prot · G009138 · 1976-12-31 00:00:00 — Med den tolkningen skulle vi kanske haftanledning all granska den gamla regeringen på en rad punkter som inte tagitsupp i förevarande utskottsbetänkande. HerrKARLSSON i (s): Får jag bara hell kort säga några ord med anledning av . Han sade att den berörda personalen skall informeras. Men denberörda personalen borde naturligtvis ha informerats före och inte eflerbeslutet. , och även , talade omvalrörelsen. Jag har inte talat om vad som skedde under valrörelsen och vilkauttalanden som gjordes då. För min del har jag utgått från de beslut somfattades senare och de uttalanden som gjordes . Mig velerliglpågick del inle någon valrörelse , den var väl avslutad en månadlidigare. Så jag har alltså för min del inte kritiserat uttalanden undervalrörelsen utan sådana som gjorts efter valrörelsen och beslut fattade eflervalrörelsen. Hen (): Den här saken får väl och klara upp. Jagvände mig emot uttalande om inläggen i valrörelsen och hansfråga om vilkel samråd som föregått dessa. Jag frågade om del inte rörde sig omen felsägning. Sedan gick upp i talarstolen på nytt och åberopadeuttalanden i valrörelsen av och . Nihar tydligen olika konstitutionell syn, men vi får väl anse att ,som sitter i , är mera representativ för socialdemokratini del här fallet, och del är ju bra. Även hans syn på frågan är litettvivelaktig, eftersom del ju kommer nya valrörelser. Socialdemokraterna läggerväl fram nya program liksom också de andra partierna. Då kan man fråga sig ominte etl parti skall fä utforma ell program som rör statlig verksamhet ulan altförst ha samråd med de anställda i ifrågavarande statliga verk. Jag tror inleall del finns någon här i kammaren som inle menar, all det skall vara samrådinnan man Men skallman inle ens få ha politiska åsikter utan att först ha samråd med de anställda?Det vore i sä fall att gå litet för långt. Eflerdenna diskussion råder del nog oklarhet om socialdemokratins syn i det härfallet. Jag skulle vilja tolka socialdemokraterna välvilligt och säga atl detagit upp den här lankelråden för all komma åt regeringen och att derassynpunkter inle är sä genomtänkta au de kommer atl stå sig. Låt oss hoppas det.Annars kommer den politiska debatten här i landet att bli en smula egendomlig. Vihar fört en diskussion om vilken regering som har följt riksdagsbeslutet. Iriksdagsbeslutet sägs all arbetet skall fortsätta för att i samråd medvederbörande regionala och lokala myndigheter m. fl. få till stånd en för deolika parterna så gynnsam lösning som möjligt av frågorna. sadevidare all del fortsatta utrednings- och förhandlingsarbetet bör avvaktas. Delär del riksdagsbeslut vi utgår ifrån. Sedan finns del två regeringar: en sommot en enhällig opinion har åberopat en lagparagraf som aldrigtidigare har använls för att tvinga en kommun att göra en stadsplan, och enannan regering som har upphävt det beslutet och bett all i samrådmed kommunen och andra intressenter - personalen och verken - få fram nyalösningar. Vilken av dessa tvä regeringar har bäst respekterat del beslut somriksdagen fattade 1975? Svara på den frågan, ! Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och järnvägsterminal till HenKARLSSON i (s): Den socialdemokraliska regeringen harju följt det riksdagsbeslut som fattades 1975, därför all del där uttaladesall det inte förelåg något annat lämpligt alternativ. Ingen har heller kunnatpåstå någonting annat i den här debatten. Sä långt är allting klart. Det endasom vi nu kommit fram lill är uppenbarligen all den borgerliga regeringen ochdess talesman anser att del som den berörda personalen säger inle är någontingall lyssna på. Hen (): Jag vill slula med all säga etl par saker som har all göra med det sombåde och senast yttrade. HerrRomanus bör, som i sade, kunna konstatera alt den regeringsom fullföljde beslut var den socialdemokratiska. Vi logdel som hade sagt ad nolam och såg lill atl man inom rimlig lidskulle kunna ordna bättre arbetsförhållanden för de SJ- och poslanslälldagenom