prot · G00969 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1976/77:69 §1 Justerades protokollen för den 2 innevarande månad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1976/77:75om förbättring av sysselsättningen i /77:76 omsysselsättningspolitiken Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 ;; får jag meddela attmin avsikt är atl, enligt överenskommelse med , besvara hansinterpellation i samband med behandlingen av ar-belsmarknadsuiskoltetsbetänkande om sysselsättningspolitiken samt att, efter överenskommelse med herrGustafsson i , besvara hans interpellation om förbättring avsysselsättningen i som vi gemensamt fastställer. § 3 Om höjdaarbetsmarknadsutbildningsbidrag Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att i ett sammanhang besvara dels (), dels iKaristad (s) anmälda frågor, 1976/77:213 resp. 218, och anförde: har frågat mig om anledningen till att regeringen fördröjtbeslutet om en anpassning av utbildningsbidragen lill en nivå somöverensstämmer med A-kasseersättningen. i har frågat mig, om jag har för avsikt att lägga fram förslagom höjning av utbildningsbidragen och i sä fall frän vilken tidpunkt den högreersättningsnivån kommer all gälla. Somsvar på båda frågorna får jag meddela att regeringen beslutadeom en höjning av bidragen vid arbetsmarknadsutbildning med . per dag, dvs.till högst 170 och lägst . per dag, atl gälla från den . HerrPERSSON i Karistad (s): Jag får ä mina och vägnar tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Tyvärr är bortrest ochförhindrad all delta i debatten, och jag får därför även ta emot svaret pähennes fråga. Anledningentill all vi ställde frågorna var, herr talman, all många kassaredogörare ochförmedlare kontaktade oss och sade sig hysa farhågor för en myckel snabbnedgång i kursbeläggningen vid AMU-cenler och på utbildningsorter. Sedan viställt frågorna i har regeringen genom ett omfattandesysselsättningspaket infriat våra krav och höjt beloppen för personer somgenomgår arbetsmarknadsutbildning. Vi anser atl beslutet om höjningen kom för sent och atl fördröjningenav beslutet om anpassning av utbildningsbidragen skapat onödig irritation ochoro ute i landet. Jag skulle vilja fråga herr statsrådet om anledningen tillalt anpassning av ersättningsnivån inle skett tidigare och medhöjningen av maximiersällningen i de erkända arbetslöshetskassorna. Fanns detnågon som helst anledning till dröjsmålet? Kan det möjligen ha funnits en visstveksamhet i regeringskretsen om det berättigade i alt snabbt anpassa nivån iöverensstämmelse med A-kasseersällningen? Eller var detta en sä populär åtgärdatt man med avsikt dröjde med beslutet fram lill dess att regeringen kunde presenteraell samlat sysselsättningspaket av traditionellt socialdemokratisktidéursprung? Påså sätt kunde man, herr talman, frisera anrättningen, ge svenska folket ettmera matnyttigt bord med flera rätter och genom del samlade paketet ge intryckav generositet. Regeringen kan inle pä något sätt undandra sig ansvaret för denoro och irritation som fanns ute i landet. Jag kan exempelvis nämna en bodsittningi under i det närmaste , där arbetarna krävde omedelbarabesked från regeringens sida hur och när man avsåg att höja ersättningsnivån. Vi skulle gärna vilja få vela varför regeringen inte tidigare beslutathöja ersättningsbeloppen lill personer i arbetsmarknadsutbildning. Jag villpåminna om alt man inom i varje fall lidigare hade denuppfattningen att bidraget borde värdesäkras eller indexregleras. Eftersomdepartementschefen ju är liberal, borde del inle ha rått något tvivel om delberättigade i en höjning av utbildningsbidragsdelen. Kan del möjligen vara så,herr talman, alt vissa i regeringskretsen inte velat ansluta sig till enhöjning? Jag skulle gärna vilja få ell svar på den frågan. i partipolitiska utsvävningar lämnar jag därhän- jag skall svara honom i sak. Sedan införde påregeringens förslag tre nya klasser för