prot · G00999 · 1976-12-31 00:00:00 — kan gåföre och ge elt gott exempel på praktiskt genomförande av militär avspänningoch därmed också bidra lill all ekonomiska resurser frigörs som i stället böranvändas för utvecklingen i världen. Delär elt hån mol det mänskliga förnuftet all 20 ä 25 gånger mer satsas påproduktionen av förstörelsevapen än till bistånd ål den majoritet av världensbefolkning som lever i sväll och undernäring, i arbetslöshet och analfabetism.Det talas med rätta mycket om de tiotals miljoner som går arbetslösa ivästländerna, men knappast något alls om de hundratals miljoner som är ulanarbete i världens faltiga länder. tillhör de länder som ger mestbistånd - och om en avrustningsprocess inleddes skulle snart en massiv insats kunnagöras från en rad länder och det svenska bidraget kunde väsentligt ökas. värld där dubbelt så mycket används lill rustningar som till hälso-ochsjukvård och där på grund av bristande medel antalet vuxna analfabeter ökar -i en sådan värld behövs en världsomfattande konferens för nedrustning. Detla såmycket mera som, om del hela fortsätter som , hela vår civilisation hotas. Deförslag som från olika håll förespråkar en internationell konferens omnedrustning i regi har därför vårt helhjärtade stöd.Förslag i annan riktning kan egentligen endast de ha som alltid karakteriseratssom dödens köpmän. De som profiterar på krig och upprustning har ännu stortinflytande, och deras infiytande kan endast stoppas genom en definitiv segerför de antiimperialistiska krafterna i världen - de krafter som kämpar för allafolks nationella och sociala frigörelse. Kapitalismendömer i världen hundratals miljoner människor lill arbetslöshet, hungereller svält. Delta systems internationella ekonomiska förtryck hindrar kanskehalva jordens befolkning från att fä de mest grundläggande mänskligarättigheterna uppfyllda; rätten att äta sig mätt, rätten till människovärdigabostäder, rätten till det allra nödvän-digaste.av social och ekonomisk trygghet,rätten lill kultur, ja, rätten till liv. Varför tvingas miljontals människor idet så naturrika att förtvina i favelas - slumförorlerna av plålskjultill de stora städerna? Varför svälter småbönder och lantarbetare i Nordesie?Varför är gruvarbetarna i Minas Gerais sä fatliga? Varför är hungern ochsvälten så stor i - som för sedan fortfarande var ettekonomiskt förhållandevis högulvecklat område? Varför måste folken i Ostasienfortfarande brottas med undernäring och svält? Varförden utbredda analfabetismen? Varför den stora barnadödligheten? Varför sådanfattigdom i länder med rika naturtillgångar? Därför att dessa länders ekonomiersnedvridits av de mäktiga imperialistiska irusterna. Därför att korrupta överklasserbevarats med stöd av den internationella imperialismen. Därför all kapitalelmed alla medel, politiskt, ekonomiskt, militärt, med nationellt förräderi, mordoch kupper, slår mot alla försök lill politiska, sociala och ekonomiskaförändringar som Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt hotar de internationellatrusternas härskarställning. Det finns olaliga exempel på alt varie folk somlever i social orättvisa kommer att bli motarbetat av , när kraven påbättre villkor nödvändigtvis kommer att utgöra ett hot mol den beståendesamhällsordningen. Trots nederlaget i och har ingalundagivit upp sin världspo-lisroll, och därför är arbetet för solidaritet med deförtryckta folken oupplösligt förbundet med kampen mot USA-imperialismen. En av världens mest motbjudande terrorregimer finner vi i rasismensSydafrika. 