prot · G009142 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:142 §1 Juslerades protokollet för den 18 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1976/77:154 lillskaueutskotlei 1976/77:157 lillförsvarsutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1976/77:1672 tillsocialutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter lagutskottets beiänkanden /77:27 och 28jordbruksutskottets betänkande 1976/77:34 näringsutskottets betänkande1976/77:40 arbetsmarknadsulskotlels beiänkanden /77:31 och 32 §5 Säkerhetspolitiken och totalförsvaret (forts.) Fortsattes överläggningen om försvarsutskottetsbelänkande /77:13, FrökenÖHRSVIK (s): Del mesta är naturligtvis sagt i debatten vid del här laget av de s, k,lunga försvarspolitikerna, men jag tillåter mig ändå att ha vissa synpunkter. Förstvill jag bara upplysa försvarsutskottets ordförande om atl jag existerar.Utskottets ordförande påstod nämligen i går atl saknar stöd i dennakammare. Jag vill därför bara poängtera atl jag stöder . Närjag har försökt sätta mig in i frågan om säkerhetspolitik har jag upplevt altdet finns en myckel stor klyfta mellan vackra deklarationer i internationellasammanhang och konsekventa konkrela handlingar på hemmaplan. Varför denna bristpä konsekvens? Varför vill man inte tänka om? Innehålleti den svenska säkerhetspolitiken som det beskrivits i försvarsutredningensförsta belänkande accepterar jag. Där anger man alt säkerhetspolitiken bör bidratill en fredlig ulveckling i världen genom atl bl. a. söka undanröjakonfliktorsaker; bidralill utjämning av motsättningar och till större förslåelse mellan folken; bidratill att skapa en värld, där även små stater kan hävda sina intressen. Säkerhetspolitikenformas alltså genom en samverkan mellan utrikespolitiken, försvarspolitiken,vår politik i internationella nedrustningsfrågor, handelspolitiken ochbiståndspolitiken. Utredningenanförde vidare alt i ökad utsträckning bör medverka lill alt påverkaden internationella utvecklingen i riktning mot ökad allmän säkerhet. Jag ciierar utredningen: "Sverigessäkerhet kan främjas om riskerna för konflikier minskas och rustningarnainternationellt kontrolleras och begränsas pä elt balanserat sätt." "Omkapprustningen kan stoppas och nedrustningen inledas skulle de resurser somdärvid frigörs kunna utnyttjas för framsteg på vägen mol större ekonomisk ochsocial rättvisa." Enviktig åtgärd för atl främja freden i världen är därför enligt utredningensmening att åstadkomma minskningar i de militära utgifterna. Jag ciierar återutredningen: "Internationellsäkerhet borde kunna upprätthållas på väsentligt lägre militära utgiftsnivåerinte minst inom båda stormaktsblocken. I första hand bör därför de permanentamedlemmarna i säkerhetsrådet liksom andra stater med jämförbara utgifter förmilitära ändamål gå före och genomföra minskningar." Försvarsulredningenerinrade också om atl har utlovat stöd för en ny ekonomiskvärldsordning. Utredningenhar varit helt enig i denna beskrivning av säkerhetspolitikens mål och medeloch aktiva dellagande. Även försvarsministern ansluter sig i alltväsentligt till utredningens förslag till inriktning av säkerhetspolitiken.Men tyvärr har varken utredningens majoritet eller försvarspropositionen tagitkonsekvenserna av sin säkerhetspolitiska analys och låtit den fä genomslag påde avvägningar och inriktningar som framförs. I stället har man i denpraktiska lillämpningen begränsat de säkerhetspolitiska mål man självformulerat. Imotionen 1521 av och mig har vi anfört alt "dennasäkerhelspolitiska analys med tonvikt pä orsaksrna lill konflikier, kriser ochkrig skall läggas lill grund för satsningen pä olika säkerhetspolitiskainstrument. bör leda till en begynnande omfördelning av resurserna fråntotalförsvaret till övriga säkerhetspolitiska instrument. Säkerhetspolitikensyttersta mål måste enligt vår mening vara att ersätta spänningar, konflikteroch orättvisor med politisk avspänning, militär nedrustning ochinternationellt samarbete." Moldenna bakgrund kräver vi i motionen 1522 en säkerhetspolitisk utredning. Avsiktenär att försöka åstadkomma en jämbördig avvägning mellan olikasäkerhetspolitiska instrument - utrikes-, handels-, bistånds-, nedrustnings-,freds- och försvarspolitiken - samt att integrera dessa och ge politikerna enreell styrning över säkerhetspolitikens inkl. totalförsvarets utformning. Eltav de avgörande motiven för en säkerhetspolitisk utredning utanförförsvarsdepartementet är atl del krävs en förändrad studiemetodik och annatplaneringsunderlag, där även icke-konventionella synsätt kan ingå. En utredningmed dessa vidare uppgifter skulle också kunna granska konsekvenserna av olikagrader av minskning av den svenska militärbudgeten. Förslaget skall enligl vårmening sändas på remiss lill myndigheter och organisationer, och underlaget -exempelvis analys av olika hot - bör i slörre omfattning