prot · G009151 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligt kundernas mening är det uppenbart attbolagsbyrån måste erbjuda sina tjänster i första hand på den ort där huvuddelenav kunderna finns. Antaletpersonliga besök på byrån är enligt verkets egen uppgift ca 12 000.Det är bl. a. revisorer, banktjänstemän, advokater och bo- Anslagtill , m. m. Anslagtill , m. m. lagsjurister som har ettstort behov att ofta med kort varsel inhämta upplysningar m. m. genompersonligt besök. Byråns placering i har därför en avgörandebetydelse, eftersom tyngdpunkten av näringslivets centrala organ är förlagdhär. Bolagsbyrånhör till de myndigheter och delar av myndigheter som innefattas i den andraetapp av omlokalisering av statlig verksamhet som fattade beslut omår 1973. Jag vill erinra om att moderata samlingspartiet då motsatte sig dennaomlokaliseringsetapp. Partiets företrädare framhöll som skäl föravslagsyrkandet att erfarenheterna tydde på starkt ökande kostnader ochkraftiga effektivitetsförluster för berörda myndigheter. Denna bedömning ärenligt min mening mycket välgrundad och bekräftas bl. a. av de svårigheter somnu redovisats beträffande patentverkets bolagsbyrå. Jagvill slutligen tillägga några synpunkter som allmänt gäller vår syn pådecentralisering av offentlig verksamhet. Frånmoderata utgångspunkter bör man sträva efter ett samhälle, där beslut av skildaslag fattas i decentraliserade former och nära den verklighet som beslutengäller. Därför skall de möjligheter som finns att överfiytta funktioner inomcentrala myndigheter till regionala och lokala organ utnyttjas. Enligt vårmening är en decentralisering av funktioner och beslut bättre än en utflyttningav hela ämbetsverk med allt vad detta innebär för direkt berördapersonalgrupper och deras familjer. Förframtiden bör strävan vara att utnyttja alla möjligheter till dele-gering ochspridning av funktioner och beslut till regionala och lokala organ. Men då ärdet viktigt att man ser upp med vilka funktioner man väljer. Det måste alltidbli fråga om att välja sådana som lämpar sig för decentralisering, vilket dåfår avgöras från fall till fall. Jag konstaterar att detta principiella synsättligger helt i linje med det tidigare omnämnda riksdagsbeslutet om en meradecentralistisk inriktning av regionalpolitiken. Med hänvisning till vad och jag i övrigt har anfört ivår reservation ber jag att få yrka bifall till den vid punkten 22 avgivnareservationen 8. Vad gäller övriga punkter yrkar jag bifall till utskottetshemställan. Idetta anförande instämde (). Jag kan väl sägaatt jag inte hade hoppats så väldigt mycket på i när det gällerinstämmande i min uppfattning att vi behöver ett ökat samhällsinflytande övervarudistribu-tionens utveckling. Han tillhör ju ett parti som har en absoluttro på marknadskrafterna, och då skall man väl behålla den tron. Närherr i talar om konkreta åtgärder gäller det alltså åtgärderfrån samhällets sida som är av understödjande karaktär för handelns del - detgäller inte konkreta åtgärder t. ex. för att motverka den uppenbara överetablering somnu håller på att komma till stånd i fråga om butiksytor för dagligvaruhandeln itätorternas centra. Det är en överetablering som vi nu kan se resultatet av,bl. a. i en enorm marknadsföring med kampanjer, extrapriser, söndagsöppet osv.,till följd av att man måste slåss om de kunder som behövs för att täcka in destora kostnader som en varudistribution av denna karaktär har. Menhär vill man alltså inte tillåta att kommunerna tar ansvaret för att påverkautvecklingen, utan vad man skall göra är tydligen att låta marknadskrafternaverka och sedan - när det blir alltför besvärligt, när alltför många hushållöver huvud taget inte kan få sina livsmedel - skall man sticka fram med litetstödåtgärder. HerrBLOMKVIST (s): Jag skall nöja mig med att instämma i det som häranfört. Låt mig bara tillägga något i anslutning till den kommentar som herrSvensson i gjorde om det material som förelåg. Materialeti detta avseende är vår motion. Han säger att det är ett bristfälligt material.Jag tror att den som allvarligt studerar vår motion finner att den harutarbetats efter ett mycket noggrant studium av distributionsutredningen ochremissyttrandena över den. Jag vill också hänvisa till vad jag tidigare pekatpå, att sådant initierat folk inom detaljhandeln som ledarskribenter påtidningen anser det vara en mycket väl genomarbetad motion. Dåtycker jag att den kommentar som gjorde här tidigare får stå förhans räkning. HerrSVENSSON i (m): Till vill jag först säga: Under utskottets behandlingsaknade vi en redovisning av remissinstansernas synpunkter. Helautredningsmaterialet ligger hos , och vi bör ju rimligen tadel av dessa synpunkter i utskottet för att kunna bedöma frågan i dess helavidd. Tillfru vill jag understryka vad jag