4 miljoner vila förtrycker politiskt och ekonomiskt 21 miljonermänniskor som kallas färgade. är industriellt mest utveckladestat. De vila är sannolikt mest välbärgade befolkningsgrupp - men denstora majoriteten av befolkning lever i fattigdom och misär ochuppskattas ha en levnadsstandard som är lägre än för folken i en rad av deekonomiskt underutvecklade länderna i . Beräkningar som gjorts visar altden vita minoriteten, som inte ens utgör av befolkning,åtnjuter av köpkraften, medan afrikanerna, som utgör avbefolkningen, bara förfogar av landets köpkraft. Det poliliskaförtrycket av de svarta är vidrigt och barbariskt. Afrikaner och andra s. k. färgadeär i praktiken utan politiska rättigheter. Och vi känner till apartheidenskränkningar av människovärdet, dess skenrättegångar, passlagar, piskrappen ochmorden på fredliga demonstranter. Deltaförtryck av afrikanerna, delta förtryck av afrikanska arbetare, utnyttjar ocksåsvensk storfinans, som gjort stora investeringar i landei. För bara ett par årsedan uppgick antalet anställda i svenska förelag i till 8 000. Ocksåde svenska företagen rider på apartheidlagarna. De sätter lägre löner förafrikaner än för vita - och tjänar därigenom in extra profiter. exporttill har sedan börian av långt mer än tredubblats.Importen har däremot inte ökal lika mycket, vilket kan inregistreras som enframgång för den opinionsrörelse för solidaritet med förtryckta somdrev kravet på bojkott av sydafrikanska varor. Men återigen böriarsydafrikanska varor dyka upp på affärsdiskarna -detta trots alt apartheiden ärdensamma, om inte värre; detta trots att förtrycket av afrikanerna blivit alltbrutalare. Svenskaregeringar, särskilt under socialdemokratisk ledning, har fiera gånger i ordtagit avstånd från . Vi kommunister säger: Avbryt alla ekonomiskaförbindelser med ! Förbjud kapitalexport från lill !Bojkotta sydafrikanska varor! Solidariteten måste övergå från ord tillhandling. Detargument som brukar anföras mol dessa krav är att en isolerad svensk aktioninte kan ha effekt. Detta argument är felaktigt. Ett svenskt avbrytande av de ekonomiskaförbindelserna med skulle väcka internationell uppmärksamhet. Detskulle vara ett uttryck för etl stöd för rasförtryckets offer i landet. Delskulle vara ett stöd för dem som för kampen mot apartheidpolitiken i Sydafrika.Det skulle vara alt efter värt lands förmåga utdelaett slag mol en av världens vidrigaste för-iryckarregimer. Och det står inte imotsättning lill internationella ålgärder av della slag. Ord och deklarationermäste följas av handling. Storfinansen, de stora svenska företagen, utnyttjar krasst förtrycketslagar både i och i andra länder. Mänga svenska företag har etableratsig i stater som behärskas av fascistiska juntor och förtryckarregimer i Latinamerika.Svenska förelag satsar stora summor i , i , i . Det ärbara den krassa omtanken om de egna vinsterna som styr detta. Likakrass är handelsminister när han försöker motivera varförSverige skall ansöka om medlemskap i . För denna krassa linje har f ö. heladen borgerliga regeringen ställt upp. Medlemskapet i IDB motiveras med att detskall främja svensk export till . Denna krassa krämarfilosofisätter regeringen långt högre än solidariteten med folken i , somtvingas leva under fascisljuntornas brutala förtryck. Inget annal är i och försig att vänta av de borgerliga partiernas regering. Den är storfinansensintresseregering, och storfinansen dominerar svensk exportindustri. Dettaframgår i all sin tydlighet i IDB-frägan. HerrBurenstam har också försökt krypa bakom det förhållandet all densocialdemokratiska regeringen på sin lid var för elt svenskt medlemskap. Hanbrukar angripa socialdemokraterna med detta. Värt parti skulle hårt hakritiserat elt medlemskap i , även om det drivits igenom av ensocialdemokratisk regering. Men säger vi i stället att det är bra alt densocialdemokratiska ledningen nyktrat till och ställer sig kritisk mot ettsvenskt medlemskap i . Vi anklagar inte etl parti, när det rättar enfelaktig ståndpunkt. Nugäller det de borgerliga partierna. Del skall bli intressant att se hur deborgeriiga riksdagsmännen kommer att handla - de borgeriiga riksdagsmännen somi andra sammanhang påstår sig stå för rätt lill frigörelse ochsocial och ekonomisk utveckling. Kommer de atl stödja regeringens ochexportföretagens intressen - eller kommer de alt visa att de menar något allvarnär de talar om solidaritet? Om krämarsjälar som ochandra i regeringen har jag inte i