byggande av en ny terminal. Det är svarel pä den frågan. Vidarekan man naturligtvis, som och även säger, geregeringsledamöter fria händer atl i tal på skilda håll i landel offentliggöravad regeringen har tänkt besluta men sedan strunta i del. Vi gör inle så. Närbosladsminislern i sade, atlregeringen hade för avsikt att upphäva den socialdemokraliska regeringensbeslut, betraktade vi det som ett besked Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Lokaliseringav post- och järnvägsterminal till å regeringens vägnar, inleå bostadsminislerns vägnar. Del var då vi menade, och vi menar del fortfarande,att del hade funnits inte bara allmänt vedertagna skäl utan också enligtförelagsnämndsavtalel verkligt bindande skäl all före della tal kallarepresentanter för de anställda, för SJ och för postverket lill överläggningarinnan man gav ett så kategoriskt besked om att regeringen hade för avsikt allupphäva beslutet. Denuppfattningen delar icke de borgerliga partierna, vilket är värt alt notera ien tid när vi bl. a. håller på all diskutera innehållet i medbestämmandelagen.Jag tycker atl denna debatt har varit klarläggande från den synpunkten genomalt vi fält vela, all det enligl de borgerligas mening inte finns någonskyldighet för regeringen eller någon annan atl underrätta de anställda om fördessa vikliga beslut som man avser all fatta. Men vi menar all ingen skallbehöva finna sig i atl bli behandlad på della sätt. Den borgerliga regeringenfår nu ta ansvaret för atl tusentals anställda kommer all utsättas förallvarliga hälsorisker och tvingas arbeta i en hell oacceptabel miljö. Menvi är, herr talman, inte förvånade över detta. En borgeriig regering för enborgeriig polilik, och i den finns inte mycket eller ens något hänsynstagandelill enskilda människors problem. En borgerlig regering, , styr överhuvudet på människorna, och Solnalerminalens öde är ell exempel på det. Hen (): Jag skulle inle ha begärt ordet igen, om inle i Malunghade givit ett felaktigt referat av riksdagsbeslutet . Det står inle idetta, all del inle förelåg någon annan lösnng. Vad som står iutskotlsbelänkandet är följande: "Någol annat lämpligt alternativ för lokaliseringav anläggningarna har av verken ej heller befunnits föreligga. Sedan åtskilligaår tillbaka pågår därför ett omfattande och komplicerat utrednings- ochförhandlingsarbete för atl i samråd med vederbörande regionala och lokalamyndigheter m. fl. få lill stånd en för de olika parterna så gynnsam lösningsom möjligt av frågorna." Slutligen skrev utskottet alt del fortsattautrednings- och förhandlingsarbetet bör avvaktas. Detfinns alltså inle någol som helst underlag i utskollsbetänkandet för atl Solnakommun skulle tvingas lill denna lösning. Vad utskottet sade var i stället skulle fortsätta utrednings- och förhandlingsarbetet för all hitta en förde olika parterna sä gynnsam lösning som möjligt. Det är såvitt jag förslårockså del som den nya regeringen har fullföljt genom all försöka få framytteriigare material. Vidarenoterar jag alt nu inle längre kritiserar uttalandena ivalrörelsen. Det är tydligt att politiker i valrörelsen får göra uttalandenulan föregående samråd. Jag skall då å min sida gå lill mötesgenom all säga, all jag tycker atl del, innan del lämnas besked om allregeringen har en viss uppfattning, skall förekomma ell samråd. På den punktenkanske våra uppfattningar närmar sig varandra. På en annan punkt har vimyckel olika uppfattningar. talar om vad som ärborgerlig polilik i delta sammanhang. Men vad är då socialdemokratisk politik?Först säger atl de anställda tillbaka har hellvidriga förhållanden. Sedan framhåller han att den gamla regeringen ändå hadesett till att de inom rimlig lid - dvs. - skulle få en bra arbetsmiljö.Della måsle betyda all det enligt socialdemokratisk uppfattning är rimligt allmänniskor arbetar under hell vidriga förhållanden och all de fårfortsäita att göra del ända . Del var etl förvånande besked. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Hen (): lider debatten mot sitt slut, och de socialdemokraliska debattörernatycks ha hamnat längst in i ringhörnan. Det är alldeles uppenbart all det endasom återstår .att klargöra är: Vad för slags beslut avsåg den nya regeringenatt upphäva? Huvudfråganär alltså den som nämnde på länsstämma i Sollentunaden . Vad talade om var att man avsåg alt upphäva dengamla regeringens beslut all med stöd av 27 S byggnadslagen förelägga Solnakommun all före ell visst datum upprätta en stadsplan. Det var det beslutet somaviserades. Det är alltså bara kring delta som debatten nu rör sig. O. K. Detär tur all vi har kommit så långt. Allrasist, herr talman: En icke-socialistisk regering värnar om miljön över helalandet. En icke-socialistisk regering slår vakt om del kommunala självstyret. Sedan de under avsnillet Lokalisering av post- ochjärnvägsterminal lill anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren tillall debattera övriga i betänkandet behandlade frågor. Hen (): Jag har för avsikt alt la upp två frågor, och jag börjar med frågan omErsättning i visst enskilt fall. Inledningsvisvill jag säga alt när nu ledamöter inte har kunnat enasi denna granskningsfråga, hoppas jag att ingen uppfattar det så, all vi reservantersöker sälta definitivt stopp för möjligheter all med utnyttjande avsin rätt tillerkänna enskild person ekonomisk förmän. Det är inte fråga om det. Vireservanter vill mer än utskottsmajorileten markera all denna riksdagensmöjlighet skall användas med stor resiriktiviiel. I den mån lagstiftningen ochdess tillämpning ger anledning till ändringar skall de företas i föreskrivenordning. Ifrågavarandeproposition innebar och ledde lill all genom sin dispensmaktbeviljade dispens från en allmän lag som berör envar medborgare i vårt land. Vivill gärna trycka på au dylik dispensgivning inte bör bli vanligenförekommande. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Omvi utanför lagbunden ordning skall särbehandla enskilda fall, kan det föreliggaen risk att del kan skapa en känsla av rättsosäkerhet hos medborgarna ochmedföra svårigheter för lagtillämpande organ. Deltråkiga är - vilket inle kan uteslutas - all det kan finnas människor som medsamma fog som den person, vilken propositionen avser, kan åberopa skäl försärbehandling men på grund av, skall vi säga, mindre medvetenhet om dylikamöjligheter inte hör av sig i sin svåra belägenhet och kanske går miste om ensocial förmån. Vireservanter vill inte helt söka utesluta möjligheten för regeringen att iframtiden i vissa undantagsfall lägga förslag till om ersättningtill enskild person, men vi tycker alt del skall till myckel starka motiv ochvara synnerligen angeläget om skall vara ett rätts-skipande organ ochsätta sig över t. ex. försäkringsdomstolen. Utskottsmajoritelenanser att della ärende eller den praxis som utbildats på hithörande områdeinle föranleder någol uttalande från utskottets sida. Vireservanter har ingen anmärkning atl framställa, det är inle del vi är uteefter, och vi menar inle att man har föregripit eller dispensmakien,men vi anser alt del är på gränsen, eftersom - åtminstone som jag uppfattar del- det ställts ersättning i utsikt därest skulle följa denna linje.Det är alltså ingen anmärkning, men vi reservanter säger att vi förutsätter"att den nämnda propositionen inle blir vägledande för framtiden".Det är delta uttalande vi vill ge lill känna. Jag yrkar alltså bifalllill reservationen 5 vid det KU-betän-kande vi nu behandlar. Fårjag sedan hell kort säga, innan jag lämnar denna fråga, all vår skrivning ireservationen, "att den nämnda propositionen inle blir vägledande förframliden", sammanfaller med socialförsäkringsutskotteis skrivning i sammafråga något . Del bör observeras, tycker jag, atl denna skrivningvar enhälligt beslutad av socialförsäkringsulskottel. Del innebär all deborgerliga ledamöterna, inle bara i nämnda utskott, ulan även i kammaren, ikonsekvensens namn bör rösta med reservationen, eftersomsocialförsäkringsutskotteis skrivning sammanfaller med