prot · G009130 · 1976-12-31 00:00:00 — Delfinns f ö. också skäl alt påtala brister i handläggningen av delta ärende,brister i kommunikaiionerna mellan regeringen och menframför alll i fråga om kontakterna med de berörda vid anstallen. HerrPolstams beklaganden av nedläggningen av en avdelning vid Skenas må vara hurärligt menade som helst men är ändå inte myckel värda, när utskottet går emotkravet från anstallen. Del är beklagligl all ulskollel inle tagit fasta på desynpunkler som framfördes vid uppvaklningen från Skenäsanstallen. Vänsierparlielkommunislerna har av kända skäl inle kunnal få sina synpunkler fogade lillulskolieis betänkande. Jag ber därför, herr lalman, all få framslälla eltyrkande som har utdelats till kammarens ledamöter. Jag yrkar alltså att den delav ulskotlels yttrande på s. 10 som böriar med "Ulskollel anser" ochslutar med "än den som finns pä andra anställer" borl ha följandelydelse: Ulskolleldelar uppfattningen att, även om indragning av 24 platser vidkriminalvärdsanslaken Skenas sker, bör anstalten få behålla samlliga trepaviljonger och hela personalen för all kunna fullfölja vårdarbetet ochyrkesutbildningen. Hen POLSTAM (c) kortgenmäle: säger atl utskotlel inte har någon positiv Nr 130 inställning till eller positiv beskrivning av situationen pä Skenas.Jag Torsdaeenden '" lsP " uiskoiiei skriver på s. 10 i siu belänkande:"Vårdarbeiel 12 mai 1977 °''' myckel framgångsrika yrkesutbildningen skulle då kunna be- -------------- drivas imindre grupper." Del är en myckel posiliv beskrivning av verk- Anslag till kriminal- samhelen på Skenas. vården Jag framförde också i milt anförande atl man ser myckel posilivi på den verksamhet som bedrivspå Skenas. Sedan kan man naturligtvis med ett beklagande säga atl man måstelägga ned och atl andra uttalanden inle är myckel värda. Men vi har lyvärr inlenågol val. Beläggningen är inle tillräcklig för all man skall kunna hållapaviljongen öppen. Därför måsle man ta del sorgliga steget Om man ändå skullekunna hålla paviljongen öppen kan man där arbela i mindre grupper, och då harman ändå fåll en posiliv effekl av nedläggningen. HenBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Den exemplifiering som jag gjorde av del posiiiva i den utbildning sombedrivs saknas i utskottets uppräkning. Om man tar med den uppräkningen talarden emot del slällningstagande som ulskollel gör. Jusl den verksamhel sombedrivs på Skenäsanstallen och som jag har försökt beskriva visar atl vi har enpositiv linje i kriminalvården som man bör slå vakl om. Det räcker inle atlbara tala om det samhällsekonomiska läget eller del anlal platser som ärbelagda, efiersom del därmed finns risk- alt man raserar en mycket posilivsträvan i del kriminalpoliliska sammanhangel. Del lycker jag all utskottetborde ha tagil fasla på. HenPOLSTAM (c) kort genmäle: Jag vill bara tillägga all den paviljong som skall läggas ned står kvaräven efter elt nedläggningsbeslut. Verksamhelen kan åter-upplas vilken dag somhelsl. Det krävs bara atl del blir lillräckligl underlag för alt belägga den. HerrBERNDTSON (vpk) korl genmäle: Om denna utbildningsverksamhet har raserats under liden lorde del varasvårl au äleruppta den igen. Del är där faran ligger. Herr lalmannen anmälde alt anhållitatl till protokollel få antecknat all han inle ägde räll lill yllerligarereplik. FruBERNSTRÖM (fp): Jag har för avsikt att fortsätta deballen om de kvinnliga internerna. Hinsebergär som nämnts den enda riksanslalien för kvinnor. kom mer kvinnor från alla delar av landel oavsell brott och ålder. Möjlig helerna alt bli placerad på lokalanstall är mycket små av den enda an- 142 ledningen alt de kvinnliga inlerna är för få, ellerkorl och gott alt de Atl kvinnorinte har lika rätt till kriminalvård som män betyder också alt kvinnor inte harlikhel inför lagen. Jag har lagit upp detta problem i min molion nr 