr talman, några ord om del regionalpolitiska stödet. Det förslag somframlagls av regeringen innebär ju att tidsbegränsat regionalpolitiskt stödkan beviljas lill kommuner som ligger utanför det allmänna stödområdet ochgränsområdet. Del ankommer på länsstyrelserna att göra sådana framslällningartill regeringen. Det flnns anledning all undersiryka att den angivna ordningenskall lillämpas med restriklivitet. Annars kan det naturligtvis föreligga riskför att man inte kan göra de regionalpoliliska insatser som är nödvändiga inomstödområdena. i talade i sill inledningsanförande någol ironiskt om vårmålsättning alt skapa 400 000 nya arbetstillfällen till i bönan ,För alt kunna förverkliga den målsättningen arbete åt alla, som jag tror vi äröverens om, krävs del enligl sysselsätlningsutredningens delbetänkande ungefärdetta anlal om man vill skapa en regional balansi vårt land. All ulvecklingenunder den senasie tiden varit negaliv inom induslriseklorn på grund av deninternalionella lågkonjunkturen får ju inte leda till atl man mattas iambitionerna att genom olika näringspolitiska åtgärder söka förverkligamålsättningen arbete åt alla. Delär klarl alt man för atl nå denna målsättning behöver näringspolitiskainsatser som kan skapa ytterligare arbetstillfällen inom industrisektorn. Mensjälvklart måste det också skapas en mängd arbelslillfällen inom den offentligasektorn. Jag tänker då på vårdsektorn, barnomsorgen m, m. sade också att ambitionen ifrån regeringens sida i fråga omkraftålgärder för att skapa arbetstillfällen ål ungdom inle skulle varit såhög. tog ju upp delta tidigare. De förslag som presenteratsifrån om utökning av antalet praktikaniplatser m.m. vittnar ju om alt man från regeringens sida har en hög ambitionsnivå i frågaom alt skapa arbetsmöjligheter inte minst åt ungdomen. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till arbetsmarknadsuiskotieisbetänkande nr 26. () kortgenmäle: uttalade slor förvåning över atl vi socialdemokrater inteskulle lita på de fackliga företrädarna. Jo, , vi har stortförlroende för de fackliga förelrädarna. Men även dessa har ju all rälta sigefter de regler vi slår fast här i . Ochsom jag lidigare sade: Det finns ingenstans utsagt, vare sig i propositioneneller i utskottsbetänkandet, att företagets totala ekonomiska situation skalllas med i bedömningen. Det kan, som vi säger i reservationen, vara fråga om enenhet som ingår i ett större företag, där det större företagel mycket väl kanha ekonomiska möjligheter att klara ut den aktuella enhetens sociala ansvar. Vihar många exempel på att man inte alllid känner det ansvaret. Skall bidrag dåutgå? Vi lycker det är orimligt, och det är della vi vill ha fastslaget i vårbegäran lill regeringen. slulade med att vi hade angripit den ambitionsnivå med vilken regeringengått till verket för att skapa arbete åt ungdomarna. Ja, del gjorde jag på sättoch vis, men vad jag framförallt tryckte pä värdet myckna talet vi hört i fleraår ifrån sida. Inte minst vi som sitter i arbetsmarknadsutskottethar hört det krävas att man skulle skriva fasl att det skall vara en garantiför alt alla ungdomar skall ha ett arbete när de slutar skolan. Jag sade attdet är märkvärdigt lyst om kravet på den garantin . Vissaindustri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder, m. m. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: tog upp frågan om de 400 000 nya jobben. Han säger i dagatl det är fråga om en målsättning, OK, Men i valrörelsen gick ut ochsade alt man skulle ordna de här 400 000 nya jobben, varav 280 000 inomindustrin. För att klara det skulle man självfallet vidta vissanäringspolitiska ålgärder. Antingen del nu är en målsättning eller ett löfte,så låt mig, , slälla frågan: Med vilka medel skall ni uppnå delhär? Vilka näringspolitiska ålgärder avser ni att vidta för att uppnå de 280000 nya jobben inom induslrin? För del är väl ändå inte så att det ni föreslårhär skall täcka upp det? Sedansade också att den offenlliga sektorn skulle komma att öka. Detär klart att det kommer att bli en viss ökning där, men jag vill i detsammanhanget påminna om att vissa av partikolleger lidigarevarit ute och talat om de s, k, onödiga jobben inom den seklorn. Jag vill emellertid återkomma till vad det härytterst gäller, och jag upprepar min fråga: Med vilka medel och med vilkenmålsättning skall ni klara av att uppnå de här 280 000 nya jobben inomindustrin? I det sammanhanget skulle jag vilja slälla ännu en fråga: Hur skallni lösa energiproblemen i samband med detta? () kortgenmäle: sade alt man från socialdemokratiskt håll har ettväldigt stort förlroende förde fackliga organisalionerna. 5 prolokoll 1976/77:129-130 VissaIndustri- och sysselsältningsstimulerande åtgärder, m. m. den slutsatsen kan inledras av del socialdemokratiska ställningstagandet i det här ärendet - därsätter man inle sin lilllro till de fackliga organisationernas uppfattning. Delär ju, såsom också framgår av regeringens proposilion på s, 16, på del saltetatl ansökan om det särskilda sysselsättningsbidraget skall godkännas avarbetstagarorganisationerna, och den prövning som de lokalaarbetstagarorganisationerna gör ligger helt och hållet till grund för om detskall utgå någol sysselsättningsbidrag eller inle. Jag utgår ifrån atl man inomde lokala fackliga organisalionerna har sådana kontaktvägar uppåt att man harhelt klart för sig all del även inom en koncern med många olika enheier skallfinnas en klar och entydig information när det gäller frågan om huruvida bidragskall utgå eller inle i del här speciella fallel.