vara offentligt, såatt vi får en mera öppen debatt. Genomden samordning som förhoppningsvis skulle följa av en säkerhetspolitiskutredning får man en bättre överensstämmelse mellan de vackra orden i olikadeklarationer och det praktiska handlandet. Därför, herr talman, yrkar jagbifall till motionen 1522. Medutgångspunkt i atl vi för framtiden önskar en omfördelning av resurserna, fråntotalförsvaret till andra delar av det säkerhetspolitiska området, är detnaturligt atl vi säger nej lill den upprustning som föreslagits av denborgerliga regeringen. Vikan t. ex. inte acceptera utvecklingen av nya avancerade vapen som binder uppåtskilliga miljarder kronor av värt i övrigt begränsade ekonomiska utrymmeunder läng tid. Våra resurser är begränsade, och de resurser som finns ärmycket ojämnt fördelade i världen. Enupprustning ulgör vidare en konfliktorsak i sig, eftersom den minskarmöjligheterna lill ekonomisk och social utjämning. Med tanke på den behandlingsom våra motioner fått i utskottet samt den debatt som fördes här i går är detganska tydligt atl man inle vill ha en diskussion om de grundläggandeförutsättningarna för försvarspolitiken. Debattengäller enbart antalet miljarder. Varför kan vi inte ha en öppen debatt om vilkahot som finns i vår omvärld? Delta är ju grunden för hela försvarsplaneringenoch även grunden för avvägningar inom totalförsvaret och mellan totalförsvaroch andra säkerhetspolitiska instrument? Vem bestämmer vilka slags hot manskall ha som utgångspunkt? Vikräver slörre offentlighet och tillfälle till debatt. I våra molioner finnskonkreta förslag om hur man skulle kunna nå bättre överensstämmelse mellanteori och praktik samt få en öppen och fördomsfri debatt. Fördel första kräver vi en förlängning av nuvarande försvarsbesut föratt möjliggöra remiss av försvarsutredningens båda beiänkanden. Vi får dåockså möjlighet atl i elt sammanhang bedöma för-svarsuivecklingen inkl.flygplansutvecklingen. Om detta ej bifalles har vi en radandrahandsyrkanden, som redogjorde för närmare i går. Fördet andra kräver vi för framtiden en annorlunda utredningsmetod, nämligen ensäkerhetspolitisk utredning som skall gå ut på remiss och i allt väsentligtvara offentlig. Jag yrkarbifall till motionerna 1521 och 1522. Hen (): Diskussionen och har rört grunderna för vår säkerhetspolitik, men del kan knappastsägas att den har varit vare sig omfattande ellergrundlig. Den lidigare regeringen har fastslagit vissa teser och uppfattningar.Den som kritiskt sökt analysera dem har vanligen utsatts för krilik ochbeskyllts för alt äventyra landels säkerhet eller all åtminstone försvåragenomförandet av politikens målsättningar. Och enligt politikens logik har delofta ansetts all bedömningen hos dem som siller vid maklen och har tillgångtill alla fakta eller flertalet fakta måste vara den riktiga. Motden bakgrunden är del inle ägnat alt förvåna atl den socialdemokraliskaoppositionen på ett nästan krampaktigt sätt dels vidhåller gamla teser, delsskapar några nya sädana, dels - och detta är kanske i del här sammanhanget deticke minst viktiga - söker misstänkliggöra både motiv och innehåll i dennuvarande regeringens försvarsproposition. Signifikativt för denna attityd ärall varje tankegång eller uttalande från den tidigare socialdemokratisktdominerade försvarsutredningen som inle återfinns i propositionen tas som bevisför atl regeringen syftar till alt skapa en ny och mindre godtagbarsäkerhetspolitik. Man tvingas t. o. m. erkänna all knappast något av de angivnaexemplen i sig har något större bevisvärde. Tvåav de gamla socialdemokratiska älsklingsteserna har återkommit i samband medbehandlingen av det nu aktuella försvarspolitiska beslutet. Del har alltidsagts - och den tesen återfinns i den avvikande meningen från desocialdemokraliska ledamöterna i utrikesutskottel - atl " vi själva formarvår utrikespolitik". Det har också sagts atl en väsentlig förutsättningför att neutralitetspolitiken skall lyckas, dvs. alt vi inle skall komma ikrig, är all omvärlden har förtroende för vär vilja och förmåga alt orubbligthålla fasl vid den valda linjen. Redan mellan dessa båda teser föreligger enviss brist på kongruens. Om man tillmäter stormakts-blockens eller andragruppers "förtroende" en väsentlig vikt är del oundgängligt att mani viss utsträckning tvingas handla så atl detta förtroende uppslår ellerbibehålls. Del är ingalunda säkert att de handlingar som hos olika länderskapar detta förtroende överensstämmer med vad vi skulle vilja göra och vad visjälva tycker borde inge förtroende. Allvarligarei delta sammanhang är kanske ändå alt tesen om förtroendet i princip reducerarvåra krigsrisker till frågan om krigförande makters förtroende eller brist påförtroende för vår vilja och förmåga atl genomföra en sådan politik. Med andraord - risken för alt siormaklen A skulle vilja dra in ossi krig beror endasl på om A fruklar