prot · G009149 · 1976-12-31 00:00:00 — 1likhet med näringsutskottet avstyrker finansutskottet molionsförsla-get, I sittyttrande över motionen uttalar näringsutskottet följande: "Utskottetförutsätter att gör en prioritering mellan olika verksamheterför alt undvika att sådan information som riktar sig till de stora och resurssvagakonsumentgrupperna kommer alt drabbas av anslagsminskningen," För att man verkligen skall kunna undvika en sådan oro bör riksdagenstödja vårt förslag och helt avvisa den föreslagna nedskärningen avinformationsanslagel till . Med delta, herr talman,vill jag yrka bifall till motionen 1976/77:1663, Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (-): 1 denna debatt liksom i den allmänna politiska debatten har flerabeklagat att vi har en handlingsförlamad regering. Jag vill säga att vi har enregering som de svenska arbetarna har all anledning att vara missnöjda med. Menatt påstå att den här regeringen är handlingsförlamad är etl stort misstag.För om arbetarna har anledning att vara missnöjda - och det har vi - så har desvenska storföretagen all anledning alt vara förnöjda med det arbete somregeringen har utfört. Underden borgerliga regeringens tid har det genomförts en avtalsrörelse, därarbetsgivarsidan gått till offensiv gentemot löntagarna på ett sätt som man fårgå för alt finna motsvarighet till. Att det finns ett sambandmellan Svenska arbetsgivareföreningens fräcka utspel och just det förhållandelatt vi har en borgerlig regering behöver ingen tvivla på. Arbetsgivarnasoffensiv i avtalsrörelsen har ju dessutom av regeringen förstärkts genomåtgärder som pressar upp priserna på livsförnödenheter och hyror - allt isyfte, som man uttrycker det, att begränsa konsumtionen. Nödvändigaförbättringar av den kollektiva servicen skjuts . Att man ickeavskaffar eftersläpningar av samhällelig service och vård drabbar också desämst ställda i samhället. De bättre ekonomiskt bemedlade är icke i samma behovav sådan service - de kan på andra sätt kompensera eftersläpningen från statensoch kommunernas sida. Huvuddragen i regeringenspolitik har alltså varit att sänka standarden för det arbetande folket.Motivet har varit att vårt lands löntagare har konsumerat för mycket och att desvenska arbetarna har tjänat för mycket. Omdenna värdering av de åtta månaderna av borgerlig regering är säkertarbetarrörelsen enig. Vi bör också vara överens om att den borgerligaregeringen inte har varit handlingsförlamad. Tvärtom har den på ett synnerligenaktivt sätt sökt förverkliga sin politiska målsättning. Detär viktigt att inte arbetarrörelsens partier bibringar landets arbetare denuppfattningen att den ekonomiska situation vi nu befinner oss i med stigandepriser och ökad arbetslöshet har sin orsak i att den nu sittande regeringensaknar kunskap om de styrmekanismer som för vårt land skulle lösa de problem vibefinner oss i. Problemenligger naturiigtvis djupare än så. sade i går att vi inte kananklaga den borgerliga regeringen för den kapitalistiska krisen men att vidäremot kan anklaga regeringen för - och så räknade upp en hel radåtgärder som bidragit lill att göra tillvaron sämre för de redan sämst ställda. Förstmåste jag fråga: Kan vi inte anklaga de borgerliga partierna för denkapitalistiska krisen? Denna kris liksom kriser över huvud taget är förbundnamed det kapitalistiska systemet, och det kapitalistiska systemels banerförareär just de borgerliga partierna. Men det är riktigt och motiverat när herrPalme låter antyda att den ekonomiska kris vi f n. befinner oss i inte är någonisolerad företeelse för vårt land ulan i huvudsak är orsakad av att hela denkapitalistiska världen befinner sig i en djup och skärpt kris. Föratt lösa dessa problem räcker det inte med att bara ersätta den borgerligaregeringen och sedan fortsätta på samma sätt som före vårt senaste val. Denekonomiska situationen i exempelvis och visar all det interäcker med alt bara ersätta en borgerlig regering. Arbetslösheten i ,styrt av labour, uppgår till 1,34 miljoner eller . Inflationen utgör 17,. 1 går en miljon arbetslösa - del är . Dethandlar alltså om en kris som har drabbat hela den kapitalistiska världen. Bildeni den socialistiska världen kännetecknas av fasta priser och garanterat arbeteför dessa länders folk. Enligtherr förste vice talmannen , tidigare i debatten, beror detta på döljer arbetslösheten och har en mycket stor ineffektivitet. Låt mig dåbara fästa uppmärksamheten på att tillväxttakten förindustriproduktionen i och de andra socialistiska länderna underde har varit i genomsnitt dubbelt sä hög som i dekapitalistiska länderna. Åren1971-1975 steg industriproduktionen i med i genomsnitt perår, medan i och stegringen stannade vid . Dessa siffrorbör räcka som argument för att bevisa att har fel. Denekonomiska politiken m. m. Nr 149 Herr talman! Jag har med detta korta inlägg velat visa på att deproblem Fredaeenden ' ' ' '"'' " " djupare orsak än attvi '""'" borgeriig regering. Menjag är helt överens med andra om att denna olycka Den ekonomiska verkligen inte gjorde situationen bättre för de svenska löntagarna. Även politiken m. m. om jag menar att de ekonomiska problem vi nubrottas med inte kan lösas inom dettasamhällssystems ramar, finns det ändock många och betydelsefulla förbättringarsom arbetarrörelsen i kan genomföra - men det kommer inte alt ske i handmed vare sig borgeriiga partier eller storfinans. Närdet gäller de åtgärder som jag menar kan vidtas vill jag hänvisa till denmotion, 1668, som har väckts av kommunisterna, och jag ber attfå yrka bifall till den motionen. HerrANDERSSON i (s): I kompletteringspropositionen, som ligger till grund för den långadebatt som närmar sig sitt slut, redovisas bl. a. att chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer att minska tjänstgöringsutrymmet för devapenfria tjänstepliktiga, med . I sin iver