delta bidrag och höjde ersättningenlill 140, 150 resp. . Viär överens om principen alt bidragen skall följa arbetslöshetskassornasersättningar. Del innebär atl ett antal kassor bör få fatta sina beslut omplacering i dagpenningklass innan regeringen fixerar utbildningsbidraget. Ännui julhelgen var del osäkert hur många kassor som skulle utnyttja del nya högstaersättningsbeloppet, dvs. Men enligt den räkning som vigenomfört hade arbets- löshetskassorna placerat38 1/2 96 av sina medlemmar i högsta ersäll-ningsklassen. Med hänsyn till dettabeslöt regeringen all höja utbildningsbidragels maximibelopptill . Attdel skulle bli så visste alla. Vi hade en debatt om delta , dåjag enligt riksdagsprotokollet sade all del är "självfallet inte meningenalt höjningen av bidragen till de vuxna AMU-eleverna skall behöva ske senare änmotsvarande höjning av arbetslöshetskassornas dagpenningar.Arbetslöshetskassorna är i full färd med alt besluta vilka ersättningsnivåerde skall välja för sina medlemmar. Regeringen kommer all ta ställningtill utbildningsbidragens storlek." Deltaär också precis vad som hänt. Sedan en del av arbetslöshetskassorna fattatsina beslut meddelade regeringen sill. HerrPERSSON i (s): Enligt de uppgifter jag fått har de flesta arbetslöshetskassor haftkontakt med departementet och företrädare för regeringen redan i mitten avdecember. Man var då helt överens om atl samtliga kassor skulle höja sinaersättningar. Jagvill påminna om att det i inrikesulskottets belänkande nr 14 år1975 sägs alt det är "en naturiig konsekvens av utbildningsbidragetskonstruktion att det anpassas till höjningar av maximiersällningen inomarbetslöshetsförsäkringen och del kontanta arbetsmarknadsstödet. Del föresläsatt del skall ankomma på regeringen att företa en sådan anpassning. Utskottetfinner anordningen naturlig och tillstyrker förslaget i denna del. "antog enhälligt nämnda uttalande. Jag hoppas alt departementschefen i fortsättningen följer utskottetsoch uttalanden snabbare och inle i onödan skapar oro och irritationbland berörda personer - därmed menar jag både de som genomgårarbetsmarknadsutbildning och de som brottas med rekrytering tillAMS-ulbildning. Betänk att det är fråga om en ren beställning frän riksdagentill regeringen att denna skall effektuera ell riksdagsbeslut. en fråga om departementschefen delaruppfattningen alt anpassningen av utbildningsbidragen bör ske lidigare ochsnabbare. Jag skulle vara lacksam om jag fick en bekräftelse pä att automatikenstår fast trots regeringsskiftet och att värdesäkringen kommer att gälla framdelesäven under en borgerlig regering. Det som hänt visar all vi lill punkt och pricka följer riksdagensbeslut. Men hur gjorde den gamla regeringen förra gången? Jo,låg kassaersätlningen vid arbetslöshet på . för 4096 av kassornas medlemmar. Men regeringen höjde då inle utbildningsbidragenlill . utan väntade ända lill med all göra det. Vi höjeralltså del högsta utbildningsbidraget till 140 från den tidpunkt dänya kassaersällningar träder i kraft. Dengamla regeringen väntade i ett halvt är med att göra det. Kom därför inte ochklaga över tidtabellen i är ulan medge i stället alt del har blivit enförbättring genom regeringsskiftet! Hert i (s): visste arbetslöshetskassornas representanter genom sinakontakter med den gamla regeringen atl en höjning skulle ske, även om den komnågot efter höjningen av kassaersätlningen. är såväl kassaredogörarna vidde erkända arbetslöshetskassorna som kursdeltagarna oroliga för att den nutillträdda regimen med i spetsen inte skall infria de tidigareutfästelser som gjorts. Trots allt, , finns det en störreosäkerhetskänsla i kontakterna mellan .fackförbunden och den nuvaranderegeringen än i motsvarande kontakter med den gamla. Alla märkte ju alt i bara trampade luft i delsista inlägget. har fått medge alt höjningen avutbildningsbidraget har kommit med höjningen av ersättningen vidarbetslöshet. Han har också fåll