633.Ulskollel har beskrivii de planer som finns på atl öka kvinnors likhel införlagen. Men med den nuvarande utbyggnadstakten av platser på lokalanslallerkommer del all dröja länge innan kvinnor har likhet inför lagen. Del är därförangelägel med en starkare påtryckning från sida. Jaghar också i moiionen krävt en utredning om de kvinnliga internernas socialasituation. Det finns all anledning alt befara atl den är långl sämre än deflesla manligas. Därför kanske det behövs särskilda ålgärder. Kvinnor ulgörsällan toppen i den kriminella världen och utnyujas därför hänsynslösl av deslarkare. Del finns också anledning befara all del förekommer sexuellaövergrepp mol de brolisligl belasiade kvinnorna, och del är övergrepp somsällan kommer i sialisliken. Dekvinnliga internernas män sitter i de fiesta fall också inne. Det belyder alldel inle finns någon som kan la hand om hem och barn . Närkvinnorna sedan kommer ul får de ofla böria från börian, och del kan vara nogså svårl. Del är inle heller ovanligl att de kvinnliga internerna har mistvårdnaden om sina barn. Jag tillhör nu inle dem som brukar hylla mylen om dengoda modern, men för många av de här riejerna är modersrollen den enda socialtaccepterade roll de har. Deras barn kan också vara de enda som de någonsin fåren mänsklig kontakt med. I dessa fall är en förlust av vårdnaden om barnenhårdare än i andra. Atldel bara finns ett enda kvinnofängelse betyder också att de inierner som kommerlångväga ifrån har få besök och har svårl all hålla konlaklen med hemorten. Detblir därmed också svårare all förbereda frigivningen. Del är också svårare atlordna ett varierat utbud av arbetsmarknadsutbildning. Det finns nu ingen sådanpå Hinseberg. Kvinnligainierner har också tidigare haft det mycket svårl att få sina villkoruppmärksammade. hungersirejkade de i sympati medinternerna på . Den hungerslrejken kommenterades i en del tidningar som enbantningsaklion. Detla säger en del om de attityder de kvinnliga internerna harhaft att arbeta mol. Det är också av den anledningen värdefulll med enulredning om deras siiualion. Jag yrkar med denna molivering bifall lill min molion 633. Hen (): Jag önskar bara till protokollel få en rättelse av om atl en socialdemokralisk regering skulle ha lagl förslag omnedläggning av Ulriksfors. Del har den inie gjorl. Jag vill däremol med slorlillfredsslällelse noiera all kommer au slödja reservationen.Jag hoppas all han får sällskap med tillräckligt många för atl vi skall kunnarädda Ulriksforsanslallen, den enda i övre halvan av . Tyvärr är det på del sättet all inte alltid lyssnar sänoggrani. Jag sade inte all man hade lagl förslag om au lägga ner anslalten,men man hade den avsikten. Del framslår myckel klarl för oss jämtar, som dengången slogs för den här anslallen. Då hade viingen hjälp av , som försöker framslälla sig som en hjälie.Han är dess värre inte del. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan, dels reservalionen nr 1 avfröken m, fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl volering uppläsies ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller juslilieulskoilels hemslällan i belänkandel nr29 punklen 2 mom, 1 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr I av fröken m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då frökenMallson begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparat Dennaomröslning gav följande resullal: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskolieis hemslällan med godkännande av ulskolieismolivering, dels ulskotlels hemslällan med godkännande av den i reservalionennr 2 av fröken m. fl. i molsvarande del anförda moiiveringen, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärl volering uppläsies och godkändes följandevoieringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller juslilieulskoilels hemslällan i belänkandel nr 29 punklen 2 mom. 2med godkännande av ulskolieis motivering rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 2 avfröken m. fl. i molsyarande del anförda moiiveringen. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalel av kammarens ledamöler haröstat för ja-proposilionen. Då fröken begärde rösträkningverkställdes volering med orriröslningsapparat Denna omröslning gav följanderesultat: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservalionen nr 2 avfröken m, fl, i molsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärtvolering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller juslilieulskoilels hemställan i betänkandet nr29 punklen 2 mom, 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej, , Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr2 av fröken m, fl, i molsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades Hertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då fröken begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följanderesultat-Ja - 149 Nej - 142 Avslår - 2 Proposilionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels motionerna nr 634 av herrGahrton och nr 1047 av m, fl,, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvolering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: 10Riksdagens protokoll 1976/77:129-130 Nr 130 Den som vill alt kammaren bifallerjuslilieulskoilels hemslällan i belän- Torsdaeen den kandei nr 29 punkten 2 mom, 4 röstar ja, '*' j ''" '"'' "J- Vinner nej har kammaren bifallit motionerna nr 634 och 1047, A nslagtill kriminal vården Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då begärde rösi räkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: Proposilioner gavs pä bifall lill dels ulskolieishemslällan, dels moiionen nr 633 av och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Mom, 6 och 7 Kammaren biföll vad ulskoltei i dessa momeni hemställt Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottets hemslällanmed godkännande av utskottels motivering, dels ulskotlels hemslällan med denändring i moiiveringen som föreslagils i del av underöverläggningen framslällda yrkandet, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl voteringuppläsies och godkändes följande voieringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller juslitieutskotietshemställan i betänkandet nr 29 punklen 2 mom. 8 med godkännande av ulskolieismolivering rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit ulskotlels hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagils i del av under överiäggningen framslällda yrkandel. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Berndlson begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resullal: Ja - 279 Nej - 14 Punkterna 3 och 4 146 Kammaren biföll vad utskottet idessa punkler hemställt 1976/77:30 med anledning av proposilionen1976/77:100 såviu gäller anslag till vissa byggnadsarbeten för kriminalvården 1976/77:31 med anledning av proposilionen1976/77:88 om ändring i brollsbalken (övervakningsnämnds verksamhelsområde) 1976/77:33 med anledning av proposilionen1976/77:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1976/77 såviu avser verksamhelsområde 1976/77:34 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §5 Insatser för samerna Föredrogs kulturutskottets belänkande 1976/77:43med anledning av propositionen 1976/77:80 om insatser för samerna jämtemotioner. Regeringenhade i proposilionen 1976/77:80 föreslagit atl 1. godkänna de allmänna rikllinjerför insalser för samerna som förordals i proposilionen, 2. godkänna de rikllinjer för slödlill samiska näringar och sysselsällning inom sameområdena som förordals ipropositionen, 3. godkänna de rikllinjer somangelts i propositionen för slöd till samisk kulturell verksamhet och slöd lillsamernas organisalioner, 4. godkänna de riktlinjer förinsatser för samisk utbildning som förordals i propositionen, 5. till Bidrag till samisk kultur för budgetåret1977/78 under nionde huvudtiteln anvisa ett anslag av . Belräffande proposilionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås efter förslag av sameutredningen en rad insalser församerna och deras kultur. Samernas särskilda slällning som ursprungligbefolkning och etnisk minoriiei i redovisas. Rikllinjer föresläs förden fortsalla utvecklingen av samhällels slöd för samekulturen. För samordningav de statliga insatserna tillsätts en arbelsgrupp inom . Rikllinjeranges för stödet till de samiska näringarna och sysselsättningen inomsameområdena. Frågan om det långsiktiga ansvarel för samernas sysselsättningbehandlas. En tjänst som konsulent för sysselsättningsfrågor tillkommer vidlantbruksslyrelsen. Fråganom samebyn som forum för samisk gemenskap behandlas i propositionen. Förslagetom stödjande medlemskap i samebyar genomförs inle. Olikavägar anvisas för att lillförsäkra de s. k. fiskesamerna rätt lill fiske försin försörining. Frågorom social service i vid mening behandlas. a. redovisas försöksverksamhelenmed ålgärder för vård och service i glesbygder och förskolans möjligheter atttillgodose samernas behov. Riktlinjerföreslås för samernas ulnyUjande av allmänna statsbidrag och stödformer förallmänkulturell verksamhel. särskill anslag införs för bidrag till samiskkultur. Anslagel disponeras av samefonden och fördelas, efler priorileringarsom görs av samerna, av fondens kullurdelegation. Genom det nya anslaget kanstöd ges lill samernas organisationer, bl. a. de lokala sameföreningarna, ochden fortsatta utgivningen av lidningen Samefolkel garanleras. Vissasärskilda kullurfrågor behandlas, såsom insalser för del samiska språkel,frågan om sameradions sändningar och slöd för dokumentation och forskning kringden traditionella samekulturen. Ålgärder till slöd för sameslöjden ochsamekonsihaniverkel redovisas. Föreningen får medel för yllerligareen sameslöjdskonsulent Iproposilionen föreslås en rad ålgärder för all lillgodose samernas önskemål omen samisk ulbildningsväg. De samiska frågorna får en slarkare slällning inomhela utbildningssystemet Nomadskolan/sameskolan beslår som ett alternativ tillgrundskolan för de samer som önskar det. En riänst som universitetslektor isamiska inrättas vid i . Särskilt stöd föreslås även ifortsättningen ulgå lill Samernas folkhögskola i . En rad ålgärderföreslås för alt förslärka lärarutbildningen för samerna. Fortsatt stödföreslås ulgå lill ulveckling och produklion av samiska läromedel. Deföreslagna statliga insalserna koslar för nästa budgelår ca 2 milj. kt, varav 1milj. föreslås för del nya anslaget Bidrag lill samisk kultur." 1delta sammanhang hade behandlals dels den under allmänna motionstiden vid 1975/76års väckta motionen 1975/76:1501 av m. fi. (vpk), vilkenmolion remilterals lill ulbildningsulskollel och sedermera överlämnats tillkullurulskollel. dels de med anledning avproposilionen väckta molionerna 1976/77:1445 av herrar Lövenborg (-) och Hagel(-) saml 1976/77:1448 av m.fl. (vpk), vari yrkals alt riksdagenbeslutade 1. atl hos regeringen hemslälla omalt sameskolstyrelsen inom gavs i uppdrag att tillse altsamiskan skulle bli undervisningsspråket i sameskolorna under de tre förstaläsåren, 2. all hos regeringen hemslälla omförslag till industricenleranläggningar, i enlighet med vad som anförls imoiionen, 3. alt hos regeringen hemslälla omförslag lill garantier för Sameslöjd och Material AB:s verksamhet saml särskiltslöd lill delta förelag, 4. atl hos regeringen hemslälla omatl denna vidtog nödvändiga ålgärder för atl få till stånd samrådsgrupper ienlighet med vad i motionen anförts. 