reservanternasskrivning . Då en enig kammare tidigare utan någon som helst protest haranslutit sig till en sådan skrivning är det väl inkonsekvent, om någon ellernågra ledamöter går emot samma skrivning . - Det skall bli iniressani allsä småningom fä se vo-leringsresullatel i denna fråga. Därefter,herr lalman, skall jag något beröra frågan om Disposition av vissa väganslag. Istalsverkspropositionen föreslogs etl anslag om 200 milj. kr. Del avsägstatliga vägar och var konjunklurpolitiskt betingat, som del hette. Departementschefenframhöll att anslaget i fråga lämpligen skulle ställas lill regeringensförfogande för alt disponeras för särskilda insatser när della var motiverat avkonjunkturpolitiska eller andra viktiga skäl. Sådanaåtgärder, som samtidigl var från sysselsättningssynpunkt värdefulla ochvägpoliliskl angelägna, skulle enligl departementschefen planeras i samrådmellan statens vägverk och . Budgetpropositionen1975 inrymde etl liknande förslag om 200 milj. kr. för samma ändamål.Handläggningen beträffande fördelningen av anslaget skulle ske efter sammaprinciper som året innan. - trafikulskotlel - ansåg vid bägge tillfällena atl anslaget bordeutnyttjas av , som då finge planera för fördelningen av anslaget ifråga. Utskottet föreslog atl nämnda synpunkter skulle ges regeringen tillkänna. beslut godkändes av . Underkonstiluiionsutskoitets granskningsarbeie har vi tagit fram regleringsbrevenfrån ifrågavarande anslag. Av dessa framgår dels att det anslag som riksdagenbeslutat om i sin helhet ställts till disposition, dels attregeringen för framhållit vilka vägprojekt som skulle beaktas vidanslagsfördelningen. Konstitutionsutskottetsborgerliga majoritet anser nu - med hänvisning till ifrågavaranderegleringsbrev - alt den dåvarande regeringen inle tillräckligt noggrantiakttagit beslut i denna fråga. Vireservanter kan inle - såsom utskottsmajoritelen vill antyda - finna altregeringen härvidlag handlat otillbörligt på någol säll. Enligtriksdagsbeslutet har medlen, som jag sade, i sin helhet ställts lillvägverkets förfogande. har i samråd med ochefter kontakt med vederbörande departementschef gjort sina bedömningar,varefter regeringen meddelat beslut om anslagens användning. Omregeringen samråder med och framför sina synpunkter och önskemål till vägverketföre eller under anslagets prövning och verket sedan beaktar och respekterarregeringens syn på frågan, kan väl inte del anses som ett avvikande frånriksdagens beslut. Närnu utskottsmajoriteten skriver att regeringen inte tillräckligt noggrantiakttagit beslut innebär den skrivningen ändå ett betyg pånoggrannhet, men alt man gärna skulle ha sett ännu större noggrannhet. Vireservanter tycker atl regeringen har skött denna fråga på etl noggrant sättoch kan alliså.inte finna atl den har åsidosatt riksdagsbeslutet. Den synen påfrågan vill vi också ge lill känna. Jag yrkar bifall lill reservationen 6 vid konstitutionsutskottetsbetänkande nr 44. Granskningav statsrådens Ijänsteutövning m. m. Hen MÅBRINK (vpk): Under punkten Övriga frågor finns ell moment som gäller eventuellförsäljning av det militära flygplanet och samarbeisavtal med andraländer i della sammanhang. Det är själva handläggningen av denna fråga samtutskottets beslut som jag hell kort vill kommentera. Dåvarandeförsvarsminisiern gjorde långtgående utfästelser Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. till berörda länder:Norge, , och . Dessa utfästelser var sådana all manmåsle ifrågasätta om de var förenliga med vår alliansfrihets- ochneutralitetspolitik och med principerna för krigs-maierielexpori. Del förekomockså vissa ekonomiska utfästelser. Deutfästelser som den dåvarande försvarsministern gjorde var bl. a. att Sverigeskulle garantera tillstånd lill export i obegränsad omfattning lill de fyraländerna även i lider av ökad spänning och krig. Detta är, enligt vad jag kanförstå, etl löfte med långtgående konsekvenser. Det handlar därtill om ländersom är medlemmar i en militärallians. Dessutomutlovade försvarsministern