medge alt den förra regeringen dröjde med detett halvår. Dethar alltså blivit en klar förbättring efter regeringsskiftet. Därmed falleralla anklagelser platt till marken. HerrPERSSON i (s): Jag är inle helt övertygad om alt kursdellagarna som satt ute i den därboden och väntade pä besked från regeringen kände samma stabilitet som herrAhlmark nu gör i kammarens talarstol. Jag tror all oron fanns och fortfarandefinns, och jag tycker all borde kunna lära av misstagen och ifortsättningen följa med i automatiken betydligt snabbare. Om menar att vi skall lära av den gamla regeringensmisstag så har vi gjort det och alltså höjt utbildningsbidraget somersättningen vid arbetslöshet höjts. Detär den gamla regeringens misstag som har gjort atl vi nu har fattat beslut påett bättre sätt än den förra regeringen gjorde. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om bättresamordning mellan företags- och samhällsekonomiska intressen inom den statligasektorn Herr ekonomiministern erhöll ordet för alt besvaraherr i (c) anmälda interpellation,1976/77:67, och anförde: i har frågat mig, om jag avser att medverkatill att åtgärder vidtages för att en bättre samordning mellan företags- ochsamhällsekonomiska intressen kommer lill stånd inom den statliga sektorn. Detfinns anledning att inledningsvis la upp en mer teoretisk aspekt på herrBörjessons fråga. Produktion av varor och tjänster kan vara förenad med s. k.externa effekler, dvs. följder som inte tagits med vid den företagsekonomiskabedömningen. Dessa kan förekomma på såväl kostnads- som intäklssidan. Ellbelysande exempel på externa effekler är utnyttjandet av olja förenergialstring. Dä olja förbränns uppkommer svaveldioxid. Tillsammans medvattnet i luften förvandlas svaveldioxiden till en syra. Sådansvavelsyrebemängd luft verkar starkt eroderande; metaller rostar, byggnaderförstörs. Den bidrar till försurningen av våra sjöar. Utsläpp av svaveldioxidmedför också hälsorisker. Dessa effekler medför givelvis en kostnad församhället i dess helhet. Genom att av-giflsbelägga utsläpp av svavel kan man iviss mån återföra dessa samhällsekonomiska kostnader pä dem som svarar förutsläppen. Kostnaderna för dem som förbrukar olja eller investerar i dyrbarreningsutrustning kommer atl övervältras via priserna pä de varor och tjänstersom oljeförbrukaren producerar. Skillnaden mellan företagsekonomisk kostnad ivid bemärkelse och samhällsekonomisk kostnad kan på delta sätt reduceras och ibästa fall hell elimineras. Iandra fall kan produktion av varor och tjänster vara förenad med fördelar församhället i dess helhet ulan all dessa för den skull återspeglas i företagelsinläklskalkyler, t. ex. när elt förelag lar på sig kostnaderna för utbildningav arbetskraft. I det fallet är den företagsekonomiska vinsten mindre än densamhällsekonomiska. Man kan tänka sig situationer, där den förelagsekonomiskavinsten av viss produktion är negativ under det att den samhällsekonomiskavinsten är positiv, I ett sådant fall är del givelvis önskvärt att verksamhetenfortsätter. Den företagsekonomiska kalkylen kan bringas i samklang med densamhällsekonomiska genom subvenlionering av verksamheten. De bidrag som viabudgeten överförs till SJ för att täcka driftkostnaderna för olönsamma bandelarkan ses som uttryck för denna typ av samhällsekonomiska överväganden. Detär ofta svårl alt i siffror fastställa skillnaden mellan samhällsekonomiskaoch förelagsekonomiska kostnader och intäkter. Särskilt svår blir givetvisavvägningen när det blir fråga om icke-maleriella kostnader och intäkter i formav i. ex. trivsel-, miljö-, iryggheisvärden osv. Icke desto mindre görsfortlöpande bedömningar av detta slag. Det sker bl. a. vid budgetbehandlingen iregering och riksdag. På en rad områden, där Ombättre samordning mellan företags- och samhällsekonomiska intressen inom denstatliga sektorn Torsdagenden 10 febmari 1977 Ombättre samordning mellan företags- och samhällsekonomiska intressen inom denstatliga sektorn marknadsprisbildningeninle fungerar, krävs fortlöpande sådana bedömningar. Bedömningarav det slag som det är fråga om här försväras ytterligare av all del kan finnasen motsättning mellan ell långsiktigt och ett kortsiktigt tidsperspektiv.