sade i mitt anförande,nämligen att det här är så viktiga frågor att de måste bearbetas på flerafronter, bl. a. inom ramen för regionalpolitiken. framåt kommeräven affärstidsutredningen - som haft i uppdrag alt granska verksamheten sedanden förra lagstiftningen avvecklades - att redovisas, och den utredningenkommer sannolikt att tillföra de här frågorna ytterligare värdefulla synpunktersom kan vägas in vid behandlingen av distributionsutredningens förslag. Slutligen,herr talman, kan jag garantera att arbetet inomhandelsdepartementet på att göra den här propositionen färdig pågår i minstsamma takt som innan regeringsskiftet ägde rum! Anslagtill , m. m. Det förvånar migen smula att ledamöter i som är engagerade i en fråga - det må gällavarudistribution eller nå- Anslagtill , m. m. gonting annat - måste haen proposition och ett departements genomgång av remissvar för att själva sättasig in i frågorna. Så har det väl inte varit tidigare. Denna utredning harvarit presenterad och den innehåller faktiskt så mycketuppgifter att den är värd alt studera. Remisserna finns också till hands ochhar varit presenterade för den som vill ta del av dem. Det är frågan om svenskafolkets möjligheter att få dagligvaror - det är hushållens situation dethandlar om. Kan man bara låta det vara därför att man inle har fåll ensammanställning av remissvaren? Det är ett annorlunda sätt att se på sinuppgift här i än man har haft tidigare. Vifår hoppas att departementet arbetar med detta. Jag vet inte vilka uppgifterherr i har om hur den gamla departementschefen och hanspersonal arbetade med frågorna. Jag känner till att man var långt framme ibearbetningen. Jag har sett en remissammanställning som gjordes för attvara ett första underlag till en proposition. Jag tror inte att man behöver hanågra bekymmer i efterskott om hur det arbetet bedrevs. HerrBLOMKVIST (s): Jag vill uttala min förvåning över att det har varit så svårt för herrSvensson i att få fram detta remissmaterial. Informerade människor somjag har mött ute i vårt län, , har visat att de är mycket välinitierade när det gäller de remissvar som har lagts fram i anslutning tilldislributionsutredningen. Finns viljan att studera detta material är detalldeles uppenbart att man kan anskaffa detsamma. HerrSVENSSON i (m): Det är brukligt att ett utskott vill ta del av regeringens synpunktermed anledning av vad remissinstanserna har anfört. Jagvill säga både till och till att just nupågår länsplaneringsarbetel som initierades genom decemberbeslutet. Det finnsalltså utrymme för att ta upp konkreta åtgärder i det syfte vi hardiskuterat. Jagvill avsluta med att säga att - när propositionen behandlas -ställer vi gärna upp i en utförlig diskussion om de här angelägna frågorna! Övedäggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 8 Mom. 1Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 160 av herrLorentzon i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 punkten 8 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 160. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 66 av herrWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 punkten 17 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen nr 66. Anslagtill , m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Anslagtill , m. m. upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 punkten 18 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBlomkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 punkten 18 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBlomkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 44 punkten 18 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBlomkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Anslagtill , m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 punkten 18 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBlomkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 44 punkten 18mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 5 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. 2 protokoll 1976/77: 151-153 Anslagtill , m. m. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 punkten 19 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBlomkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifajler näringsutskottets hemställan i betänkandet nr44 punkten 21 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avhenar Hovhammar och i , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Punkterna 23 och 24 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. §2 Förhindrande av investeringar i och , m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1976/77:22med anledning av motioner om förhindrande av investeringar i ochNamibia, m. m. 1detta betänkande behandlades motionerna 1976/77:56 av m. fl. (vpk),vari föreslagits 1. att hos regeringen hemställde omlagförslag innebärande förbud mot svenska investeringar i så längerasförtrycket bestod, 2. att skarpt fördömde svenska företagsinvesteringar i och förbindelser med och krävde att de skyndsamtavvecklade dessa, 1976/77:676av i m. fl. (fp), vari yrkats alt hosregeringen begärde en skyndsam utredning om hur svenska ekonomiska sanktionermot skulle kunna genomföras, och 1976/77:1054 av fruLewén-Eliasson m. fl. (s), vari hemställts 1. att begärde att regeringen ladefram förslag om de ändringar i valutalagstiftningen som behövdes för attkapitalexport till och skulle kunna förbjudas, 2. att beslutade uttala att regeringen bordeinleda övedägg-ningar med berörda svenska företag i enlighet med i motionenangivna riktlinjer, 3. att hos regeringen begärde en fortlöpandeinformation om hur de svenska företagen utvecklades samt om resultatet avövedäggning-arna med berörda svenska företag, 4. att gav regeringen till känna vad som imotionen anförts om svenska initiativ i angående södraAfrika. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. 1. att , med anledning av motionerna1976/77:676 och 1976/77:1054 samt motionen 1976/77:56, i vad avsåg yrkandet 1,som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om åtgärder beträffandede svenska företagens verksamhet i och , m. m., 2. att skulle avslå motionen 1976/77:56, ivad avsåg yrkandet 2. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav () och (). Vid tretillfällen har utrikesutskottet behandlat de ekonomiskaförbindelserna mellan och , främst i samband med frågan omnyinvesteringar: 1975 betänkandet nr 9, 1976 betänkandet nr 10 ochnu betänkandet nr 22. Vidsamtliga tre tillfällen har utskottsbetänkandena med anledning av motionernavarit enhälliga. Inte en enda reservation har fogats vid dem. Detta utesluternaturligtvis inte att det i utskottet har förelegat nyanser vid bedömningen ochkanske också åsiktsskillnader i fråga om proceduren. Särskilt gäller detta detnu föreliggande betänkandet. Däremot har det inte förelegat någonåsiktsskillnad - och detta är väsentligt - i fråga om fördömandet av det systemsom råder i , om fördömandet av den omänskliga apartheidpolitiken.Människorna där är underkastade ett förtryck, ett tyranni - den enda form avtyranni som|bränn-märker en person redan från födseln beroende på hudfärgen,som oppositionsledaren uttryckte saken i årets utrikesdebatt. bedömning är apartheidsystemet med dess institutionella övervåld motden svarta befolkningsmajoriteten dömt att förr eller senare gå under. Det kaninte försvaras. Detflnns emellertid skillnader mellan de tre betänkandena , 1976 och 1977. År1975 uttalade sålunda utskottet att "sanktioner som saknar stöd av eneller fiera av huvudsakliga handelspartners skulle bli ineffektiva.De skulle kunna inleda i tron att landet utan påföljd kan fortsättasin raspolitik. FN:s prestige skulle i så fall kunna ta allvadig skada." Såsent som anförde utskottet att det är "en allmänt omfattadmening att de internationella påtryckningarna på att ändra sinraspolitik kan bli verkligt effektiva först om tar ställningför världsomfattande sanktionsåtgärder i någon form". Dennagång tar utskottet ytterligare ett par steg. I likhet med vid föregåendetillfällen understöder utskottet de svenska initiativen i FN -vi har som bekanttagit sådana initiativ både beträffande ett vapenembargo riktat mot Sydafrikaoch i fråga om nyinvesteringar. de senare har den svenskaregeringen i säkerhetsrådet förordat att rådet skulle kunna rekommenderaregeringarna i FN att aktivt verka mot all vidare nyinvestering i Sydafrika.Detta har alltså utskottets stöd. Meni fråga om svenska åtgärder på det nationella planet går utskottet denna gånglängre. Utskottet föreslår att hemställa att regeringen tillsätteren utredning om förbudsåtgärder från svensk sida med avseende på kapitalexporttill i samband med företagsinvesteringar där. Därvid börutgångspunkten vara att skall bidra till att öka trycket på Sydafrika.Utredningen, som skall bedrivas skyndsamt, bör omfatta "de juridiska,folkrättsliga och utrikespolitiska aspekterna på ett sådant ensidigt åtagandesamt en bedömning av de politiska, ekonomiska och psykologiska effekterna aven dylik åtgärd. Mot denna bakgrund bör utredningen utarbeta lagförslagavseende förbud mot kapitalexport." Utskottetvill även - också det en nyhet - att regeringen låter ombesörja överläggningarmed närmast berörda svenska företag i syfte att åstadkomma en begränsning avdessas verksamhet i "till vad som under rådande omständighetersynes lämpligt". Varfördå denna skärpta ton från utskottsmajoritetens sida, särskilt märkbar i frågaom innehållet i betänkandet jämfört med det nu föreliggandebetänkandet? Vad är anledningen till detta cre-scendo? Motivenligger i öppen dag. Rasmotsättningarna i södra har skärpts, och förtrycket synes ha hårdnat. Den afrikanska medvetenheten omvad som sker i har ökat, och allt otåligare blir rösterna från desjälvständiga afrikanska staterna om att något skall göras. Förväntningarnastiger, och därmed stiger också oron i omväriden för vad som kan hända, omintet eller föga sker. Samtidigthar den nye amerikanske presidenten visat ett förut på det hållet icke skådatintresse för problemen i , och detta har än mer stegratförväntningarna i området om att något nu skall hända. Freden i regionen, denbräckliga freden, kan eljest hotas. Och fiera främmande makter har som bekanti grannskapet visat hur beredda de är till aktioner på egen hand eller genombulvaner- aktioner i eget välförstått intresse, det gäller ju en del avmaktbalansen i världen. Men det viktiga för utskottet är naturligtvis altundertryckandet av fri- och rättigheter för människorna icke längre kan fåfortsätta decennium efter decennium utan att omvärlden kraftigt och verksamt reagerar.Den som inte gör del föriorar rätten att föra talan för människornas fri- ochrättigheter i andra sammanhang. Det är sant att det i många av de nya staternai förekommer övergrepp, undertryckande, blodbad - men detta är ingetskäl för att det institutionella övervåldet i södra icke skall bliföremål för reaktion. Utskottethar vid sina överväganden också tagit starkt intryck av vad Ekumeniska nämndeni en mycket välformulerad utredning har konstaterat. Utskottet har också hafttillfälle att lyssna till företrädare för In- Förhindrandeav investeringar i och , m. m. Förhindrandeav investeringar i och , m. m. dustriförbundet.Landsorganisationen och för alt inhämtaderas synpunkter. Även detta har självfallet påverkat utskottets bedömningar. Resultatethar alltså blivit att för sin ringa del i delta läge, förutom vad vigör på det internationella planet, även vill öka trycket genom att övervägaegna åtgärder. Såväl den gamla som den nya regeringen har som bekant vidupprepade tillfällen avrått företagen i från att nyinvestera i Sydafrika.Nu skall anpassningar och begränsningar - begränsning är det ord som utskottetanvänder - kunna diskuteras. Två synpunkter står här mot varandra. Åena sidan är - det framgår av den rapport som presenterat -de svenska förelagens sociala ansvarstagande i klart växande, liksomutbildningsverksamheten i de svenska företagen är förbättrad. Över huvud tagetsynes de svenska industriföretagen betala mer än den sydafrikanskatillverkningsindustrin i stort, och man synes också alltmer vilja inom detföretagsekonomiskt möjligas ram söka förbättra de icke vitasanställningsförhållanden. Självfallet är man dock bunden av lagstiftningen idet land där man arbetar. Säkerligen medför detta att de anställda i de svenskaföretagen icke gärna skulle se att dessa övergick i andra händer och kanskeregimen och förhållandena blev annorlunda och hårdare för de icke vita. Åandra sidan, herr talman, finns det en stark opinion i för att svenskaföretag icke skall bruka det system som råder i . Och detta moraliskaargument, att man icke vill att svenska företag skall arbeta under ettpolitiskt system som bygger på rasdiskriminering och förtryck av svartarbetskraft, växer i styrka. Detta är bakgrunden till utskottsförslaget i dennadel. Jagber att få yrka bifall till utskottets förslag, som jag uttryckermin glädje över att manifestationen från utskottet även blevenhällig. Jagber att få avträda som utskottets talesman och i stället säga någraord om det särskilda yttrande som och jag har avgivit. Vi villatt handlaget vid överläggningarna med de svenska företagen om deras verksamheti södra skall bli smidigt. Det kan knappast vara ett svenskt intresseatt bryska rekommendationer ges, vilket skulle kunna föranleda att de svenskaföretagen snabbt måste avträda och att andra företag, som icke tvekar att drafördel av den situation som då kan uppstå, rycker in. Deras vinster skulle blitill motsvarande föriuster för den svenska företagsamheten. Detviktiga i innehållet i det särskilda yttrandet är emellertid en annan aspekt.Vi vill att utredningen i sitt arbete skulle granska vilka konsekvenser avolika slag som kan uppstå i samband med ensidiga svenska åtgärder utanför FN:sram. I en sådan granskning ingår självfallet redan utredningsuppdraget såsomutskottet har formulerat detsamma. Men vi vill särskilt understryka depraktiska betänkligheterna om vidtar sanktioner eller sanktionsliknandeåtgärder mot ett land utan stöd av något beslut eller någonrekommendation i säkerhetsrådet. Sverigehar som sagt i rådet förordat beslut om liknande åtgärder, och frågan är underbehandling där. Men att utan att avvakta resultatet av denna behandling på egenhand vidta åtgärder kan uppfattas som en strävan att agera vid sidan av FN:sstadgar och därmed innebära risker för framtiden.