att begränsa kostnadsökningarna med avseende på dedelar som skulle produceras i , under förutsättning atl motsvarandeöverenskommelse kunde träffas när det gällde produktion av vissa delar i defyra länderna. Vidare utlovades all man ekonomiskt skulle stödja underhåll avdel vapensystem som tillhör och som skulle användas av de fyra nämndaländerna. Del skulle enligl min mening ha medfört betydande kostnader förSverige. Dettaär utfästelser som kräver godkännande, vilkel myckel klart ullrycksi grundlagens regeringsformsavsnitl, där det i 10 kap.. Förhållandet lillandra stater, 2 S tredje stycket sägs: "Regeringenfår ej heller i annat fall än som avses i första stycket ingå för riketbindande internationell överenskommelse utan alt har godkänt denna,om överenskommelsen är av större vikt." Utskollelnoterar atl åtagandenas omfattning och konsekvenser, om affären kommit tillstånd, skulle ha krävt medverkan. utskottets konstaterande äri och för sig riktigt, men inte tillräckligt; man springer nämligen ifrån enviktig principfråga. Utskottet har ingen som helst kritik att framföra motförsvarsministerns nonchalans all över huvud laget inle i sina utfästelser lillberörda länder göra den reser-valionen all för avtalets giltighet krävsriksdagens medverkan. Utskottetavstår från kritik av den anledningen att del aldrig blev någon försäljning avViggen lill de berörda länderna. Detta avslöjar enligl min uppfattning en slappinställning till lillämpningen av konstitutionen. Försvarsminisierngjorde sina utfästelser på ett säll som inte var förenligt med bestämmelsernai regeringsformen. Det förhållandet att förhandlingarna om försäljning sedangick i stöpet förändrar inle del faktum all försvarsministern överskridit sinabefogenheter. Jag har inget yrkande, men vpk har ansett det nödvändigt alt få tillprotokollet vad jag nu anfört. Det var med stor brådska den borgerliga regeringen ladefram en proposition med innehåll att landstingen skulle utse samtliga ledamöteri länsstyrelsernas styrelser. Behandlingen i utskottet skedde under sammaforcering. Vi socialdemokrater i utskottet anmärkte på delta - någotremissförfarande hanns t. ex. inle med. Frågan behandlades åter iriksdagen med anledning av en so- cialdemokratiskparlimolion med krav att fyra av de 14 ledamöterna i förtroendemannastyrelsenskulle utses av arbetsmarknadens organisationer. Socialdemokraterna iutskottet upprepade då kritiken av den snabba behandlingen förraåret, men den borgerliga majoritetens företrädare bestred alt det rått någonspeciell tidsnöd. Viinsåg att del var bråttom - men alt del var så bråttom atl kommunministerAntonsson ansåg sig böra föregripa behandling av frågan, det troddevi inte. Vid utskottets granskning har nämligen framkommit atl kommunministerni skrev till samtliga landsting samt kommunfullmäktigesordförande i , och kommuner med hemställan att valenligl regeringsförslaget skulle förrättas vid kommande möte. Proposition1976/77:19, som innehöll förslag om särskild lag vid val av ledamöter ilänsstyrelses slyrelse, beslöts av regeringen och inkomlill . , , är brevet frånkommunminisler till samtliga landsting daterat. Brevet finns i KU:sbetänkande nr 44, s. KU:s behandling gick snabbi, som jag tidigare nämnt,och utskottets majoritet tillstyrkte propositionen. beslöt den 1december i enlighet med utskottets hemställan. Lagen 1976:891 om val avledamöter i länsstyrelses slyrelse utfärdades , utkom avtrycket och trädde i kraft . Enförteckning över tidpunkter för landslingens val av länsstyrelsernas styrelserenligl den nya lagen finns fogad vid betänkandet, s. Där framgår atl trelandsting valde enligt den nya lagen innan den bifallits av samt altåterstående landsting, utom etl, förrättat valen utan att ha tillgång tillförfattningen. Denborgerliga majoriteten i utskottet har inte funnit anledning att göra någolsärskilt uttalande angående kommunminisierns handläggning av frågan.Socialdemokraterna i utskollel anser alt även om landstingen förrättat valenunder förbehåll om beslut, är del betänkligt alt kommunministern påsätt som skedde föregrep riksdagsbeslutet. Med delta, herr talman,yrkar jag bifall till reservationen 7. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Hen (): Jag avser alt ta upp den fråga som berörde och somgäller den nya lagen om hur länsstyrelsernas styrelser skall utses. Den1 beslöt all samtliga 14 ledamöter ilänsstyrelses styrelse med undantag av landshövdingen skall väljas direkt avlandstinget. Det beslut som gäller överensstämmer med den reservation som denuvarande regeringspartierna lämnade i samband med atl frågan var föremål förden tidigare riksdagsbehandlingen, nämligen . Då biföllriksdagen del socialdemokraliska förslaget efter lotlning. Riksdagsbeslutet idecember är alltså Granskningav statsrådens Ijänsteutövning m. m. en uppföljning avregeringspartiernas tidigare ställningstagande i denna fråga. Samtligaledamöter i länsstyrelsernas styrelser har valls av landslingen enligl den nyaordningen, som regeringsskiftet möjliggjorde, och del tycks ha skelt ulanmissöden. Dennuvarande ordningen innebär således alt de politiska partiernas styrkaåterspeglas i sammansättning. Genom att samtliga ledamöter ilänsstyrelsen väljs av skapas möjligheter för en bättrerepresentation för skilda meningsriktningar, som även mindre partierkan bli representerade. Beslutet är också viktigt mot bakgrund av det storaintresse för all utveckla länsdemokralin som finns inom regeringspartierna.Inle minst har ju varit pådrivande i dessa frågor. Vägenmot länsdemokrali är naturligtvis lång. Även om nu gällande ordning för valenav styrelse inte innebär en fullt utvecklad länsdemokrati är denändå ell viktigt steg på vägen. Den socialdemokraliska proppen är så alt sägadragen ur flaskan. Länsdemokralireformen är angelägen, och utredningsarbetethar påbörjats i enlighet med vad som utlovades i regeringsdeklarationen. Meningenmed utredningen är atl överföra centrala uppgifter från de statligalänsstyrelserna lill de folkvalda landslingen, till människor som ständigtkommer i kontakt med länels problem och som har den bästa kännedomen om länelsegna angelägenheter, inle minst när del gäller regional planering. Pä dellasätt motverkas maktkoncentration och byråkrati inom samhällslivet, medanmöjligheterna till medverkan, debatt, politiskt ansvar och insyn främjas. Socialdemokraternahar motsatt sig länsdemokratitanken. Mot bakgrund av den centralistiskastyrning av samhället som man byggt upp är del inte såunderligt atl man vill bibehålla landslingen som enbart remissinstanser när dett. ex. gäller regional planering i stället för att låta dem aktivt della ibehandlingen av för länen så viktiga frågor. Mot bakgrund av derascentralistiska samhällssyn är det heller inte så underligt allsocialdemokraterna motsätter sig all landslingen i proportionella val skall fåutse samtliga ledamöter i slyrelse. Ireservationen 7 i granskningsbelänkandel erinrar nu socialdemokraterna mot delsäu på vilket den nya ordningen genomförts. Man talar i reservationen om altfrågan forcerats fram, eller som sade behandlats med brådska, avpolitiska skäl. Som jag inledningsvis sade avgjordes frågan tillsocialdemokraternas fördel med hjälp. Genom regeringsskiftet blevlänsdemokratin en av bitarna i regeringsdeklarationen. Där sägs bl. a. attförslag skall läggas fram om all samtliga lekmannaledamöter av länsstyrelsernaskall tillsättas av landslingen. antogs en proposition med deninnebörden av regeringen. Frågan om sammansättning har absolutinte forcerats fram. Den politiska målsättningen har varit klar myckel länge,och denna målsättning har redovisats ända sedanlänsberedningens förslag diskuterades. Det kan inte ha funnits några som helst oklarheterbeträffande den nya regeringens intentioner på den här punkten. Vadgäller påståendet i reservationen om all landslingen tvangs atl förrätta valeninnan lagen trätt i kraft vill jag bara påpeka all landslingen själva ärsuveräna att bestämma när de skall ha sina valmöten, även om del givelvis skallske .