all finna möjlighetertill besparingar har regeringen här, enligt min mening, gjort ett allvarligtmisstag. Den påstådda besparingen uppgår till 4 milj. kr. Jag ifrågasätteremellertid om man alls kan tala om någon besparing i detta fall. Somframhålls i det särskilda yttrande som socialdemokraterna i finansutskottetavgett på denna punkt drabbar delta besparingsförslag ungdomar, vilka redan nuhar svårigheter på arbetsmarknaden. Detta kan medföra behov avarbelsmarknadspoliiiska insatser, varför den statsfinansiella nettoeffekten ärytterst diskutabel. Detär anmärkningsvärt, tycker jag, att regeringen när den söker spar-objeki villge sig på den grupp värnpliktiga som efter noggrann granskning av derassamvetsbetänkligheter har erhållit tillstånd att göra vapenfri tjänst. Om dessahade varit beredda att göra värnplikt hade de inte drabbats av regeringensbesparingar - tvärtom torde de ha förorsakat statsverket betydligt störrekostnader. Regeringensförslag är ytterligare ett exempel på ryckigheten i dess politik. Medutgångspunkt i de beslut på regeringens förslag har fattathar planerat verksamheten för nästa budgetår, som snartbörjar. Inkallelser har skell i den tron au AMS disponerade 380 000tjänstgöringsdagar för ändamålet. tvingas man med ytterst kort varsel minskadessa med , dvs. ca en femtedel. Detär klart att detta skapar stora problem. För de enskilda vapenfria tjänstepliktiga uppstår i många fall stora personliga problem. De har in riktat sig på att under det närmaste året göra vapenfri tjänst. tvingas de ut på arbetsmarknaden eller att fortsätta studera. Men anmälningsiiden 68 för högskoleutbildnining utgår om knappt tvåveckor. gör det inte heller lättatt gå ut på arbetsmarknaden för dessa ungdomar. Problemuppstår även för de myndigheter och andra arbetsgivare som tar emot vapenfriaijänstepliktiga. Också dessa har planerat utifrån fattadebeslut. Som exempel vill jag nämna kristna ungdomsråd. Där har manbyggt upp en organisation dimensionerad för alt ta emot 75 vapenfria. Om nuantalet minskas till hälften, vilket man befarar blir resultatet av regeringensåtgärd, beräknar SKU att dess verksamhet drabbas av etl underskott på 114 000kr. Det är naturligtvis ytterst allvarligt för en fattig frivilligorganisation.Det är närmast upprörande all regeringen på detta sätt, genom en skenbarbesparing i statsbudgeten, skapar stora ekonomiska problem för organisationerav denna typ. Jag vill allvarligt vädja till regeringen att på allt sättförsöka mildra verkningarna av det misstag som här begåtts. Jagvill också peka på en annan problematik. har för en tidsedan avgett sitt betänkande. Remisstiden har gått ut och vi väntar snart enproposition. Det fanns i utredningen en enighet om att det bör bli lättare attfå vapenfri tjänst . Vi räknar med alt den nya lagstiftningen kommeratt medföra att antalet vapenfria ijänstepliktiga ökar. Personligen utgår jagifrån att en rätt kraftig ökning kommer att ske. Ensvårighet i vapenfriutredningens arbete har varit att finna lämpligatjänstgöringsområden i tillräcklig omfattning för denna kategori. Regeringensåtgärd att begränsa ijänstgöringsutrymmet för de vapenfria saboterarvapenfriutredningens förslag på två sätt. Dels medverkar den till att nu ökaden kö av vapenfria som väntar på att få fullgöra sin tjänst, dels kanregeringens åtgärd innebära att mottagande myndigheter blir mindre villiga attframdeles medverka i denna verksamhet. Detär en ödets ironi att det just är folkpartiledaren som har signeratdetta förslag från regeringen. har ju genom sin representant ivapenfriutredningen velat ge intryck av att vara mera generös än andra mot devapenfria. Hans förslag att i huvudsak slopa pröv-ningsförfarandel avses skapaen valfrihet för de värnpliktiga alt i stället för värnplikt få göra vapenfritjänst. Motprestationen för denna valfrihet skulle enligt hans förslag bestå iatt den vapenfrie är beredd au göra en månads längre tjänstgöring. Dessaförslag skapar behov av en väl utbyggd organisation för att bereda de vapenfriatjänslgöringsalternativ. Motdenna bakgrund är det ytterst anmärkningsvärt att velat medverkatill, ja t. o. m. aktivt har verkat för den nu föreslagna s. k.besparingsåtgärden. , och jag har i en motionvarnat för konsekvenserna av förslaget. Jagbeklagar att socialdemokraterna i finansutskottet har nöjt sig med ett särskiltyttrande på denna punkt. Det hade varit motiverat att följa upp den mening somuttrycks i det särskilda yttrandet och i den avvikande mening somsocialdemokraterna i försvarsutskottet avgett med en reservation. Jag haremellertid tolkat det särskilda yttrandet som. uttryck för en resignation.Några möjligheter att förändra regeringens i Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. övrigt bristfälligaförslag har ju inte stått till buds, så varför skulle det borgerliga blocket taintryck av sakskäl i detta fall. Utgången av omröstningen hade blivit densamma- det är bara att bittert konstatera. Jag vill bara avslutningsvis, till denverkan det hava kan, vädja lill regeringen att på allt sätt försöka mildraskadeverkningarna för de enskilda vapenfria tjänstepliktiga och deorganisationer som verkar inom detta område. Jag vill också passa på att vädjaom en snabb handläggning av förslaget till ny vapenfrilagstiftning. Riksdagenbör få ta ställning till detta , och då måste frågan om devapenfrias Ijänsi-göringsmöjligheter bli föremål för förnyad behandling, medrisk för att vi då måste göra ett nytt ryck i en redan alltför ryckig politik. Överläggningenvar härmed slutad. Punkten A Mom. 1 Propositioner gavs på bifall till l;o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av m. fl., 3:o) motionen nr1652 av m. fl. i motsvarande del samt 4:o) motionen nr 1668 avherrar Hagel och Lövenborg och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmandeav kontrapropositionen i huvudvoteringen de återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr begärt votering upptogs för bestämmande av kontraproposition ivoteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyo propositionerna under3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades ha flertalets mening försig. begärde emellertid votering, varför följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren till kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten A mom. 1 antar motionen nr 1652 i motsvarande del röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren till kontraproposition i förstnämnda votering antagitmotionen nr 1668. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: i (s) anmälde alt han avsett att avslåfrån att rösta Nr 149 men markerats som frånvarande. 1 enlighethärmed blev följande voteringsproposition för voteringen om ------- kontraproposition i huvudvoteringen uppläst och godkänd: Den ekonomiska politiken m. m. Den som vill alt kammaren tillkontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan ibetänkandet nr 30 punkten A mom. 1 antar reservationen nr 1 av m.fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1652i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoieringsproposition för huvudvoteringen uppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 30 punkten A mom. 1 röstar ja, den del ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 140 Avstår - 14 i (s) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Utskottels hemställan bifölls. M o m . Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1652 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: 71 Denekonomiska politiken m. m. Den som vill att kammarenbifaller finansutskotiets hemställan i betänkandet nr 30 punkten A mom. 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1652 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 305 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1652 av m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten A mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1652 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1652 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten A mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1652 i motsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 149 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde röst- Fredagenden räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning 3-- g-j-j gav följande resultat: Ja - 303 Den ekonomiska Nej - 14 politiken m. m. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avherr m. fl. samt 3:o) motionen nr 1652 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmandeav kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan herrHermansson begärt votering även beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 30 punkten B mom. 1 antarreservationen nr 2 av m. fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 1652 i motsvarandedel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten B mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Nr 149 Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Fredaeen den ledamöterha röstat för ja-propositionen. 3 iuni 1977 verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föl- Den ekonomiska Ja - 165 politiken m. m. Avstår- 12 i (s) anmälde all han avsett alt rösta nej men markeratssom frånvarande. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 1640 av ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 30punkten B mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 1640. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Mom. 3 och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels del av iBarkarby under överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iBarkarby begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten B mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit det av i under 74 överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 149 Den ekonomiska politiken m. tn. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Nej - Nej- 38 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1663 av herrBlomkvist, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 30punkten B mom. 11 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 164 Nej - 154 i (s) anmälde alt han avsett att rösta nejmen markerats som frånvarande. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1652 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Nr 149 M o m . Fredaeen den Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen 3 j j inyy nr1652 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra ---------- ;---- propositionen vara med övervägande ja besvarad. Den ekonomiska begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposition:politiken m. m. Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30 punkten B mom. 13röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1652 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 304 Nej - 14 Mom. 14 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten B mom. 15 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 164 Nej - 152 Avstår - 2 i (s) anmälde all hanavsett alt rösta nej men markerats som frånvarande. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen 76 vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupp- Nr 149 lästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskotiets hemställan i betänkandet nr 30punkten B mom. 16 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 164 Nej - 154 i (s) anmälde alt han avsett att rösta nejmen markerats som frånvarande. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 6 av m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten B mom. 17 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 6 avherr m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.