Åtgärder som i ett längre perspektiv kan le sig samhällsekonomiskt riktiga kani ett kortare perspektiv framstå som felaktiga och impopulära. Inle minst denfortgående strukturomvandlingen i vårt samhälle kan ge upphov till konflikterav della slag. har i sin interpellation anfört atl statliga företag bör "varanormgivande för enskilda och kooperativa när det gäller frågan om ansvaret församhällsekonomin". Det är närmast en självklarhet all statens egna företagskall i sin verksamhet motsvara de krav samhället har anledning att ställa påföretagsamheten. Enligt min uppfattning är det dock i första hand statsmakternasom skall ansvara för au förelagen - såväl de privata och kooperativa som destatliga - får sådana ramvillkor, all deras pä förelagsekonomisk grund fattadebeslut i så stor utsträckning som möjligt slår i överensstämmelse medsamhällsekonomiska mål och kalkyler. Sä långt som möjligt bör olika förelagarbeta under och konkurrera på lika villkor oberoende av ägarförhållandena. Isista hand blir det dä medborgarnas egna värderingar och önskemål som bestämmerhur våra gemensamma resurser skall disponeras. Isin fråga tar upp SJ:s verksamhet. En sådan debatt tillhör intemitt verksamhetsområde. Jag vill emellertid framhålla, atl det ikommunikationsdepartementets bilaga till årets budgetproposition sägs, allfördelningen av transportarbetet mellan olika transportmedel skall ske medutgångspunkt från de samhällsekonomiska kostnaderna. Trafikpolitiken skallutformas med beaktande av regional- och näringspolitiken samt med hänsyn tillkraven på trafiksäkerhet och god miljö. Regeringens strävan på detta område äralltså atl åstadkomma just den helhetssyn, som har efterlyst.Ansvaret för helhetssynen måsle dock ligga pä statsmakterna, inte pä SJ. Ekonomideparlemenlethar som en av sina väsentligaste uppgifter att i samarbete med andradepartement bedöma de samhällsekonomiska effekterna av olika planerade ellerbeslutade åtgärder samt att klarlägga dessas konsekvenser för gemensammasamhällsekonomiska mål. Sådana analyser ger underlag för utarbetandet avriktlinjer för statliga verks och myndigheters verksamhet. Regeringens strävanär därvid självfallet att utforma dessa riktlinjer så atl även verkens ochmyndigheternas bedömningar av vad som är ändamålsenligt för den egnaverksamheten också är förenligt med övergripande samhällsekonomiska intressen.Uppdelningen av det tidigare torde ge ökat utrymme ochbättre förutsättningar för det slag av samordning, som harefterlyst. i (c): Först vill jag tacka ekonomiminister för ett utförligt ochpositivt svar pä min interpellation. jag har aktualiserat är av stor principiell och praktiskbetydelse. Den gäller hur man skall kunna åstadkomma en sådan samordning avaktiviteterna i samhället atl man når det samhällsekonomiskt sett bästaresultatet. Fördetta fordras ett konkret och praktiskt planerings-ochanalysarbete. Jag finner det glädjande atl ekonomiministern i svaret anger attdella är en huvuduppgift för ekonomideparlemenlet. Ettganska vanligt omdöme bland människorna i vårt land är atl den statligaverksamheten präglas av byråkrati och ineffektivitet. Ofta är ell sådant omdömegrundat pä den erfarenhet man själv haft. Man har upplevt hur med företagsekonomisktrationella motiv den service som måsle finnas lagts ner eller urholkats och attingrepp gjorts i andra funktioner i samhället. Man har upplevt hur regionalasysselsättningsaspekter skjulils i bakgrunden vid ralionaliseringsbeslul,medan samhällel måsle ta på sig kostnaderna för all rädda sysselsättning ochförsörjning åt berörda människor. Man har upplevt hur handikappade har svårtatt fä arbete, också inom statlig verksamhet, som staten med sammakassa på andra vägar bidrar till deras försörjning. Detär självklart alt staten måste ta ett ansvar för sådana förhållanden för attverksamheten i samhället skall bedrivas till samhällsekonomins bästa. Detta ärockså en fråga om allmänhetens förtroende för samhällel och dess effektivitet. Imin interpellation anförde jag SJ som exempel, väl medveten om att staten häranslår ett visst belopp för att korrigera den förelagsekonomiska kalkylen isamhällsekonomisk riktning. Men frågan är om man inte här som på andra områdenborde ange en samhällsekonomisk målsättning för verksamheten redan frånbörjan. Det måsle anses rimligt att verksamhet som drivs i statlig regi ocksådefinitionsmässigt skall ha en samhällsekonomisk målsättning. Hellsjälvklart är dock alt innan beslut om förändring av den statliga verksamhetenfallas måsle en noggrann analys göras, som tydligt visar alla de kostnader somuppslår för kommuner, landsiing och - inte minst - enskilda medborgare tillföljd av förändringen. En sådan analys måste omfatta såväl ett kort som ettlångt perspektiv. Medborgarna måste kunna uppleva konsekvens och medvetenhet iden offentliga verksamheten, men måsle detta kunna förenas med ettsunt konkurrensförhållande gentemot den privala verksamheten. Jag uppfattar ekonomiministerns svar så, alt man i del nyaekonomideparlemenlet anser sig ha bättre möjligheter att ta itu med dennaproblematik än lidigare. Jag hälsar delta med tillfredsställelse och villsamlidigt uttrycka en förhoppning om alt också della arbete bedrivs pä ett sättsom är förenligt med såväl en förelagsekonomisk effektivitet som en sundsamhällsekonomi. Ombättre samordning mellan företags- och samhällsekonomiska intressen inom denstatliga sektorn Nr 69 Jag ber all än en gång få framföra ell lack för svaret pä min inter- T- A pellation. Om bättre samord- Herr talman! Jag har ingenting alt tillägga i sak. Och jag tror alt herr ning mellan Böriesson i och jag är ense i princip.Hur man sedan i varie företags- och särskilt,konkret fall gör sina bedömningar faller utanför den här debatten. samhällsekonomis- Detgäller ju att analysera och summera alla olika kostnadsposter och ka intresseninom intäkisposler som inverkar på den helhetsbedömning som statliga sektorn och även jag eftersträvar. Men detta är inte lätt - delhör i många fall till det svåraste som finns. Jagskulle vilja varna för att hårdra -jag iror inte atl har velatgöra del - motsättningarna mellan företagsekonomiska och samhällsekonomiskabedömningar. Som framgick av mitt svar kan det ibland föreligga sådanamotsättningar. Men man skall nog utgå ifrån all del inte behöver vara på detsätiei ur ett vidare perspektiv. De olika bedömningsvägarna löper i mycketstor utsträckning parallellt och sammanfaller ofta; de ligger i varje fallväldigt nära varandra. Ofta beror skillnaderna - det framgick också av herrBörjessons senaste inlägg -pä del perspektiv som man anlägger. Vad som är rättoch riktigt i ell lokall perspektiv kan vara fel i ett nationellt perspektiv,och vad som är rätt och riktigt i ett nationellt perspektiv kan vara fel i ettinternationellt perspektiv. Kortsiktiga synpunkter kan bryta sig motlångsiktiga. Menhur man än vrider och vänder teoretiskt på den här filosofin, så kommer man juändå fram lill alt målet är och bör vara detsamma för bådesamhällsekonomiska och företagsekonomiska värderingar, nämligen de enskildaindividernas och därmed också nationens bästa. HertBÖRJESSON i (c): Atl jag nu tar lill orda innebär inle all jag inle delar denuppfattning som ekonomiministern här har gjort sig till tolk för; jag delarhell och fulll hans uppfallning i denna fråga. Jag har begärt ordet närmastdärför atl jag upplever del så atl vederbörande verkschef- ellerchef i elt statligt förelag - ser saker och ling enbart ur sitt eget företagssynpunkt, dvs. han bedömer rent företagsekonomiskt vad som för hans företag ärdet