att vi spontant, eller troligare undertryck från B, skulle ge den sistnämnda makten eller maktkonsiellationenekonomiska eller militära förmåner. I elt sådant läge skulle han bestämma sigför etl preventivt anfall mol . Härmedhar man emellertid i realiteten bortsett frän den betydligt troligarekrigsrisken, nämligen all någon makt i samband med krig eller en krigssituationönskar uppnå vissa fördelar i vad rör och därför överväger atl användadel tvång som kan skänka honom vad han önskar. Del förefaller mig naturligt atlvåra väsentliga krigsrisker skulle vara av del senare slaget. Vådanav delta "förlroenderesonemang" är sålunda att del svenska folkelsuppmärksamhet riktas ät fel häll eller får fel fokus. Inle minst frånpsykförsvarels synpunkt är det viktigt alt förhindra en sådan si-lualion. Manmåste vara realist och inse atl del är de miliiära kraven i en krigssituationsom är av utslagsgivande betydelse. Vad vi under fredstid har gjort eller intehar gjort kommer i ell sådanl läge atl te sig förhållandevis mindre väsentligt. Moldenna bakgrund är del exempelvis mycket tvivelaktigt om det var en rikligpolilik som inte minst den förutvarande statsministern förde, där det i olikasammanhang hävdades alt om inle med kraft reagerar mol västs åtgörandeni en viss fråga men däremot reagerar mot östs åtgöranden i en fråga av liknandeinnehåll, kommer del atl tolkas som alt vår neutralitetspolitik är ensidig, ochförtroendet för grunderna för vår neutralitetspolitik kommer all minska. Manålägger sig alltså i sin polilik bindningar som kanske är fullständigtfrämmande för de makter som berörs. Inuvarande försvarsdeball har socialdemokraterna fört in ett helt nytt moment avden typ som i realiteten i onödan binder vår handlingsfrihet. Man hävdar atlden av alla partier omfattade önskan att medverka lill nedrustning i världenoch i samband därmed överflyttning av produktionsresurser till förmån föru-länderna inte skulle te sig trovärdig om den föreliggandeförsvarsproposilionen antogs. Denna sägs nämligen -lidigare talare har ocksåvarit inne pä det - innebära en viss upprustning. Det socialdemokratiskaförslaget påstås däremot innebära en oförändrad försvarsnivå och därför varaförlroendeskapande frän denna speciella synpunkt. Somflera talare i denna debatt påpekat är den sakliga utgångspunkten förresonemangei hell felaktig. Anslagsnivån skulle endast räcka för atl i någon månbehålla nuvarande försvarsslyrka och ingalunda den som vi hade t. ex. 1972. Minstlika allvarligt är att denna nya filosofi står i klar motsats lill både tesenom att vi själva bestämmer vår säkerhetspolitik och om alt vårt försvar måsieha en sådan styrka all en eventuell angripare skall anse ett anfall på Sverigevara för dyrt i förhållande lill vad han önskar uppnå. Man menar ju irealiteten all vi med hänsyn just till vilka intryck vår politik gör ärskyldiga att hälla ett billigare försvar än det som regeringen ansett rimligtmed tanke på försvarels syfte. Desenare tankegångarna, som omfattas av alla de demokratiska partiernasmajoritet, innebär ju atl det svenska försvarels styrka måste slå i en rimligproportion lill omgivande länders rustningsnivå. Detta innebär självfallet attom i första hand stormakterna minskar sina rustningar, med eller utan svenskverksamhet på nedrustningsområdet, har vi möjlighet atl minska även detsvenska försvarels styrka. Om däremot, som är fallet, den internationellarustningsnivån vidhålls i vår omgivning eller t. o. m. höjs, fyller inte detsvenska försvaret sin funktion, om en isolerad svensk nedrustning vidtas. Dencentrala uppgiften för svensk polilik på della område måste därför vara att vidinternationella förhandlingar naturligtvis driva nedrustningsfrågan framåtsamtidigt som vi i avvaktan på resultaten av denna strävan bibehåller eltförsvar, som kan minska riskerna för alt vi skall bli indragna i ett krig. Jagvill sluta med atl säga några ord med anledning av den motion som frökenÖhrsvik just försvarade. Jag kan inte förstå logiken i de tankegångar honframförde i motionen och i sitt anförande. Hon säger nämligen alt ett krigsäkerligen blir ett kärnvapenkrig, och med hänsyn till det kräver hon enfortsatt debatt och en omfördelning av våra försvarsresurser som honär medveten om eller hävdar att etl försvar av en viss, ganska betydande styrkaskulle vara värdefullt. Hur går det ihop? Kommer del att röra sig om etlkärnvapenkrig, blir det ju meningslöst med elt försvar som inle har en militärinriktning över huvud taget. Jag har därför mycket svårt att förstå atl detfinns några bärande tankegångar i det föreliggande socialdemokratiskaminoritets-yttrandet lill försvarsulredningen. Jag har inga egna yrkanden utan instämmer helt i utskoltelsmajorilelsförslag. Överläggningenvar härmed slutad. M o m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1452 avherrar Hagel och Lövenborg