1. att godkände deallmänna rikllinjer för insalser för samerna som förordals i proposilionen 1976/77:80, 2. alt godkände derikllinjer för slöd till samiska näringar och sysselsällning inom sameomrädenasom förordats i propositionen 1976/77:80, 3. all skulle avslåmolionerna 1976/77:1445, yrkande 2, och 1976/77:1448, yrkande 2, omindustricenleranläggningar, 4. alt skulle avslåmoiionen 1976/77:1445, yrkande 3, om en ulredning angående skogssamernasproblem, 5. alt skulle avslåmoiionen 1976/77:1448, yrkande 3, om garantier och slöd lill Sameslöjd ochMalerial AB, 6. att godkände de ipropositionen 1976/77:80 angivna riktlinjerna för Slöd lill samisk kullurellverksamhel och slöd lill samernas organisalioner, 7. alt skulle avslåmoiionen 1975/76:1501 om olika ålgärder med syfte att förbältra möjligheternalill undervisning på samiska språket, 8. atl skulle avslåmoiionen 1976/77:1445, yrkande 1, om en försöksverksamhel med samiska somundervisningsspråk i förskolan och , 9. all skulle avslåmoiionen 1976/77:1448, yrkande I, om samiska som undervisningsspråk isameskolorna, 10. all godkände derikllinjer för insalser för samisk uibildning som förordats i propositionen 1976/77:80, 11. alt skulle avslåmotionen 1976/77:1448, yrkande 4, om samrådsgrupper i samefrågor, 12. all lill Bidrag lillsamisk kultur för /78 under nionde huvudtiteln anvisade eltanslag av . När man från statens sida har tagil upp frågor om slöd till samerna ochderas kultur, har de enskilda frågorna inle alllid behandlals i ell slörresammanhang. De insalser som gjorls har sällan satis i relalion lill den samiskafolkgruppens samlade önskemål och behov. Man har med andra ord saknat enstatlig samepolilik, som lar hänsyn till den samiska minoritetens livsvillkorinom alla samhällsområden. Med det samlade program av insatser för samerna somriksdagen nu skall fatta beslut om förändras denna bild. Vi får en stalligsamepolitik, som kommer till klarl ullryck i regeringens proposition, ikullurulskoltets betänkande och i yttranden frän konstitutions-, social-,utbildnings-, jordbruks- och arbetsmarknadsutskotten, Samernautgör i en etnisk minoritet, som i egenskap av ursprunglig befolkning isitl egel land intar en särskild ställning. Målen lör samhällets insalser förden samiska minoriteten skall ha sin utgångspunkt i de mål som slagils faslför landels minoritetspolilik i stort, nämligen jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. läggande uppfattningen omsamernas särskilda slällning alt man vid utbyggnaden av samhällets slöd lillsamekulluren måsle ge uirymme även ål andra bedömningar än dem som kan görasbelräffande övriga mi-noritelsgrupper i det svenska samhällel. Deltaär den principiella utgångspunkten för regeringens samlade insatser församerna och deras kultur. De åtgärder som sätts in, både pä korl och på längsikt skall bidra till en beslående kulturell och ekonomisk trygghet för densamiska folkgruppen. Detta förutsätter i sin tur ett nära samarbete med samernasjälva och med deras organisalioner, Samernas önskemål och krav skall riäna somriktmärke för de framlida statliga insalserna. Redankommande budgelår vidias en rad åtgärder inom områden som sysselsättning,allmänkulturell verksamhel, uibildning och organisationsliv. Förslagen ärkända, men jag vill ändå nämna några av dem. En riänsl som konsulenl försysselsällningsfrägor inrältas. Genom ett särskill anslag tillförs de samiskaorganisalionerna, och då även de lokala sameföreningarna, direkl ekonomisklstöd för sin verksamhet, Ulgivningen av tidningen garanleras. Tväriänster inrättas med inriktning på samiskt språk och kultur. Medel tillkommerför ytterligare en sameslöjdskonsulent. De samiska frågorna får en starkareställning inom hela utbildningssystemet. Dessa och andra åtgärder vidias alltsåomedelbart. Menregeringens förslag lill samepoliliskt program innehåller också annal somkanske får ännu slörre betydelse. Sedan fattat beslut i dessafrågor, finns klart angivna rikllinjer för slöd lill samiska näringar ochsysselsättning inom sameområdena, för stöd lill samisk kullurell verksamheloch stöd lill samernas organisationer saml för insalser för samisk utbildning.Dessa riktlinjer anger ramarna för hur de samiska intressena skall tillgodosesinom olika samhällsområden. Sedan gäller del att samordna de slatligainsalserna och följa ulvecklingen så all de åtgärder som vidias verkligenförbättrar de samiska minoriteternas livsvillkor. Regeringen kommer därför atltillsätta en permanent arbetsgrupp för samefrågor. Gruppen skall inrikta sig påatl söka lösa frågor som berör skilda samhällsområden, t, ex, frågor om samiskanäringar och sysselsättning inom sameområdena och fortsatt utveckling av enulbildningsväg för samerna. De samefrågor som griper över depariemenls- ochmyndighetsgränserna kan härigenom få en effektivare beredning. Arbetsgruppenkommer all knytas till Den skall regelbundet överläggamed samerna och samernas organisationer i de frågor som las upp. Jagiror atl inrättandet av arbetsgruppen kommer all få myckel slor belydelse.Gruppen får möjlighel au skaffa sig en överblick över samefrågorna på elt säusom måsie gagna samerna, Samernas organisalioner har ju också uttryckt sintillfredsställelse över all man får ett organ som närmare kan konkretisera statenssamepolitik. Vad vi nu ser framför oss är ett fruktbärande samarbete ochsamspel mellan regeringens arbelsgrupp och represenlanler för samerna ochderas organisationer. gemensamma målet måste varaatt skapa garantier för den samiska minoritetens fortsatta existens ochlivskraft, Samernaär i en liten folkgrupp, enligl sameulredningens sludier mellan 15 000och 17 000 personer. Man måste därför ställa särskill slora krav påsamhällsinsatser, både slatliga och kommunala, för atl samerna'skall kunnauppleva en verklig jämlikhet och valfrihet i sin egenskap av etnisk minoriteti det svenska samhället, I det redovisade regeringsprogrammet har sådanainsalser prioriterats som syftar till all slödja samernas egna organisationeroch institutioner och lill alt förslärka samernas egel kuliurarbeie i vidaslebemärkelse. En viklig hörnslen i den sialliga samepoliliken är således all påolika säll verka för all samerna själva kan hävda sina inlressen och rälimäiigakrav inom skilda områden. Delär också viktigt atl framhålla belydelsen av en ständig samverkan mellansamerna och majoritetsbefolkningen. Denna samverkan måste bygga på ömsesidigrespekl för kullurarv och kullurell ideniilet Inom alla delar av samhällslivelmåsle vi finna del hell naluriigl all slödja samernas sirävanden. Delta krav ären nödvändig konsekvens av samebefolkningens ställning som ursprungligbefolkning och etnisk minoritet i , (vpk): Propositionen 1976/77:80 om insalser för samerna innebär liksom delbetänkande vi nu behandlar i stora slycken viktiga markeringar av etniskaminoriteters rälligheler och möjligheter all hävda sin egen kultur, 1 denmolion som från vpk-håll har väckts i samband med propositionen har därförbara elt antal detaljfrågor tagits upp, men det är enligt vår uppfallningdetaljer där del är viktigt all del görs priorileringar. Vaddet försl och främst gäller är samernas räll lill sill språk. Om också kommandegeneralioner skall kunna hävda den rällen, är del nödvändigl all samebarnen nufår sin förslå undervisning på sill modersmål, så alt de kan både läsa ochskriva samiska innan de får undervisning i svenska, samebarnens andra språk. Ulskolieisskrivijing med anledning av vårl yrkande i del här slyckel uiirycker liksomproposilionen en allmäni välvillig insiällning. Man säger på båda siällena all"man i princip bör eflersiräva inslag av samiskl Språk och kullur pä allaulbildningssladier" och man vill åsladkomma "reella möjligheter förde samiska eleverna all la del av och ulveckla del samiska språket och andrasamiska kulturinslag". Meni ulskotlels skrivning, liksom i propositionen, saknas ett ställningslagandeför samiskan som första undervisningsspråk.