mest ekonomiska. Men då är problemet hur della kommer atl te sig ursamhällsekonomisk synpunkt. Därför menar jag atl det är angelägel an manventilerar dessa frågor. har ju staten - i della fall regeringen -möjligheter alt gå in och bedöma frågorna ur samhällsekonomisk synpunkt ochgöra de ingripanden som kan anses nödvändiga. Jag skulle ha kunnat nämnalidigare att del är ca 2 000 handikappade ungdomar som ärligenpensioneras. Del är väl i och för sig värdefullt att de får tryggadekonomi, men deras önskan är ändå att kunna fä ell Så är del i varjefall för huvudparten - och huvudparten har 88 möjligheter atl ulföra ell meningsfullt arbete. Då menar jag atl man från samhällets sida istörre utsträckning än tidigare borde gå in med åtgärder. Jag vet all man harsignalerat sådana och atl också har beslutat om åtgärder i syfte allunderlätta för dessa ungdomar att fä arbete. Detgäller med andra ord all se till atl de företagsekonomiska ochsamhällsekonomiska intressena liksom vävs in i varandra. Någon skillnad bordedet inte vara mellan dessa intressen - de bör alltså gå in i varandra. Det ärfrämst regeringens skyldighet att se till att så sker i möjligaste mån. Av vad jag redan har sagt framgår atl jag ansluter mig till dengrundsyn i nu redovisat. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Föredrogs och biföllsinlerpellationsframställningen 1976/77:95. § 6 Anmäldes och bordlades 1976/77:71om viss ersättning till handikappad §7 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1976/77:246av () lill herr justitieministern om åtgärder mot våld påkriminalvårdsanstaller: Enligt uppgift är det inle ovanligt atl internervid vissa kriminalvårds-anstalter utsätts för påtryckningar, hol och våld avskilda slag frän andra inlerner. I en fall skulle någon form av"domstol", uppsatt av interner, förekomma som ålade nyintagna atlmedverka vid distribution av narkotika på anstalten. Villjustitieministern - mot bakgrund av dessa uppgifter - för kammaren redogöraför vilken kännedom myndigheterna har om del våld m. m. som förekommer påanstalterna och för de eventuella äigärder justitieministern avser atl vidtaför att komma till rätta med delta? 1976/77:247 av.fruLewén-Eliasson (s) till fru statsrådet om förskollärarutbildningen iStockholmsregionen: fattade 1976 beslut om en kraftigtutbyggd förskollärar-utbildning . Sedan har förslaginkommit om en utbyggnad inom utöver detta riksdagsbeslut.Men ännu är frågan om var denna utbildning skall förläggas olöst. Skildalokaliseringsalternativ har diskuterats. Del förslag som synes kunna möjliggöraden dimensionering av utbildningen som angivit går ut på allutbildningen förläggs till ett ombyggt industrihus i . Medhänvisning lill vad som här anförts vill jag ställa följande frågor till frustatsrådet : fast vid den tidigare beslutade dimensioneringen av förskollärarutbildningeni ? Närkommer regeringen atl fatta beslut om lokaliseringen av denna utbildning? 1976/77:248av () till herr utbildningsministern om ny-och ombyggnad avlandsarkivets lokaler i : Frågan om landsarkivets i lokalisering ochden därmed sammanhängande frågan om slotts restaurering harbehandlats under lång lid i skilda myndigheter och instanser. Landsarkivetomfattar elt distrikt som utgörs av , , ochKalmar län. Delär av utomordentligt stor regionalpolitisk och miljömässig betydelse alllandsarkivels alltmer akuta lokalproblem får sin lösning genom attmoderna lokaler anordnas i och i äleruppförda kringslottets borggård. Kungl.Maj:t uppdrog ål alt upprätta ell byggnadsprogramenligt den av upprättade promemorian. Detta förslaghar tillstyrkts av samtliga remissinstanser. Lokalfråganunder byggnadstiden torde kunna lösas fulll acceptabelt genom utnyttjande avlokaler i en återuppförd vall eller i någon befintlig byggnad som ej nyttjasför andra ändamål. Näravser statsrådet atl genomföra den planerade ny- och ombyggnaden avlandsarkivets lokaler i ? §8 Kammaren åtskildes .