denna fråga något hopp. När det gäller denrent profitmässiga synen pä utrikespolitik och handelspolitik som den nyaregeringen - genom bl. a. handelsministern-ger uttryck för kan man möjligentillägga att den i ord t. o. m. står till högerom den amerikanska. HerrBurensiam argumentering -så som den kommit fram i olika sammanhang-andas ju inte ens alt del skulle behöva finnas någon moral i politiken. Skulleden svenska exporten något naggas av att vi slår utanför IDB, så vill jagbetona att det finns andra marknader än de reaktionära regimerna iLatinamerika. För det är dessa regimer lDB:s verksamhet syftar till att stödja- liksom lill all stödja främst den amerikanska imperialismens intressen. Handelnmed socialismens länder och progressiva kan och bör utökas. Inte minstgäller del de socialistiska staterna. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Deras planekonomi utsätterinte handeln för samma växlingar och oro som de kapitalistiska staternaskonjunktursvängningar gör. kan ha en positiv sysselsättningspolitiskeffekt. Och jag vill avsluta med alt fråga regeringen: Vilka initiativ tänkerni ta för atl öka handeln med de socialistiska staterna och de progressivau-länderna? Eller ser ni inle ensidigheten i de svenskautrikeshandelsförbindelserna som elt verkligt problem? Jag skall inte beröra konstgrepp i slutet av anförandel,där han med en s. k. felsägning kallade mig . Del har också funnitslillfällen då jag har kallats . Engagemangetför tredje världen - för all återgå lill den allvarliga sidan - är stort hosmig och mina regeringskolleger. Del finns ingen anledning att ifrågasättadelta. Det är mig fjärran att söka utröna hos vem upphovsmannarätten liggerlill de cirklar som åberopade. Men jag kunde konstatera atl herrPalme själv gjorde sig till upphovsman till en del poliliska funderingar avmycket stort värde vad avser de viktiga rältighetsfrågorna. När det gällerengagemanget för tredje världen och de s. k. koncentriska cirklarna är det ettfaktum - som jag hoppas alt instämmer i - atl styrkan iopinionsbildningen t. ex. i de nordiska länderna är av avgörande betydelse förvåra möjligheter att fä en verklig förändring till stånd i tredje världen.Vidare kan vi öka intensiteten i detta arbete om vi får alla statermed i det. Såtill frågan om varför jag inle nämnde någonting om . Jag hade ont om tidsom också fick. I sådana lägen får man lämna många väsentliga sakerutanför. Men jag kan helt instämma i vad sade om den utveckling somnu pågår i . Vi hoppas pä en verklig demokratisering - men vi mäste helatiden inse all den behöver vårt stöd. Mänga krafter är i rörelse för dessmotsats. Jagskulle också gärna ha tagit upp etl resonemang om andra länder, i t.ex. . Vi har anledning all med uppmärksamhet följa den situation sominträffade där när de demokraliseringssträvanden som påböriades saltesur spel. Situationen där är fortfarande myckel inslabil och utvecklingen tycksgä åt etl ännu mer negativt håll än . Etiopienär ett annal land där vi följer utvecklingen med stort intresse och där hemskasaker pågår. Tyvärr är situationen i världen sådan alt vi överallt kan hittaflagranta exempel pä kränkningar av de demokratiska fri- och rättigheterna. Så till diskussionen omsödra . Videlar alla, hoppas jag, den uppfatlningen atl vi mäste göra allt som står i vårmakt för all undanröja apartheidregimen och ge människorna deras legitimarättigheter. Det är ganska tröstlöst att träta om i vilken ordningsföljd olikainitiativ har kommit, men jag vill ändå konstatera att vad sade vidBroderskapsrörelsens konferens var alt man skulle studera frågan ochdiskutera attityden till investeringar i . Vad vi gjorde när vitillträdde regeringen var alt föra frågan vidare i FN. Alt ta nya initiativ föratl fä ett stopp pä nyinvesteringarna och att få lill stånd verkligasanklionsålgärder är den enda effektiva vägen alt fä ett tryck på densydafrikanska regimen - denna regim som är ell hot mot freden. Delta arbetepågår f n. i säkerhetsrådet. Jagkan bara konstatera all efter har densocialdemokratiska gruppen i utrikesutskoltet anslutit sig till uppfattningenatt de enda effektiva åtgärderna är sanktioner där storahandelspartners är med. Det var så sent som som man sade delta. Låtoss nu se vad som händer i säkerhetsrådet. Förhoppningsvis kommer där resultatatt nås, även om läget kanske inte är så ljust. Vi hoppas dock alt mansteg för steg når fram till en överenskommelse som leder till en effektiv sanklionspolitikmol . När vi har kunnat utvärdera det beslut som fallas isäkerhetsrådet kan vi ta tillfället i akt här hemma - utrikesutskottet fär deltillfället - atl närmare fundera över hur vi skall utreda dejuridiska, folkrättsliga och utrikespolitiska aspekterna på etl ensidigtåtagande. Kanhändakan vi också få ett nordiskt agerande på den här punkten. Det är olyckligtvisså att man inte i alla de nordiska länderna - även om man har ensocialdemokratisk regering - är sä intresserad av ensidiga åtgärder eller ensåtgärder på nordisk basis. HerrPalme tog upp frågan om försvarspolitiken kontra säkerhetspolitiken här iNorden. Det är fel när påstår all ingenting har sagts av regeringenom relationerna mellan rustningar och utvecklingsarbete. Jag citerar urförsvarspropositionen: "Detkrävs samlade internationella insatser om vi skall nå en värld i varaktig fred.Den kan inle förverkligas enbart genom nationella ålgärder. Sverigesengagemang i det internationella fredsarbetet står således inle imotsatsförhållande till strävandena att stödja den svenska alliansfriapolitiken genom ett allsidigt sammansatt totalförsvar." På ett annat ställe stårdet: "Denfortsatta allvarliga situationen i flertalet utvecklingsländer och de totalabiståndsinsatsernas otillräcklighet har medfört en intensifierad internationelldiskussion om metoderna att komma till rätta med detta allvariiga problem.Kraven pä en ny ekonomisk väridsordning har vuxit sig allt starkare. En omställningmot en ny ekonomisk världsordning kommer emellertid att bli en lång ochbesväriig process. Den nuvarande situationen kan, om den inte ändras, fäallvarliga konsekvenser i elt längre lidsperspektiv. Den kan ge upphov tillkonfiikier mellan såväl industri- och utvecklingsländer som mellanutvecklingsländerna själva." Liksomtidigare utformas vår säkerhetspolitik genom en samordning mellanutrikespolitik, försvarspolitik, vår politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitik och biståndspolitik. har själv mänga gånger sagt attden politiken och stabiliteten i i hög grad Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt 3 protokoll 1976/77:99-100 Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt bygger på ett starktförsvar. Jag skulle kunna citera många uttalanden av del slaget ur vid olika tillfällen. Han sade bl. a. i tidningen för ungefär ett ärsedan: Viser ingen motsättning mellan det faktum atl vi har elt relativt starkt försvaroch värt internationella fredsarbete. För mig är det två sidor av sammapolitik. Om vi i dagens läge valde att isolerat avrusta skulle vi skapa oro ochundergräva den stabilitet som råder i norra . Det skulle vara ett hot motavspänning i som i sin lur är en förutsättning för nedrustningsarbetet. Denproposition som lagts fram innebär ingen upprustning, och den står alltså väl iöverensstämmelse med den tradition som har varit byggd på samstämmighet mellande stora partierna i när det gäller utrikespolitiken. Del är alltsåinle, såsom sade, en socialdemokratisk politik som fullföljs närdet gäller utrikespolitiken, ulan det är en utrikespolitik som sedan årtiondenbyggt på en bred samstämmighet bland del svenska folkel. () kortgenmäle: Del är alldeles korrekt citerat, och det är jusl av dessa skäl jaganser att vi inte skall driva en upprustningspolitik, vilket ni vill göra. Delär det jag säger. Läsdelta citat om utvecklingsländerna ur propositionen och jämför det med vad somslår i utredningen! I denna finns en klar viljeinriktning för en ny ekonomiskvärldsordning, och där tar man upp konsekvenserna härav för vår