i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvolering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskotlets hemställan i betänkandet nr13 punkten 1 mom. 1 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 1452 i motsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 142 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat-Ja - 303 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Guslavsson i m. fl., och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvolering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskotlets hemställan i betänkandet nr13 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGuslavsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1452 avherrar Hagel och Lövenborg i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvolering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion; Densom vill atl kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandet nr13 punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 1452 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat-Ja -294 Nej - 14 M o m. Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemsiällan, dels molionen nr 1522 av fröken i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskouets hemställan i betänkandet nr13 punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 1522 i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först belräffande del i molionen nr 1521framställda yrkandet om avslag pä propositionen nr 74. Om della yrkande avslåsställs därefter proposilioner i fråga om utskottets hemställan i övrigl viddetta moment. Det i molionen nr 1521 framställda yrkandet om avslag på proposition nr 74 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1521 av fruTheorin och fröken i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i be-länkandel nr13 punkten 2 mom. 3 såvitt avser det i molionen nr 1521 framställda yrkandet omavslag på proposition nr 74 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit molionen i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal. Denna omröslninggav följande resullai: Mom. 3 i övrigt Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1521 av fruTheorin och fröken i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i övrigt i betänkandet nr 13punkten 2 mom. 3 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1521 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr13 punkten 2 mom. 4 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrGuslavsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkten3 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iEskilstuna begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr13 punkten 3 mom. 2 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrGustavsson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1523 av herrWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering uppläslesoch godkändes följande voieringsproposilion: Den som vill altkammaren bifaller försvarsutskotlels hemställan i betänkandet nr 13 punkten 3mom. 7 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1523 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill l:o) ulskottels hemställan, 2:o) reservationen nr 3 avherr i m. fl. i motsvarande del. 3:o) motionen nr 249 avherr m. fl. i motsvarande del samt 4:o) molionen nr 1453 av herrarLövenborg och Hagel i motsvarande del, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i Eskilstunabegärde votering upptogs för bestämmande av kontraproposition i huvudvoteringende återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalels mening för sig. Sedan begärt votering upptogs för bestämmandeav kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades haflertalets mening för sig. begärde emellertid votering, varförföljande voteringsproposilion upplästes och godkändes: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen angående försvarsutskotlels hemställan i betänkandet nr 13punkten 3 mom. 8 antar motionen nr 249 i motsvarande del röslar ja, den del ejvill röslar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i förstnämnda volering antagit motionen nr 1453 imotsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendeförsvarsutskottets hemställan i betänkandet nr 13 punkten 3 mom. 8 antarreservationen nr 3 av i m. fl. i motsvarande delröslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinnernej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr249 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärde röst räkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Denna omrösl ning gav följande resultat: I Ienlighel härmed blev följande voteringsproposilion för huvudvoteringen upplästoch godkänd: Densom vill all kammaren bifaller försvarsutskotlels hemställan i betänkandet nr13 punkten 3 mom. 8 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då herrGustavsson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: