prot · G009141 · 1976-12-31 00:00:00 — Jordbruketoch vår livsmedelsförsörjning är ju här en viktig länk i totalförsvaret. En godberedskap pä det området med bevarande av jordbruksenheter över hela landet ären grundläggande förutsättning för en acceptabel livsmedelsförsörjning i ettavspärrningsläge. Koncentrations-processerna inom industri, jordbruk, näringsliveti övrigl, bebyggelse och flera områden har ju gjort oss väsentligt mera sårbaraän lidigare. säger också i propositionen att avgörande för våra möjligheter attupprätthälla viktiga samhällsfunktioner under kriser och krig är attverksamheten inom del ekonomiska försvaret lill väsentliga delar består avåtgärder som syftar lill alt i krissituationer möjliggöra fortsatt nödvändigverksamhet i det svenska samhället samt att i krig stödja våraförsvarsansträngningar. Överstyrelsen förekonomiskt försvar formulerar det ekonomiska för- svarets mål pä följandesätt. Detekonomiska försvaret skall, med en efter förhållandena anpassadförsörjningsslandard, trygga försöriningen för del svenska samhället om vi helleller delvis blir hänvisade till egna försörjningsresurser. Tillgängen på oundgängligennödvändiga förnödenheter och tjänster skall säkerställas genom en väl avvägdberedskap inom och mellan de olika försörjningsområdena. Delekonomiska försvarels resurser skall kunna sältas in på det sätt som i varjeenskilt läge bedöms ge den bästa effekten, när det gäller att mildrapåfrestningarnas konsekvenser för landet. Resurserna skall härvid fördelas medbeaktande av au befolkningens, de olika samhällsfunktionernas ochloialförsvarsmyndighelernas behov av resurser kan förändras efler hand som ettkris- eller krigsläge utvecklas. Såvälföredragande statsrådet som utskottet tillstyrker alt dessa mål läggs tillgrund för del ekonomiska försvarets fortsalla utveckling. Detta innebär atl detekonomiska försvaret i alll väsentligt bygger på att de resurser samhället hari fredslid inriklas pä all göra det möjligt atl vid krig, avspärrning ellerannan kris tillhandahålla de varor och tjänster som behövs för landetsförsörjning och försvar. Vi måsle ha den beredskap som behövs inom vårt näringslivnär det gäller råvaruproduktion, industriell förädling, handel, energi,arbetskraft, transportverksamhei, m. fl. viktiga områden, för att uppnå entillfredsställande försörjning. Avseendeplaneringsförutsättningarna framhåller utskottet alt del för sin del kankonstatera au bedriven långsiktsplanering har skapat förutsättningarför förbättrad samordning såväl mellan det ekonomiska försvarets olika programsom mellan ekonomiskl försvar och övriga delar av totalförsvaret. Del hardärmed enligt ulskottels mening, tillsammans med det planeringsunderlag somnumera också tas fram inom gruppen för övrigl totalförsvar, blivit möjligt i enutsträckning som aldrig lidigare atl göra samlade bedömningar rörande helatotalförsvarets fortsatta utveckling. Utskottet förutsätter atl deplaneringsprinciper som försöksvis har utnyttjats inom det ekonomiska försvareti huvudsak kommer all tillämpas även i fortsättningen. Avseendefredskrisproblemaliken har beredskapsverksamheten inom detekonomiska försvaret inriktats mot att förstärka vår försörjningsberedskap molfredskriser. Utskottet framhåller att denna fråga måste ägnas slörreuppmärksamhet i del ekonomiska försvarels planering. Ambitionsnivån bör varaatt så långt som möjligt upprätthålla normal fredsstandard samt undvikastörningar i viktiga samhällsfunktioner. Planering för fredskriser svararsåledes mol både näringspolitiska och säkerhelspolitiska krav. När det gällermålen för uthålligheten vid fredskriser anser handelsministern atl uthållighetenskall fastställas individuellt för berörda varor eller varugrupper. Härvidskall hänsyn tas dels till hur sannolikt det är all en fredskris kan inträffa,dels till den effekt på främsl sysselsättningen som ett imporiborlfall skullemedföra. Utskottet biträder denna uppfattning. Omvåra uppoffringar på försvarei verkligen skall ge oss bästa möjliga skydd i etlkrisläge, oavsett dess karaktär, måste vi ha en väl utvecklad planering. Dettagäller inte minst det ekonomiska försvaret. Detta har undersirukils vidåtskilliga tillfällen såväl i propositionen som i utskottsbetänkandel. Delbetänkande som ligger på bord markerar denna del av vårt försvarkraftigare än vad tidigare försvarsbeslut gjort. Jagskall också säga några ord om de reservationer som flnns avgivna i anledning avdet ekonomiska försvarei. I reservationen 7 i utskottets belänkande larreservanterna bl. a. upp frågan om finansieringen av fredskrislagringen närdet gäller delprogrammet Metaller. Reservanterna hänvisar lill densocialdemokraliska molionen 1504 i berörd del och föreslår atl ifrågavarandemetaller bör finansieras via oljelagringsfonden och inle över statsbudgeten,som föreslagils i propositionen. Närdet gäller delprogrammet Metaller m. m. föreslär handelsministern iöverensstämmelse med försvarsutredningen atl denna uppbyggnad av fredskrislagerav viktiga legeringsmetaller skall ske. Men han framhåller attoljelagringsfonden, som byggs upp av särskilda beredskapsavgifter fränförbrukare av olja och oljeprodukter, bör utnyttjas för att finansierafredskrislagring av varor som har oljan som bas. Utskottels majoritet anserdärför all fredskrislagringen av metaller bör finansieras över statsbudgeten. Isamma reservation tar reservanterna också upp frågan om att börbesluta om en planeringsram av den omfattning som föreslås i densocialdemokratiska partimotionen, avseende den kommande planeringsperioden.Handelsministern anser atl den närmare bedömningen av resursbehoven bör görasbudgelärsvis vid prövning av förslag lill anslagsframställningar. Utskottethar lidigare redovisat uppfattningen att man inom det ekonomiska försvaret avnaluriiga skäl tvingas atl i stor utsträckning arbeta med ell kortaretidsperspektiv än vad som är fallet inom det militära försvaret ochcivilförsvaret. Grunden för del ekonomiska försvaret, säger utskottet, är vårtnäringsliv, vars slrukturomvandling gäng på gäng ställer krav pä ingripandenför att säkra försörjningen i kristid. Särskild uppmärksamhet måste ägnas ålutvecklingen av värt näringsliv i syfte atl behålla sådan produktionskapacitetsom behövs för värt oberoende och för uthålligheten vid avspärrning och krig. Dettaleder utskottet fram till uppfattningen att inriktningen av vårt ekonomiskaförsvar inte i första hand bör styras genom bestämda ekonomiskaplaneringsramar för längre planeringsperioder. Del måste enligt utskottetsmening vid sidan av klart definierade mål för inriktningen - i kombination medetl anvisat långsiktigt resursutrymme i stort- vara möjligt atl påverkautvecklingen i samband med en årlig budgelbehand-ling där också en prövning avbehovet av kompensation för prisutvecklingen bör ingå. Med detta ber jag att få yrka bifall lill utskottets hemställan. 11 protokoll 1976/77:140-141 Jag håller med i om atl del här blir en debattdär talarnas inlägg inle anknyter till varandra. Jag har tänkt beröra en saksom jag själv tycker är iniressani och som kommit med i diskussionen på senareår, nämligen civilmotståndei. Jagbehöver inte understryka vär önskan om bibehållande av fred och respekt förvårt lands neutralitet, eftersom mina partikamrater i försvarsutskottet så välhar motiverat vårt partis inställning i denna fråga. Låt mig i stället mednågra ord beröra vär motion 1504 som behandlas i del betänkande vi nudebatterar och som rör civilmotstånd. Fråganom civilmotståndei har kommit atl uppmärksammas alltmer.Del har skett bl. a. som en del av studierna vid våra högskolor. En radorganisationer har tagit upp frågan, och jag tycker mig spåra att särskiltbland de kristna människorna har man diskuterat denna form av försvar. Mångakristna har engagerat sig i frågan, och det gäller inle minst densocialdemokraliska . Som elt led i della arbete har pä densocialdemokratiska regeringens initiativ studier publicerats av deninternationellt kände forskaren . Slutsatsenav debatten och studierna som den formulerats har för vårt lands delblivit att civilmolsländ inte kan utgöra något alternativ till militärt försvarmen väl elt betydelsefullt komplement. Viär medvetna om att elt civilmolsländ knappast kan hindra men väl fördröja ochmotverka en pågående invasion. Därigenom kan del bereda angriparen avsevärdasvårigheter all tillvälla sig kontrollen över landel. För atl motståndet skallbli så verkningsfullt som möjligt bör planeringen syfta till all i princip helabefolkningen och alla sektorer av samhället deltar. Skall civilmotståndeifungera på detta säll måsle det finnas en stark organisation. Ett okontrolleratmotstånd skulle säkerligen skapa kaos i samhället vid kritiska tillfällen. Delmåste vara viktigt alt få större vetskap om olika meioder som har använls vidcivilmolstånd i världen, och därför har vi funnit det angelägel all utifrånvärt egel lands förhållanden få utrett vilka former som skulle passa vårt land. Delär också betydelsefullt att vi i delta sammanhang fåren bred debatt i samhälletom försvarsfrågan och hur försvarels olika grenar fungerar i fred ochkrigstillstånd. BlandBroderskapsrörelsens medlemmar inom vårt parti förs f n. en stor diskussion iförsvarsfrågor. Många synpunkter på försvaret har framförts på kongresser ochmöten, där civilmotståndei varit en av de mesl aktuella frågorna. Del vardärför med stor tillfredsställelse vi tog del av försvarsutredningens förstabetänkande. Där fanns det klara medvetandet om att civilmotståndei skullekunna ha en betydelse men all det naturligtvis krävdes etl ytterligareutredningsarbete kring de komplicerade frågorna. Försvarsministernoch den borgerliga regeringen tog emellertid även på den här punkten ett stortsteg tillbaka. utredningensavståndstagande från civilmotståndei som ett alternativ lill det miliiäraförsvaret. Men borta ur propositionen var utredningens understrykande av attäven icke-mililärt motstånd kan ge värdefulla bidrag till del samlademotståndet. Likaså saknades en anslutning till utredningens förslag atlförutsättningarna för och genomförandet av olika former av motstånd, såsomfria kriget, motståndsrörelser samt icke-mililärt motstånd, borde utredas. Jagkan inle tolka det på annat sätt än alt högerkrafterna har varit starka närpropositionen skrivits. Frånsocialdemokrati.sk sidastod vi kvar vid utredningens uppfattning att det borde ske ett utredningsarbetei fortsättningen. Och vi har på den här punkten kunnat konstatera atlregeringspartiernas företrädare i utskottet har övergivit försvarsministernstankegångar och gått tillbaka lill skrivningarna om en utredning av frågan. Menfortfarande återstår skillnaden när del mer konkreta utredningsarbetet skallinledas. Majoriteten vill vänta tills de folkrätlsliga förutsättningarnaklarnar och också vänta på ytterligare studier. För vår del ser viinget motsatsförhållande i alt man parallellt härmed påbörjar del konkretaarbete som behövs. Del gäller ju att överväga i vilka situationer deticke-militära motståndet kan sättas in, det gäller att komma fram lillslutsatser om fördelning av uppgifter, organisation och planläggning liksom ombehovet av fredstida förberedelser. Vi har också understrukit behovet avmedverkan från kommuner och folkrörelser. Det här kommer all ta tid. Är manövertygad om värdet av det icke-militära motståndet - och del tycks ju finnasen bred majoritet för sådana tankegångar i denna kammare - finns det skäl atlvi inle dröjer med alt påbörja ett mera aktivt arbete när det gällercivilmotståndei. Jag vill med dessa ord yrka bifall lill de socialdemokratiskareservationerna. i Gäddvik(m) kon genmäle: Jag vill bara säga några ord med anledning av vad yttradeom vår inställning lill utredning om civilmotstånd och skall dessutom någotredogöra för vad försvarsulredningen sagt i den frågan. Förstvill jag slå fasl alt när vi granskade del här problemet i försvarsulredningenvar vi på del klara med alt ell civilmolstånd inle kan utgöra något hållbart alternativtill ett militärt försvar. Vi förordade fortsalt utredning, men vi ansåg detockså nödvändigt atl först klarlägga folkrätlsliga och andra problem vidicke-militära molslåndsformer. Den tankegången har vi också fullföljt iutskoltsbetänkandet, där majoriteten skriver: "Utskottet anser att defolkrättsliga förutsättningarna behöver klarna ytteriigare innan etl särskillutredningsarbete på della område kan påbörjas." Inte heller på det härområdet tror jag därför alt det finns sä särskilt stora "diken". Jagskall inte säga som jag sade till , nämligen atldel förefaller litet grälsjukt. Men det är väl något ditåt. FruSUNDSTRÖM (s) kort genmäle: Det är glädjande att försvarsutskotlels ordförande också vill poängteraatl civilmotstånd är en fråga som vi troligen får diskutera mycket ifortsättningen, när totalförsvaret skall behandlas. Jag vill också understrykaall civilförsvaret inle är någol annat än elt komplement vid försvarei av vårtland. Mitt inlägg i försvarsdeballen avser alt i korthet belysa den funktioncivilförsvaret har. Inledningsvis kan jag dä konstatera alt civilförsvaretsfortsatta utveckling i mycket bygger vidare på de beslul som fattades 1972. Deekonomiska förutsättningarna har emellertid för civilförsvarels delförbättrats, vilkel ger en uppfattning om den vikt som läggs vid denna del avtotalförsvaret. Utskollelslår i stort sett enigt bakom den del av betänkandet som behandlarcivilförsvaret. Man kan då invända att kommentarer är obehövliga. Men jaganser atl omfattningen av nu föreliggande förslag till försvarsbeslut välmotiverar atl alla delar av totalförsvaret belyses. Civilförsvarelsmål är alt i händelse av krig skydda och hjälpa befolkningen motstridshandlingar av olika slag. Planeringen bör därför inriklas pä all öka statsmakternashandlingsmöjligheter i situationer, då befolkningen hotas av skadegörelse, ochdärigenom bidra till totalförsvarels fredsbevarande förmåga. I första hand börsyftet vara alt skydda mot konventionella siridsmedel, som sätts in motmilitära mål. Med militära mål avses dä också mål som inte är direkt hänförbaralill försvarsmakten, men som ändå är av stor betydelse för angripare resp. fördet angripna landet. Vid angrepp mot sådana mål, exempelvis kommunikationeroch industrier, löper befolkningen risk att skadas. Även om användning avABC-slridsmedel f n. inle bedöms lika trolig som för några är sedan, bör eltvisst skydd mot sådana medel upprätthållas. Dehär angivna allmänna målen och synpunkterna om civilförsvaret överensslämmermed vad som gällt . Civilförsvarssiyrelsenoch försvarsutredningen betonar all utvecklingen i samhället påverkar såvälbehovet av civilförsvarsätgärder som möjligheten all vidta sådana. Deltaframgår även av proposilionen. a. måste förändringar belräffandebefolkningsfördelning, samhällsplanering och bebyggelseutveckling samtnäringslivets lokalisering och kommunikationer beaktas. Del är viktigt allåtgärder för att skydda befolkningen utformas sä all de underlättar allnödvändig produktion och annan verksamhet så långt del är möjligt kan fortgåockså under ett krigsläge. Försvarsministernsåväl som utskottet konstaterar att framtida krig och kriser i alll slörreutsträckning kommer all engagera hela samhället. Därför är del viktigt all ökasamordningen mellan totalförsvaret och samhället i övrigl. Ellgemensamt och effektivt utnyttjande av samhällets resurser för skadeavhjälpandeåtgärder bör kunna ske under såväl fred som krig. Detta kräver en samordning avcivilförsvaret och den kommunala verksamheten. Utskottet anser atl enparlamentariskt förankrad utredning bör kunna pröva principfrågor omkommunanknulet civilförsvar med hänsynslagande lill civilförsvarsslyrelsensstudier och under medverkan av kommunförbunden. Föratl civilförsvaret skall kunna fylla uppställda mål krävs utbildning av såvälcivilförsvarsplikliga som anställd personal. Det krävs tillgång till skyddsrum,skyddsmasker och alarmering, maleriel av olika slag samt forskning bl. a. omhur människor beter sig under pressande förhållanden i krigslid. Försvarsutskottetanser att civilförsvarsslyrelsens planerade prioritering av grundutbildning avbefäl inle får ske på bekostnad av övriga delar i utbildnings- ochövningssysiemet. Utskottet biträder därför förslaget om en högre planeringsramför alt möjliggöra en balanserad utbildnings- och övningsverksamhel. Utskottetbedömer del också viktigt att civil personal i ledande befattningar inomcivilförsvaret får sitt utbildningsbehov tillgodosett. Utbildningensomfattning och inriktning bör övervägas i samråd mellan civilförsvarssiyrelsenoch berörda myndigheter. HerrBrännström berörde i sill inlägg bifallet till delsocialdemokratiska motionsyrkandel i fråga om utbildning av denna personalinom civilförsvarssiyrelsen. I och för sig är bifallet kanske inle såanmärkningsvärt. Möjligen kan man stillsamt fråga sig varför behovei inleuppmärksammals och avhjälpts socialdemokraterna kunde ha gjortdel ulan motionsyrkande. Skyddsrumbör i första hand ge skydd mol brand, ras, sprängverkan och splitter samt haanordning för luftrening. som fyller dessa krav ger också visstskydd mol radioaktivt nedfall och den långvariga stölvågen av kärnvapen. Urvaletav skyddsrumsorter bör kontinueriigi ses över bl. a. med hänsyn till denförändring som samhälle, operaliv planläggning och vapenteknik kan undergå. Skyddsrummensmöjlighel atl tillfredsställande fylla sin funktion är beroende dels av deraskvalitet och läge, dels av atl alarmeringen fungerar med säkerhet ochuthållighet. För att tillgodose della har vidtagitvissa åtgärder. Uthålligheteni alarmeringssystemel är naturligt nog av stor betydelse för helatotalförsvaret. Och uthålligheten är i sin tur beroende av alt utslagna delar ialarmeringssystemel kan ersättas. F. n. finns inle tillräckligt underlag föratl avgöra hur stor omfattning reservdelslagren skall ha, inte heller hurfördelningen mellan det civila och det militära försvarets utgiftsramar skallske. Därför förutsätter utskottet att regeringen återkommer till iden här frågan. Tillverkningen avskyddsmasker fortsätter som tidigare med 300 000 per år.Civilförsvarssiyrelsen räknar med att tillverkningen av s. k. babyskydd ochskyddshuva för äldre personer och barn skall kunna komma i gångunder programplaneperioden. Del är bra, eftersom avsaknad av dessa skydd harvarit en brist. Slutligen,herr lalman, vill jag peka på all det i civilförsvarels organisation f n.ingår en bevakningskår som skall fullgöra ordnings- och bevakningstjänst närcivilförsvarsberedskap råder. förordar alt bevakningskårensuppgifter förs över till polisväsendet. Och försvarsminisiern anmäler atl detinom pågår arbete för all klarlägga möjligheterna att fräncivilförsvaret ta bort sädana uppgifter som kräver beväpnad personal. Vi kanalltså förvänta oss atl en länge önskad förändring på denna punkt skall kommatill stånd. Meddel sagda ber jag, herr talman, atl fä yrka bifall lill utskottets hemställan idess helhet. HenGUSTAVSSON i (s): Det planeringssystem vi har för delsvenska försvarei medför alt vi får en så här lång försvarsdebatt vart femteår. Det beslut vi eventuellt eller senast i morgon bittida kommer atlfatta innebär fastställande av försvarskostnaderna för den kommandefemårsperioden. Jag hade länkl hålla elt längre anförande, men jag har funnitatl jag inte skulle berika debatten med några nya synpunkter. Med hänsyn tillden lidsnöd som kammarens förhandlingar råkat i skall jag inle hålla någolsådanl anförande ulan ber kort och gott att få yrka bifall lill desocialdemokratiska reservationerna vid betänkandet. Hen (): Tyvärr kan jag inle vara lika fiott som i . -Jag avser att ägna mitt anförande åt personalfrågor inom försvarei. idebatlen har det mest talals om personalminskningar. Jag vill något beröra denbrist på personal som råder inom vissa områden av försvarsmakten. Förall en effektiv och meningsfylld utbildning inom arméns fredsorganisalionskall kunna garanteras krävs att den kvantitativa och kvalitativa tillgångenpå befäl i utbildningsverksamheten tillgodoses. lider av besvärande befälsvakanser. Vid en undersökningsom gjordes inom arméstaben 1976 visade del sig alt antalet utbildade befäl vidpluton under grundutbildning i genomsnitt för armén var 2,4. Ombefälsbehov vid repelitionsutbildning, kortare kommenderingar m. m. las med iberäkningen sjunker här angiven siffra ytterligare. Befälsbehovet vid engenomsnitlspluton med 30-40 värnpliktiga uppgår enligt ulbildningsstudier lillminst fyra befäl med minimikompetens alt självständigt tillämpa modernutbildningsmelodik vid utbildningen av del av plutonen. Sammantaget är det en brist på mer än 1 500 befäl i arméns utbildningsorganisation. Dennabrist motsvarar 23 96 av det totala behovet. Försvarsutredningenhar uppmärksammat problemet och framför i sill betänkande bl. a.:"Utredningen finner att såväl grund- som repetitions-utbildningen behövereffekiiveras och förordar därför att sådana åtgärder vidtas alt såväl tillgängpä som kvalitet hos yrkesutbildat befäl säkerställs. Därvid bör fortlöpandealla möjligheter alt omfördela personal från slabs-och förvaltningstjänst lillutbildningsarbetet utnyttjas." Vidarebör enligt utredningen ambitionerna i vissa delar av stabsarbetel kunna sänkasbl. a. genom atl omfattningen av och antalet uppgifter som ställs avöverordnade myndigheter och organ minskas. Utredningen ansåg all dessa frågorfortlöpande bör uppmärksammas. Beträffandemöjligheterna alt omfördela personal från stabs- och förvaltningstjänst börbeaktas att av personalen i ledningsorganisationen är över 40 år.Överbefälhavarens personalutredning anger alt viss del av befälsbehovet förutbildning av värnpliktiga bedöms kunna täckas av befäl som är äldre än 42-45år. Vad gäller den egentliga för-bandsulbildningen under fältmässigaförhållanden kan den endast lösas av befäl placerade vid utbildningsenheternaoch befäl som är . Del är därför nödvändigt att tillgodosebehovet av befäl i åldersskiktet såväl för utbildning ifredsorganisationen som för ledning av förband i krigsorganisationen. Dennya organisationen - - för ledning på lägre regional och lokal nivåinnehåller befäl med i huvudsak lämplig åldersfördelning. Antalet äldreän kommer dock att öka , vilket ytterligare minskarmöjligheterna att överföra åldersmässigl lämplig personal från stabs- ochförvaltningstjänst till truppljänsl. Vidare kommer bl. a. medbestämmande- ochmedinflytandefrägor all ta ledningsorganisationen i anspråk i ökadutsträckning. Möjligheternaall i avgörande grad förbättra tillgången pä befäl i utbildningsorganisationenmed de meioder som försvarsulredningen föreslär får av dessa skäl anses begränsade. Detmest verksamma medlet all öka tillgången på ulbildningsbefäl är all ökarekryteringen. För atl tillgodose behovet av offlcerare med kompetens att ledabataljon i krig krävs en genomsnittlig rekrytering av 145 regementsofficerareper år. Rekryteringen har visat en klart sjunkandetendens. Således var antalet utexaminerade regementsofficerare 166 stycken1975,medan de 1978 beräknas vara ca 105, en minskning med 37 96. Delgenomsnittliga rekryteringsbehovet av plulonsofficerare per är är 375, varav80-90 senare bör genomgå utbildning till kompaniofficerare. Utbildningsåret1976/77 fanns inom armén ca 400 lämpliga sökande till anställning ochutbildning vid befälsskola 2. Statsmakterna angav i regleringsbrev förmotsvarande budgetår alt intaget för utbildning till plu-tonsofficer fick vara330 elever. Del stora antalet sökande berodde i stor utsträckning på dekraftfulla åtgärder för ökad rekrytering som vidtagits på alla nivåer inomorganisationen. Dessa åtgärder och de ansträngningar som gjorts av lokalamyndigheter för att pä kunna erhålla förbättradeulbildningsbetingelser genom en utökning av antalet befäl måsie av mångauppfattas som i stort meningslösa på grund av regleringsbrevels begränsning avantalet elever. Departementschefenhar också uppmärksammat problemet i den föreliggande propositionen.Föredraganden "räknar med en sådan rekrytering atl tillgången lillpersonal i för utbildningsarbetet gynnsamma åldrar förbättras".