ekonomiskapolilik. I propositionen slår bara någonting om att kraven växer sig starka -på punkt efter punkt uttunnat och högerv ridet. Jagvill ägna de här fä minuterna ål ett litet principresonemang. Jag skulle viljavarna utrikesministern att se för kortsiktigt pä problemen. Försök selångsiktigt pä en sannolik, moraliskt önskvärd och kanske oundvikligutveckling! Jag tror alt del är viktigt för ell litet land som . Lätmig ta några exempel! Pä 1950-lalet tog vi kontakt med och stöddebefrielserörelserna i , och fr. o. m. 1960-lalel stödde vi dem medpengar. Vi fick mycken kritik för detta, nationellt och internationellt. Mansade att vi stödde terrorister. Men terroristerna - , , , och do Santös - var intebara utomordentliga personer; de var bärare av sina folks och sina nationersframtid. Man kunde se att kolonialismens tid var förbi och att kolonialmakternabara skadade sig själva. står de som kallade dessa personer för terroristeri kö för att fä förmåner i deras länder, medan vi har etl naturligtvänskapsband, som bygger på atl vi ställde upp pä deras villkor när det blåstehärda och snåla vindar. Igrunden förhåller det sig på samma sätt med Vietnamfrägan. Detta var frånbörian ett djupt omoraliskt krig, något som var och en kunde se. Demokratiernaskadade demokratin, och de skadade pä sätt och vis angriparna värre än deskadade de angripna. Del var ett förskräckligt oväsen om våraslåndpunktstaganden. efteråt fär vi beröm för atl vi gjorde riktigabedömningar. Pä den punkten är vi emellertid i högsta grad blygsamma, eftersomdet var självklarheter att del nationella oberoendet var nödvändigt. Men viställde upp på deras villkor när andra icke gjorde det. Påsamma sätt är det med , och . Del är fantastiskt attdet in skall finnas gamla bakåtslrävande fa-scistregimer i Europa.När vi sade vår mening om detta blev del mycket bråk om diplomatisk etikett ochsådani. Men man blir djupt generad när man kommer lill dessa länder och desäger; Ni ställde upp pä våra villkor och det glömmer vi aldrig. Detsammagäller egentligen också . hade 1938 en högrelevnadsstandard och en bättre utvecklad parlamentarisk demokrati än Sverige.Varför skall delta gamla kulturland sjunka ner i stalinismens mörker? Det är juen fullkomligt orimlig historisk utveckling. Sepå förhållandena , t. ex. IDB! Där ser ni kortsiktigt. Varför skallSverige stiga upp som etl slags ekonomisk garant för några av de brutalaste ochmest bakåtslrävande diktalurregimerna i ? Om ni lyckas genomdrivadelta, kommer det icke all medföra någon ära för den svenska borgerligaregimen, så länge den nu varar. Det kan jag lova er! Långsiktigt är detla fel.Det är intressant att se hur hänger som en krokig lian omhalsen på den gamla regeringen och säger atl del var den som här fattadebeslut. Del är visserligen osanning - möjligen var han i god tro första gångenhan sade det. Men psykologiskt är del intressant, därför all det speglar att deticke finns någon övertygelse om att man har rätt. Närdet gäller - jag skall inte gräla om detaljer - sä följer ni i stortsett den .socialdemokratiska politik som förelåg . Det lyckerjag är utmärkt, jag berömmer er för del. Men de dramatiska händelserna i Soweto- tror jag det kommer all sägas -var börian till kampen bland deförtryckta i och med deras nya och helt andra krav. Här måsle vi pä något sättskärpa politiken. Vår ena markering är all vi föreslår 100 milj. kr. Den andra är atl vi i en motion - jag talade om del införBroderskapsrörelsen och på den - kräver etl entydigtförbud mot kapitalexporten. Del har en enorm praktisk betydelse. I FN sade jag atl verkligt effektiva blir bara sanktioner. De har praktisk betydelsesom pådrivande faktor och är, kan man säga, en signal till afrikanerna att viställer upp på deras villkor. Allt är icke bara fördömelse. Oftabeskylls vi här i av de samvetslösa för alt vilja spela världssamvete.Förmodligen vill de dölja sitt eget dåliga samvete. Vår hållning är blygsam ochvi har liksom varie nation våra begränsningar på grund av de egna nationellaintressena. Som elt litet land har vi tack vare atl vi inle slår mitt imaktpoliliken ändå möjlighet all se långsiktigt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt pä de politiska problemen.Vi har möjlighet att tala klarspråk och ställa upp pä de förtrycktas egnavillkor. Vi kan se en sannolik, oundviklig och moraliskt önskvärd utvecklingframför oss. Del är det principresonemanget jag vill föra. Se icke förkortsiktigt, kommersiellt eller maktpolitiskt pä problemen! Se vartutvecklingen måste gå! HenWERNER (vpk) kort genmäle: Utrikesministern talade i sin deklaration om den ökande pressen päväridens tillgångar. Hon förordade sparsamhet och återanvändning, och detlåter sig naturligtvis sägas. Men till vilka slutsatser del för ser inle fruSöder. Skall vi kunna spara pä världens resurser måste de utnyttjasplanmässigt. Då måste de stora multinationella trusternas rovdrift och slöserimed naturtillgångarna stoppas. Dä måste varie land övergå till en planeradhushållning, till ett samhällssystem som erkänner nationers och folkslikaberättigande. Då måste man arbeta för atl rasera det ekonomiska system som fruSöder och den borgeriiga regeringen omhuldar. Fören rättvisare och bättre hushållning med världens tillgångar måste vi avskaffade stora bolagens och spekulanternas makt över tillgångarna. Den slutsatsen ärnödvändig om klyftan mellan världens folk inte skall forlsälla att växa. Menden nödvändiga slutsatsen drar inte utrikesministern och regeringen i övrigt.Hennes tal om rättvisa, omfördelning och hushållning kräver ju åtgärder som gårrakt emot den borgerliga politik regeringen företräder. Därför blir del ganskamyckel fraser i regeringens mun när man talar om dessa saker men inte drar deriktiga slutsatserna. Sedannågra ord om kapitalexporten, som är en avgörande fråga i dessa sammanhang.Exporten av kapital från är omfattande. sattes ettnytt rekord med nära . Denna kapitalexport går i storutsträckning till svenska industriföretag i utlandet, somindustrisysselsällningen i minskar. Huvuddelen av kapitalexporten gårtill andra utvecklade kapitalistiska länder. Storabelopp går också lill reaktionära och ulvecklingshämmande regimer. I dessastater försöker svenska företag sko sig på del förtryck av de arbetande som därär särskilt brutalt. Svenska förelag lever i hägnet av militärdiktaturernai , och . Därför, menar vi, måste del bli ell förbudmol investeringar i sådana stater, investeringar som bidrar lill all stärkadessa folkfienlliga regimer. Som särskilt osmakliga framstår investeringar irasismens . Nusäger regeringen all säkerhetsrådet överväger all uppmana alla FN;smedlemsstater alt avråda sina förelag frän investeringar i och omnödvändigt förbjuda sådana investeringar. Det påstås också i regeringsdeklarationenvara en linje som följer. När vi har utvärderat beslutet isäkerhetsrådet, skall vi diskutera vad vi kan göra. Jagvill då fråga : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för attförhindra nyinvesteringar i ? För när del gäller har ju avrådan intehaft någon som helst effekt. Ett förbud mol investeringar har länge varitnödvändigt. Om regeringsdeklarationen i detta avseende är att ta på allvar,måste jag fråga; Kommer regeringen atl föreslå några sådana förbud eller anserregeringen inte att förbud är nödvändiga? talade om resursöverföringar och hushållning ochförespråkade därvid de socialistiska länderna såsom föredömen. Men de storasocialisiländerna har verkligen inte fört över resurser tillutvecklingsländerna i den utsträckning som det i ögonkapitalistiska har gjort. Tidigaretalade också om situationen i . Jag vill bara upprepadet som redan bör veta, nämligen att vi står bakom en polilikenligt vilken palestinierna skall ha rättighet atl bilda en egen stat ellerfederation. Jag sade det i mitt tidigare anförande. Men vi säger också atl Israelhar rält att leva inom säkra och erkända gränser. Det är vårMellanösternpolitik, som är väl känd. HerrPalme anför atl vi skall ha det långa perspektivet.